ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Mejju 2012
li ttemm il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja
(2012/278/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 14 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz tar-Regolament (UE) Nru 115/2012 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), imponiet dazju kompensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja (“l-Indja” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċediment inbeda fit-13 ta’ Mejju 2011 (3), wara li fil-31 ta’ Marzu 2011 tressaq ilment mill-Istitut Ewropew tal-Qfieli Industrijali (EIFI) (“l-ilmentatur”), f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 21 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ sussidju u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “il-PI”). L-eżami tat-tendenzi relevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
1.2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), ħafna partijiet interessati ssottomettew bil-miktub il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew immodifikati skont dan.
(6)
Sussegwentament, il-partijiet kollha ġew informati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jintemm il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja u li jiġu rilaxxati l-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li matulu setgħu jikkummentaw dwar dan l-iżvelar finali.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(7)
Wara l-iżvelar finali, parti waħda tenniet il-kummenti tagħha fir-rigward tad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili pprovduta fil-premessi 22 u 23 tar-Regolament hi u tiddikjara li ċerti tipi ta’ prodotti għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni.
(8)
Madankollu, l-investigazzjoni kkonfermat li t-tipi differenti tal-prodott huma koperti mid-deskrizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili u għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi aħħarija u għaldaqastant jagħmlu parti mill-istess kategorija ta’ prodotti. Għalhekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(9)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-premessi 22 u 23 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. L-ISSUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(10)
Fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
(a)
L-Iskema tal-Passbook li Jagħti Jedd għad-Dazju (“DEPBS”);
(b)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni Avvanzata (“AAS”);
(c)
L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (“EPCGS”);
(d)
L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”);
(e)
L-Iskema ta’ Fokus fuq il-Prodott (“FPS”);
(f)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”);
(g)
L-Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku.
(11)
L-industrija tal-Unjoni staqsiet jekk il-Kummissjoni kinitx naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, u minħabba f’hekk ħasbet li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati.
(12)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ilment kien fih għadd kbir ta’ skemi ta’ sussidju nazzjonali u lokali, li kienu inklużi fil-kwestjonarju li sar lill-produtturi esportaturi fl-Indja u li ġew investigati mill-Kummissjoni. Madankollu, instab li kien biss għall-iskemi elenkati fil-premessa 10 hawn fuq li l-produtturi esportaturi investigati fil-kampjun kienu rċevew sussidji.
(13)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-premessi 24 sa 27 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(14)
Ma waslu l-ebda kummenti dwar is-sejbiet li jikkonċernaw l-FPS u dwar l-Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku. Fir-rigward tal-DEPBS, l-AAS, l-EPCGS u l-ECS, il-produtturi esportaturi li kkooperaw taw kummenti dettaljati. Il-biċċa l-kbira ta’ dawn il-kummenti kienu relatati mal-kalkolu tal-ammonti ta’ sussidju u ċerti kummenti wasslu għal ‘aġġustamenti żgħar f’dawk il-kalkoli. Madankollu, il-konklużjonijiet ġenerali fuq dawn l-iskemi ma kinux affettwati b’tali kummenti u huma hawnhekk ikkonfermati. Waslu wkoll kummenti dwar l-EOUS. Meta wieħed iqis l-impatti ta’ tali kummenti fuq l-EOUS, kif deskritt fil-qosor hawn taħt fil-premessi 13 sa 19, m’hemmx bżonn li jerġgħu jiġu ppreżentati fid-dettall il-kummenti l-oħrajn li waslu dwar l-erba’ skemi msemmija hawn fuq.
3.2. L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”)
3.2.1. Ġenerali
(15)
Ta’ min ifakkar li, kif imsemmi wkoll fit-taqsima 3.5 tar-Regolament provviżorju, obbligu kruċjali ta’ Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni (EOU) kif stabbilit fil-politika ta’ Kummerċ Ħieles (“FT”) 2009-2014 huwa li tikseb qligħ nett ta’ valuta barranija (NFE), jiġifieri f’perjodu ta’ referenza (ħames snin) il-valur totali ta’ esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali ta’ oġġetti importati. Fil-prinċipju, l-intrapriżi kollha li jintrabtu li jesportaw l-produzzjoni ta’ oġġetti jew servizzi kollha tagħhom jistgħu jkunu stabbiliti skont l-EOUS. Talli jagħmlu dan, il-kumpaniji li għandhom dan l-istatus ta’ EOU huma intitolati għal għadd ta’ konċessjonijiet skont il-premessa 71 tar-Regolament provviżorju. Dawn il-konċessjonijiet huma kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Gvern tal-Indja (“GTI”) fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku u dawn jipprovdu benefiċċju lill-EOUs. Fil-liġi huma kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusa bħala speċifiċi u soġġetti għal kompens taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel paragrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(16)
Fir-Regolament provviżorju ġie ddikjarat li l-EOUS ma setgħetx titqies bħala sistema awtorizzata ta’ ħlas lura ta’ dazju jew sistema alternattiva għall-ħlas lura fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku peress li kkonformat mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I (punti (h) u (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-ħlas lura) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni ta’ ħlas lura) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, ma setax jiġi stabbilit li l-GTI għandu sistema jew proċedura ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti materji għall-produzzjoni mixtrija bla dazju u/jew bla taxxa fuq il-bejgħ ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (ara l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi alternattivi għall-ħlas lura, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku). Is-sistema attwali ta’ verifika għandha l-għan li tissorvelja l-obbligu ta’ qligħ tal-NFE u mhux il-konsum ta’ importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati.
(17)
Sussegwentament għall-iżvelar provviżorju, ma tqajjem l-ebda argument sostantiv kontra n-natura tal-EOUS, kif deskritt hawn fuq, b’mod partikolari n-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika effettiva u l-ammont kompensatorju tagħha. Għalhekk, il-konklużjonijiet dwar l-EOUS, kif deskritt fil-qosor fil-premessi 78 sa 81 tar-Regolament provviżorju, huma b’dan ikkonfermati.
3.2.2. Is-sottomissjoni ta’ Viraj Profiles Limited
(18)
L-unika parti inkluża fil-kampjun li għandha status ta’ EOU kienet Viraj Profiles Limited (“Viraj”). Ir-rata tas-sussidju tal-EOU stabbilita għal dan il-produttur fl-istadju provviżorju kienet 2,73 % minn rata ta’ sussidju totali ta’ 3,2 %. Viraj irrappreżenta, fil-volum, 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni.
(19)
Kif diġà msemmi fil-premessa 77 tar-Regolament provviżorju, Viraj ressaq kummenti dettaljati dwar l-iskema. Il-produttur esportatur ikkonċernat allega li s-sussidju kkalkulat skont l-iskema ma jkunx konformi mal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, liema Artikolu jispeċifika li l-ammont ta’ dazju kompensatorju ma għandux ikun aktar mill-ammont ta’ sussidji kompensatorji li attwalment tirċievi l-kumpanija. Huwa allega li, għaldaqstant, ir-rata tas-sussidju ġenerali għall-kumpanija tkun taħt it-2 %, jiġifieri de minimis. Il-kumpanija pprovdiet dejta tal-kontabbiltà ddettaljata biex issostni l-allegazzjoni tagħha.
(20)
L-allegazzjoni ġiet analizzata kif suppost. Id-dejta tal-kontabbiltà ddettaljata pprovduta minn Viraj fis-sottomissjonijiet tiegħu tista’ tintrabat mad-dejta tal-kontabbiltà vverifikata matul iż-żjara ta’ verifikazzjoni u din id-dejta tissuġġerixxi li tabilħaqq il-benefiċċju kompensatorju li rċeviet il-kumpanija matul il-perjodu ta’ investigazzjoni kien sopravvalutat. Għaldaqstant, id-dazju kompensatorju għal Viraj ġie kkalkulat mill-ġdid skont dan.
(21)
Konsegwentament, ir-rata tas-sussidju tal-EOUS ta’ Viraj ġiet ikkalkulata mill-ġdid u qiegħda stabbilita b’mod ċar għal 0,44 %. Ir-rata tas-sussidju totali ta’ Viraj, inklużi r-rati tas-sussidju stabbiliti għall-EPCGS (ikkalkulati mill-ġdid għal 0,05 %), għall-ECS (ikkalkulati mill-ġdid għal 0,12 %) u l-eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku (0,09 %), ġiet stabbilita b’mod ċar għal 0,7 %, jiġifieri taħt il-livell limitu de minimis.
3.2.3. Il-kummenti tal-industrija tal-Unjoni dwar l-iżvelar finali
(22)
Wara l-iżvelar finali, l-industrija tal-Unjoni ressqet kummenti fejn argumentat li l-kalkoli mill-ġdid li saru fir-rigward tal-benefiċċji tal-EOUS li rċieva Viraj ma kinux ġustifikati u korretti. Hija argumentat li l-analiżi tal-Kummissjoni ma kinitx sħiħa, u ma kinitx konsistenti mal-metodu kompensatorju li normalment jużaw l-Istituzzjonijiet għal din l-iskema u li hi naqset milli tqis xenarji possibbli oħrajn fejn Viraj seta’ ċertament ħeles mill-importazzjonijiet eżentati mid-dazju. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni allegat li s-sottomissjoni li tressqet tard minn Viraj tal-kummenti mhux kunfidenzjali dwar l-iżvelar provviżorju kienet ta’ ħsara serja għad-dritt tad-difiża tal-industrija tal-Unjoni.
(23)
Fir-rigward tal-kalkolu mill-ġdid tal-marġni tas-sussidju ta’ Viraj, għandu jiġi ċċarat li dan il-produttur esportatur wera li d-dazju provviżorju ta’ kumpens stabbilit kien aktar mill-ammont ta’ sussidji ta’ kumpens li attwalment ingħata. Tabilħaqq, il-kumpanija wriet li d-dazju potenzjali li ntilef kien provviżorjament sopravvalutat u, għaldaqstant, dan kellu jiġi kkoreġut fil-kalkolu finali. Dan kien imur kontra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku li jingħata kumpens għal ċerti kontribuzzjonijiet finanzjarji li, b’mod ċar u mingħajr dubju, ma jistgħux jitqiesu li jipprovdu lil Viraj b’xi tip ta’ benefiċċju. Madankollu, għadu meqjus li, fir-rigward ta’ ċerti tranżazzjonijiet, l-iskema pprovdiet sussidji speċifiċi lill-kumpanija kkonċernata li għandhom jiġu kkumpensati. Dan l-approċċ, għaldaqstant, huwa konsistenti b’mod sħiħ mal-mod li bih l-Istituzzjonijiet ikkumpensaw l-iskema fil-passat. Skont dan, ir-reviżjoni tal-marġni tas-sussidju tal-EOUS huwa konformi b’mod sħiħ mal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(24)
Fir-rigward tal-ksur allegat tad-dritt tad-difiża tal-industrija tal-Unjoni, għandu jiġi nnotat li l-kummenti ta’ Viraj dwar il-kalkolu tas-sussidju tal-EOUS kienu inklużi wkoll fiż-żewġ sottomissjonijiet miftuħa li tressqu qabel ma ġew imposti l-miżuri provviżorji, kif ukoll fiż-żewġ sottomissjonijiet miftuħa li tressqu aktar tard. L-ewwel sottomissjoni, li hija wkoll l-ewlenija f’dan ir-rigward, li wasslet lill-Kummissjoni biex tanalizza l-kwistjoni fil-fond u eventwalment tikkunsidra mill-ġdid il-pożizzjoni tagħha, tressqet f’Diċembru 2011 u diġà kien hemm referenza għaliha fil-premessa (77) tar-Regolament provviżorju. Id-dokumenti kollha li jissemmew qabel, ġew inklużi fil-fajl għal spezzjoni mill-partijiet interessati mingħajr dewmien. Kull ma għamlu l-kummenti ta’ Viraj rigward l-iżvelar provviżorju kien li ddeskrivew fil-qosor il-pożizzjoni li kienet diġà ttieħdet fis-sottomissjonijiet ta’ qabel. Filwaqt li l-verżjoni miftuħa tal-kummenti ta’ Viraj għall-iżvelar provviżorju kienet tabilħaqq imressqa minn Viraj fi stadju aktar tard, il-Kummissjoni mill-ewwel għamiltha disponibbli għall-industrija tal-Unjoni, li ngħatat perjodu ta’ żmien addizzjonali biex tressaq il-kummenti tagħha dwarha.
(25)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, l-allegazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kellhom jiġu miċħuda.
3.2.4. Kwistjonijiet oħrajn ta’ sussidju
(26)
Waslu wkoll kummenti dwar il-kalkolu tal-marġini tas-sussidju għall-produtturi esportaturi li mhumiex inklużi fil-kampjun u li kkooperaw u dwar il-kalkolu tal-marġini tas-sussidju residwu. Barra minn hekk, l-uniku produttur esportatur li kien talab eżami individwali insista li t-talba tiegħu tiġi indirizzata. Madankollu, fid-dawl tal-konklużjonijiet taħt il-kawżalità, mhuwiex meħtieġ li tittieħed pożizzjoni finali dwar dawn il-kwistjonijiet.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(27)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni, il-premessi 120 sa 123 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5. ID-DANNU
5.1. Ir-rimarki preliminarji u l-konsum tal-Unjoni
(28)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar ir-rimarki preliminarji u l-konsum tal-Unjoni, il-premessi 124 sa 130 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.2. L-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(29)
Parti waħda allegat li l-analiżi provviżorja tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja u t-twaqqigħ tal-prezz, ibbażata fuq il-prezzijiet medji, kienet qarrieqa, peress li allegatament din ma tqisx il-varjazzjoni tal-firxa ta’ prodotti minn sena għall-oħra matul il-perjodu kkunsidrat.
(30)
F’dan ir-rigward, ta’ min wieħed jinnota li d-dejta fuq il-prezzijiet għal kull tip ta’ prodott hija biss disponibbli għall-PI, li għalih il-produtturi esportaturi u l-produtturi tal-Unjoni huma mitluba jipprovdu l-listi dettaljati tat-tranżazzjonijiet bħala parti mir-risposti tagħhom għall-kwestjonarju. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ dejta għal kull tip ta’ prodott għas-snin l-oħrajn fil-perjodu kkunsidrat, analiżi sinifikanti tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet tista’ ssir biss fuq il-prezzijiet medji. Ta’ minn jinnota wkoll li din il-parti partikolari ma pprovdiet l-ebda evidenza biex turi għalfejn l-analiżi fir-rigward tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet tkun qarrieqa. Għalhekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(31)
Fir-rigward tat-twaqqigħ tal-prezz qed jiġi mfakkar li kif jissemma fil-premessa 134 tar-Regolament provviżorju, sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal-livell ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-Indja għall-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti abbażi ta’ CIF, b’aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali eżistenti u l-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni.
(32)
Barra minn hekk, kif jissemma fil-premessa 135 tar-Regolament provviżorju, it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell tal-kummerċ. Għalhekk, l-allegazzjoni ta’ din il-parti fir-rigward tat-twaqqigħ tal-prezz ġiet miċħuda.
(33)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, il-premessi 131 sa 135 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati..
5.3. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(34)
Parti waħda allegat li l-analiżi li saret fir-Regolament provviżorju dwar it-tnaqqis fil-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet qarrieqa u allegat li wieħed għandu jara t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni fid-dawl tal-kapaċità mhux utilizzata tal-industrija tal-Unjoni, li wkoll uriet tendenza ta’ tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat.
(35)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-produzzjoni seħħ fl-istess waqt mat-tnaqqis fil-bejgħ u ż-żieda fil-ħażniet. Din is-sitwazzjoni wasslet biex xi produtturi tal-Unjoni temmew xi wħud mil-linji ta’ produzzjoni tagħhom, li jispjega t-tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Għalhekk, l-allegazzjoni tal-parti ġiet miċħuda.
(36)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-premessi 137 u 138 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.2. Il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(37)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-iżvilupp tal-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, il-premessa 139 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.3. It-tkabbir
(38)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar it-tkabbir, il-premessa 140 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.4. L-impjiegi
(39)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-impjiegi, il-premessi 141 u 142 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.5. Il-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni
(40)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni, il-premessi (143) u 144 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.6. Il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(41)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital, il-premessi 145 sa 148 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.7. Il-ħażniet
(42)
Parti waħda talbet lill-Kummissjoni biex tipprovdi ċ-ċifri attwali fir-rigward tal-iżvilupp tal-livelli tal-ħażniet matul il-perjodu kkunsidrat minflok iċ-ċifri indiċizzati, hi u tallega li l-indiċjar ma ħallihiex tagħmel kummenti effettivi jew tevalwa l-livell ta’ ħażniet bħala perċentwali tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(43)
Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, kif spjegat fil-premessa 127 tar-Regolament provviżorju, ċerti mikroindikaturi, inklużi l-ħażniet, kellhom jiġu indiċizzati. F’kull każ, l-indiċjar tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni fit-tabella 10 tar-Regolament provviżorju jipprovdi fehim raġonevoli tal-iżvilupp tal-ħażniet matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(44)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-ħażniet, il-premessa 149 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.8. Id-daqs tal-marġni tas-sussidju
(45)
Qed jiġi mfakkar li l-akbar produttur esportatur Indjan li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI instab li ma kienx issussidjat. Għaldaqstant, l-importazzjonijiet issussidjati jirrappreżentaw 13 % tal-volum totali tal-prodott ikkonċernat esportat mill-Indja lejn l-Unjoni. Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini tas-sussidju attwali jista’ jitqies negliġibbli.
5.3.9. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(46)
L-investigazzjoni kkonfermat li ħafna mill-indikaturi ta’ dannu wrew tendenza ta’ tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessi 151 sa 153 tar-Regolament provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku hija b’dan ikkonfermata.
6. IL-KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(47)
Skont l-Artikolu 8(5) u l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jitħalla jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufin oħrajn għajr l-importazzjonijiet issussidjati, li jistgħu fl-istess waqt ikunu qed jagħmlu danni lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex jiżguraw li dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma ġiex attribwit għall-importazzjonijiet issussidjati.
(48)
Kif spjegat fil-premessi 18 sa 21 hawn fuq, il-marġni tas-sussidju tal-akbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li kien de minimis għal dan il-produttur esportatur individwali fit-tifsira tal-Artikolu 14(5) tar-Regolament Bażiku, u għalhekk għall-iskop ta’ din l-investigazzjoni qed jitqies li mhuwiex issussidjat. Għaldaqstant, matul il-PI kienu ssussidjati biss 13 % tal-esportazzjonijiet Indjani tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Dawn l-importazzjonijiet issussidjati kellhom sehem mis-suq ta’ 2 % matul il-PI.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet issussidjati
(49)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’14 % u s-sehem mis-suq niżel b’21 %.
(50)
Fir-rigward tal-prezzijiet, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-importazzjonijiet issussidjati waqqgħu l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, dawn kienu madwar 12 % ogħla mill-prezzijiet tal-kumpanija Indjana li ma nstabitx li kienet issussidjata.
(51)
Abbazi ta’ dan kollu, huwa kkunsidrat li l-volum limitat tal-importazzjoni tal-importazzjonijiet issussidjati li ġejjin mill-Indja, li kellhom prezzijiet ogħla mill-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, seta’ kellu biss rwol limitat ħafna, jekk kien hemm, fid-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex issussidjati
(52)
Il-volum totali tal-importazzjonijiet mill-Indja żdied drammatikament b’65 % matul il-perjodu kkunsidat, u għalhekk żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 12,1 % għal 18,3 %. Madankollu, kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati rrappreżentaw 87 % tal-volum totali tal-esportazzjoni Indjana matul il-PI, li jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta’ 15 % matul il-PI, b’kuntrast mas-sehem mis-suq ta’ 2 % tal-importazzjonijiet issussidjati li ġejjin mill-Indja fl-istess perjodu.
(53)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b’mod ġenerali b’9 % fil-perjodu kkunsidrat, u baqgħu dejjem inqas mill-prezzijiet tal-importazzjoni mill-bqija tad-dinja u mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu huwa xieraq li jkun innutat li kif spjegat fil-premessa (50), instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ħafna iżjed minn dawk tal-importazzjonijiet issussidjati.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, il-premessi 161 sa 165 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika
(55)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment dwar l-impatt tal-kriżi ekonomika fuq id-dannu li soffriet l-industrija tal-Unjoni, il-premessi 166 sa 169 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.3.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun
(56)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment dwar il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun, il-premessa 170 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(57)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li matul il-perjodu kkunsidrat kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li joriġinaw mill-Indja. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet naqqsu b’mod kostanti l-prezzijiet li titlob l-industija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(58)
Madankollu, fid-dawl tas-sejba li l-esportazzjonijiet tal-akbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżentaw 87 % tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, ma kinux issussidjati, huwa kkunsidrat li ma tistax tiġi stabbilita rabta kawżali biżżejjed bejn l-importazzjonijiet issussidjati, li jammontaw għal 13 % biss tal-kwantità totali esportata mill-Indja, u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Filfatt, ma jistax jiġi argumentat li l-esportazzjonijiet Indjani issussidjati, fid-dawl tal-volum limitat tagħhom u tas-sehem limitat ħafna tagħhom mis-suq (2 %) u l-fatt li prezzijiet tagħhom kienu fil-medja 12 % ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, qed jikkawżaw id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(59)
L-analiżi tal-futturi magħrufa l-oħrajn, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, inklużi l-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, il-kriżi ekonomika u l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun, wriet li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni ġej mill-impatt tal-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex issussidjati u li jirrappreżentaw 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI u li saru bi prezzijiet sinifikament iktar baxxi minn dawk tal-importazzjonijiet issussidjati.
7. TMIEM IL-PROĊEDIMENT KONTRA S-SUSSIDJU
(60)
Fin-nuqqas ta’ rabta kawżali materjali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li l-miżuri kompensatorji mhumiex meħtieġa u għalhekk il-proċediment preżenti kontra s-sussidju għandu jintemm skont l-Artikolu 14(2) tar-Regolament bażiku.
(61)
L-ilmentatur u l-partijiet interessati l-oħrajn kollha ġew infurmati b’dan u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ma biddlux il-konklużjoni li għandu jintemm il-proċediment preżenti kontra s-sussidju.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom, li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70, u li joriġinaw mill-Indja, qiegħed b’dan jintemm.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazji kompensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 115/2012 fuq l-importazzjoni ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Mejju 2012.