PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 679/2011
tal-14 ta’ Lulju 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1974/2006 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 dwar l-appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal-20 ta' Settembru 2005 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 91 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005 jistabbilixxi qafas legali waħdieni għall-appoġġ tal-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) għall-iżvilupp rurali fl-Unjoni. Dak il-qafas legali ġie kkomplimentat minn regoli ta’ implimentazzjoni stipulati bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1974/2006 (2). Fid-dawl tal-esperjenza miksuba u l-problemi li nqalgħu waqt l-implimentazzjoni tal-Programmi għall-Iżvilupp Rurali, jeħtieġ li jiġu emendati ċerti dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament u jiġu introdotti ċerti regoli ta’ implimentazzjoni addizzjonali.
(2)
Operazzjonijiet li jikkonċernaw il-produzzjoni tal-enerġija rinnovabbli fl-azjendi agrikoli skont l-Artikolu 26 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 jistgħu jkunu barra l-ambitu tal-Artikolu 42 tat-Trattat. Sabiex tiġi żgurata l-konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat għall-argikoltura, għandha tiġi stipulata dispożizzjoni speċifika għall-investimenti fil-produzzjoni tal-enerġija rinnovabbli fl-azjendi agrikoli.
(3)
Fl-Artikolu 27(12) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 huwa previst li aġġustament tal-impenji ambjentali u dawk marbuta mal-benessri tal-annimali jistgħu jieħdu l-għamla ta’ estensjoni tal-perjodu tal-impenn. Sabiex tiġi evitata sovrapożizzjoni mal-perjodu ta' pprogrammar li jmiss, tali aġġustament għandu jkun limitat sa tmiem il-perjodu ta’ primjum li tirreferi għalih it-talba għall-pagament għall-2013.
(4)
Skont l-Artikolu 47 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 huwa previst li impenji marbuta mal-ambjent forestali għandhom jitwettqu, bħala regola ġenerali, għal perjodu bejn ħames u seba’ snin. Sabiex tiġi evitata sitwazzjoni fejn impenji mġedda jkunu sovraposti mal-perjodu ta’ pprogrammar li jmiss, għandu jkun previst li l-Istati Membri jistgħu jippermettu li tali impenji jistgħu jiġu estiżi sa tmiem il-perjodu ta’ primjum li tirreferi għalih it-talba għall-pagament għall-2013.
(5)
Fl-Artikolu 62 (1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 huwa previst li, fil-livell tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-gruppi ta’ azzjoni lokali, l-imsieħba ekonomiċi u soċjali, kif ukoll ir-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili, għandhom jikkostitwixxu, mill-inqas, 50 % tas-sħubija lokali. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-gruppi ta’ azzjoni lokali jikkonformaw ukoll ma’ din il-perċentwali minima fir-rigward tal-votazzjoni sabiex jiġi evitat li s-settur pubbliku jiddomina t-teħid tad-deċiżjonijiet. Minbarra dan, għandu jiġi żgurat li l-promoturi tal-proġetti ma jistgħux jinfluwenzaw id-deċiżjonijiet dwar l-għażla tal-proġetti. Għaldaqstant, għandhom jiġu stabbiliti salvagwardji effikaċi sabiex jiġi evitat kwalunkwe kunflitt ta’ interess fir-rigward tal-assessjar u l-votazzjoni fuq il-proposti ta’ proġetti. It-trasparenza fit-teħid tad-deċiżjonijiet għandha tiġi wkoll garantita permezz ta’ viżibbiltà xierqa.
(6)
Fl-Artikolu 38(2) tar-Regolament Nru 1974/2006 hija prevista l-prossibbiltà ta’ pagamenti bil-quddiem għall-ispejjeż kurrenti tal-gruppi ta’ azzjoni lokali. Ġie ppruvat li sabiex jiġu żgurati l-ħtiġijiet ta' flussi ta’ flus għall-gruppi ta’ azzjoni lokali, jeħtieġ li tiġi estiża l-possibbiltà ta’ pagamenti bil-quddiem sabiex jiġu koperti l-ispejjeż relatati mal-kisba ta’ kompetenzi u l-animazzjoni tat-territorju kif imsemmi fl-Artikolu 63(c) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005.
(7)
L-Artikolu 44(3) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 jippermetti lill-Istati Membri jieħdu miżuri speċifiċi sabiex jiżguraw li bidliet żgħar fis-sitwazzjoni ta’ azjenda ma jwasslux għal riżultati mhux xierqa fir-rigward tal-impenji li jkunu daħlu għalihom, fir-rigward tal-obbligu li benefiċjarju jħallas lura l-assistenza f’każ fejn ma jkunx daħal għal impenn ċessjonarju ta’ parti mill-azjenda. Sabiex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali, għandha tingħata definizzjoni ta’ x'jikkostitwixxi bidla żgħira f’każijiet fejn titnaqqas l-erja ta’ azjenda.
(8)
Fl-Artikolu 46 tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 hija prevista klawżola ta’ reviżjoni f’każ ta’ emendi għal-linja bażi għal ċerti miżuri. Għandha tkun prevista wkoll klawżola ta’ reviżjoni f’każ li l-perjodu tal-impenji ġodda argroambjentali, dawk marbuta mal-benessri tal-annimali u dawk mal-ambjent forestali meħuda għal perjodu bejn ħames u seba’ snin jestendi għal wara t-tmiem tal-perjodu attwali ta’ pprogrammar, sabiex jiġu evitati inkonsistenzi fil-qafas legali u dak ta' politika stipulat għall-perjodu wara dak attwali ta’ pprogrammar.
(9)
Sabiex tiġi ċċarata l-applikazzjoni tal-Artikolu 52(1) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006, għandha tiġi stabbilita l-bażi li fuqha tiġi applikata rata ta' kofinanzjament f'każ ta' inġinerija finanzjarja.
(10)
Fir-rigward tal-fondi ta’ garanzija fil-kuntest ta’ inġinerija finanzjarja fl-ambitu tas-Subtaqsima 3 tat-Taqsima 1 tal-Kapitolu IV tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006, għandhom jiġu pprovduti dettalji addizzjonali fuq il-metodu għall-kalkolu tal-ispejjeż eliġibbli tal-operazzjoni relatata ma’ tali interventi sabiex jiġi żgurat l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi tal-Unjoni.
(11)
Filwaqt li jiġu rrikonoxxuti l-ispeċifiċitajiet tal-iżvilupp rurali, relatati essenzjalment mal-iskala żgħira tal-operazzjonijiet appoġġati, jeħtieġ li, sabiex jiġi mmassimizzat l-effett inkrementali tal-għodda ta’ inġinerija finanzjarja, jiġi ċċarat l-użu mill-ġdid tar-riżorsi li jingħataw lura għall-operazzjoni ta' inġinerija finanzjarja matul il-perjodu ta' pprogrammar sabiex issir distinzjoni wkoll bejn tali użu mill-ġdid u l-użu mill-ġdid wara d-data finali ta’ eliġibbiltà għall-programm ta’ żvilupp rurali.
(12)
Billi jitqiesu n-natura ta’ xi investimenti fil-forestrija u l-fatt li, f’ċerti każijiet, il-pagamenti jistgħu jkunu relatati maż-żona, għandu jkun possibbli li jintużaw kalkoli standard tal-ispejjeż bħala alternattiva għas-sistema bbażata fuq il-fatturi użata biex jiġi determinat il-livell ta’ appoġġ għall-miżura msemmija fl-Artikolu 27 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005. L-Artikolu 53(1) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 għandu għalhekk jiġi adattat skont dan.
(13)
Fl-Artikolu 54(1) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 huma previsti l-kondizzjonijiet li taħthom kontribuzzjonijiet in natura jistgħu jitqiesu bħala eliġibbli. Fl-għamla preżenti tiegħu, l-Artikolu 54(1) iqis bħala eliġibbli kontribuzzjonijiet in natura jekk huma biss għal operazzjonijiet ta’ investiment. L-esperjenza wriet li din il-kondizzjoni hija wisq restrittiva għall-implimentazzjoni effiċjenti tal-miżuri. Għaldaqstant għandu jkun previst li kontribuzzjonijiet in natura jistgħu jkunu eliġibbli għat-tipi kollha ta’ operazzjonijiet.
(14)
L-Artikolu 55 tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006 jistipula sett ta’ regoli għad-definizzjoni ta’ nfiq eliġibbli għal operazzjonijiet ta’ investiment. Sabiex tingħata aktar ċarezza lill-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu, l-akkwist ta’ drittijiet ta’ pagament għandu jiġi espliċitament eskluż mill-eliġibbiltà. Għandu jiġi ċċarat ukoll li, minħabba n-natura tagħhom, l-investimenti li jieħdu post il-potenzjal ta’ produzzjoni agrikola wara diżastri naturali jikkostitwixxu nfiq eliġibbli.
(15)
Sabiex jiżdied l-impatt ta’ pagamenti bil-quddiem fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja attwali, filwaqt li jitqies ir-rwol speċifiku tal-gvernijiet reġjonali fl-implimentazzjoni tal-politika ta' żvilupp rurali, għandha tiġi estiża lill-awtoritajiet reġjonali wkoll il-possibbiltà ta' pagamenti bil-quddiem kif previst fl-Artikolu 56 tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006.
(16)
Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ proġetti ta’ investiment fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja attwali, il-limitu massimu ta’ pagamenti bil-quddiem ittella' għal 50 % għal investimenti fl-2009 u l-2010. Sabiex jitqiesu l-effetti negattivi kontinwi tal-kriżi ekonomika u finanzjarja, l-ogħla limitu għandu jinżamm sa tmiem il-perjodu ta' pprogrammar. Sabiex tiġi żgurata kontinwità fl-implimentazzjoni tal-Programmi għall-Iżvilupp Rurali bejn tmiem l-2010 u d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-regolament, għandha tiġi applikata d-dispożizzjoni rilevanti b’mod retroattiv mill-1 ta' Jannar 2011.
(17)
Sabiex jitqies id-daqs relattivament żgħir tal-proġetti ta’ żvilupp rurali u d-diffikultà biex tali proġetti jiksbu garanziji bankarji għal pagamenti bil-quddiem, għandhom jittieħdu miżuri li permezz tagħhom dawk il-garanziji jkunu jistgħu jiġu sostitwiti b'garanziji bil-miktub mill-awtoritajiet pubbliċi.
(18)
Sabiex isir l-aħjar użu mill-pagamenti bil-quddiem, għandha tkun l-aġenzija tal-pagamenti kompetenti li tiddefinixxi meta jiġu rilaxxati l-garanzij.
(19)
Ir-Regolament (KE) Nru 1974/2006 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(20)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma bi ftehim mal-opinjoni tal-Kumitat tal-Iżvilupp Rurali,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 1974/2006 huwa emendat kif ġej:
(1)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 16a li ġej:
“Artikolu 16a
Għall-finijiet tal-Artikolu 26 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, meta jsiru investimenti fil-produzzjoni tal-enerġija termali u/jew tal-elettriku minn sorsi rinnovabbli fl-azjendi agrikoli, il-faċilitajiet ta’ produzzjoni tal-enerġija rinnovabbli għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ f’każijiet biss fejn il-kapaċità tagħhom ta' produzzjoni ma taqbiżx l-ekwivalenti tal-konsum annwali medju tal-enerġija kkombinat tal-enerġija termali u l-elettriku mill-istess azjenda agrikola, inkluża l-unità domestika agrikola.
Fejn isiru investimenti fil-produzzjoni tal-bijofjuwils fl-azjendi agrikoli, skont it-tifsira tad-Direttiva 2009/28KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*), il-faċilitajiet ta' produzzjoni tal-enerġija rinnovabbli għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ f'każijiet biss fejn il-kapaċità ta' produzzjoni tagħhom ma taqbiżx l-ekwivalenti tal-konsum annwali medju tal-fjuwil għat-trasport mill-azjenda agrikola.
(*) ĠU L 140, 5.6.2009, p.16.”" 						
(2)
Fl-Artikolu 27(12), it-tieni subparagrafu għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Tali aġġustamenti jistgħu jkunu wkoll fl-għamla ta’ estensjoni tat-tul ta’ żmien tal-impenn. L-estensjoni ma tistax taqbeż tmiem il-perjodu li tirreferi għalih it-talba għal pagament għall-2013.”
(3)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 32a li ġej:
“Artikolu 32a
Għall-fini tal-Artikolu 47 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, l-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-impenji marbuta mal-ambjent forestali jkunu estiżi sa tmiem il-pejodu li tirreferi għalih it-talba għal pagament għall-2013.”
(4)
Fl-Artikolu 37, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“5. Għall-finijiet tal-Artikolu 62(4) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, deċiżjonijiet dwar l-għażla tal-proġetti mill-korp tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-gruppi ta’ azzjoni lokali għandhom jittieħdu b’vot fejn l-imsieħba ekonomiċi u soċjali kif ukoll rappreżentanti oħra tas-soċjetà ċivili jikkostitwixxu mill-inqas 50 % tal-voti kif previst fl-Artikolu 62(1)(b) ta’ dak ir-Regolament,. Fir-rigward tal-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet marbuta mal-għażla tal-proġetti, għandhom jiġu rispettati regoli xierqa biex jiggarantixxu t-trasparenza u jevitaw sitwazzjonijiet ta’ kunflitt ta’ interess.”
(5)
Fl-Artikolu 38, il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-Istati Membri jistgħu, jekk mitluba, iħallsu pagament bil-quddiem lill-gruppi ta' azzjoni lokali. L-ammont tal-pagament bil-quddiem ma għandux jaqbeż l-20 % tal-għajnuna pubblika relatata mal-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 63(c) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, u l-pagament tiegħu għandu jkun soġġett għall-istabbiliment ta’ garanzija bankarja jew garanzija ekwivalenti li jikkorrispondu għal 110 % tal-ammont tal-pagament bil-quddiem. Il-garanzija għandha tiġi rilaxxata mhux aktar tard mill-għeluq tal-istrateġija għall-iżvilupp lokali.
L-Artikolu 24(6) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 65/2011 (**) ma għandux japplika għall-pagament imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
(**) ĠU L 25, 28.1.2011, p.8.”" 						
(6)
Fl-Artikolu 44(3), jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Tnaqqis fiż-żona tal-azjenda sa 10 % taż-żona koperta mill-impenn għandha titqies bħala bidla żgħira għall-fini tal-ewwel subparagrafu.”
(7)
Fl-Artikolu 46, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Klawżola ta' reviżjoni għandha tiġi prevista, mill-2012 ’il quddiem, għal impenji meħuda għal perjodu bejn ħames u seba’ snin, skont l-Artikoli 39, 40 u 47 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, li jestendu għal wara t-tmiem tal-perjodu ta' pprogrammar attwali, sabiex jiġi permess l-aġġustament tagħhom għall-qafas legali tal-perjodu ta’ pprogrammar li jmiss. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jintroduċu tali klawżola ta' reviżjoni diġà mill-2011. It-tieni paragrafu għandu japplika wkoll fir-rigward ta' dan il-paragrafu.”
(8)
L-Artikolu 52 jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 52
1. Fir-rigward ta’ azzjonijiet tal-inġinerija finanzjarja msemmija fl-Artikolu 51 ta’ dan ir-Regolament l-infiq iddikjarat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 26(3)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 għandu jkun l-infiq totali mħallas għat-twaqqif ta’ tali fondi jew bħala kontribuzzjoni lejhom.
Madankollu, meta jitħallas il-bilanċ u jingħalaq il-programm għall-iżvilupp rurali bi qbil mal-Artikolu 28 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, l-infiq eliġibbli għandu jkun it-total ta’:
(a)
kwalunkwe pagament għall-investiment fl-intrapriżi minn kull fond ikkonċernat, jew kwalunkwe garanzija provduta inklużi l-ammonti impenjati bħala garanziji mill-fondi ta’ garanzija;
(b)
spejjeż eliġibbli ta' ġestjoni.
Ir-rata ta’ kofinanzjament applikata għandha tikkorrispondi għar-rata ta’ kofinanzjament tal-miżura li l-fond jikkontribwixxi għaliha. Jekk il-fond jikkontribwixxi lil bosta miżuri b’rati differenti ta’ kofinanzjament, dawn ir-rati għandhom japplikaw b’mod proporzjonali mal-infiq eliġibbli rispettiv.
Id-differenza bejn il-kontribuzzjoni tal-FAEŻR li hi attwalment imħallsa skont l-ewwel subparagrafu u l-infiq fl-ambitu tal-punti (a) jew (b) tat-tieni subparagrafu għandha tkun likwidata fil-kuntest tal-kontijiet annwali tal-aħħar sena ta’ implimentazzjoni tal-programm. Dawn il-kontijiet għandhom jinkludu l-informazzjoni finanzjarja dettaljata meħtieġa.
2. Meta l-FAEŻR jikkofinanzja operazzjonijiet li jinkludu fondi ta' garanzija għal investimenti li jistgħu jitħallsu lura skont l-Artikolu 50 ta' dan ir-Regolament, għandha tiġi mwettqa valutazzjoni xierqa ex ante tat-telf mistenni, billi jitqiesu wkoll prattiki attwali tas-suq għal operazzjonijiet simili għat-tip ta' investimenti u suq ikkonċernati. Il-valutazzjoni tat-telf mistenni tista’ tiġi riveduta, jekk tkun iġġustifikata minn kondizzjonijiet sussegwenti tas-suq. Ir-riżorżi impenjati sabiex jiġu onorati l-garanziji għandhom jirreflettu tali valutazzjoni.
3. Ir-riżorsi li jingħataw lura lill-operazzjoni matul il-perjodu ta’ pprogrammar minn investimenti mwettqa minn fondi jew li jifdlu wara li tkun ġiet onorata garanzija, għandhom jintużaw mill-ġdid mill-fond skont il-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikolu 51(6) ta’ dan ir-Regolament jew likwidati fil-kuntest tal-kontijiet annwali. Wara d-data finali tal-eliġibiltà tal-programm ta’ żvilupp rurali, ir-riżorsi li jingħataw lura għall-operazzjoni mill-investimenti mwettqa mill-fondi jew li jifdlu wara li l-garanziji kollha kienu onorati, għandhom jerġgħu jintużaw mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati għall-benefiċċju tal-intrapriżi individwali.
L-interessi ġġenerati mill-pagamenti minn programmi ta’ żvilupp reġjonali lill-fondi għandhom jintużaw skont l-ewwel subparagrafu.”
(9)
Fl-Artikolu 53(1), l-ewwel subparagrafu għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Fejn xieraq l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu l-livell ta’ appoġġ previst fl-Artikoli 27, 31, 37 sa 41, u 43 sa 49 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 abbażi ta’ spejjeż standard u suppożizzjonijiet standard ta’ dħul finanzjarju mitluf.”
(10)
Fl-Artikolu 54(1), il-frażi introduttorja tal-ewwel subparagrafu hija mibdula b'din li ġejja:
“Kontribuzzjonijiet in natura minn benefiċjarju pubbliku jew privat, jiġifieri l-provvista ta’ oġġetti jew servizzi li għalihom ma jsir l-ebda ħlas fi flus kontanti sostnut minn fatturi jew dokumenti evidenzjarji ekwivalenti, jistgħu jitqiesu bħala nfiq eliġibbli sakemm jiġu ssodisfati dawn il-kondizzjonijiet li ġejjin:”
(11)
L-Artikolu 55(2) jinbidel b’dan li ġej:
“2. Fil-każ tal-investimenti agrikoli, l-akkwist ta’ drittijiet ta’ produzzjoni agrikola, ta’ drittijiet għal pagament, ta’ annimali, ta’ pjanti annwali u t-tħawwil tagħhom ma għandux ikun eliġibbli għall-appoġġ għall-investiment.
Investimenti sempliċi ta’ sostituzzjoni ma għandhomx jiġu meqjusa bħala nfiq eliġibbli.
Madankollu, f’każijiet ta’ restawr tal-potenzjal ta’ produzzjoni agrikola li ġarrab ħsara kkaġunata minn diżastri naturali skont l-Artikolu 20(b)(vi) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, l-infiq fuq l-akkwist ta' annimali u tal-investimenti ta' sostituzzjoni jistgħu jiġu meqjusa bħala nfiq eliġibbli.”
(12)
L-Artikolu 56 jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 56
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 24(6) tar-Regolament (KE) Nru 65/2011, fuq talba tal-Istati Membri, dawn jistgħu jħallsu bil-quddiem lil-benefiċjarju ta' appoġġ ta’ investiment. Fir-rigward tal-benefiċarji pubbliċi, tali pagament bil-quddiem jista' jingħata biss lill-gvernijiet lokali u l-assoċjazzjonijiet tagħhom u lill-korpi ta' natura pubblika.
2. L-ammont ta’ pagement bil-quddiem ma għandux jaqbeż il-50 % tal-għajnuna pubblika relatata mal-investiment, u l-pagament tiegħu għandu jkun soġġett għall-istabbiliment ta’ garanzija bankarja li tkun tikkorrispondi għal 110 % tal-ammont tal-pagament bil-quddiem.
Faċilità pprovduta bħala garanzija minn awtorità pubblika għandha tiġi meqjusa bħala ekwivalenti għall-garanzija msemmija fl-ewwel subparagrafu, sakemm dik l-awtorità ma tiħux impenn li tħallas l-ammont kopert minn dik il-garanzija f'każ li ma jkunx ġie stabbilit id-dritt għal pagament bil-quddiem.
3. Il-garanzija tista’ tiġi rrilaxxata meta l-aġenzija kompetenti ta’ pagament tistabbilixxi li l-ammont ta’ nfiq attwali li jikkorrispondi għal-għajnuna pubblika, relatata mal-investiment, jaqbeż l-ammont tal-ħlas bil-quddiem.”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1(12), fir-rigward tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 56(2) tar-Regolament (KE) Nru 1974/2006, għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Lulju 2011.