NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
REGOLAMENT TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW (UE) Nru 883/2011
tal-25 ta’ Awwissu 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 25/2009 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (BĊE/2008/12)
(BĊE/2011/12)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998, dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea (2),
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-bidu, l-eżerċizzju u s-superviżjoni prudenzjali tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li temenda d-Direttivi 2005/60/KE u 2006/48/KE u li tħassar id-Direttiva 2000/46/KE (3)awtorizzat lil persuni legali biex joħorġu flus elettroniċi mingħajr il-ħtieġa li jiksbu l-istat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu.
(2)
Bħala konsegwenza ta’ dan u sabiex jitkompla l-ġbir ta' statistika fis-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFMi) dwar l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li huma prinċipalment involuti f’intermedjazzjoni finanzjarja bħala dawk li joħorġu l-flus elettroniċi, huwa meħtieġ illi d-definizzjoni ta’ IFMi tiġi aġġustata, u li għalhekk jiġu emendati wkoll id-definizzjonijiet ta’ ‘istituzzjoni ta’ flus elettroniċi’ u ta’ ‘flus elettroniċi’ f’dan ir-Regolament. Istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi fi ħdan is-settur tal-IFMi għandhom ikunu kklassifikati taħt il-kategorija ‘IFMi oħra’.
(3)
L-emendi għad-definizzjoni ta’ u r-rekwiżiti imposti fuq l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi skont id-Direttiva 2009/110/KE għamlu lid-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2008/32) (4) dwar l-għoti ta’ derogi għar-rekwiżiti ta’ rappurtar lil istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi skaduti u għalhekk id-dispożizzjonijiet rispettivi tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) għandhom jitħassru.
(4)
Il-linji gwida dwar definizzjoni komuni tal-fondi tas-swieq tal-flus Ewropei (MMFs) maħruġin fid-19 ta’ Mejju 2010 mill-Kumitat tar-Regolaturi Ewropej tat-Titoli (CESR), il-predeċessur tal-Awtorità Ewropea għat-Titoli u s-Swieq, għandhom l-għan li jtejbu l-protezzjoni tal-investitur billi jistabbilixxu l-kriterji li għandhom jiġu applikati minn kull fond li jixtieq jippromwovi lilu nnifsu bħala MMF u jservu bħala rakkomandazzjoni għal-leġiżlaturi nazzjonali Ewropej għal finijiet superviżorji. Fid-dawl ta’ dan, huwa xieraq illi fir-Regolament BĊE/2008/32 jiddaħħlu kriterji ta’ identifikazzjoni ġodda korrispondenti għall-MMFs għal finijiet ta’ statistika tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali sabiex il-popolazzjoni tal-MMFs tiġi allinjata mal-kriterji ta’ identifikazzjoni li huma mistennija li japplikaw għal finijiet superviżorji skont il-fuq imsemmija Linji Gwida tal-CESR. Fl-istess waqt, din il-bidla għandha l-għan li żżid it-trasparenza fis-suq u tiffaċilita r-rappurtar dwar il-ġestjoni tal-fondi,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) huwa emendat kif ġej:
1.
L-Artikolu 1 huwa emendat kif gej:
(a)
L-ewwel inċiż huwa sostitwit b’li ġej:
“-
“istituzzjoni finanzjarja monetarja” (IFM) tfisser istituzzjoni ta’ kreditu residenti li tappartjeni għal wieħed mis-setturi li ġejjin:
(i)
banek ċentrali;
(ii)
istituzzjonijiet ta’ kreditu kif definiti fl-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(iii)
IFMi oħra, jiġifieri (1) istituzzjonijiet finanzjarji oħra li n-negozju tagħhom huwa li (i) jirċievu depożiti u/jew sostituti viċini għal depożiti mingħand entitajiet li mhumiex IFMi; u (ii) f’isimhom, tal-anqas f’termini ekonomiċi, jagħtu kreditu u/jew jagħmlu investimenti f’titoli; jew (2) dawk l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li huma prinċipalment involuti f’intermedjazzjoni finanzjarja fil-forma ta’ ħruġ ta’ flus elettroniċi;
(iv)
fondi tas-swieq tal-flus (MMFs) kif definiti fl-Artikolu 1a.
Fir-rigward tal-kriterju fil-punt (iii)(1)(i) aktar ‘il fuq, il-grad ta’ sostitwibbiltà bejn l-istrumenti maħruġin minn IFMi oħrajn u d-depożiti mpoġġija ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jiddeterminaw il-klassifikazzjoni tagħhom bħala IFMi, sakemm jissodisfaw il-kriterju fil-punt (iii)(1)(ii),”.
(b)
It-tmien inċiż huwa sostitwit b’li ġej:
“-
“istituzzjoni ta’ flus elettroniċi” u “flus elettroniċi” ifissru istituzzjoni ta' flus elettroniċi u flus elettroniċi kif definiti fl-Artikolu 2(1) u 2(2) tad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*).
(*) ĠU L 267, 10.10.2009, p. 7.”" 						
2.
L-Artiklu 1a li ġej huwa mdaħħal:
“Artikolu 1a
Identifikazzjoni ta’ MMFs
Għall-finijiet ta’ dan l-att legali, l-impriżi ta’ investiment kollettiv li jikkonformaw mal-kriterji kollha li ġejjin għandhom jiġu ttrattati bħala MMFs, fejn huma:
(a)
jagħmlu investiment bil-għan li jinżamm il-kapital ta’ fond u jingħata rendiment skont ir-rati ta’ imgħax ta’ strumenti tas-suq tal-flus;
(b)
jinvestu fi strumenti tas-suq tal-flus li jikkonformaw mal-kriterji għall-istrumenti tas-suq tal-flus stabbiliti f’Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (**), jew depożiti ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew, bħala alternattiva, jiżguraw illi l-likwidità u l-valutazzjoni tal-portafoll li jinvestu fih jiġu evalwati fuq bażi ekwivalenti;
(c)
jiżguraw illi l-istrumenti tas-suq tal-flus li jinvestu fihom ikunu ta’ kwalità għolja, kif determinat mill-kumpanija għall-ġestjoni. Il-kwalità ta’ strument tas-suq tal-flus għandha tiġi kkunsidrata, inter alia, fuq il-bażi tal-fatturi li ġejjin:
-
il-kwalità tal-kreditu tal-istrument tas-suq tal-flus;
-
it-tip ta' klassi tal-attiv irrappreżentat mill-istrument tas-suq tal-flus;
-
għal strumenti finanzjarji strutturati, ir-riskju operattiv u tal-kontroparti inerenti fit-tranżazzjoni finanzjarja strutturata;
-
il-profil tal-likwidità;
(d)
jiżgura illi l-portafoll tagħhom ikollu maturità b’medja ppeżata (WAM) ta’ mhux aktar minn sitt xhur u tul tal-medja ppeżata (WAL) ta’ mhux aktar minn 12-il xahar;
(e)
jipprovdu valur nett tal-assi (NAV) ta’ kuljum u kalkolu tal-prezz tal-ishma/unitajiet tagħhom, u sottoskrizzjoni u fidi ta’ ishma/unitajiet ta’ kuljum;
(f)
jillimitaw l-investiment fit-titoli għal dawk b’maturità residwa sad-data tal-fidi legali ta’ anqas minn jew ekwivalenti għal sentejn, bil-patt illi ż-żmien li jkun baqa’ sad-data li jmiss li fiha terġa tiġi ssettjata mill-ġdid ir-rata ta’ imgħax ikun anqas minn jew ekwivalenti għal 397 jum filwaqt li t-titoli b’rata varjabbli għandhom jiġu ssettjati mill-ġdid għal rata jew indiċi tas-suq tal-flus;
(g)
jllimitaw l-investiment f’impriżi ta’ investiment kollettiv oħra għal dawk li jikkonformaw mad-definizzjoni ta’ MMFs;
(h)
ma jesponix ruħhom direttament jew indirettament għall-ekwità jew materja prima inkluż permezz ta’ derivati u li jużaw biss id-derivati skont l-istrateġija għall-investiment fis-suq tal-flus tal-fond. Derivati li jesponu l-kambju barrani jistgħu jintużaw biss għal finijiet ta’ iħħeġġjar. Investiment f’titoli li mhumiex f’munita bażi huwa permess sakemm l-iskopertura tal-munita tkun iħħeġġjata kollha;
(i)
għandhom NAV kostanti jew varjabbli.
(**) ĠU L 302, 17.11.2009, p. 32.”" 						
3.
Fl-Artikolu 8, il-paragrafu 4 huwa mħassar.
4.
Mingħajr preġudizzju għal Artikolu 2 ta’ dan ir-Regolament, f’Parti 1 ta’ Anness I, Taqsima 2 hija sostitwita b’li ġej:
“Taqsima 2:
Speċifikazzjonjiet għall-kriterji għall-identifikazzjoni tal-MMFs
Għall-finijiet ta’ Artikolu 1a ta’ dan ir-Regolament:
(a)
l-istrument tas-suq tal-flus għandu jkun meqjus bħala ta’ kwalita ta’ kreditu għolja, jekk ikun ingħata wieħed mill-ogħla żewġ klassifikazzjonijiet tal-kreditu fuq żmien qasir disponibbli minn kull aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu rikonoxxuta li tkun ikklassifikat l-istrument jew, jekk l-istrument mhux ikklassifikat, ikun ta’ kwalità ekwivalenti kif determinat mill-proċess ta’ klassifikazzjoni intern tal-kumpanija għall-ġestjoni. Fejn aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu rikonoxxuta taqsam l-ogħla klassifikazzjoni fuq żmien qasir f’żewġ katergoriji, żewġ klassifikazzjonijiet għandhom jitqiesu bħala kategorija waħda u għaldaqstant l-ogħla klassifikazzjoni disponibbli;
(b)
il-fond tas-suq tal-flus jista’ bħala eċċezzjoni għar-rekwiżit fil-paragrafu (a), iżomm ħruġ sovran li huwa mill-anqas ta’ kwalita’ ta’ klassifika ta’ investiment, fejn ‘ħruġ sovran’ tfisser strumenti tas-suq tal-flus maħruġin jew iggarantiti minn awtorità ċentrali, reġjonali jew lokali jew bank ċentrali ta’ Stat Membru, il-BĊE, l-Unjoni Ewropea jew il-Bank Ewropew għall-Investiment;
(c)
meta jkun qed jiġi kkalkolat il-WAL għal titoli, inklużi strumenti finanzjarji strutturati, il-kalkolazzjoni tal-maturità hija bbażata fuq il-maturità residwa sal-fidi legali tal-istrumenti. Madankollu, fejn strument finanzjarju jkollu opzjoni ta’ bejgħ integrata, id-data tat-twettiq tal-opzjoni ta’ bejgħ tista’ tintuża minflok il-maturità residwa legali biss jekk il-kundizzjonijet li ġejjin ikunu sodisfatti f’kull ħin:
-
l-opzjoni ta’ bejgħ tista’ tiġi eżerċitata liberament mill-kumpanija għall-ġestjoni fid-data tal-eżerċitar tagħha;
-
il-prezz tal-eżerċitar tal-opzjoni ta’ bejgħ jibqa’ viċin tal-valur mistenni tal-istrument fid-data tal-eżerċitar li jmiss;
-
l-istrateġija għall-investiment tal-MMF timplika illi hemm probabbiltà għolja illi l-opzjoni tiġi eżerċitata fid-data tal-eżerċitar li jmiss;
(d)
meta jkunu qed jiġu kkalkulati kemm il-WAL kif ukoll il-WAM, l-impatt tal-istrumenti finanzjarji derivati, id-depożiti u t-tekniċi ta’ ġestjoni tal-portafoll effiċjenti għandhom jiġu kkunsidrati;
(e)
‘maturità b’medja ppeżata’ (WAM) għandha tfisser kejl tat-tul ta’ żmien medju sal-maturità tat-titoli sottostanti kollha fil-fond ippeżat sabiex jirrifletti l-investimenti relattivi f’kull strument, bl-assunzjoni illi l-maturità ta’ strument b’rata varjabbli hija ż-żmien li għad baqa’ sakemm tiġi ssettjata mill-ġdid ir-rata ta’ imgħax għar-rata tas-suq tal-flus, minflok iż-żmien li għad baqa’ qabel ma jkollu jitħallas lura l-valur prinċipali tat-titolu. Fil-prattika, il-WAM jintuża biex titkejjel is-sensittività ta’ MMF għat-tibdil fir-rati ta’ imgħax tas-suq tal-flus;
(f)
‘tul tal-medja ppeżata’ (WAL) għandha tfisser il-medja ppeżata taż-żmien li għad fadal sal-maturità ta' kull titolu miżmum f'fond, jiġifieri ż-żmien sakemm il-kapital jitħallas lura kollu, filwaqt li jiġi injorat l-imgħax u mingħajr skont. Bil-kontra tal-kalkolazzjoni tal-WAM, il-kalkolazzjoni tal-WAL għal titoli b’rata varjabbli u strumenti finanzjarji strutturati ma tippermettix l-użu ta’ dati biex jiġu ssettjati mill-ġdid id-dati tal-imgħax u minflok tuża biss il-maturità finali ddikjarata ta’ titolu. il-WAL jintuża biex jitkejjel ir-riskju ta’ kreditu, peress illi aktar ma jdum jiġi pospost ir-rimborż tal-kapital, aktar ikun għoli r-riskju ta’ kreditu. Il-WAL jintuża wkoll biex jiġi limitat ir-riskju tal-likwidità;
(g)
‘strumenti tas-suq tal-flus’ tfisser strumenti li normalment jiġu negozjati fis-suq tal-flus li huma likwidi u għandhom valur li jista’ jiġi determinat b’mod preċiż f’kull ħin;
(h)
‘kumpanija għall-ġestjoni’ tfisser kumpanija li n-negozju regolari tagħha huwa l-ġestjoni tal-portafoll ta’ MMF.”.
Artikolu 2
Dispożizzjoni tranżitorja
Il-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi) jistgħu jkomplu jiġbru tagħrif statistiku taħt ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) mingħand l-MMFs residenti fl-Istati Membri tagħhom identifikati skont il-verżjoni preċedenti ta’ Taqsima 2 ta’ Parti 1 ta’ Anness I għar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar 2012. Huma għandhom jinnotifikaw lill-MMFs kollha kkonċernati bid-deċiżjoni tagħhom li japplikaw din id-dispożizzjoni tranżitorja. Il-BĊNi għandhom jibdew jiġbru t-tagħrif statistiku mingħand l-MMFs identifikati skont l-Artikolu 1a tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Frar 2012.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Frankfurt am Main, il-25 ta’ Awwissu 2011.