ROZHODNUTÍ RADY 2010/441/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie při Africké unii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 6. prosince 2007 přijala Rada společnou akci 2007/805/SZBP (1) o jmenování pana Koena VERVAEKEHO zvláštním zástupcem Evropské unie při Africké unii (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(2)
Dne 1. prosince 2008 přijala Rada společnou akci 2008/898/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 28. února 2010.
(3)
Dne 25. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/119/SZBP (3) o změně mandátu zvláštního zástupce EU a jeho prodloužení do 31. srpna 2010.
(4)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(5)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Koena VERVAEKEHO jako zvláštního zástupce Evropské unie při Africké unii (dále jen „AU“) se prodlužuje do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z celkových cílů politiky EU na podporu afrického úsilí o vybudování mírové, demokratické a prosperující budoucnosti, jak jsou stanoveny ve strategii EU pro Afriku. Tyto cíle zahrnují:
a)
posílení politického dialogu a obecněji vztahů EU s AU;
b)
posílení partnerství mezi EU a AU ve všech oblastech stanovených ve strategii EU pro Afriku, podíl na rozvoji a provádění této strategie společně s AU při dodržování zásady africké odpovědnosti a užší spolupráci s africkými představiteli v rámci mnohostranných fór v součinnosti s mnohostrannými partnery;
c)
spolupráci s AU a poskytování podpory AU prostřednictvím podpory institucionálního rozvoje a posilování vztahů mezi orgány EU a AU, mimo jiné prostřednictvím rozvojové pomoci, s cílem prosazovat:
- mír a bezpečnost: předvídat konflikty a předcházet jim, zvládat a řešit konflikty, urovnávat konflikty prostřednictvím mediace, podporovat úsilí o prosazování míru a stability a podporovat obnovu po skončení konfliktů,
- lidská práva a správu věcí veřejných: prosazovat a chránit lidská práva; prosazovat základní svobody a dodržování zásad právního státu; prostřednictvím politického dialogu a finanční a technické pomoci podporovat africké úsilí vyvíjené za účelem sledování a zlepšení správy věcí veřejných; podporovat rozvoj participativní demokracie a odpovědnosti; podporovat boj proti korupci a organizované trestné činnosti a dále podporovat úsilí o řešení otázky dětí a ozbrojených konfliktů ze všech hledisek,
- udržitelný růst, regionální integraci a obchod: podporovat úsilí o propojení a usnadnit přístup obyvatelstva k vodě a hygienickým zařízením, energii a informačním technologiím; prosazovat stabilní, účinný a harmonizovaný právní rámec pro podnikání; napomáhat integraci Afriky do světového obchodního systému, napomáhat africkým zemím, aby splňovaly pravidla a normy EU; pomáhat Africe čelit důsledkům změny klimatu,
- investice do lidí: podporovat úsilí v oblastech rovnosti žen a mužů, zdraví, zabezpečení potravy a vzdělávání, podporovat výměnné programy, sítě univerzit a středisek excelence, řešit základní příčiny migrace.
EU bude klíčovým aktérem při provádění společné strategie EU-Afrika, jejímž cílem je rozvíjet a upevňovat strategické partnerství mezi Afrikou a EU.
Článek 3
Mandát
K uskutečnění aspektů společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) v rámci cílů uvedených v článku 2 se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
posilovat celkový vliv EU v rámci dialogu vedeného v Addis Abebě s AU a Komisí AU o celé řadě otázek SZBP/SBOP, jichž se týká partnerství mezi EU a AU, jakož i koordinaci tohoto dialogu;
b)
zajišťovat odpovídající úroveň politického zastoupení, které bude odpovídat významu EU jakožto politického, finančního a institucionálního partnera AU, a zabezpečit zásadní vývoj tohoto partnerství s ohledem na rostoucí politický význam AU na světové scéně;
c)
pokud tak Rada rozhodne, zastupovat postoje a politiky EU v případě, kdy AU hraje důležitou roli v krizové situaci, pro niž nebyl jmenován zvláštní zástupce EU;
d)
napomáhat dosažení lepší soudržnosti, souladu a koordinace politik a opatření EU ve vztahu k AU a přispívat ke zlepšení koordinace mezi všemi partnery a vztahů těchto partnerů s AU;
e)
podrobně sledovat veškerý významný vývoj na úrovni AU a podávat o něm zprávu;
f)
udržovat úzké vztahy s Komisí AU, dalšími orgány AU, misemi afrických subregionálních organizací při AU a misemi členských států Africké unie při AU;
g)
napomáhat vztahům a spolupráci mezi AU a africkými subregionálními organizacemi, zejména v oblastech, v nichž EU poskytuje podporu;
h)
na žádost poskytovat poradenství a podporu AU v oblastech stanovených ve strategii EU pro Afriku;
i)
poskytovat poradenství a podporu při budování kapacit AU pro řešení krizí;
j)
na základě jasného rozdělení úkolů zajišťovat koordinaci s činnostmi zvláštních zástupců EU s mandátem v členských státech a regionech AU a poskytovat jim podporu a
k)
udržovat úzké vztahy a podporovat koordinaci s klíčovými mezinárodními partnery AU zastoupenými v Addis Abebě, zejména s OSN, ale i s nestátními aktéry, ve všech aspektech společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, jichž se týkají vztahy mezi EU a AU.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011 činí 1 280 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů bude stanovena ve smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci Unie hradí dotyčný členský stát nebo orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (4), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytují, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že
a)
vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních incidentů, a zajistí pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie byly na místě uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států, kteří se snaží bát zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi koncem února roku 2011 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2010/441/PESK
tal-11 ta’ Awwissu 2010
li testendi l-mandat tar-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għall-Unjoni Afrikana
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 28, 31(2) u 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fis-6 ta’ Diċembru 2007, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2007/805/PESK (1) li taħtar lis-Sur Koen VERVAEKE bħala Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem ir-“RSUE”) għall-Unjoni Afrikana (UA).
(2)
Fl-1 ta’ Diċembru 2008, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2008/898/PESK (2) li testendi l-mandat tar-RSUE sat-28 ta’ Frar 2010.
(3)
Fil-25 ta’ Frar 2010, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2010/119/PESK (3) li temenda l-mandat tar-RSUE u testendih sal-31 ta’ Awwissu 2010.
(4)
Il-mandat tar-RSUE għandu jiġi estiż sal-31 ta’ Awwissu 2011. Madankollu, il-mandat tar-RSUE jista’ jiġi tterminat qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta tar- Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn hawn ’il quddiem “ir-RGħ”) wara d-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni li tistabbilixxi s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna.
(5)
Ir-RSUE għandu jimplimenta l-mandat tiegħu fil-kuntest ta’ sitwazzjoni li tista’ tiddeterjora u li tista’ tagħmel ħsara lill-objettivi tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni, kif stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
Il-mandat tas-Sur Koen VERVAEKE bħala RSUE għall-UA huwa b’dan estiż sal-31 ta’ Awwissu 2011. Il-mandat tar-RSUE jista’ jiġi tterminat qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta tar-RGħ wara d-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni li tistabbilixxi s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna.
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq objettivi ta’ politika tal-UE komprensivi b’appoġġ għall-isforzi Afrikani għall-bini ta’ futur paċifiku, demokratiku u prosperuż kif stabbilit fl-Istrateġija tal-UE fir-rigward tal-Afrika. Dawn l-objettivi jinkludu:
(a)
it-tisħiħ tad-djalogu politiku tal-UE u relazzjoni usa’ mal-UA;
(b)
it-tisħiħ tas-sħubija UE-UA fl-oqsma kollha msemmijin fl-Istrateġija tal-UE fir-rigward tal-Afrika, b’kontribut għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE fir-rigward tal-Afrika fi sħubija mal-UA, b’rispett għall-prinċipju ta’ appartenenza Afrikana u b’ħidma aktar mill-qrib mar-rappreżentanti Afrikani f’fora multilaterali f’koordinazzjoni mas-sieħba multilaterali;
(c)
il-ħidma mal-UA u l-provvista ta’ appoġġ lilha permezz tal-appoġġ għall-iżvilupp istituzzjonali u t-tisħiħ tar-relazzjoni bejn l-Istituzzjonijiet tal-UE u tal-UA, inkluż permezz ta’ assistenza għall-iżvilupp, għall-promozzjoni ta’:
- il-paċi u s-sigurtà: il-previżjoni, il-prevenzjoni, il-ġestjoni, il-medjazzjoni u r-riżoluzzjoni tal-konflitti, l-appoġġ għal sforzi biex jiġu promossi l-paċi u l-istabbiltà, l-appoġġ għar-rikostruzzjoni wara l-konflitti,
- id-drittijiet tal-bniedem u l-governanza: il-promozzjoni u l-protezzjoni tad-drittijiet tal-bniedem; il-promozzjoni tal-libertajiet fundamentali u r-rispett għall-istat tad-dritt; l-appoġġ, permezz ta’ djalogu politiku u assistenza finanzjarja u teknika, għall-isforzi Afrikani għall-monitoraġġ u t-titjib tal-governanza; l-appoġġ għat-tkabbir ta’ demokrazija parteċipattiva u r-responsabbiltà; l-appoġġ għall-ġlieda kontra l-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata u l-promozzjoni ulterjuri tal-isforzi biex tiġi indirizzata l-kwistjoni tat-tfal u l-konflitti armati fl-aspetti kollha tagħha,
- it-tkabbir sostenibbli, l-integrazzjoni reġjonali u l-kummerċ: l-appoġġ għall-isforzi lejn l-interkonnettività u l-faċilitazzjoni tal-aċċess tan-nies għall-ilma u l-iġjene, l-enerġija u t-teknoloġija tal-informazzjoni; il-promozzjoni ta’ qafas tan-negozju legali stabbli, effiċjenti u armonizzat; l-assistenza biex l-Afrika tiġi integrata fis-sistema dinjija tal-kummerċ, l-assistenza lill-pajjiżi Afrikani biex jikkonformaw mar-regoli u l-istandards tal-UE; l-appoġġ lill-Afrika fil-ġlieda kontra l-effetti tat-tibdil fil-klima,
- l-investiment fin-nies: l-appoġġ tal-isforzi fl-oqsma tal-ugwaljanza bejn is-sessi, is-saħħa, is-sigurtà tal-ikel u l-edukazzjoni, il-promozzjoni ta’ programmi ta’ skambju, netwerks ta’ universitajiet u ċentri ta’ eċċellenza, l-indirizzar tal-kawżi fundamentali tal-migrazzjoni.
Barra minn hekk, l-UE ser ikollha rwol ċentrali fl-implimentazzjoni tal-Istateġija Konġunta UE-Afrika li hija maħsuba biex tiżviluppa u tikkonsolida ulterjorment is-sħubija strateġika bejn l-Afrika u l-UE.
Artikolu 3
Mandat
Sabiex jinkisbu l-aspetti tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (PESK)/Politika ta’ Sigurtà u Difiża Komuni (PSDK) tal-objettivi msemmijin fl-Artikolu 2, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
isaħħaħ l-influwenza ġenerali tal-UE fi, u l-koordinazzjoni ta’, id-djalogu mal-UA u l-Kummissjoni tagħha f’Addis Ababa, dwar il-firxa sħiħa ta’ kwistjonijiet tal-PESK/PSDK koperti mir-relazzjoni UE-UA;
(b)
jiżgura livell adatt ta’ rappreżentazzjoni politika, li tirrifletti l-importanza tal-UE bħala sieħba politika, finanzjarja u istituzzjonali tal-UA, u l-avvanz f’dik is-sħubija li jkun sar neċessarju minħabba l-profil politiku li qed jikber tal-UA fix-xena dinjija;
(c)
jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, jirrappreżenta l-pożizzjonijiet u l-linji politiċi tal-UE, meta l-UA jkollha rwol prinċipali f’sitwazzjoni ta’ kriżi li għaliha ma jkun inħatar l-ebda RSUE;
(d)
jgħin fil-kisba ta’ koerenza, konsistenza u koordinazzjoni aħjar tal-linji politiċi u l-azzjonijiet tal-UE fir-rigward tal-UA, u jikkontribwixxi sabiex tittejjeb il-koordinazzjoni tal-grupp usa’ ta’ msieħba u r-relazzjoni tiegħu mal-UA;
(e)
isegwi mill-qrib, u jirrapporta dwar, l-iżviluppi rilevanti kollha fil-livell tal-UA;
(f)
iżomm kuntatt mill-qrib mal-Kummissjoni tal-UA, ma’ organi oħra tal-UA, ma’ missjonijiet ta’ organizzazzjonijiet Subreġjonali Afrikani għall-UA u l-missjonijiet tal-Istati Membri tal-UA għall-UA;
(g)
jiffaċilita r-relazzjonijiet u l-kooperazzjoni bejn l-UA u l-organizzazzjonijiet Subreġjonali Afrikani speċjalment f’dawk l-oqsma fejn l-UE qed tipprovdi appoġġ;
(h)
joffri pariri u jipprovdi appoġġ lill-UA fuq talba fl-oqsma deskritti fl-Istrateġija UE Afrika;
(i)
joffri pariri u jipprovdi appoġġ għall-bini tal-kapaċitajiet ta’ maniġġar ta’ kriżijiet tal-UA;
(j)
abbażi ta’ diviżjoni ċara tal-kompiti, jikkoordina ma’, u jappoġġa, l-azzjonijiet tar-RSUE li għandhom mandati fl-Istati Membri/ir-Reġjuni tal-UA; u
(k)
iżomm kuntatti mill-qrib u jippromovi l-koordinazzjoni ma’ msieħba internazzjonali prinċipali tal-UA preżenti f’Addis Ababa, speċjalment in-Nazzjonijiet Uniti, iżda wkoll ma’ atturi mhux statali dwar il-firxa sħiħa ta’ kwistjonijiet tal-PESK/PSDK koperti mir-relazzjoni UE-UA.
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat, waqt li jaġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (minn hawn ’il quddiem “il-KPS”) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt primarju ta’ kuntatt tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi gwida strateġika u direzzjoni politika lir-RSUE fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE fil-perijodu mill-1 ta’ Settembru 2010 sal-31 ta’ Awwissu 2011 għandu jkun ta’ EUR 1 280 000.
2. In-nefqa għandha tiġi amministrata konformement mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandu jkun responsabbli quddiem il-Kummissjoni għal kull infiq.
Artikolu 6
Kostituzzjoni u kompożizzjoni tat-tim
1. Fil-limiti tal-mandat tiegħu u l-mezzi finanzjarji korrispondenti disponibbli, ir-RSUE għandu jkun responsabbli mill-istruttura tat-tim tiegħu. It-tim għandu jinkludi t-tagħrif espert dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika kif meħtieġ mill-mandat. Ir-RSUE għandu jżomm lill-Kunsill u lill-Kummissjoni infurmati fil-pront dwar il-kompożizzjoni tat-tim tiegħu.
2. L-Istati Membri u l-istituzzjonijiet tal-Unjoni jistgħu jipproponu l-issekondar ta’ persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ persunal li jiġi ssekondat minn Stat Membru jew minn istituzzjoni tal-Unjoni lir-RSUE għandu jkun kopert mill-Istat Membru jew l-istituzzjoni tal-UE kkonċernati, rispettivament. Esperti ssekondati mill-Istati Membri għas-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill jistgħu jiġu assenjati wkoll mar-RSUE. Il-persunal internazzjonali b’kuntratt għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal issekondat kollu għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru jew l-istituzzjoni tal-Unjoni li jibagħtuh u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u l-persunal tiegħu
Il-privileġġi, l-immunitajiet u garanziji oħra meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla tfixkil tal-missjoni tar-RSUE u l-membri tal-persunal tiegħu għandhom jiġu miftehmin mal-parti/partijiet, ospitanti kif adatt. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu l-appoġġ kollu meħtieġ għal dan l-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tat-tim tiegħu għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards ta’ sigurtà minimi stabbiliti bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/264/KE tad-19 ta’ Marzu 2001 li tadotta r-regolamenti tal-Kunsill rigward is-sigurtà (4), b’mod partikolari fil-ġestjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE.
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li jingħata aċċess lir-RSUE għal kwalunkwe informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjoni tal-Unjoni u/jew l-Istati Membri, kif adatt, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
Konformement mal-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà ta’ persunal skjerat barra l-Unjoni f’kapaċità operazzjonali taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandu jieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, konformement mal-mandat tiegħu u abbażi tas-sitwazzjoni ta’ sigurtà fiż-żona ġeografika taħt ir-responsabbiltà tiegħu, għas-sigurtà tal-persunal kollu taħt l-awtorità diretta tiegħu, notevolment billi:
(a)
jistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq il-gwida mis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill, li jipprovdi għal miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw il-ġestjoni tal-moviment sigur ta’ persunal lejn iż-żona tal-missjoni u ġo fiha, u l-ġestjoni ta’ inċidenti ta’ sigurtà, u l-provvista ta’ pjan ta’ kontinġenza u evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
jiżgura li l-persunal kollu skjerat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni għal riskju għoli kif meħtieġ mill-kondizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
jiżgura li l-membri kollha tal-grupp tiegħu li ser jiġu skjerati barra l-Unjoni, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ ta’ sigurtà adatt qabel jew mal-wasla fiż-żona tal-missjoni, abbażi ta’ klassifikazzjoni tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill;
(d)
jiżgura li jiġu implimentati r-rakkomandazzjonijiet kollha maqbula, magħmula wara valutazzjonijiet regolari ta’ sigurtà, u jippreżenta lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapport intermedju u tar-rapport dwar l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtar
Ir-RSUE għandu jipprovdi regolarment lir-RGħ u lill-KPS b’rapporti orali u bil-miktub. Ir-RSUE għandu jippreżenta wkoll rapport, kif meħtieġ, lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill. Rapporti regolari bil-miktub għandhom jiġu ċċirkolati permezz tan-netwerk COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE jista’ jipprovdi rapporti lill-Kunsill Affarijiet Barranin.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandu jippromovi l-koordinazzjoni politika ġenerali tal-Unjoni. Huwa għandu jgħin fl-iżgurar li l-istrumenti kollha tal-Unjoni fil-post jintużaw b’mod koerenti sabiex jinkisbu l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom ikunu koordinati ma’ dawk tal- Kummissjoni, kif ukoll ma’ dawk ta’ RSUE oħrajn attivi fir-reġjun skont ma’ jkun il-każ. Ir-RSUE għandu jipprovdi aġġornamenti regolari lill-missjonijiet tal-Istati Membri u lid-delegazzjonijiet tal-Unjoni.
2. Fuq il-post, għandha tinżamm kooperazzjoni mal-Kapijiet tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni u mal-Kapijiet ta’ Missjoni tal-Istati Membri li għandhom jagħmlu mill-aħjar sabiex jassistu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat. Ir-RSUE għandu jikkollabora wkoll ma’ atturi internazzjonali u reġjonali oħra fuq il-post.
Artikolu 13
Reviżjoni
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħrajn mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu riveduti regolarment. Ir-RSUE għandu jippreżenta lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni rapport ta’ progress fl-aħħar ta’ Frar 2011 u rapport komprensiv dwar l-implimentazzjoni tal-mandat fi tmiem il-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Awwissu 2010.