PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 375/2012
ze dne 2. května 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 885/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o akreditaci platebních agentur a dalších subjektů a schválení účetní závěrky EZZF a EZFRV
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na článek 42 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 6 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1290/2005 akreditované platební agentury členských států zajišťují, aby doklady, pokud jde o platby, které provádějí, byly přístupné a uchovávané tak, že je zaručena jejich úplnost, platnost a dohledatelnost v čase. S cílem zohlednit vývoj v informačních a komunikačních technologiích, díky kterým je možné uchovávat podklady pro žádosti o podporu v elektronické podobě bezpečným a z hlediska nákladů efektivním způsobem, by se mělo členským státům umožnit, aby uchovávaly podklady pro žádosti o podporu spíše v elektronické než tištěné podobě. Pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují použití dokladů v elektronické podobě jako důkazu účtovaných transakcí ve vnitrostátních soudních řízeních, členský stát by měl být schopen této možnosti využít. Doklady v elektronické podobě by měly být chráněny v souladu s mezinárodními normami pro zabezpečení informací, stejně jako ostatní informace, kterými disponuje platební agentura, a to v souladu s nařízením Komise (ES) č. 885/2006 (2), aby se zajistilo, že jsou přístupné k požadované kontrole Komise v podobě, která přesně odráží původní doklady v tištěné podobě.
(2)
Podle čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005, jestliže výdaje nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Unie, Komise rozhodne, které částky mají být vyloučeny z financování Unií. V zájmu účinnosti a účelnosti procesu schvalování účetní závěrky je třeba Komisi umožnit, aby se nezabývala případy, kdy výsledky jejího vyšetřování vedou k závěru, že předpokládané příslušné maximální částky jsou nižší než 50 000 EUR a představují méně než 10 % příslušných výdajů.
(3)
Aby se zajistilo, že postup při výkonu rozhodnutí přijatých podle článků 30 a 31 nařízení (ES) č. 1290/2005, pokud jde o EZFRV, je účinný a průhledný, je nezbytné zajistit, že postavení dotčeného členského státu je takové, aby byly zohledněny finanční důsledky těchto rozhodnutí při předkládání prohlášení o výdajích uvedených v článku 27 zmíněného nařízení.
(4)
S ohledem na možnost, že členský stát může mít vážné finanční obtíže způsobené značným zhoršením mezinárodního hospodářského prostředí, by měla mít Komise možnost odložit odpočty z financování Unií těch výdajů, jež nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Unie, jestliže to dotyčný členský stát požaduje. Odklad odpočtu na dobu nejvýše osmnácti měsíců by měl být poskytnut také těm členským státům, které o to požádají a které zároveň využívají finanční pomoci v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (3), s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (4), Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability podepsanou dne 11. července 2011 a smlouvou o úvěru podepsanou s Řeckem dne 8. května 2010. Členské státy využívající rozhodnutí o odkladu zajistí, aby nedostatky, které byly důvodem pro odpočty a které stále přetrvávají i v době přijetí rozhodnutí, byly odstraněny na základě akčního plánu vypracovaného po konzultaci s Komisí a obsahujícího zřetelné ukazatele pokroku. Pokud členský stát využívající takového odkladu nezjedná nápravu nedostatků v souladu s akčním plánem, a vystavuje tak rozpočet Unie dodatečným finančním rizikům, měla by Komise zrušit své rozhodnutí, kterým se odkládá datum provedení odpočtů při dodržení zásady proporcionality.
(5)
Nařízení (ES) č. 885/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6)
Výbor zemědělských fondů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 885/2006 se mění takto:
1)
V článku 9 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:
„5. Podklady uvedené v odstavcích 1 až 4 se uchovávají k dispozici Komisi v tištěné podobě a/nebo v elektronické podobě.
Členský stát se může rozhodnout uchovávat doklady výhradně v elektronické podobě, pouze pokud jeho vnitrostátní právní předpisy povolují používání elektronických dokumentů jako důkazu účtovaných transakcí ve vnitrostátních soudních řízeních.
Pokud jsou doklady uchovávány pouze v elektronické podobě, musí být dotyčný systém v souladu s bodem 3 B) přílohy I.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se druhá věta druhého pododstavce nahrazuje tímto:
„Komise tuto částku odečte od první platby nebo ji k ní přičte; jde o první platbu, za niž členský stát předkládá prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 30 nařízení (ES) č. 1290/2005.“
3)
Článek 11 se mění takto:
a)
V odstavci 3 se doplňuje čtvrtý pododstavec, který zní:
„Komise může v jakékoli fázi ukončit řízení, pokud očekává, že případné finanční důsledky nesouladu zjištěné na základě šetření uvedeného v prvním odstavci by neměly překročit 50 000 EUR a 10 % příslušných výdajů.“
b)
V odstavci 4 se druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
„Pokud jde o EZFRV, provádí Komise odpočty z financování Unií od platby, za niž členský stát předložil prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005.
Na žádost členského státu a po konzultaci s Výborem zemědělských fondů však Komise může přijmout rozhodnutí:
a)
kterým se stanoví různé lhůty pro provedení odpočtů nebo povoluje jejich náhrada v jedné či více splátkách, pokud je to odůvodněno závažností odpočtů zahrnutých do prováděcího aktu přijatého na základě článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005; nebo
b)
kterým se odkládá na období nejvýše osmnácti měsíců od data jeho přijetí provádění všech odpočtů, které mají být realizovány v průběhu tohoto období, a současně schvaluje jejich provádění po skončení odkladu v nejvýše třech stejných ročních splátkách pro ty členské státy, které využívají finanční pomoci podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (5), nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (6), Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability a smlouvy o úvěru podepsané s Řeckem dne 8. května 2010.
Období odkladu podle písmene b) třetího pododstavce nemůže být prodlouženo a žádné další rozhodnutí povolující odklad nemůže být v případě téhož členského státu přijato. Členský stát využívající rozhodnutí o odkladu zajistí, aby nedostatky, které byly důvodem pro odpočty a které stále přetrvávají i v době přijetí rozhodnutí o odkladu, byly odstraněny na základě akčního plánu vypracovaného po konzultaci s Komisí a obsahujícího zřetelné ukazatele pokroku. Pokud členský stát nepřijme nezbytná opatření k odstranění těchto nedostatků, jak předpokládá akční plán, pokud pokrok nápravné akce podle ukazatelů pokroku není dostatečný nebo pokud výsledek akce není uspokojivý, Komise zruší své rozhodnutí, kterým se odkládá datum provedení odpočtů při dodržení zásady proporcionality.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. května 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 375/2012
tat-2 ta’ Mejju 2012
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 885/2006 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 dwar l-akkreditazzjoni tal-aġenziji tal-ħlas u ta’ korpijiet oħrajn u l-approvazzjoni tal-kontijiet tal-FAEG u tal-FAEŻR
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 tal-21 ta’ Ġunju 2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 42 tiegħu,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 6(1)(e) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 l-aġenziji tal-ħlas akkreditati tal-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-dokumenti fir-rigward tal-ħlasijiet li jagħmlu huma aċċessibbli u miżmuma f’manjiera li tiżgura l-kompletezza, il-validità u l-leġibbiltà tagħhom maż-żmien. Sabiex tkun riflessal-evoluzzjoni fit-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni li tagħmilha possibbli li d-dokumenti ta’ sostenn jinħażnu f’forma elettronika, b’mod sikur u kosteffettiv, l-Istati Membri għandhom jitħallew jaħżnu d-dokumenti ta’ sostenn dwar it-talbiet għall-għajnuna f’forma elettronika aktar milli f’forma stampata. L-Istat Membru għandu jkun jista’ juża dik l-għażla li permezz tagħha l-liġi nazzjonali tippermetti l-użu ta’ dokumenti elettroniċi bħala evidenza tat-tranżazzjonijiet sottostanti fil-proċeduri tal-qorti nazzjonali. Id-dokumenti elettroniċi għandhom jiġu protetti f’konformità mal-istandards internazzjonali tas-sigurtà tal-informazzjoni bl-istess mod li tinżamm informazzjoni oħra mill-aġenzija tal-ħlas skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 885/2006 (2), sabiex jiżguraw li huma disponibbli għall-iskrutinju tal-Kummissjoni kif meħtieġ, f’forma li tirrifletti eżattament id-dokumenti oriġinali tal-karti.
(2)
Skont l-Artikolu 31(1) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 jekk in-nefqa tkun saret b’mod li kiser ir-regoli tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi liema ammonti għandhom jiġu esklużi mill-finanzjament tal-Unjoni. Fl-interess tal-effettività u l-effiċjenza tal-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità, għandu jkun possibbli għall-Kummissjoni li ma ssegwix każijiet fejn is-sejbiet tal-inkjesta tagħha jwasslu għall-konklużjoni li l-ammonti massimi preżunti kkonċernati ma jaqbżux EUR 50 000 u 10 % tan-nefqa relevanti.
(3)
Sabiex jiżguraw li l-proċedura għall-eżekuzzjoni tad-deċiżjonijiet meħuda skont l-Artikoli 30 u 31 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, fil-qasam tal-FAEŻR, hija effettiva u trasparenti, huwa neċessarju li l-Istat Membru konċernat ikun f’pożizzjoni li jqis l-effetti finanzjarji ta’ dawn id-deċiżjonijiet meta jippreżenta d-dikjarazzjoni tal-infiq tiegħu msemmija fl-Artikolu 27 ta’ dak ir-Regolament.
(4)
Fir-rigward tal-possibbiltà li Stat Membru jista’ jesperjenza diffikultajiet finanzjarji severi kkawżati minn deterjorament serju fl-ambjent ekonomiku internazzjonali, il-Kummissjoni għandu jkollha l-possibilità li tiddifferixxi l-ammonti li għandhom jitnaqqsu mill-finanzjament tal-Unjoni tan-nefqa li tkun saret b’mod li kiser ir-regoli tal-Unjoni, jekk l-Istat Membru kkonċernat jitlob hekk. Id-differiment ta’ tali tnaqqis għal perjodu li ma jaqbiżx tmintax-il xahar għandu jingħata wkoll lil dawk l-Istati Membri li jitolbu għalih filwaqt li jibqgħu suġġetti għall-għajnuna finanzjarja skont ir-Regolament al-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilita’ li tipprovdi għajnuna finanzjarja għal żmien medju għall-bilanċi ta’ pagament tal-Istati Membri (3), ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (4), il-Ftehim ta’ Qafas dwar il-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja ffirmat fis-7 ta’ Ġunju 2010 u t-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà ffirmat fil-11 ta’ Lulju 2011. L-Istat Membru li jibbenefika minn deċiżjoni ta’ differiment għandu jiżgura li n-nuqqasijiet li kienu r-raġunijiet għall-ammonti mnaqqsa u li għadhom jippersistu fiż-żmien tal-adozzjoni tad-deċiżjoni qed jiġu rrimedjati abbażi ta’ pjan ta’ azzjoni, stabbilit f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, b’indikaturi ċari dwar il-progress. Jekk Stat Membru li jibbenefika minn tali differiment jonqos milli jirrimedja n-nuqqasijiet skont il-pjan ta’ azzjoni u, għalhekk, jesponi il-baġit tal-Unjoni għal riskji finanzjarji addizzjonali, il-Kummissjoni għandha tirrevoka d-deċiżjoni tagħha li tiddifferixxi d-data għall-eżekuzzjoni tat-tnaqqis tal-ammonti filwaqt li tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità.
(5)
Ir-Regolament (KE) Nru 885/2006 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(6)
Il-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli ma tax opinjoni fil-limitu taż-żmien stabbilit mill-President tiegħu,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 885/2006 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 9, jiżdied il-paragrafu 5 li ġej:
“5. Id-dokumenti ta’ sostenn imsemmija fil-paragrafi 1 sa 4 għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni jew f’forma stampata, f’forma elettronika u/jew fiż-żewġ forom.
Id-dokumenti jistgħu jinżammu esklussivament f’forma elettronika jekk il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat tippermetti l-użu ta’ dokumenti elettroniċi bħala evidenza tat-tranżazzjonijiet sottostanti fil-proċeduri tal-qorti nazzjonali.
Jekk id-dokumenti huma miżmuma fil-forma elettronika biss, is-sistema għal dan l-iskop għandha tikkonforma mal-punt 3(B) tal-Anness I.”
(2)
Fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 10(2), it-tieni sentenza hija sostitwita b’dan li ġej:
“Il-Kummissjoni għandha tnaqqas dak l-ammont jew iżżidu mal-ewwel ħlas li għalih titressaq id-dikjarazzjoni tan-nefqa mill-Istat Membru wara li tkun ġiet adottata d-deċiżjoni skont l-Artikolu 30 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005.”
(3)
L-Artikolu 11 huwa emendat kif ġej:
(a)
Fil-paragrafu 3, jiżdied ir-raba’ subparagrafu li ġej:
“Il-Kummissjoni tista’, fi kwalunkwe stadju, ittemm il-proċedura, mingħajr konsegwenzi finanzjarji għall-Istat Membru konċernat jekk tistenna li l-effetti finanzjarji possibbli tan-nonkonformità identifikati bħala riżultat ta’ inkjesta msemmija fl-ewwel paragrafu ma jaqbżux EUR 50 000 u 10 % tan-nefqa relevanti jew tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati.”
(b)
Fil-paragrafu 4, it-tieni u t-tielet subparagrafi huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Fir-rigward tal-FAEŻR, l-ammonti li għandhom jitnaqqsu mill-finanzjament tal-Unjoni għandhom isiru mill-Kummissjoni mill-ħlas li għalih titressaq id-dikjarazzjoni tan-nefqa mill-Istat Membru wara li tkun ġiet adottata d-deċiżjoni skont l-Artikolu 31 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005.
Madankollu, fuq it-talba tal-Istat Membru u wara konsultazzjoni mal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli, il-Kummissjoni tista’ tadotta deċiżjoni:
(a)
li tistabbilixxi data differenti għall-ammonti li għandhom jitnaqqsu jew li tawtorizza r-rimborż tagħhom f’pagament wieħed jew aktar fejn dan huwa ġġustifikat minħabba l-materjalità tal-ammonti tat-tnaqqis inklużi f’att ta’ implimentazzjoni adottat abbażi tal-Artikolu 31 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005; jew
(b)
li tiddifferixxi, sa tmiem il-perjodu massimu ta’ tmintax-il xahar mid-data tal-adozzjoni tagħha, l-eżekuzzjoni ta’ kwalunkwe tnaqqis li għandu jsir matul dan il-perjodu u fl-istess ħin li tawtorizza l-eżekuzzjoni tagħhom wara t-tmiem tad-differiment f’massimu ta’ tliet pagamenti ndaqs annwali, għal dawk l-Istati Membri li huma soġġetti għal għajnuna finanzjarja skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 (*), ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 (**), il-Ftehim ta’ Qafas dwar il-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja ffirmat fis-7 ta’ Ġunju 2010 jew it-Trattat li jistabbilixxi Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilità.
Il-perjodu ta’ differiment imsemmi fil-punt (b) tat-tielet subparagrafu ma jistax jiġi estiż u l-ebda deċiżjoni li tawtorizza differiment tista’ tkun adottata b’rabta mal-istess Stat Membru. L-Istat Membru li jibbenefika minn deċiżjoni ta’ differiment għandu jiżgura li n-nuqqasijiet li kienu r-raġunijiet għall-ammonti mnaqqsa u li għadhom jippersistu fiż-żmien tal-adozzjoni tad-deċiżjoni tad-differiment qed jiġu rrimedjati abbażi ta’ pjan ta’ azzjoni, stabbilit f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, b’indikaturi ċari dwar il-progress. Jekk l-Istat Membru jonqos milli jieħu l-azzjonijiet neċessarji biex jirrimedja dawk in-nuqqasijiet kif previst fil-pjan ta’ azzjoni, jekk il-progress tal-azzjonijiet rimedjali mhuwiex biżżejjed skont l-indikaturi dwar il-progress jew jekk l-eżitu tal-azzjoni mhuwiex sodisfaċenti l-Kummissjoni għandha tirrevoka d-deċiżjoni tagħha li tiddifferixxi d-data għall-eżekuzzjoni tat-tnaqqis tal-ammonti filwaqt li tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità.
(*) ĠU L 53, 23.2.2002, p. 1." 						
(**) ĠU L 118, 12.5.2010, p. 1.”." 						
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Mejju 2012.