ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. května 2011
o státní podpoře C 88/97, kterou Francouzská republika poskytla bance Crédit Mutuel
(oznámeno pod číslem K(2011) 3436)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/747/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. ledna 1991 podaly „Association française des banques“ („Francouzské sdružení bank“ - dále jen „AFB“), odborová komora lidových bank a banka Crédit Agricole stížnost, podle níž Francie údajně poskytla státní podpory ve prospěch banky Crédit Mutuel.
(2)
První žádost Komise o informace o spořicím účtu „Livret bleu“ byla vyjádřena v dopise ze dne 27. května 1991.
(3)
Dopisem ze dne 6. února 1998 oznámila Komise francouzským orgánům své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 2 SFEU) ve věci možných opatření podpory obsažených ve spořicím mechanismu účtu „Livret bleu“ (2).
(4)
Dne 8. dubna 1998 francouzské orgány odpověděly na otázky položené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení.
(5)
Dne 18. června 1998 zaslala banka Crédit Mutuel Komisi dopis s vyložením argumentů pro zamítnutí označení opatření uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení za státní podporu a dále soubor analytického účetnictví týkajícího se „Livret bleu“. Komise rovněž obdržela připomínky řady zúčastněných stran (viz oddíl 3 a 4, body 48 až 59) a dne 3. září 1998 je předala francouzským orgánům.
(6)
Stěžovatelé zaslali Komisi čtyři podání dopisy ze dne 29. října 1999, 16. května 2000, 16. října 2000 a 19. ledna 2001, které Komise předala francouzským orgánům dne 21. února 2000 a 3. listopadu 2000.
(7)
Dne 5. února 2001 předala Komise francouzským orgánům dokumenty obdržené od AFB.
(8)
Na žádost Komise provedl v období od listopadu 1998 do prosince 1999 konzultant (3) (dále jen „konzultant Komise“) audit analytického účetnictví „Livret bleu“. Zpráva konzultanta Komise byla předložena k přezkumu francouzským orgánům a bance Crédit Mutuel dne 10. ledna 2000. Dne 7. února 2000 byla zorganizována technická konzultační schůzka mezi útvary Komise za přítomnosti jejich konzultanta, francouzskými orgány a bankou Crédit Mutuel věnovaná této zprávě.
(9)
Dopisem ze dne 14. září 1999 si útvary Komise vyžádaly od francouzských orgánů upřesnění ohledně úkolů obecného zájmu, kterými je pověřena banka Crédit Mutuel. Dne 21. února 2000, 3. listopadu 2000 a 5. února 2001 předaly útvary Komise francouzským orgánům k připomínkování různé podklady (4) přidané do spisu stěžovateli a týkající se „přitažlivého účinku“ spořicího účtu „Livret bleu“ (viz pododdíl 7.2.3, body 110 až 118). Francouzské orgány předložily své připomínky dne 1. února 2001.
(10)
Dne 11. dubna 2000 podala u Komise stížnost Bankovní federace Evropské unie (FBE) ohledně podpor poskytnutých francouzským státem ve prospěch banky Crédit Mutuel v podobě výlučné distribuce spořicího účtu „Livret bleu“.
(11)
V květnu roku 2000 pověřila Národní konfederace Crédit Mutuel auditní kancelář Arthur Andersen přezkumem metodiky postupů analytického účetnictví banky Crédit Mutuel a vypracováním provozního účtu spořicího účtu „Livret bleu“. Tento úkol byl ukončen v září roku 2000 předáním podrobné zprávy o provozním účtu „Livret bleu“, jež ocenila výsledek analytického účetnictví „Livret bleu“ na ztrátu před zdaněním ve výši 498 milionů FRF. Tento výsledek byl založen na zohlednění „vyrovnávacích prvků“. Dne 2. února 2001 bylo zorganizováno jednání mezi Komisí a bankou Crédit Mutuel věnované této zprávě. Po připomínkách Komise požádala banka Crédit Mutuel kancelář Arthur Andersen o předání zprávy ze dne 8. února 2001, jež odůvodňovala použití metody zvané „vyrovnání přecenění činnosti IARD [pojištění proti škodám (5) banky Crédit Mutuel]“, která byla zejména předmětem kritiky ze strany útvarů Komise.
(12)
V dubnu roku 2001 požádala Komise svého konzultanta, aby zjistil odchylky mezi svou zprávou a zprávou kanceláře Arthur Andersen a určil změny v údajích a metodice, které by mohly být případně zahrnuty do jeho předchozí zprávy. Nová konečná zpráva konzultanta Komise byla předána dne 23. července 2001. Oceňuje výsledek analytického účetnictví spořicího účtu „Livret bleu“ na kumulovaný nekapitalizovaný zisk ve výši 1,074 miliardy FRF (163,7 milionu EUR). Tato zpráva byla předána stejného dne francouzským orgánům. Během jednání dne 26. července 2001 mezi Komisí, francouzskými orgány, bankou Crédit Mutuel a kanceláří Arthur Andersen vyjádřily banka Crédit Mutuel a kancelář Arthur Andersen svůj nesouhlas s konečnými závěry konzultanta Komise. Kancelář Arthur Andersen trvala na svých předchozích závěrech v dokumentu ze dne 13. září 2001 předaném v příloze zprávy francouzských orgánů ze dne 15. září 2001. Francouzské orgány zaslaly dne 26. října 2001 Komisi novou zprávu s právní analýzou spořicího účtu „Livret bleu“ z hlediska právních předpisů Společenství v oblasti hospodářské soutěže a dne 7. ledna 2002 zprávu o nákladech pověření veřejnou službou, která přebírá číselné údaje již předložené bankou Crédit Mutuel, aniž by přinášela nové skutečnosti.
(13)
Zpráva zaslaná francouzskými orgány Komisi dne 26. října 2001 vysvětlovala, proč, podle jejich názoru, i) režim spořicího účtu „Livret bleu“ nepředstavuje podporu, ii) by se mohlo jednat pouze o stávající podporu, pokud by Komise označení za podporu uznala, a iii) by se v každém případě jednalo o podporu slučitelnou.
(14)
Rozhodnutím ze dne 15. ledna 2002 (6) (dále jen „zrušené rozhodnutí“) Komise prohlásila státní podporu, kterou Francouzská republika poskytla bance Crédit Mutuel, za neslučitelnou s vnitřním trhem.
(15)
Rozhodnutí ze dne 15. ledna 2002 bylo zrušeno rozsudkem Soudu prvního stupně ze dne 18. ledna 2005 (7).
(16)
Komise se proti rozsudku Soudu prvního stupně neodvolala. Podle čl. 266 odst. 1 SFEU je Komise povinna přijmout opatření vyplývající z tohoto rozsudku. V oblasti státní podpory to znamená, že po zrušení rozhodnutí se řízení vrací do fáze formálního vyšetřování.
(17)
Rozhodnutím ze dne 7. června 2006 (8) (dále jen „rozhodnutí o prodloužení“) Komise prodloužila formální vyšetřovací řízení a upřesnila předmět svého posouzení případné podpory.
(18)
Francie sdělila Komisi své připomínky k rozhodnutí o prodloužení dopisy ze dne 1. září 2006 a 7. září 2006.
(19)
Dne 19. září 2006 Komise obdržela stížnost Sdružení obětí banky Crédit Mutuel („Association des Victimes du Crédit Mutuel“).
(20)
Dopisem ze dne 13. října 2006 obdržela Komise připomínky banky Crédit Mutuel.
(21)
Komise předala připomínky banky Crédit Mutuel francouzským orgánům dopisem ze dne 31. října 2006.
(22)
Následkem dvou žádostí Komise o doplňkové informace ze dne 22. září 2006 a 28. listopadu 2006 předložila Francie dodatečné připomínky dopisy ze dne 8. listopadu 2006 a 28. února 2007.
(23)
Komise se setkala s francouzskými orgány dne 19. prosince 2006 a s bankou Crédit Mutuel dne 15. ledna 2007.
(24)
Dne 10. května 2007 přijala Komise rozhodnutí podle čl. 86 odst. 3 Smlouvy o ES (nyní čl. 106 odst. 3 SFEU) ve spojení s články 43 a 49 Smlouvy o ES (nyní články 49 a 56 SFEU), podle něhož měla Francie zrušit zvláštní práva (9) banky Crédit Mutuel, spořitelny Caisses d’Épargne a banky Banque Populaire na distribuci spořicího účtu „Livret bleu“ (pokud jde o Crédit Mutuel) a vkladních knížek „Livret A“ (pokud jde o Caisses d’Épargne a francouzskou poštu La Poste) (10).
(25)
Jelikož Francie nezrušila zvláštní práva na distribuci spořicího účtu „Livret bleu“ a vkladní knížky „Livret A“ v devítiměsíční lhůtě stanovené rozhodnutím ze dne 10. května 2007, zahájila Komise řízení o porušení smlouvy podle článku 226 Smlouvy o ES (nyní článek 258 SFEU) a dopisem dne 5. června 2008 jí zaslala výzvu kvůli neplnění rozhodnutí.
(26)
Dne 19. září 2009 zaslala Komise Francii žádost o nové informace a Francie na ni odpověděla dne 13. října 2009.
(27)
Dne 8. října 2009 Komise ukončila řízení o porušení smlouvy, protože Francie splnila přijetím reformy ze dne 1. ledna 2009, kterou liberalizovala distribuci spořicího účtu „Livret bleu“ a vkladní knížky „Livret A“ (11), povinnost zrušit zvláštní práva na distribuci těchto spořicích nástrojů (12).
(28)
Během roku 2010 se Komise pomocí elektronické pošty obrátila na banku Crédit Mutuel s několika dotazy, na které dotčená banka odpověděla rovněž elektronickou poštou.
(29)
Toto rozhodnutí v souladu s článkem 13 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (13), uzavírá řízení ve věci případných prvků podpory obsažených v mechanizmu spořicího účtu „Livret bleu“.
2. POPIS MECHANISMU SPOŘICÍHO ÚČTU „LIVRET BLEU“
2.1 Popis banky Crédit Mutuel
(30)
Crédit Mutuel je decentralizovaná bankovní a pojišťovací skupina, již tvoří celostátní síť bank se statusem družstevních společností s proměnným kapitálem. Crédit Mutuel se řídí zákonem ze dne 10. září 1947, který stanovil zásady spolupráce. Banka je organizována na třech úrovních: místní, regionální a celostátní.
(31)
Skupina Crédit Mutuel má pod dvojím označením skupiny (Crédit Mutuel a Crédit Industriel et Commercial (dále jen „CIC“) téměř 6 000 poboček a více než 72 000 zaměstnanců. Místní banky Crédit Mutuel jsou součástí 18 regionálních federací, které jsou členy celostátní konfederace bank Crédit Mutuel, jež představuje ústřední orgán sítě. CIC sdružuje 6 regionálních bank a specializované pobočky jak ve Francii, tak ve světě.
(32)
Crédit Mutuel je kromě toho skupinou s jediným vedením a sledující globální politiku. Na úrovni konfederace udržuje vnitřní finanční solidaritu, která zajišťuje hotovost pro regionální federace. Z hlediska práva hospodářské soutěže vykazuje skupina vlastnosti jediného podniku, protože má na ústřední úrovni jediné rozhodovací centrum.
2.2 Popis spořicího účtu „Livret bleu“
(33)
Spořicí účet „Livret bleu“ byl spořicí produkt regulovaný státem a distribuovaný výlučně bankou Crédit Mutuel.
(34)
Podle opraveného finančního zákona na rok 1975 (14) podléhal tento produkt částečnému osvobození od daně. Úroky vyplácené spořitelům z uložených vkladů byly osvobozeny od daně do výše dvou třetin. Stát stanovil pro spořitele hrubou úrokovou míru u „Livret bleu“ tak, aby čistá míra byla po odvedení daně (15) stejná jako u vkladní knížky „Livret A“, která byla od zdanění zcela osvobozena.
(35)
Stát stanovil úrokovou míru u „Livret bleu“ na úroveň přesahující inflaci a tato míra byla upravována podle vývoje na peněžním trhu. Poslední čistá úroková míra u „Livret bleu“ před zrušením tohoto spořicího produktu reformou z 1. ledna 2009 (viz bod 41) byla 4 % (16). Nejvyšší částka, kterou si spořitelé na spořicím účtu „Livret bleu“ mohli uložit, byla ve výši 15 300 EUR. Vklady na účtu „Livret bleu“ se zvýšily z 13 miliard EUR (85 miliard FRF) v roce 1991 na 22 miliard EUR v roce 2008.
(36)
Příznačné vlastnosti spořicího účtu „Livret bleu“, jako byla okamžitá dostupnost prostředků, povolené vklady od 15 EUR výše, absence nákladů (zejména při zakládání účtu), vedly k nahromadění značné hotovosti. Kromě toho bylo možno zřídit si u účtu automatické platby ve prospěch finančního úřadu nebo veřejných podniků jako EDF nebo France Telécom. Spořicí účet „Livret bleu“, jež byl zřízen jako spořicí produkt pro soukromé osoby, se tak v určitých aspektech blížil běžnému účtu.
(37)
Povinnosti ve spojení s použitím prostředků vybraných prostřednictvím „Livret bleu“ se časem vyvíjely.
(38)
V prvním období musela banka Crédit Mutuel přidělovat 50 % prostředků (navýšených v roce 1983 (17) na 65 % prostředků a na 80 % nových vkladů) na použití „v obecném zájmu“ (zejména na financování místních samospráv a jiných veřejných organizací) a se zbytkem mohla nakládat volně (dále jen „volné použití“).
(39)
Tento systém hluboce proměnila vyhláška ze dne 27. září 1991 (18), kterou došlo ke sblížení „Livret bleu“ se systémem vkladních knížek „Livret A“. Počínaje touto vyhláškou byly všechny nové vklady (19) soustředěny u Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“), která na oplátku vyplácela Crédit Mutuel odměnu za zprostředkování. Tato odměna, jež byla původně stanovena 1,3 % vkladů na účtu „Livret bleu“ uložených u CDC, byla dne 1. ledna 2005 snížena na 1,2 % a dne 1. listopadu 2005 na 1,1 %. CDC používá prostředky shromážděné bankou Crédit Mutuel hlavně na financování sociálního bydlení.
(40)
Tato hluboká reforma systému se kromě toho projevila postupným přerozdělením stávajících vkladů (20). Od vyhlášky ze dne 27. září 1991 až do konce prvního pololetí roku 1999 se část určená na „použití v obecném zájmu“ a část „volného použití“ postupně snižovaly, až byly všechny vklady přiděleny k uložení u CDC.
V miliardách FRF a v %
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
Roční průměrné vklady
85,5
83
80,2
83,4
88,7
91,5
92,7
98,1
98,7
Centralizované použití CDC
1 %
7 %
12 %
24 %
39 %
46 %
51 %
69 %
100 %
Použití v obecném zájmu
67 %
54 %
46 %
35 %
27 %
20 %
15 %
10 %
0 %
Volné použití
32 %
39 %
42 %
41 %
35 %
34 %
34 %
21 %
0 %
Zdroj: Littlejohn Fraser
(41)
Dne 1. ledna 2009 vstoupila v platnost reforma, která umožnila všem bankám nabízet vkladní knížku „Livret A“ a kterou se přestalo rozlišovat mezi vkladními knížkami „Livret A“ a spořicími účty „Livret bleu“. Od 1. ledna 2009 se z „Livret bleu“ banky Crédit Mutuel stala vkladní knížka „Livret A“ nabízená pouze pod jiným názvem. Spořicí účet „Livret bleu“, a s ním výlučné právo banky Crédit Mutuel tento produkt šířit, přestaly k tomuto dni existovat.
2.3 Popis důvodů, které vedly k zahájení/prodloužení řízení
(42)
Jak je rozvedeno v rozhodnutí o prodloužení řízení (21), Komise považovala za možné, že Francie prostřednictvím odměny za zprostředkování poskytla bance Crédit Mutuel podporu.
(43)
Z judikatury Altmark Soudního dvora vyplývá, že vyrovnání za veřejnou službu nepředstavují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, pokud splňují určité kumulativní podmínky uvedené v rozsudku ve věci Altmark ze dne 24. července 2003 (22).
(44)
Komise se ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení domnívala, že není možné, aby byla splněna čtvrtá podmínka judikatury Altmark, protože stát nepřidělil úkol veřejné služby spočívající ve shromažďování vkladů určených na sociální nájemné byty nejvýhodnějšímu zájemci prostřednictvím veřejné soutěže, ale přidělil jej vyjednáváním přímo bance Crédit Mutuel, což předem nezaručuje, že odměna poskytnutá bance Crédit Mutuel není vyšší než míra požadovaná dobře spravovaným podnikem. Kromě toho soudila, že francouzské orgány neprokázaly, že výše vyrovnání byla stanovena vzhledem k nákladům středně velkého a dobře spravovaného podniku v odvětví bankovnictví. Pro stanovení, že výše vyrovnání byla určena na základě analýzy nákladů, které by měl dobře spravovaný podnik ve smyslu judikatury Altmark, totiž nestačí, když francouzské orgány zdůrazňují, že banka Crédit Mutuel je dobře spravovaným podnikem.
(45)
Podle Komise představovala odměna za zprostředkování státní prostředek, který mohl poskytnout selektivní zvýhodnění schopné narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy a jehož použití jí nebylo oznámeno. Odměna za zprostředkování tak mohla obsahovat prvky protiprávní podpory.
(46)
Ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení považovala Komise za možné, že toto opatření není slučitelné s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 106 odst. 2 SFEU), a soudila, že zřejmě není použitelná žádná z odchylek uvedených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU).
(47)
Na základě výpočtů jejího konzultanta se jí totiž jevilo jako možné, že výše vyrovnání přesáhla meze toho, co je nezbytné k pokrytí nákladů vynaložených k plnění povinnosti veřejné služby (shromažďování vkladů určených na sociální nájemné byty) se zohledněním příjmů, které se k ní vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění této povinnosti. Po připomenutí, že výše vyrovnání musí zahrnovat všechna zvýhodnění poskytnutá státem nebo ze státních prostředků, a to v jakékoliv formě, Komise ve svém výpočtu vyrovnání zohlednila nejen čisté náklady na shromažďování vkladů soustředěných v CDC, ale také čistý výsledek (náklady nebo zisk) použití v obecném zájmu a volného použití. Ze zprávy konzultanta Komise vyplývalo nadměrné vyrovnání ve prospěch banky Crédit Mutuel v letech 1991, 1992, 1993 a 1998.
3. ARGUMENTY STĚŽOVATELŮ
(48)
Komise představila argumenty stěžovatelů ve svém rozhodnutí ze dne 6. února 1998 o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 2 SFEU). Podání předaná od té doby uvádějí následující nové argumenty.
(49)
Zpráva AFB (aktualizovaná koncem února 1999 a předaná Komisi v říjnu roku 1999) o přitažlivém účinku „Livret bleu“ ocenila čistý bankovní produkt vytvořený přitažlivým účinkem „Livret bleu“ na 17 miliard FRF (2,6 miliardy EUR) za předpokladu, že nárůst podílu Crédit Mutuel na trhu ve všech segmentech pocházel v období 1986-1997 výlučně z distribuce „Livret bleu“.
(50)
Studie vypracovaná Caisse Nationale du Crédit Agricole a předložená v květnu roku 2000 provedla analýzu počtu bankovních poboček banky Crédit Mutuel. Ze studie vyplývá, že celkový počet stálých bankovních poboček od roku 1991 do roku 1994 klesal, a potom postupně rostl, až v roce 1998 dosáhl úrovně roku 1990. Vývoj se různil podle jednotlivých regionů: počet stálých bankovních poboček, a poté také nestálých, poklesl v oblastech výrazného tradičního působení banky Crédit Mutuel (Pays de Loire, Bretaň, Alsasko), zatímco v ostatních regionech rostl. Je proto pravděpodobné, že banka Crédit Mutuel omezila své působení ve venkovských oblastech za účelem svého posilnění v oblastech městských. Tyto údaje zřejmě vyvracejí tvrzení banky Crédit Mutuel, podle nichž byla v devadesátých letech minulého století nucena zachovat svou rozsáhlou přítomnost ve venkovských oblastech. Také zřejmě prokazují, že banka Crédit Mutuel je schopna uchovat mimořádně hustou síť i po zrušení jakékoliv kontroly ze strany orgánů veřejné moci.
(51)
AFB zaslala Komisi dopis ze dne 4. června 1998, ve kterém tvrdila, že odměna ve výši 1,3 % z vkladů uložených na spořicím účtu „Livret bleu“ a soustředěných u CDC byla nadměrná, protože spořitelny Caisses d’Épargne a poštovní banka dostávaly ve stejné době od CDC 1,20 % a 1,50 % z prostředků uložených na vkladních knížkách „Livret A“, které byly rovněž soustředěny u CDC. AFB v dopisu uvádí, že v roce 1997 nabídla francouzským orgánům, že zajistí shromažďování vkladů na „Livret bleu“ za odměnu ve výši pouhého 1 %, ale že vláda ponechala tuto nabídku bez odpovědi. AFB zejména zdůraznila, že se ve zprávě poslance Douyèra z dubna 1998 o modernizaci spořitelen Caisses d’Épargne uvádí, že náklady na shromažďování průměrné spořitelny, jako je například spořitelna Burgundska, dosahují výše 0,96 % vkladů a že neexistuje důvod, proč by banka Crédit Mutuel měla mít správní náklady vyšší.
(52)
Rozklad kanceláře Glais ze srpna 2000 předložený na žádost AFB přinesl statistické podklady o údajném konkurenčním zvýhodnění banky Crédit Mutuel díky výlučnému právu distribuce „Livret bleu“. Přezkum časových řad ukazuje, že vklady na spořicím účtu „Livret bleu“ a vklady na jiných účtech vykazovaly až do přelomu let 1985-1987 prudký růst. Růst úvěrů pro domácnosti pokračuje i po tomto období a zůstává výraznější u banky Crédit Mutuel než u jejích hlavních konkurentů. Znalec kanceláře Glais z toho vyvozuje, že „účinek spořicího účtu Livret bleu zřejmě přitahoval zákazníky a od poloviny osmdesátých let zřejmě kladný účinek přetrvával, aniž by vklady rostly. Zdá se, že od tohoto období stála expanzivní strategie banky Crédit Mutuel právě na stálých zákaznicích takto původně získaných“. Na základě použití zejména ukazatele přetrvávání náhodných hospodářských otřesů na proměnné činnosti a modelování jednoduché rovnice poptávky po úvěrech došel znalec k závěru, že činnost banky Crédit Mutuel (hlavně v oblasti úvěrů) zřejmě neprobíhala v souladu s průměrným vývojem na bankovním trhu. Znalec vysvětluje tento jev skutečností, že zákazníci banky Crédit Mutuel byli svému ústavu věrnější než zákazníci jiných bank, a to např. kvůli spořicímu účtu „Livret bleu“.
(53)
V druhém podání (z prosince 2000) předložila kancelář Glais novou ekonometrickou analýzu stupně připoutanosti zákazníků ke každé bankovní síti. Podle znalce potvrzují její výsledky předpoklad, podle něhož mají Crédit Mutuel a Caisses d’Épargne lepší prostředky než ostatní banky, aby ze svých zákazníků učinily zákazníky stálé. Není ale možné určit, zda je důvodem této větší stálosti zákazníků nabídka vkladních knížek osvobozených od daní nebo využívání husté sítě poboček v různých regionech (dva nástroje, které jsou těmto sítím společné).
(54)
Na okraj tohoto řízení obdržela Komise také dodatečné podání předložené stěžovateli, podle nějž mohla banka Crédit Mutuel získat banku CIC, jež byla předtím majetkem veřejné pojišťovací skupiny GAN, při její privatizaci v dubnu 1997 kvůli podporám, jež získala díky spořicímu účtu „Livret bleu“ a díky nimž vzrostl její podíl na trhu vkladů z 2 % v roce 1969 na přibližně 6,9 % v roce 1997. Podle stěžovatelů rostly díky dotčeným podporám rychle vlastní prostředky podniku, a to z 650 milionů FRF (99 milionů EUR) v roce 1974 na 47,3 miliardy FRF (7,2 miliardy EUR) v roce 1997.
(55)
Stížnost podaná Sdružením obětí banky Crédit Mutuel ze dne 19. září 2006 obsahuje pouze tvrzení o údajném „zneužití veřejného spoření k soukromým a obchodním účelům […] na úkor spořitelů a francouzského hospodářství“, a to bez skutečných argumentů nebo důkazů ohledně případné protiprávní státní podpory.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(56)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 6. února 1998 obdržela Komise komentáře od řady zúčastněných třetích stran.
(57)
Někteří konkurenti banky Crédit Mutuel informovali o újmě, o které se domnívají, že ji utrpěli kvůli přidělení výlučného práva na distribuci spořicího účtu „Livret bleu“ bance Crédit Mutuel. Tyto banky uváděly ve většině případů údajný přitažlivý účinek spořicího účtu „Livret bleu“, kvůli kterému přicházejí o zákazníky ve prospěch Crédit Mutuel, a přály si zrušení tohoto výlučného práva. Takové komentáře zaslaly Komisi následující bankovní ústavy:
Banque Dupuy de Parseval
Banque Natexis
Banque de Picardie
Banque Populaire de Bourgogne
Banque Populaire Bretagne Atlantique
Banque Populaire du Centre
Banque Populaire Centre-Atlantique
Banque Populaire de Champagne
Banque Populaire de la Côte d’Azur
Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud
Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain
Banque Populaire du Haut-Rhin
Banque Populaire de La Loire
Banque Populaire de Lorraine
Banque Populaire de Lyon
Banque Populaire du Midi
Banque Populaire du Massif Central
Banque Populaire de l’Ouest
Banque Populaire Provençale et Corse
Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège
Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais
Banque Populaire Savoisienne
Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg
Banque Populaire du Sud-Ouest
Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron
B.P.ROP Banque Populaire
Banque de Savoie
Crédit Commercial de France
Crédit Commercial du Sud-Ouest
Crédit Lyonnais
Société Générale
Union des Banques à Paris.
(58)
Vedle připomínek na obranu banky Crédit Mutuel uvedených v oddílu 4 obdržela Komise připomínky ve prospěch mechanizmu spořicího účtu „Livret bleu“, jež podaly následující třetí strany:
pan Bertholet, poslanec za departement Drôme
pan Blondel, člen generální rady departementu Nord
pan Cabot, ředitel Centre régional Information Jeunesse de Toulouse
pan Cormorèche, starosta Montuel
pan Cornelis, člen generální rady departementu Nord
pan Chavannes, starosta Angoulême
pan Crépeau, poslanec za departement Charente-Maritime
pan Debavelaere, senátor za departement Pas-de-Calais
pan Decool, starosta Brouckerque
pan Delevoye senátor za departement Pas-de-Calais
pan Delnatte, poslanec za departement Nord
pan Dolez, poslanec za departement Nord
pan Ewald, regionální zástupce sdružení Association pour le droit à l’initiative économique
pan Fronton, Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne
pan Foy, senátor za departement Nord
pan Galiègue, předseda Caisse de Crédit Mutuel de Solesmes
paní Gournay, starostka Caestre
paní Armelle Guinebertière, poslankyně Evropského parlamentu
pan Hervé, starosta Rennes
pan Humez, předseda Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais
paní Ingelaere, předsedkyně Flandr’action
pan Juppé, poslanec a primátor města Bordeaux
pan Lapalu, předseda sdružení Animation et gestion d’organismes privés
pan Lazaro, poslanec za departement Nord
pan Lebreton, předseda generální rady departementu Côtes d’Armor
pan Ledieu, starosta Cateau-Cambrésis
pan Leleu, člen správní rady Crédit Mutuel Nord
pan Maille, předseda Communauté urbaine de Brest
pan Masclet, člen regionální rady regionu Nord-Pas-de-Calais
pan Méhaignerie, předseda generální rady departementu d’Ille-et-Villaine
pan Mio, člen regionální rady regionu Nord-Pas-de-Calais
paní Novak, předsedkyně sdružení Association pour le droit à l’initiative économique
paní Permuy, členka regionální rady regionu Nord-Pas-de-Calais
pan Albert Rivaux, člen generální rady departementu Pas-de-Calais
pan de Rohan, předseda regionální rady regionu Bretaň
pan Valla, člen generální rady departementu l’Ardèche
pan Vanlerenberghe, starosta Arrasu
pan Villain, starosta Cambrai
pan de Villiers, poslanec za departement Vendée.
(59)
Velká většina třetích stran zdůraznila úlohu, kterou hraje Crédit Mutuel zejména na regionální úrovni při financování sociálního hospodářství, a to hlavně neziskových sdružení. Zdůraznily také doprovodnou úlohu, již plní banka Crédit Mutuel u lidových vrstev, které tvoří důležitou část jejích zákazníků. Řada místních zastupitelů zdůraznila úlohu Crédit Mutuel při vytváření podniků a pracovních příležitostí a ve spojení s místní samosprávou při rozvoji místních iniciativ. Další se domnívaly, že svými decentralizovanými strukturami vyhovuje Crédit Mutuel lépe než centralizované ústavy místním potřebám a nutnosti vyváženého rozvoje území.
5. PŘIPOMÍNKY BANKY CRÉDIT MUTUEL
(60)
Crédit Mutuel vyčítá Komisi mimořádně dlouhé vyřizování záležitosti.
(61)
Vedle toho se podle Crédit Mutuel netýkal rozsudek Soudu prvního stupně pouze chybějícího odůvodnění, ale obsahoval také kritiku uvažování Komise, která nebyla údajně zohledněna v rozhodnutí o prodloužení řízení, a to zejména pokud jde o výpočet případného nadměrného vyrovnání. V tomto ohledu vyčítá Crédit Mutuel Komisi, že pouze sečetla kladné roční zůstatky, aniž od nich odečetla zůstatky z roků se zápornými výsledky, a to v rozporu s metodou doporučovanou rámcem Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (dále jen „rámec Společenství z roku 2005“) (23).
(62)
Podle banky splňuje odměna za zprostředkování čtyři podmínky judikatury Altmark:
a)
pokud jde o první podmínku, byla banka Crédit Mutuel údajně pověřena dvěma službami obecného hospodářského zájmu, a to jednak zachováním dostatečného počtu bankovních poboček ve venkovském prostředí z důvodů územního rozvoje a jednak shromažďováním vkladů určených na financování sociálního bydlení. Pokud jde o zachování bankovních poboček na venkově, banka popírá závěr Komise, podle nějž je znění francouzských právních a jiných předpisů příliš neurčité na to, aby pověřilo Crédit Mutuel podobným úkolem, a aby tak byla splněna první podmínka judikatury Altmark. Podle Crédit Mutuel dospěla Komise k tomuto závěru na základě skutečnosti, že tyto dokumenty neuložily bance Crédit Mutuel konkrétní povinnosti, protože platí pro bankovnictví jako celek. Banka Crédit Mutuel se domnívá, že se Komise pokouší vnutit jí důkazní břemeno, aby prokázala, že je splněna první podmínka judikatury Altmark, s čímž dotčená judikatura údajně nepočítá;
b)
pokud jde o druhou podmínku, Crédit Mutuel zdůrazňuje, že odměna za zprostředkování byla zavedena současně s povinností soustředit finanční prostředky u CDC a že způsoby výpočtu této odměny byly stanoveny objektivním a transparentním způsobem;
c)
pokud jde o třetí podmínku, banka se domnívá, že odměna není dostačující na pokrytí nákladů na shromažďování finančních prostředků, protože činnost spojená s jejich centralizovaným použitím u CDC údajně vykazuje záporný zůstatek za celé období 1991-2005;
d)
Crédit Mutuel se domnívá, že je splněna i čtvrtá podmínka. Výše odměny za zprostředkování byla údajně stanovena podle skutečných nákladů, které banka měla v souvislosti s distribucí „Livret bleu“. Banka Crédit Mutuel je ve smyslu judikatury Altmark údajně dobře spravovaným podnikem, protože její správní náklady patří k nejnižším. Komise to údajně ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení uznala (24). Banka se domnívá, že Komise nerozvedla dostatečně důvody, kvůli nimž se domnívá, že tato podmínka nebyla splněna.
(63)
Banka Crédit Mutuel se každopádně domnívá, že opatření je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU. Crédit Mutuel kritizuje zejména metodu výpočtu nadměrného vyrovnání, o níž se zmiňuje rozhodnutí o prodloužení řízení. Podle banky se Komise nejprve dopustila v posouzení celkového hospodářského výsledku provozního účtu „Livret bleu“ chyb ve výpočtu, protože převzala chybné závěry svého konzultanta, a to bez ohledu na skutečnost, že sporné body mezi konzultantem Komise a konzultantem Crédit Mutuel nebyly vyřešeny (25).
(64)
Crédit Mutuel dále popírá přístup na ročním základě zvolený Komisí (tzn. skutečnost vzít v úvahu pouze částky u roků, v nichž došlo k nadměrnému vyrovnání, a nevyrovnat je částkami za roky, kdy vyrovnání bylo nedostatečné), což je údajně v rozporu s některými předchozími případy, zrušeným rozhodnutím a podle banky také s rámcem Společenství z roku 2005 (26). Komise by měla postupovat podle komplexního přístupu (tzn. vyrovnat celkovou částku za roky nadměrného vyrovnání částkou za roky nedostatečného vyrovnání), a to jednak pro celé období 1991-1998 a jednak pro celé období počínaje rokem 1999.
(65)
Ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení Komise navíc nezohlednila správně přiměřený zisk. Své posouzení přiměřeného zisku založila na výši nákladů povinného vlastního kapitálu odhadovaných na 6 %, zatímco tyto náklady představují v analytickém účetnictví zatížení a ne ziskové rozpětí. Komise měla zohlednit míru návratnosti kapitálu, jak doporučuje společnost Arthur Andersen (27). Navíc postavila výpočet přiměřeného zisku na pomíjivém základě, který se v okamžiku úplné centralizace vkladů u CDC stává nulovým, protože tyto vklady nemají žádné náklady z hlediska povinného vlastního kapitálu. Crédit Mutuel zdůrazňuje, že ukazatel zvolený Komisí vede k tomu, že banku připravuje u „Livret bleu“ o veškeré běžné ziskové rozpětí. Podle Crédit Mutuel musí mít každá banka možnost dosahovat běžné ziskové rozpětí, a to i u centralizovaného použití, jež nemá žádné náklady vlastního kapitálu v úzce pojatém předpisovém chápání míry solventnosti.
(66)
Komise také řádně nezohlednila náklady spojené s dalším úkolem obecného zájmu, o kterém se banka Crédit Mutuel domnívá, že ho plní, a to zachováním bankovních poboček na venkově za účelem podněcování lidového spoření na celém území usnadněním přístupu k bankovním službám co největšímu počtu osob.
(67)
Crédit Mutuel nakonec odmítá existenci přitažlivého účinku. Připomíná, že Komise ve svém zrušeném rozhodnutí uznala, že se tento přitažlivý účinek nepodařilo formálně prokázat, a soudí, že od té doby se neobjevila žádná nová skutečnost.
(68)
Pokud jde o postup, odmítá Crédit Mutuel jakékoliv vracení případné podpory s odvoláním na několik obecných zásad práva Společenství, a to zejména zásadu legitimního očekávání a dodržení přiměřené lhůty.
6. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(69)
Francie soudí, že podmínky judikatury Altmark jsou splněny:
a)
pokud jde o první podmínku, zdůrazňuje, že Komise uznala, že banka Crédit Mutuel byla pověřena úkolem služby obecného hospodářského zájmu, a to shromažďováním vkladů určených na financování sociálního bydlení. Připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení uvedla, že zachování bankovních poboček ve venkovské oblasti z důvodů územního rozvoje lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu (28), ale neodpovídá na argumenty uvedené Komisí ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení, podle nichž není první podmínka judikatury Altmark splněna, protože neexistují vnitrostátní právní a jiné předpisy, které by jasným způsobem přidělovaly úkol ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU (29);
b)
pokud jde o druhou podmínku, Francie se domnívá, že parametry vyrovnání byly stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem;
c)
pokud jde o třetí podmínku, tvrdí, že výše vyrovnání (odměna za zprostředkování) nepřesahovala míru nutnou k pokrytí nákladů systému a odkazuje přitom na analytický výkaz zisků a ztrát účtu „Livret bleu“ za období 1999-2005;
d)
čtvrtá podmínka je také údajně splněna, protože Francie tvrdí, že správa banky Crédit Mutuel splňuje požadovaná kritéria účinnosti (30).
(70)
Pokud jde o podmínky existence podpory, Francie odkazuje na argumenty uvedené před zrušením rozhodnutí z roku 2002:
a)
podmínka státních prostředků není splněna, protože zisky banky Crédit Mutuel z vkladů nesoustředěných u CDC (volné použití a použití v obecném zájmu) pocházely ze soukromých zdrojů (peněžní částky uložené spořiteli) a orgány veřejné moci s nimi nemohly disponovat;
b)
výměna mezi členskými státy nemohla být ovlivněna před ukončením jednotného trhu bankovních a finančních činností dne 1. ledna 1993 po přijetí druhé směrnice Rady 89/646/EHS ze dne 15. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu a o změně směrnice 77/780/EHS (dále jen „druhá bankovní směrnice“) (31). Počínaje tímto dnem se francouzské orgány domnívaly, že kvůli skutečnosti, že neexistoval evropský status družstevních společností, a kvůli omezením, jež tento stav měl na přeshraniční rozvoj společností se statusem družstev jako Crédit Mutuel, nevyvíjely bankovní pobočky Crédit Mutuel činnost mimo vnitrostátní hranice. Účty „Livret bleu“ otevřené nerezidentům k tomu navíc představovaly méně než 0,1 % vkladů. Francouzské orgány také soudily, že se zahraniční bankovní ústavy ve Francii zaměřovaly na zcela jiný trh, než byl trh Crédit Mutuel;
c)
odměna za zprostředkování placená CDC bance Crédit Mutuel u centralizovaných vkladů na účtu „Livret bleu“ nemohla představovat podporu, ale pouze odměnu za službu poskytovanou bankou, jejíž výše byla smluvně stanovena v roce 1991 na 1,3 %. Francouzské orgány trvaly na závažnosti správních nákladů u „Livret bleu“ kvůli počtu spořicích účtů, na nichž byl vklad nižší než 5 000 FRF (762 EUR). Odvolávaly se na studie analytického účetnictví provedené Crédit Mutuel (po zavedení dotčeného opatření), aby dospěly k závěru, že tato výše odměny byla plně odůvodněná. Tvrdily, že každé zvýhodnění, které by měl obsahovat spořicí účet „Livret bleu“, je nutno posuzovat z hlediska nákladů spojených s cílem obecného hospodářského zájmu. V tomto ohledu upozornily Komisi na rostoucí přerozdělování vkladů na účtu na finanční použití v obecném zájmu, jehož podíl vzrostl z 50 % vkladů na „Livret bleu“ v období 1975 až 1983 na 65 % v období 1983 až 1991 a na 100 % vkladů soustředěných u CDC v roce 1998;
d)
za předpokladu, že by se skutečně jednalo o podporu, jednalo by se v každém případě o podporu stávající, protože režim „Livret bleu“ byl zaveden před liberalizací bankovního trhu dne 1. ledna 1993 (uplynutí lhůty pro provedení druhé bankovní směrnice).
(71)
Ve zprávě ze dne 26. října 2001 uvádějí francouzské orgány důvod, proč by se v případě, že by Komise označila opatření za podporu, jednalo v každém případě o podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 3 SFEU. Vytýkají Komisi, že se dopustila chyb při výpočtu celkového výsledku provozního účtu „Livret bleu“, protože nepostupovala podle metody doporučené konzultantem banky Crédit Mutuel (32). Tvrdí také, že Komise musí zohlednit přiměřený zisk, jehož výši odhadují na […] (33).
(72)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o prodloužení řízení vytýkají francouzské orgány Komisi, že postupovala „asymetricky“, když nevyrovnala částky z let, kdy došlo k nadměrnému vyrovnání (1991, 1992, 1993 a 1998), částkami za roky, kdy došlo k vyrovnání nedostatečnému (1994 až 1997), a že v příloze 1 rozhodnutí o prodloužení řízení převzala plně závěry svého konzultanta ohledně tří bodů, u nichž existuje mezi Francií a Komisí rozdílný názor. Francie upřesnila, že během celého období 1999-2005 docházelo u systému „Livret bleu“ k nedostatečnému vyrovnání ze strany státu. Výše odměny za zprostředkování tak nepřesáhla míru nutnou k pokrytí nákladů spojených s distribucí „Livret bleu“ v podobě zanesené do analytického účetnictví „Livret bleu“, jež bylo vypracováno společně s Komisí (s výhradou dvou úprav (34)) a jež vyhovuje požadavkům směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř určitých podniků (35). Francie také vysvětlila, že k nedávným snížením odměny za zprostředkování došlo hlavně kvůli uspokojení potřeb subjektů činných ve financování sociálního bydlení (36).
(73)
Francouzské orgány upřesňují, že od roku 1999 existuje mechanismus vracení případného nadměrného vyrovnání.
(74)
Francie také vysvětlila, že riziko chybějící hotovosti do jednoho měsíce nesla banka Crédit Mutuel a že riziko chybějící hotovosti nad jeden měsíc nesla CDC. Upřesnila také, že u částek shromážděných na účtu „Livret bleu“ se míra vyvážení rizik pro výpočet potřeby vlastního kapitálu nutného pro míru solventnosti rovnala nule. Uvedla, že vyvážení rizika z hlediska potřeby vlastního kapitálu Crédit Mutuel se v období 1999 až 2005 u jiných produktů spoření a jiných prostředků kromě „Livret bleu“ pohybovalo od […] do […] %. Francouzské orgány upřesnily, že kvůli tomu, že uplatnění evropské míry solventnosti se počínaje plným soustředěním vkladů u CDC v roce 1999 nejevilo jako náležité, zahrnula banka Crédit Mutuel pro výpočet přiměřeného zisku u „Livret bleu“ náklady vlastního kapitálu, jež byly stanoveny vzhledem k nákladům jiných produktů spoření a jiných zdrojů, přičemž je omezila (na […] až […] % mezi rokem 1999 a rokem 2005). Na žádost Komise Francie také poskytla upřesnění ohledně rozpětí odměny související s vytvořením povinných rezerv u francouzské národní banky Banque de France.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(75)
V rozhodnutí o prodloužení řízení Komise soudila, že odměna za zprostředkování vyplácená CDC bance Crédit Mutuel představuje jediné dotčené opatření, jež by mohlo obsahovat prvky podpory (37).
(76)
Případná podpora, kterou v sobě obsahuje odměna za zprostředkování, byla zavedena dne 27. září 1991 vyhláškou ze stejného dne a v tomto rozhodnutí je analyzována až do uvolnění distribuce vkladní knížky „Livret A“ a harmonizace „Livret bleu“ s touto vkladní knížkou dne 1. ledna 2009 (38).
7.1.1 Podmínky judikatury Altmark nejsou splněny
(77)
Je nutno zdůraznit, že podle judikatury Altmark (39) nepředstavují vyrovnání vyplácená na oplátku za úkoly veřejné služby státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky.
(78)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o prodloužení řízení uvádějí francouzské orgány a banka Crédit Mutuel existenci dvou služeb obecného hospodářského zájmu, a to zachování dostatečného počtu bankovních poboček ve venkovském prostředí z důvodů územního rozvoje a shromažďování vkladů určených na financování sociálního bydlení.
(79)
Ovšem již před zavedením dotčeného opatření nebyla banka Crédit Mutuel povinna udržovat své pobočky ve venkovském prostředí, protože zákon o zřizování a zavírání bankovních poboček byl zrušen v roce 1987 a kontrolní režim (údajně nadále platný pro Crédit Mutuel v období 1987 až 1991) dne 1. července 1991 (40). Francouzské orgány a Crédit Mutuel ostatně nepopíraly závěr rozhodnutí o prodloužení řízení, podle kterého „neexistuje po roce 1991 [to znamená k 1. červenci 1991] žádný akt, na jehož základě by byla banka Crédit Mutuel pověřena ve smyslu čl. 86 Smlouvy o ES [nyní článek 106 SFEU] úkolem uvedeným ve výše uvedeném bodě 24 pod písmenem iii) [zachování poboček na venkově z důvodů územního rozvoje]“ (41).
(80)
Z tohoto důvodu je nutno ověřit, zda je judikatura Altmark použitelná, pouze u úkolu shromažďovat vklady za účelem financování sociálního bydlení.
(81)
Komise připomíná, že členské státy mají širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu. Domnívá se, že prováděcí nařízení k ustanovením článku 9 opraveného finančního zákona na rok 1975 (42) a článku 24 opraveného finančního zákona na rok 1982 (43), a zejména pak vyhláška ze dne 27. září 1991, svěřují jasně Crédit Mutuel úkol (v podobě definované v článcích R 323-10 a R 331-14 stavebního a bytového zákoníku) shromažďovat finanční prostředky, které se převádějí na CDC a umožňují posledně jmenovanému subjektu financovat sociální bydlení. Komise soudí, že se Francie nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když označila tento úkol za službu obecného hospodářského zájmu.
(82)
Podle čtvrté podmínky judikatury Altmark, „není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný podnik, správně řízený […], aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností“ (44).
(83)
Komise soudí, že čtvrtá podmínka není splněna, pokud jde o úkol shromažďovat vklady soustředěné u CDC za účelem financování sociálního bydlení. Je nutno poznamenat, že stát nepověřil tímto úkolem nejvýhodnějšího zájemce v rámci veřejné soutěže, ale přímým vyjednáváním s Crédit Mutuel. Výše odměny za zprostředkování nebyla stanovena vzhledem k nákladům spojeným s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, které by měl průměrný a správně řízený podnik. Výše odměny za zprostředkování stanovená na 1,3 % nemohla vycházet ze skutečných nákladů Crédit Mutuel při poskytování služby obecného hospodářského zájmu, protože v září 1991 neexistovalo oddělené účetnictví pro „Livret bleu“, jež by umožnilo zpětně dohledat v účetnictví banky náklady spojené výlučně s „Livret bleu“. Oddělené účetnictví „Livret bleu“ bylo vytvořeno až po několika letech a pro období před rokem 1991 bylo vypracováno zpětně. Nic proto neukazuje, že míra odměny za zprostředkování byla stanovena s ohledem na náklady průměrného a správně řízeného podniku, který poskytuje dotčený úkol obecného zájmu. Francouzské orgány tvrdí, že banka Crédit Mutuel je obecně dobře spravována. Toto tvrzení ovšem skutečně nedokládají a odkazují hlavně na bod 13 rozhodnutí o prodloužení řízení, v němž Komise pouze uvádí finanční výsledky Crédit Mutuel v roce 2004 (bilanční suma, čistý hospodářský výsledek, poměr mezi náklady a výnosy, kapitál a míra solventnosti). Pokud by členský stát stanovil výši vyrovnání na základě analýzy nákladů průměrného a správně řízeného podniku, neměl by žádném případě potíže prokázat to Komisi a vysvětlit jí použitou metodiku, což Francie v tomto konkrétním případě neučinila. Skutečnost, že od uvolnění distribuce vkladních knížek „Livret A“ a spořicích účtů „Livret bleu“ k 1. lednu 2009 klesla odměna za zprostředkování banky Crédit Mutuel z 1,1 % na 0,6 %, zřejmě ukazuje na to, že výše této odměny byla vyšší než v případě, že by tato odměna byla určena na základě nákladů průměrného a správně řízeného podniku zajišťujícího stejný úkol obecného zájmu.
(84)
Vzhledem k tomu, že podmínky judikatury Altmark jsou kumulativní, stačí, že jedna z podmínek není splněna, aby judikatura nebyla použitelná a dotčené opatření mohlo případně představovat státní podporu. Z předcházejícího vyplývá, že dotčené opatření nesplňuje čtvrtou podmínku judikatury Altmark. Judikatura Altmark tak není použitelná a je nutno prověřit, zda opatření skutečně představuje státní podporu (45) (46).
7.1.2 Podmínky existence podpory jsou splněny
(85)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
7.1.2.1 Přičitatelnost státu a státní prostředky
(86)
CDC vyplácela bance Crédit Mutuel odměnu za zprostředkování ročně (47) podle úmluvy mezi státem a Crédit Mutuel, která stanovila způsoby provádění nařízení ze dne 27. září 1991. Výši odměny za zprostředkování stanovuje stát jako vyrovnávací platbu za plnění povinností veřejné služby. CDC je navíc veřejným podnikem, jehož jednání je přičitatelné státu (48). Podmínka přičitatelnosti státu a státních prostředků je tak splněna.
7.1.2.2 Selektivita
(87)
Odměna za zprostředkování byla poskytována výlučně bance Crédit Mutuel na oplátku za shromažďování spoření, jež bylo soustředěno u CDC za účelem financování sociálního bydlení, a to prostřednictvím spořicího účtu „Livret bleu“, na jehož distribuci měla banka Crédit Mutuel výlučné právo. Toto opatření mělo proto selektivní povahu.
7.1.2.3 Ověření existence výhody narušující hospodářskou soutěž, jelikož podmínky judikatury Altmark nejsou použitelné
(88)
Odměna za zprostředkování zlepšila konkurenční postavení Crédit Mutuel vůči jejím konkurentům, protože představovala převod státních prostředků pouze ve prospěch této banky. Podle judikatury Soudního dvora představuje zlepšení konkurenčního postavení určitého podniku v důsledku státní podpory obvykle důkaz narušení hospodářské soutěže s ostatními podniky, které podobnou podporu nezískaly (49).
7.1.2.4 Ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(89)
Podle ustálené judikatury dochází k ovlivnění obchodu mezi členskými státy, pokud podnik-příjemce podpory vyvíjí činnost v oblasti otevřené hospodářské soutěži, v níž dochází k obchodu mezi členskými státy (50). Ovšem počínaje rokem 1979 dosáhl podíl zahraničních bank na trhu výše 8 % u úvěrové činnosti (4 % u poboček bez vlastní právní subjektivity a 4 % u dceřiných společností s francouzskou právní subjektivitou) a 4,5 % u přijímání vkladů (2 % a 2,5 %). Vzhledem ke všem zahraničním bankám dosáhl podíl nefrancouzských evropských bank u úvěrů 50 % a u vkladů 70 %. Banka Crédit Mutuel tak byla počínaje sedmdesátými lety vystavena na francouzském území hospodářské soutěži zahraničních bankovních sítí. Ve zvažovaném období přitom byl již trh hotovostního bankovního spoření, který zahrnuje také spořicí nástroje jako Codevi, LEP (vkladní knížka lidového spoření), „Livret jeune“ (spoření mladých), spořicí účty na běžných vkladních knížkách a CEL (spořicí účet bydlení) (51), otevřen hospodářské soutěži.
(90)
Komise tak dochází k závěru, že čtyři podmínky nutné k prokázání existence podpory jsou splněny.
7.1.2.5 Protiprávnost opatření podpory
(91)
Opatření podpory je protiprávní, protože nebylo oznámeno Komisi v souladu čl. 108 odst. 3 SFEU a bylo prováděno poté, co ve Francii vstoupila v platnost Smlouva o založení Evropského hospodářského společenství.
(92)
Jako odpověď na argument uváděný francouzskými orgány, podle nějž se údajně jedná o stávající podporu, protože byla přijata před koncem lhůty na provedení druhé bankovní směrnice dne 1. ledna 1993, Komise zdůrazňuje, že tato směrnice měla za cíl uskutečnění vnitřního trhu v odvětví úvěrových institucí z hlediska svobody usazování a volného poskytování služeb. Neznamenala, že dotčený trh byl před přijetím odměny za zprostředkování uzavřen hospodářské soutěži, ale pouze to, že v odvětví bankovnictví dosud přetrvávaly určité překážky pro svobodu usazování a volné poskytování služeb. Rozhodnutí ze dne 10. května 2007 zjišťuje, že spořicí účet „Livret bleu“ patří k „trhu“ bankovního spoření v hotovosti, což znamená otevření dotčené činnosti hospodářské soutěži, a v žádném bodě nepotvrzuje argument francouzských orgánů, podle nějž byla dotčená činnost otevřena hospodářské soutěži až v roce 1993. Rozhodnutí se naopak odvolává na existenci „vyzrálého“ trhu (52).
7.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(93)
Jelikož dotčené opatření obsahuje prvky státní podpory, musí Komise analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem.
(94)
Podle čl. 106 odst. 2 SFEU: „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu […] podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie“.
(95)
V souladu s judikaturou Soudního dvora, praxí Komise a rámcem Společenství z roku 2005 čl. 106 odst. 2 SFEU znamená, že státní podpora poskytnutá podniku pověřenému správou služby obecného hospodářského zájmu může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud opatření podpory splňuje následující podmínky:
a)
poskytovaná služba vykazuje příznačné vlastnosti služby obecného hospodářského zájmu;
b)
podnik byl státem skutečně pověřen poskytováním této služby obecného hospodářského zájmu prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů;
c)
jsou dodrženy zásady nezbytné nutnosti a proporcionality; a
d)
rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.
(96)
Podmínky a) a b) jsou splněny z důvodů uvedených v bodě 81.
(97)
Pokud jde o podmínku d), Komise nemá žádné údaje, které by naznačovaly, že byl obchod uvnitř Společenství dotčen v tak závažné míře, že by podpora tuto podmínku nesplňovala. Rozhodnutí ze dne 10. května 2007 zejména požadovalo, aby bylo zrušeno výlučné právo na distribuci „Livret bleu“, protože zvláštní práva spojená s distribucí „Livret bleu“ představovala omezení volného poskytování služeb uvnitř Společenství (53). Pokud odměna za zprostředkování nepředstavovala nadměrné vyrovnání za úkoly služby obecného hospodářského zájmu svěřené Crédit Mutuel, nelze soudit, že by ovlivňovala rozvoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.
(98)
Komise proto dále přezkoumává, zda byly skutečně dodrženy zásady nezbytné nutnosti a proporcionality, tzn. zda výše vyrovnání představovaná odměnou za zprostředkování nepřesáhla částku nezbytně nutnou k pokrytí nákladů vyvolaných plněním povinností veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k ní vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto povinností (54).
(99)
Při ověřování neexistence případného nadměrného vyrovnání (viz pododdíl 7.2.5) používá Komise pro období od 27. září 1991 (viz pododdíl 7.2.1) do 31. prosince 2005 komplexní přístup (viz pododdíl 7.2.2). Zohledňuje všechna zvýhodnění spojená s „Livret bleu“, aniž do nich zahrnuje případný přitažlivý účinek, jehož rozsah se nepodařilo určit (viz pododdíl 7.2.3). Je zohledněn přiměřený zisk (viz pododdíl 7.2.4), a to včetně u vkladů soustředěných u CDC.
7.2.1 Začátek zvažovaného období dne 27. září 1991
(100)
V rozhodnutí o prodloužení řízení zahrnoval výpočet čistého hospodářského výsledku spořicího účtu „Livret bleu“, provedený za účelem posouzení existence případného nadměrného vyrovnání, hospodářský výsledek za celý rok 1991 (55). Jinak řečeno, čisté příjmy vytvořené jak volnými použitími, tak použitími v obecném zájmu byly zohledněny od 1. ledna 1991.
(101)
Jak bylo vysvětleno v bodech 75 a 76, jediné opatření, kterého se tato záležitost týká, je odměna za zprostředkování, jejíž podstata byla zavedena dne 27. září 1991, a to ve stejné době, kdy byla banka Crédit Mutuel pověřena soustředit své vklady u CDC za účelem financování sociálního bydlení. Před tímto dnem neexistovala ani odměna za zprostředkování, ani soustředění vkladů u CDC. Komise proto musí zahájit posuzování přiměřenosti podpory počínaje tímto dnem.
(102)
Náklady a příjmy spojené s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu nemohou proto pocházet z období před dnem 27. září 1991. Jinými slovy, náklady a příjmy spojené s poskytováním služby obecného zájmu financované dotyčnou podporou lze zohlednit až ode dne zavedení tohoto opatření podpory (odměny za zprostředkování). Komise dospívá k závěru, že její rozhodnutí o prodloužení řízení obsahovalo nesrovnalost v tom smyslu, že sice omezilo opatření podpory pouze na odměnu za zprostředkování zavedenou dne 27. září 1991, ale nadále zohledňovalo čisté příjmy ze spořicích účtů „Livret bleu“ i za období od 1. ledna 1991 do 27. září 1991.
(103)
Jelikož je banka Crédit Mutuel schopna sdělit čisté hospodářské výsledky u použití v obecném zájmu a u volných použití pouze na celoročním základě, Komise se domnívá, že pro rok 1991 je nutno zohlednit čisté hospodářské výsledky pouze za období od 27. září 1991 do 31. prosince 1991, přičemž je nutno vzít z celkového hospodářského výsledku za rok 1991 v potaz pouze jeho poměrnou část odpovídající počtu dotčených dní, tzn. 96/365. Hospodářský výsledek za rok 1991 u vkladů soustředěných u CDC lze zohlednit celý, protože toto soustředění, jak je uvedeno v bodě 101, bylo zavedeno právě dne 27. září 1991, což již samo o sobě znamená, že se žádná část tohoto výsledku netýká období od 1. ledna 1991 do 27. září 1991.
7.2.2 Komplexní přístup až do konce roku 2005 a přístup na ročním základě následně
(104)
Ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení Komise doporučovala pro posouzení existence případného nadměrného vyrovnání použít přístup na ročním základě. Tento přístup vychází z rámce Společenství z roku 2005 a představuje změnu oproti její předchozí praxi. Pokud totiž Komise musela před schválením rámce Společenství z roku 2005 posuzovat existenci případného nadměrného vyrovnání, používala přístup, který lze označit za „komplexní“ a při němž bylo možno vyrovnat, a to bez omezení, částky za roky nadměrného vyrovnání částkami za roky, kdy došlo k vyrovnání nedostatečnému (56).
(105)
Podle bodu 26 rámce Společenství z roku 2005 uplatní Komise na neoznámené podpory ustanovení uvedeného rámce, pokud byla podpora poskytnuta po zveřejnění rámce v Úředním věstníku Evropské unie, a na ostatní případy ustanovení platná v okamžiku poskytnutí podpory. Dotčená podpora je poskytována na ročním základě (57) a nebyla oznámena. Ke zveřejnění rámce Společenství z roku 2005 v Úředním věstníku Evropské unie došlo dne 29. listopadu 2005. Proto je nutno na období před rokem 2006 použít pravidla platná v okamžiku poskytnutí podpory a pro období od 1. ledna 2006 do konce platnosti opatření dne 31. prosince 2008 rámec Společenství z roku 2005.
(106)
Rámec Společenství z roku 2005 doporučuje přístup „na ročním základě“ v tom smyslu, že výpočet případného nadměrného vyrovnání se má provádět za rok, aniž lze částku nadměrné vyrovnávací platby převést na další rok kromě případu, kdy tato částka nepřesahuje 10 % výše roční vyrovnávací platby (58).
(107)
Ovšem před přijetím rámce Společenství z roku 2005 používala Komise v případech, kdy ověřovala, zda podnik nedostal nadměrné vyrovnání za plnění úkolů veřejné služby, „komplexní přístup“ (viz bod 104) (59).
(108)
Při komplexním přístupu jsou čisté výsledky za každý rok, sčítané rok po roku, aktualizovány k 1. lednu každého roku uplatněním referenční sazby pro Francii (60).
7.2.3 Zohledněné výhody
(109)
Podle první věty bodu 17 rámce Společenství z roku 2005 „musí výnosy, které mají být zohledněny, zahrnovat alespoň veškeré výnosy z poskytování služeb obecného hospodářského zájmu“. Při ověřování absence případného nadměrného vyrovnání je tedy nutno zohlednit čistý výsledek použití v obecném zájmu a volného použití během šetřeného období. Komise soudí, že tyto výsledky představují příjmy zavedené Francií počínaje dnem 27. září 1991 ve prospěch Crédit Mutuel v rámci poskytování služby obecného zájmu spočívající ve financování sociálního bydlení prostřednictvím CDC. Tato použití jsou v analytickém účetnictví postavena na konkrétním zdroji, a to vkladech shromážděných díky distribuci spořicího účtu „Livret bleu“. V konkurenčních tržních podmínkách (bez zvláštního práva distribuovat produkt spoření osvobozený od daně) by si banka Crédit Mutuel nebyla pravděpodobně schopna opatřit tento zdroj za stejných nákladů, a proto použití a související prostředky musí být v obecné struktuře systému „Livret bleu“ zohledněny. Francie ostatně sama potvrdila existenci vazby mezi těmito použitími, spořicím účtem „Livret bleu“ a úkolem financování sociálního bydlení tím, že počínaje rokem 1991 převedla vklady určené na tato použití na CDC (61). Jinými slovy, když Francie dne 27. září 1991 přiděluje bance Crédit Mutuel službu obecného hospodářského zájmu spočívající ve shromažďování vkladů soustředěných u CDC a určených na financování sociálního bydlení, potvrzuje, že jí přiděluje distribuci spořicího účtu „Livret bleu“. Zisk plynoucí z použití finančních prostředků uložených na tomto účtu je tedy nutno považovat počínaje tímto dnem za příjem přidělený Crédit Mutuel za poskytování služby obecného hospodářského zájmu.
(110)
Stěžovatel a jiné orgány či organizace (Rada pro hospodářskou soutěž a zprávy poslanců nebo výzkumných organizací (62)) soudí, že výlučné právo na distribuci „Livret bleu“ vyvolalo „přitažlivý účinek“, protože umožnilo Crédit Mutuel přilákat zákazníky, učinit z nich své stálé zákazníky a prodávat jim jiné bankovní produkty než pouze „Livret bleu“. V rozhodnutí o prodloužení řízení Komise nevyloučila, že spořicí účet „Livret bleu“ mohl přitažlivým účinkem vytvořit nepřímé příjmy (63), ale připomenula, že se tyto příjmy dosud nepodařilo kvantifikovat (64).
(111)
Na konci vyšetřování této záležitosti dospívá Komise ke zjištění, že existenci přitažlivého účinku sice nelze vyloučit, ovšem údaje, které shromáždila, jí v tomto konkrétním případě neumožňují kvantifikovat případný přitažlivý účinek dostatečně podloženým způsobem.
(112)
Dokumenty předložené stěžovateli předpokládají existenci přitažlivých účinků, ale formálně je nedokládají a nedokáží přesně ocenit jejich finanční důsledky.
(113)
Pokud jde o studie kanceláře Glais (viz body 52 a 53), Komise zjišťuje, že Crédit Mutuel může právem tvrdit, že tyto statistické analýzy neposkytují žádný jistý důkaz kvantifikovatelného přitažlivého účinku.
(114)
V připomínkách stěžovatelů byla navržena tři subjektivní posouzení. Nejprve, vzhledem ke skutečnosti, že ostatní banky nabídly distribuovat „Livret bleu“ za odměnu ve výši 1 %, stěžovatelé navrhli odhadnout řádově přibližný přitažlivý účinek tím, že se vypočte rozdíl mezi mírou odměny placenou bance Crédit Mutuel a touto sazbou ve výši 1 %, což činí 0,3 % a odpovídá přibližně 300 milionům FRF za rok. Nic ovšem neumožňuje prokázat, že by konkurenti Crédit Mutuel byli schopni během zvažovaného období plnit tyto úkoly při uvedené míře odměny ve výši 1 %. Tento první argument navíc neprokazuje existenci přitažlivého účinku, ale zřejmě se spíše vrací k tvrzení, že banka Crédit Mutuel údajně dostala nadměrné vyrovnání, k čemuž, jak bude prokázáno dále, nedošlo. Nic neumožňuje prokázat, že přitažlivý účinek odpovídá rozdílu mezi odměnou za zprostředkování a údajnou nižší odměnou, za kterou se konkurenti Crédit Mutuel nabízeli distribuovat „Livret bleu“ sami.
(115)
Podle druhé metody, kterou stěžovatelé navrhli, by se přitažlivý účinek měřil podle růstu podílu Crédit Mutuel na trhu. Podobnou metodu nelze přijmout, protože vychází z předpokladu, že ke zvýšení podílu na trhu došlo výlučně kvůli „Livret bleu“, což není nijak objektivně doloženo.
(116)
Třetí posouzení výlučného distribučního práva je založeno na výpadku daňových příjmů kvůli osvobození „Livret bleu“ od daně. Pokud by si banka Crédit Mutuel přála nabízet bez daňového osvobození vkladní knížku a nabízela přitom bez ohledu na daňové postavení spořitelů stejný čistý výnos jako u „Livret bleu“, skutečně by zaplatila slevu rovnající se výši pomyslné daně, kterou by (případně) spořitelé platili. Podle stěžovatelů je nutno považovat kumulované daňové zvýhodnění za období 1991-1997 ve výši 4,5 miliardy FRF za výhodu, jež vznikla bance Crédit Mutuel, a to ve stejné výši. Toto uvažování nelze přijmout, protože banka Crédit Mutuel by s největší pravděpodobností nedistribuovala „Livret bleu“ za stejných podmínek, pokud by musela nést v plné míře náklady na osvobození od daně, jehož ostatně přímo využívají společníci společnosti.
(117)
Dotyčné případné výhody lze obtížně prokázat a kvantifikovat. Přímá hospodářská výhoda z provozování „Livret bleu“ je přímo měřitelná z účetnictví „Livret bleu“. Hospodářská výhoda z prodeje jiných produktů nebo služeb zákazníkům, kteří se stali stálými díky „Livret bleu“, by naopak šla zjistit v analytickém účetnictví těchto produktů, pokud by bylo možno okamžitě odlišit, co se prodává zákazníkům, kteří se stali stálými zákazníky Crédit Mutuel nebo byli k bance přilákány díky „Livret bleu“, a tím, co se prodává zákazníkům, kteří se na Crédit Mutuel obrátili z jiných důvodů, což nelze. Z těchto důvodů nebyl konzultant Komise schopen posoudit případný přitažlivý účinek podle účetní metody použité na ocenění všech přímých hospodářských výhod získaných z „Livret bleu“.
(118)
Důmyslnější pokusy konzultanta Komise o posouzení přitažlivého účinku nebyly úspěšné. Komise proto soudí, že v ověřovacím výpočtu absence případného nadměrného vyrovnání nemůže zohlednit případnou výhodu plynoucí z přitažlivého účinku.
7.2.4 Výpočet přiměřeného zisku
(119)
Při ověřování absence nadměrného vyrovnání ve prospěch podniku pověřeného službou obecného hospodářského zájmu je nutno zohlednit přiměřený zisk (65). Rámec Společenství z roku 2005 upřesňuje, že „přiměřeným ziskem by se měla rozumět míra návratnosti vlastního kapitálu, která zohledňuje riziko nebo absenci rizika vyplývající pro dotčený podnik […]. Tato míra nesmí běžně přesáhnout průměrnou míru, jež byla v dotčeném odvětví platná v posledních letech“ (66).
(120)
V rozhodnutí o prodloužení řízení (67) se Komise domnívala, že je vhodné uplatnit u použití v obecném zájmu a u volných použití přiměřený zisk v průměrné výši 6 % vlastního kapitálu na tato použití. Tato míra, která se rok od roku liší a dosahuje v průměru 6 %, odpovídá míře návratnosti vlastního kapitálu původně doporučované bankou Crédit Mutuel: banka zvolila za náklady vlastního kapitálu výši dividend skutečně rozdělovaných během dotyčného roku. Pokud jde o zohlednění přiměřeného zisku v rámci ověření absence případného nadměrného vyrovnání, Komise se v tomto rozhodnutí neodchyluje, co se týče volných použití a použití v obecném zájmu, od přístupu, podle kterého již postupovala v rozhodnutí o prodloužení řízení a který je popsán v oddíle 7.2.5.
(121)
Ve svém rozhodnutí o prodloužení řízení (68) se ale Komise domnívala, že tento přiměřený zisk není nutno uplatňovat na vklady soustředěné u CDC, protože tyto vklady nemají žádné náklady vlastního kapitálu z hlediska obezřetnostních pravidel, jelikož tyto vklady Crédit Mutuel neinvestuje, ale pouze je převádí na CDC. Ovšem z obezřetnostního hlediska je úvěrové riziko vkladů soustředěných u CDC považováno za rovné riziku vystavení státu (Francouzské republiky), jedná se tak o rizikové vyrovnání rovnající se nule a nevyžadující tudíž vlastní kapitál.
(122)
Nevzít v úvahu žádný přiměřený zisk u vkladů soustředěných u CDC by znamenalo, že se celkový přiměřený zisk (na jedné straně zisk z použití v obecném zájmu a z volných použití a na straně druhé zisk z vkladů soustředěných u CDC) od roku 1991 do roku 1999 snižuje a až počínaje rokem 2000 v důsledku soustředění všech vkladů u CDC v roce 1999 zcela mizí (69).
(123)
V dopise ze dne 1. září 2006, v němž francouzské orgány předložily své připomínky v reakci na rozhodnutí o prodloužení řízení, tyto orgány potvrdily, že finanční prostředky soustředěné u CDC nespotřebovávaly povinný vlastní kapitál. Nicméně, podle francouzských orgánů, „vzhledem k tomu, že se od úplného soustředění vkladů u CDC v roce 1999 nejevilo použití evropské míry solventnosti jako náležité, [navrhla] banka Crédit Mutuel zahrnout do výpočtu přiměřeného zisku u ‚Livret bleu‘ náklady vlastního kapitálu získané pomocí odkazu na náklady vlastního kapitálu u ostatních produktů spoření a jiných prostředků“. Komise nepovažuje podobný přístup za uspokojivý, protože vede k umělému uplatnění na finanční prostředky soustředěné u CDC kapitálových požadavků, jež jsou závislé na průměrných kapitálových požadavcích jiných aktiv Crédit Mutuel, které jsou na „Livret bleu“ zcela nezávislé.
(124)
Neexistence požadavku na povinný kapitál svědčí o absenci rizika úvěrových ztrát, což je případ vkladů soustředěných u CDC. Shromažďování vkladů pro CDC nepředstavuje ani riziko nedostatku hotovosti (kromě rizika v rámci měsíce) a ani transformaci splatnosti, protože částka převáděná na CDC se každý měsíc upravuje podle vývoje vkladů a úrok placený CDC je okamžitě převáděn na vkladatele. Je tedy zřejmé, že tato služba obecného hospodářského zájmu představuje pro Crédit Mutuel nízkou míru rizika. Existují ale jiné druhy rizik, jako je provozní riziko, hospodářské riziko (riziko, že míra odměny nepokryje vzniklé náklady), právní riziko a riziko pro pověst banky. Ostatně jiné bankovní činnosti, jako je distribuce sdružených finančních prostředků, správa majetku nebo prodej finančních produktů (akcií a dluhopisů), nespotřebovávají povinný vlastní kapitál a přesto jsou velmi ziskové. Neexistuje tak přímá vazba mezi ziskem očekávaným u určité činnosti a spotřebou povinného vlastního kapitálu, která se vypočítává na základě obezřetnostních pravidel a jejímž konkrétním cílem není v žádném případě posouzení ziskovosti určité činnosti.
(125)
V tomto konkrétním případě je ale nutno uznat, že pokud Komise povolí bance Crédit Mutuel získávat přiměřený zisk u části vkladů soustředěných u CDC, uznává, že stanovení odpovídající míry tohoto zisku představuje výkon s komplexním hospodářským posouzením. „Livret bleu“ je totiž netypický bankovní produkt, v němž se mísí vlastnosti produktu spoření a běžných účtů a u nějž jsou vklady soustředěny u orgánu veřejné moci. Přímo srovnatelné produkty, které by mohly sloužit jako ukazatel pro přiměřený zisk u podobné činnosti, jako takové neexistují.
(126)
Při neexistenci produktu dostatečně srovnatelného s „Livret bleu“ se Komise domnívá, že může v tomto konkrétním případě použít dva ukazatele, které umožňují posoudit, zda lze u vkladů soustředěných u CDC považovat určitý zisk za přiměřený. Tyto dva ukazatele jsou následující:
a)
ziskové rozpětí ve francouzském bankovním odvětví, tzn. hospodářský výsledek před zdaněním podělený obchodním obratem (v tomto konkrétním případě představuje obchodní obrat bank jejich provozní výsledek). Při použití údajů francouzského bankovního odvětví za zvažované období (od 27. září 1991 do konce roku 2008) dosahuje toto ziskové rozpětí v průměru výše 23 % za rok;
b)
míra návratnosti kapitálu francouzského bankovního odvětví, tzn. hospodářský výsledek před zdaněním podělený výší aktiv. Průměrná roční míra návratnosti kapitálu za celé zvažované období je 45 bazických bodů (0,45 %).
(127)
Následující tabulka (70) uvádí ziskové rozpětí a míru návratnosti kapitálu francouzského bankovního odvětví za období 1993-2008 (údaje za období před rokem 1993 nejsou k dispozici):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008 (72)
Výsledek před zdaněním (71)
15,2
2,7
25,0
41,0
67,5
14,4
19,8
22,5
24,6
23,5
23,4
29,6
31,3
46,2
34,3
-4,4
Provozní výsledek (71)
362,4
335,4
345,6
356,1
375,3
60,8
64,6
70,5
74,9
77,0
80,6
83,5
89,5
104,1
98,0
79,1
Ziskové rozpětí
4,2 %
0,8 %
7,2 %
11,5 %
18 %
23,7 %
30,6 %
31,9 %
32,8 %
30,6 %
29,0 %
35,5 %
35,0 %
44,4 %
35,1 %
-5,6 %
Průměrné ziskové rozpětí
22,8 %
Aktiva (71)
není k dispozici
16 333
17 216
18 291
19 894
3 052
3 394
3 452
3 783
3 793
3 960
4 390
5 275
6 041
7 061
7 699
Míra návratnosti
není k dispozici
0,02 %
0,15 %
0,22 %
0,34 %
0,47 %
0,58 %
0,65 %
0,65 %
0,62 %
0,59 %
0,68 %
0,59 %
0,77 %
0,49 %
-0,05 %
Průměrná míra návratnosti
0,45 %
(128)
Pokud jde o shromažďování vkladů soustředěných u CDC, používá Komise pro výpočet ziskového rozpětí a míry návratnosti kapitálu Crédit Mutuel následující hodnoty:
a)
jako jmenovatele ziskového rozpětí příjmy získané za shromažďování vkladů soustředěných u CDC, tzn. roční výši odměny za zprostředkování;
b)
jako jmenovatele míry návratnosti kapitálu vklady převedené na CDC;
c)
u čitatele, tzn. hospodářského výsledku před zdaněním, se Komise domnívá, že při zohlednění ziskového rozpětí ve výši 4,2 % u shromažďování vkladů soustředěných u CDC, tzn. hospodářského výsledku před zdaněním odpovídajícímu 4,2 % odměny za zprostředkování placené CDC, jako přiměřeného zisku nedostala banka Crédit Mutuel žádné nadměrné vyrovnání (viz bod 132).
(129)
Pokud jde o druhý ukazatel (míra návratnosti kapitálu) Komise konstatuje, že banka Crédit Mutuel nezískala žádné nadměrné vyrovnání za správu „Livret bleu“ během zvažovaného období, pokud se jako přiměřený zisk za shromažďování vkladů soustředěných u CDC zohlední míra návratnosti kapitálu ve výši 5 bazických bodů, tzn. hospodářský výsledek před zdaněním odpovídající 0,05 % celkové výše vkladů převedených na CDC.
(130)
Podle rámce Společenství z roku 2005 nesmí přiměřený zisk přesáhnout průměrnou míru, jež byla v dotčeném odvětví platná v posledních letech. Povolit ziskové rozpětí ve výši 4,2 % znamená povolit méně než pětinu průměrného ziskového rozpětí bankovního odvětví (22,8 %). Vzhledem k tomu, že se, jak bylo vysvětleno v bodě 124, u shromažďování vkladů soustředěných u CDC jedná o činnost s nízkým rizikem, a tudíž s nízkou výnosností, domnívá se Komise, že zisk ve výši 4,2 % není zjevně přehnaný a v tomto konkrétním případě ho lze považovat za přiměřený.
(131)
Stejně tak se Komise domnívá, že zohlednění zisku ve výši 5 bazických bodu u vkladů soustředěných u CDC je vzhledem k průměrné míře návratnosti kapitálu ve výši 45 bazických bodů zaznamenané ve francouzském bankovním odvětví během zvažovaného období přiměřené a představuje spodní a konzervativní práh toho, co je v tomto konkrétním případě možno považovat za zisk, který není zjevně nepřiměřený. Tato nízká úroveň zisku ostatně vhodným způsobem odráží úroveň rizika, jíž byla banka Crédit Mutuel vystavena při shromažďování vkladů pro CDC a která je nízká, jak je vysvětleno v bodě 124.
7.2.5 Ověření absence nadměrného vyrovnání
(132)
Na základě předchozích úvah přistoupila Komise k ověření absence nadměrného vyrovnání podle metody vysvětlené v pododdílech 7.2.1 a 7.2.4 (73). Toto ověření je uvedeno v následující tabulce:
(v mil. EUR)
VYROVNÁNÍ
NADMĚRNÉ ČI NEDOSTATEČNÉ VYROVNÁNÍ
Rok
Odměna za zprostředkování
(roční)
Komplexní přístup (74)
(až do konce roku 2005)
Přístup na ročním základě (75)
(počínaje rokem 2006)
1991 (od 27.9.1991 do 31.12.1991)
1,5
43,8
Nepoužije se
(až do roku 2005 se používá komplexní přístup - viz pododdíl 7.2.2)
1992
9,1
125,1
1993
16,8
184,0
1994
36,6
127,3
1995
59,5
114,5
1996
74,7
107,8
1997
82,3
88,4
1998
118,9
92,0
1999
188,9
98,3
2000
188,2
106,3
2001
181,9
91,3
2002
187,8
76,3
2003
197,7
61,2
2004
204,4
45,7
2005
196,7
15,0
2006
(…)
-39,1
2007
(…)
-24,3
2008
(…)
-6,1
(133)
Je možno konstatovat, že nadměrné vyrovnání na konci roku 2005 (15 milionů EUR) nepřesahuje 10 % vyrovnání za rok 2005 (196,7 milionů EUR). Podle bodu 21 rámce z roku 2005 lze tuto částku převést na následující rok. Konečný hospodářský výsledek vykazuje na konci roku 2008 pro celé zvažované období nedostatečné vyrovnání ve výši -6,1 milionu EUR.
(134)
Komise tak může dospět k závěru, že odměna za zprostředkování nepředstavovala nadměrné vyrovnání ve prospěch banky Crédit Mutuel za službu obecného hospodářského zájmu, která jí byla svěřena v období od 27. září 1991 až do konce roku 2008.
8. ZÁVĚR
(135)
Komise konstatuje, že Francouzská republika provedla dotčené opatření protiprávně a porušila tím čl. 108 odst. 3 SFEU. Podporu lze ale považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 SFEU, protože vyrovnání placené státem nepřesáhlo částku nezbytně nutnou k pokrytí nákladů vyvolaných plněním povinností veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k ní vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto povinností,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Francouzskou republikou ve prospěch Crédit Mutuel na základě vyhlášky ze dne 27. září 1991, kterým se stanoví použití v obecném zájmu pro banku Crédit Mutuel, je slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 24. května 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta’ Mejju 2011
dwar l-għajnuna mill-istat C 88/97 implimentata mir-Repubblika Franċiża għal Crédit Mutuel
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 3436)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku).
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/747/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom skont dak l-Artikolu (1) u wara li qieset dawn l-osservazzjonijiet,
Billi:
1. PROCEDURA
(1)
Fil-25 ta’ Jannar 1991, l-association française des banques (minn hawn ‘il quddiem, “l-AFB”), Chambre syndicale des banques populaires u Crédit Agricole ssottomettew ilment li jallega li kienet ingħatat għajnuna mill-Istat minn Franza lil Crédit Mutuel.
(2)
L-ewwel talba għall-informazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-Livret bleu kienet saret permezz tal-ittra tas-27 ta’ Mejju 1991.
(3)
B'ittra tas-6 ta’ Frar 1998, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Franċiżi dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista mill-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 108(2) tat-TFUE) dwar il-miżuri ta’ għajuna possibbli fil-mekkaniżmu ta’ tfaddil tal-“Livret bleu” (2).
(4)
Fit-8 ta’ April 1998, l-awtoritajiet Franċiżi wieġbu għall-mistoqsijiet tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha.
(5)
Fit-18 ta’ Ġunju 1998, Crédit Mutuel indirizza ittra lill-Kummissjoni fejn ippreżenta argumenti maħsuba sabiex jirrifjutaw il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għall-miżuri msemmija fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, kif ukoll fajl ta’ kontabbiltà analitika relatat mal-Livret bleu. Diversi partijiet interessati ippreżentaw ukoll l-osservazzjonijiet tagħhom lill-Kummissjoni (ara t-taqsimiet 3 u 4, il-premessi 48 sa 59), li ntbagħtu lill-awtoritajiet Franċiżi fit-3 ta’ Settembru 1998.
(6)
Dawk li ressqu l-ilment indirizzaw erba' dikjarazzjonijiet addizzjonali lill-Kummissjoni b'ittri tad-29 ta’ Ottubru 1999, is-16 ta’ Mejju 2000, is-16 ta’ Ottubru 2000 u d-19 ta’ Jannar 2001, li l-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Franċiżi fil-21 ta’ Frar 2000 u fit-3 ta’ Novembru 2000.
(7)
Fil-5 ta’ Frar 2001, il-Kummissjoni bagħtet id-dokumenti li rċeviet mingħand l-AFB lill-awtoritajiet Franċiżi.
(8)
Minn Novembru tal-1998 sa Diċembru tal-1999, fuq talba tal-Kummissjoni, konsulent (3) (minn hawn ‘il quddiem magħruf bħala “il-konsulent tal-Kummissjoni”) wettaq verifika tal-kontabbiltà analitika tal-Livret Bleu. Ir-rapport tal-konsulent ġie sottomess għal eżami lill-awtoritajiet Franċiżi u lil Crédit Mutuel fl-10 ta’ Jannar 2000. Fis-7 ta’ Frar 2000, ġiet organizzata laqgħa teknika ta’ konċiljazzjoni dwar dan ir-rapport bejn is-servizzi tal-Kummissjoni megħjuna mill-konsulent tagħhom, l-awtoritajiet Franċiżi u Crédit Mutuel.
(9)
Permezz ta’ ittra tal-14 ta’ Settembru 1999, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Franċiżi sabiex jispeċifikaw il-kompiti ta’ interess ġenerali li huwa responsabbli għalihom Crédit Mutuel. Fil-21 ta’ Frar 2000, it-3 ta’ Novembru 2000 u l-5 ta’ Frar 2001, il-Kummissjoni bagħtet għall-osservazzjonijiet lill-awtoritajiet Franċiżi diversi dokumenti (4) inklużi fil-fajl għall-kwerelanti dwar l-“effett ta’ attirar” (effett loss-leader) possibbli tal-Livret bleu (ara s-sottotaqsima 7.2.3, premessi (110) sa (118)). L-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fl-1 ta’ Frar 2001.
(10)
Fil-11 ta’ April 2000, il-Kummissjoni rċeviet ilment mill-Federazzjoni Bankarja tal-Unjoni Ewropea (FBE) dwar l-għajnuna pprovduta mill-Istat Franċiż lil Crédit Mutuel fl-għamla tal-esklussività tad-distribuzzjoni tal-Livret bleu.
(11)
F'Mejju tas-sena 2000, il-Confédération nationale du Crédit Mutuel qabbdet id-ditta tal-awditjar Arthur Anderson biex tirrevedi l-metodoloġija tax-xogħlijiet ta’ kontabbiltà analitika ta’ Crédit Mutuel u l-istabbiliment tal-kontijiet tal-qligħ u t-telf tal-Livret bleu. Dan il-kompitu ġie konkluż f'Settembru tas-sena 2000 billi ġie ppreżentat rapport dettaljat dwar il-kont tal-qligħ u t-telf tal-Livret bleu, li evalwa r-riżultat tal-kontabbiltà analitika tal-Livret bleu għal telf qabel it-taxxa ta’ FRF 498 miljun. Din il-konklużjoni kienet ibbażata fuq il-kunsiderazzjoni ta’ “korrezzjonijiet”. Ġiet organizzata laqgħa dwar dan ir-rapport fit-2 ta’ Frar 2001 bejn il-Kummissjoni u Crédit Mutuel. Wara l-osservazzjonijiet espressi mill-Kummissjoni, Crédit Mutuel talab lil Arthur Anderson biex tibgħat nota tat-8 ta’ Frar 2001 li tiġġustifika l-metodu użat magħruf bħala “ta' korrezzjoni tal-piż żejjed tal-attività IARD attività ta’ assigurazzjoni mhux fuq il-ħajja (5) ta’ Crédit Mutuel]”, li kien ġie kkritikat b'mod partikolari mill-Kummissjoni.
(12)
F'April tal-2001 il-Kummissjoni talbet lill-konsulent tagħha sabiex jidentifika d-diskrepanzi bejn ir-rapport tiegħu u dak ta’ Arthur Andersen u biex jiddetermina l-bidliet fid-dejta jew fil-metodoloġija li jistgħu, fejn meħtieġ, jiġu integrati mar-rapport preċedenti tiegħu. Ġie sottomess rapport finali ġdid tal-konsulent tal-Kummissjoni fit-23 ta’ Lulju 2001. Hu evalwa r-riżultat tal-kontabbiltà analitika tal-Livret bleu għal profitt totali mhux kapitalizzat ta’ FRF1 074 biljun (EUR 163,70 miljun). Dan ir-rapport intbagħat lill-awtoritajiet Franċiżi fl-istess ġurnata. Waqt laqgħa tas-26 ta’ Lulju 2001 bejn il-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi, Crédit Mutuel u Arthur Andersen, Crédit Mutuel u Arthur Andersen ħabbru li ma jaqblux mal-konklużjonijiet finali tal-konsulent tal-Kummissjoni. Arthur Andersen iddefendiet il-konklużjonijiet preċedenti tagħha f'dokument tat-13 ta’ Settembru tal-2001 trażmess bħala anness għal nota lill-awtoritajiet Franċiżi tal-15 ta’ Settembru 2001. Fis-26 ta’ Ottubru 2001, l-awtoritajiet Franċiżi indirizzaw nota ġdida lill-Kummissjoni dwar analiżi legali tal-Livret bleu fir-rigward tal-liġi dwar il-kompetizzjoni, kif ukoll nota tas-7 ta’ Jannar 2002 dwar l-ispejjeż tal-missjoni ta’ servizz pubbliku li tirrepeti l-figuri ppreżentati diġà minn Crédit Mutuel mingħajr ma tipprovdi tagħrif ġdid.
(13)
In-nota li ntbagħtet fis-26 ta’ Ottubru 2001 mill-awtoritajiet Franċiżi lill-Kummissjoni spjegat għalfejn, skont huma, i) is-sistema tal-Livret bleu ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna, ii) kieku jiġi aċċettat li l-Kummissjoni ssostni fuq il-kwalifika ta’ għajnuna, din tista' tkun biss għajnuna eżistenti, u iii) fi kwalunkwe każ din tkun għajnuna kompatibbli.
(14)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-15 ta’ Jannar 2002 (6), (minn hawn ‘il quddiem, “id-deċiżjoni annullata”), il-Kummissjoni ddikjarat l-għajnuna tal-Istat implimentata mir-Repubblika Franċiża favur Crédit Mutuel bħala inkompatibbli mas-suq intern.
(15)
Id-Deċiżjoni tal-15 ta’ Jannar 2002 ġiet annullata minn sentenza tal-Qorti tat-18 ta’ Jannar 2005 (7).
(16)
Il-Kummissjoni m'appellatx kontra s-sentenza tal-Qorti. B'konformità mal-Artikolu 266 (1) tat-TFUE, il-Kummissjoni hija mitluba tieħu l-miżuri meħtieġa għall-eżekuzzjoni ta’ din is-sentenza. Fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat, dan ifisser li, wara l-annullament tad-deċiżjoni, il-proċedura reġgħet lura għall-istadju tal-investigazzjoni formali.
(17)
Permezz tad-Deċiżjoni tas-7 ta’ Ġunju 2006 (8) (minn hawn ‘il quddiem “id-deċiżjoni għall-estensjoni”), il-Kummissjoni estendiet il-proċedura formali ta’ eżaminazzjoni u ċċarat l-għan tal-evalwazzjoni tagħha ta’ għajnuna possibbli.
(18)
Franza bagħtet l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni għall-estensjoni lill-Kummissjoni permezz ta’ ittri tal-1 ta’ Settembru 2006 u tas-7 ta’ Settembru 2006.
(19)
Fid-19 ta’ Settembru 2006, il-Kummissjoni Ewropea rċeviet ilment tal-“Assoċjazzjoni tal-Vittmi ta’ Crédit Mutuel”.
(20)
Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet ta’ Crédit Mutuel bl-ittra tat-13 ta’ Ottubru 2006.
(21)
Il-Kummissjoni bagħtet l-osservazzjonijiet ta’ Crédit Mutuel lill-awtoritajiet Franċiżi bl-ittra tal-31 ta’ Ottubru 2006.
(22)
Wara żewġ talbiet għal informazzjoni kumplementari tal-Kummissjoni tat-22 ta’ Settembru 2006 u t-28 ta’ Novembru 2006, Franza ppreżentat osservazzjonijiet addizzjonali b'ittri tat-8 ta’ Novembru 2006 u tat-28 ta’ Frar 2007.
(23)
Il-Kummissjoni ltaqgħat mal-awtoritajiet Franċiżi fid-19 ta’ Diċembru tal-2006 u ma’ Crédit Mutuel fil-15 ta’ Jannar tal-2007.
(24)
Fl-10 ta’ Mejju 2007, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni skont l-Artikolu 86(3) tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 106(3) tat-TFUE) flimkien mal-Artikoli 43 u 49 tat-Trattat tal-KE (issal-Artikoli 49 u 56 tat-TFUE), li skonthom Franza għandha ttemm id-drittijiet speċjali (9) ta’ Crédit Mutuel, ta’ Caisses d'Épargne u tal-Banque Populaire li jiddistribwixxu l-Livret bleu (fejn għandu x'jaqsam Crédit Mutuel) u l-Livret A (fejn għandhom x'jaqsmu Caisses d'Épargne u La Poste) (10).
(25)
Peress li Franza ma temmitx id-drittijiet speċjali ta’ distribuzzjoni tal-Livrets A u bleus fil-perjodu ta’ 9 xhur speċifikat mid-Deċiżjoni tal-10 ta’ Mejju 2007, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ ksur prevista fl-Artikolu 226 tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 258 tat-TFUE) billi fil-5 ta’ Ġunju 2008, bagħtitilha avviż ta’ tqegħid fil-mora għal nuqqas ta’ konformità mad-deċiżjoni.
(26)
Fid-19 ta’ Settembru 2009, il-Kummissjoni talbet lil Franza għal tagħrif ġdid, li għalih din wieġbet fit-13 ta’ Ottubru 2009.
(27)
Fit-8 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni temmet il-proċedura ta’ ksur, peress li Franza kienet ikkonformat, bl-adozzjoni tar-riforma tal-1 ta’ Jannar 2009 li tilliberalizza d-distribuzzjoni tal-Livrets A u bleus (11), mal-obbligu tagħha li ttemm id-drittijiet speċjali ta’ distribuzzjoni ta’ dawn il-kontijiet ta’ tfaddil (12).
(28)
Matul is-sena 2010, il-Kummissjoni ppreżentat diversi mistoqsijiet lil Crédit Mutuel bil-posta elettronika, li għalihom dan ukoll wieġeb bil-posta elettronika.
(29)
Din id-deċiżjoni tagħlaq, b'konformità mal-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat (13), il-proċedura rigward l-elementi ta’ għajnuna li kienu jinsabu fil-mekkaniżmu tal-Livret bleu.
2. DESKRIZZJONI TAL-MEKKANIZMU TAL-LIVRET BLEU
2.1. Deskrizzjoni ta’ Crédit Mutuel
(30)
Crédit Mutuel huwa grupp bankarju u ta’ assigurazzjoni deċentralizzat ikkostitwit minn netwerk nazzjonali ta’ fergħat bl-istatus ta’ kumpaniji kooperattivi b'kapital varjabbli. Crédit Mutuel huwa kkontrollat bil-Liġi tal-10 ta’ Settembru 1947 li tipprovdi l-prinċipji ta’ kooperazzjoni. Huwa organizzat fi tliet livelli: lokali, reġjonali u nazzjonali.
(31)
Il-grupp Crédit Mutuel, taħt iż-żewġ ismijiet kummerċjali tal-grupp (Crédit Mutuel u Crédit Industriel et Commercial (minn issa ‘l quddiem “CIC”)), jinkludi kważi 6 000 punt tal-bejgħ u aktar minn 72 000 impjegat. Il-fergħat lokali ta’ Crédit Mutuel huma marbuta ma’ 18-il federazzjoni reġjonali aderenti għall-Confédération nationale du Crédit Mutuel, il-korp ċentrali tan-netwerk. Is-CIC jgħaqqad 6 banek reġjonali u affiljati speċjalizzati, fi Franza u madwar id-dinja.
(32)
Crédit Mutuel huwa wkoll grupp b'direttorat wieħed li jsegwi politika komprensiva. Huwa jżomm solidarjetà finanzjarja interna fuq il-livell tal-konfederazzjoni li tiżgura l-likwidità tal-federazzjonijiet reġjonali. Il-grupp għandu l-karatteristiċi ta’ intrapriża unika fir-rigward tad-dritt tal-kompetizzjoni peress li għandu ċentru waħdieni ta’ deċiżjonijiet fuq livell ċentrali.
2.2. Deskrizzjoni tal-Livret bleu
(33)
Il-Livret bleu kien prodott ta’ tfaddil irregolat mill-Istat, distribwit esklussivament minn Crédit Mutuel.
(34)
Dan il-prodott kien parzjalment eżentat mit-taxxi fit-termini tal-liġi finanzjarja ta’ emenda għall-1975 (14). L-imgħax imħallas lil min ifaddal fuq l-ammonti depożitati kien jibbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa sa żewġ terzi. L-Istat stabbilixxa r-rata ta’ remunerazzjoni grossa tal-Livret bleu għal min ifaddal b'tali mod li wara t-taxxa (15), ir-rata netta tkun identika għal dik tal-Livret A, li huwa kompletament eżentat mit-taxxa.
(35)
L-Istat stabbilixxa r-rata tal-imgħax tal-Livret bleu għal livell ogħla mill-inflazzjoni, marbut mas-suq monetarju. L-aħħar rata ta’ imgħax netta tal-Livret bleu, qabel ma ntemm dan il-prodott ta’ tfaddil bir-riforma tal-1 ta’ Jannar 2009 (ara l-premessa 41), kienet ta’ 4 % (16). L-ammont massimu li seta' jitħallas minn min ifaddal fuq il-Livret bleu tiegħu kien ta’ EUR 15 300. Il-fond tal-Livret bleu żdied minn EUR 13-il biljun (FRF 85 biljun) fl-1991 għal EUR 22 biljun fl-2008.
(36)
Il-karatteristiċi tal-Livret bleu - disponibbiltà immedjata tal-fondi, depożiti awtorizzati minn EUR 15, in-nuqqas ta’ imposti (b'mod partikolari fil-ftuħ), eċċ. - kienu jwasslu għal likwidità għolja. Kien hemm possibbiltà oħra li fil-Livret bleu jiġu implimentati debiti diretti għall-profitt tat-Teżor pubbliku jew ta’ intrapriżi pubbliċi bħall-EDF jew France Télécom. Il-Livet bleu, prodott ta’ tfaddil maħsub għal individwi, kien b'hekk jixbaħ lil kont kurrenti f'ċerti aspetti.
(37)
L-obbligi relatati mal-użu tar-riżorsi miksuba permezz tal-Livret bleu żviluppaw maż-żmien.
(38)
L-ewwel nett, Crédit Mutuel kien obbligat jalloka 50 % tar-riżorsi (parti miksuba fl-1983 (17) sa 65 % tar-riżorsi u 80 % tal-ġbir ġdid) għal użu li jissejjaħ “ta' interess ġenerali” (b'mod partikolari l-finanzjament ta’ awtoritajiet lokali u ta’ korpi pubbliċi oħrajn), peress li l-bilanċ kien disponibbli għall-bank b'mod liberu (minn hawn ‘il quddiem “impjiegi liberi”.
(39)
Din is-sistema ġiet riforma radikalment mid-Digriet tas-27 ta’ Settembru 1991 (18) li implimenta allinjament tal-Livret bleu mas-sistema tal-Livret A. Fil-fatt, minn meta sar dan id-Digriet, il-fondi l-ġodda kollha (19) ġew iċċentralizzati fi ħdan il-Caisse des Dépôts et Consignation (minn hawn ‘il quddiem “CDC”) li inkambju, ħallset lil Crédit Mutuel kummissjoni ta’ senserija. Din il-kummissjoni, inizjalment stabbilita għal 1,3 % tal-fondi tal-Livret bleu allokati għas-CDS, tnaqqset għal 1,2 % fl-1 ta’ Jannar 2005, imbagħad għal 1,1 % fl-1 ta’ Novembru 2005. Is-CDC tagħmel użu mir-riżorsi miġbura minn Crédit Mutuel primarjament biex tiffinanzja l-bini għal skopijiet soċjali.
(40)
Barra minn hekk, din ir-riforma sostanzjali tas-sistema wasslet għal allokazzjoni mill-ġdid progressiva tal-istokk tal-fondi eżistenti (20). Mid-Digriet tas-27 ta’ Settembru 1991 sal-aħħar tal-ewwel nofs tal-1999, il-parti tal-“użu ta’ interess ġenerali” u tal-“impjiegi liberi” eżistenti naqset sakemm it-totalità tal-fondi ġiet allokata għas-CDC.
F'biljuni ta’ FRF u f'%
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
Fondi medji annwali
85,5
83
80,2
83,4
88,7
91,5
92,7
98,1
98,7
Impjiegi ċentralizzati CDC
1 %
7 %
12 %
24 %
39 %
46 %
51 %
69 %
100 %
Użu ta’ interess ġenerali
67 %
54 %
46 %
35 %
27 %
20 %
15 %
10 %
0 %
Impjiegi liberi
32 %
39 %
42 %
41 %
35 %
34 %
34 %
21 %
0 %
Sors: Littlejohn Fraser
(41)
Fl-1 ta’ Jannar 2009, daħlet fis-seħħ riforma tal-Livrets A u bleu li kienet tippermetti lill-banek kollha li jiddistribwixxu l-Livret A u li temmet id-distinzjoni bjen il-Livrets A u l-Livrets bleus. Mill-1 ta’ Jannar2009, il-“Livret bleu” ta’ Crédit Mutuel huwa biss il-Livret A kkummerċjalizzat taħt isem ieħor. L-eżistenza tal-Livret bleu, u b'konsegwenza d-dritt esklussiv ta’ distribuzzjoni ta’ Crédit Mutuel, intemmu f'din id-data.
2.3. Deskrizzjoni tar-raġunijiet li wasslu għall-ftuħ/l-estensjoni tal-proċedura
(42)
Kif ġie spjegat fid-deċiżjoni għall-estensjoni (21), il-Kummissjoni qieset possibbli li kienet ingħatat għajnuna minn Franza lil Crédit Mutuel permezz tal-kummissjoni ta’ senserija.
(43)
Mill-ġurisprudenza Altmark tal-Qorti tal-Ġustizzja jirriżulta li l-kumpens tas-servizz pubbliku ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE jekk dan ma jissodisfax ċerti kundizzjonijiet kumulattivi msemmija fis-sentenza Altmark tal-24 ta’ Lulju 2003 (22).
(44)
Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni stmat li r-raba' kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark setgħat ma tiġix sodisfatta sa fejn l-Istat ma assenjax il-missjoni tas-servizz pubbliku tal-ġbir tad-depożiti maħsuba għall-bini għall-kiri soċjali lill-aħjar offerent permezz ta’ proċedura ta’ offerta pubblika, iżda direttament billi nnegozja ma’ Crédit Mutuel, li a priori ma jagħti l-ebda garanzija li l-imgħax allokat għal Crédit Mutuel ma kienx ogħla mil-livell mitlub minn intrapriża mmexxija tajjeb. Ikkunsidrat ukoll li l-awtoritajiet Franċiżi ma kienux urew li l-livell ta’ kumpens kien ġie ddeterminat b'referenza għall-ispejjeż ta’ intrapriża medja mmexxija tajjeb fis-settur bankarju. Fil-fatt, ma kienx biżżejjed għall-awtoritajiet Franċiżi li jenfasizzaw li Crédit Mutuel huwa intrapriża mmexxija tajjeb biex jistabbilixxu li l-livell ta’ kumpens kien ġie ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li ġġarrab intrapriża mmexxija tajjeb skont il-ġurisprudenza Altmark.
(45)
Skont il-Kummissjoni, il-kummissjoni ta’ senserija kienet riżors tal-Istat li seta' jikkostitwixxi vantaġġ selettiv tat-tip li jxekkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, li ma kienx ġie notifikat lilha. Il-kummissjoni ta’ senserija b'hekk jista' jkun fiha karatteristiċi ta’ għajnuna illegali.
(46)
Fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat possibbli li din il-miżura ma kinitx kompatibbli mal-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 106(2) tat-TFUE) u tqis li l-ebda waħda mid-derogi msemmija fil-paragrafi 2 u 3 tal-Artikolu 87 tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE) ma dehret applikabbli.
(47)
Fil-fatt, dehrilha li kien possibbli, fuq il-bażi tal-kalkoli tal-konsulent tagħha, li l-ammont tal-kumpens kien qabeż dak li kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż li jirriżultaw mit-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku (il-ġbir tad-depożiti maħsuba għad-djar għall-kiri soċjali) filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kif ukoll il-qligħ raġonevoli għat-twettiq ta’ dan l-obbligu. Wara li fakkret li l-ammont tal-kumpens kellu jinkludi l-vantaġġi kollha mogħtija mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat f'kwalunkwe għamla, il-Kummissjoni fil-kalkolu tal-kumpens ma kkunsidratx biss l-ispiża netta tal-ġbir tad-depożiti ċentralizzati għas-CDS, iżda wkoll tar-riżultat (spiża jew qligħ) nett tal-użu ta’ interess ġenerali u tal-impjiegi liberi. Ir-rapport tal-konsulent tal-Kummissjoni wera kumpens żejjed ta’ Crédit Mutuel għas-snin 1991, 1992, 1993 u 1998.
3. L-ARGUMENTI TAL-KWERELANTI
(48)
L-argumenti tal-kwerelanti ġew ippreżentati mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tas-6 ta’ Frar 1998 dwar il-ftuħ tal-proċedura skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 108(2) tat-TFUE). Id-dikjarazzjonijiet addizzjonali trażmessi minn dak iż-żmien l'hawn jippreżentaw l-argumenti ġodda li ġejjin.
(49)
Nota tal-AFB (aġġornata fl-aħħar ta’ Frar 1999 u indirizzata lill-Kummissjoni f'Ottubru 1999) dwar l-effett ta’ attirar (effett loss-leader) tal-Livret bleu evalwat id-dħul nett bankarju ġġenerat mill-effett li jattira tal-livret bleu għal FRF 17-il biljun (EUR 2.6 biljun), meta jitqies li t-tkabbir tal-ishma tas-suq ta’ Crédit Mutuel fuq is-segmenti kollha matul il-perjodu ta’ bejn l-1986 u l-1997 kien jirriżulta biss mid-distribuzzjoni tal-Livret bleu.
(50)
Studju li twettaq mill-Caisse Nationale du Crédit Agricole, li ġie kkomunikat f'Mejju tas-sena 2000, analizza l-bidla fin-numru ta’ counters ta’ Crédit Mutuel. Kien jidher li n-numru totali ta’ fergħat permanenti naqas mill-1991 għall-1994, imbagħad żdied bil-mod sabiex fl-1998 reġa' laħaq il-livell tal-1990. Il-bidla kienet differenti skont ir-reġjuni: in-numru ta’ counters permanenti, u mhux permanenti, naqas fir-reġjuni fejn Crédit Mutuel kien tradizzjonalment b'saħħtu ħafna (Pays de Loire, Brittany, Alsace), filwaqt li wera progress fir-reġjuni l-oħra. B'hekk huwa probabbli li Crédit Mutuel naqqas l-istabbilimenti tiegħu fiż-żoni rurali biex isaħħaħ il-preżenza tiegħu f'żoni urbani. Din id-dejta tidher li qed tikkontradixxi l-allegazzjonijiet ta’ Crédit Mutuel li saħqu li kien kostrett iżomm preżenza qawwija fiż-żoni rurali matul is-snin disgħin. Turi wkoll li Crédit Mutuel huwa kapaċi jżomm netwerk dens ħafna anki wara li tneħħa kull kontroll mill-awtoritajiet.
(51)
L-AFB indirizza ittra lill-Kummissjoni fl-4 ta’ Ġunju 1998 li ssostni li l-imgħax ta’ 1,3 % tat-total tal-fondi tal-Livret bleu ċċentralizzat għand is-CDC kien eċċessiv minħabba li l-Caisses d'Épargne u la Poste fl-istess żmien kienu jirċievu 1,20 % u 1,50 % rispettivament mill-fondi tal-Livret A, li wkoll kienu ċċentralizzati għand is-CDC. L-AFB indikat li fl-1997 kienet ipproponiet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jiżguraw il-ġbir tad-depożiti tal-Livret bleu għal ħlas ta’ 1 % biss, iżda li l-gvern ma kienx wieġeb għal din l-offerta. L-AFB b'mod partikolari enfasizzat li r-rapport ta’ April 1998 tas-Sinjur Douyère, Membru Parlamentari, dwar il-modernizzazzjoni tal-Caisses d'épargne kien jindika li l-ispiża tal-ġbir ta’ Caisses d'épargne medja bħal dik ta’ Bourgone hija ta’ 0,96 % tal-fondi tagħha u li ma kienx hemm raġuni għalfejn Crédit Mutuel għandu jkollu spejjeż ta’ ġestjoni ogħla.
(52)
Memorandum tal-kumpanija Glais ta’ Awwissu 2000, sottomess fuq talba tal-AFB, wera elementi statistiċi dwar il-vantaġġ fil-kompetizzjoni li d-dritt esklussiv tal-Livret bleu kien ipprovda lil Crédit Mutuel. L-eżaminazzjoni ta’ serje kronoloġika turi li l-ammonti tad-depożiti fuq il-Livret bleu kif ukoll l-ammonti ta’ depożiti oħrajn irreġistraw tkabbir qawwi sas-snin 1985-1987. It-tkabbir tas-self għall-familji tkompla sa wara dik id-data u jibqa' aktar qawwi għal Crédit Mutuel milli għall-kompetituri ewlenin tiegħu. L-espert tal-kumpanija Glais ikkonkluda li “l-effett tal-Livret bleu b'hekk jidher li ħadem sabiex jattira l-klijenti sa mill-bidu tas-snin 80, l-effett pożittiv jidher li tkompla mingħajr ma żdiedu d-depożiti. B'hekk, il-klijenti li inizjalment kienu leali donnhom saħħu l-istrateġija espansjonista ta’ Crédit Mutuel minn dak il-perjodu.” Speċjalment fuq il-bażi ta’ indikatur ta’ persistenza tax-xokkijiet fl-ekonomija aleatorji fuq l-elementi varjabbli ta’ attività u tal-ħolqien ta’ mudell ibbażat fuq ekwazzjoni sempliċi ta’ domanda għall-kreditu, l-espert ikkonkluda li l-attività ta’ Crédit Mutuel (essenzjalment ta’ kreditu) tidher li nqatgħet mill-iżvilupp medju tas-suq bankarju. L-espert jispjega dan il-fenomenu bil-fatt li l-klijenti ta’ Crédit Mutuel huma aktar leali, pereżempju permezz tal-Livret bleu, minn dawk ta’ netwerks bankarji oħrajn.
(53)
F'nota oħra (Diċembru 2000), il-kumpanija Glais ipproponiet analiżi ekonometrika ġdida tal-grad ta’ lealtà tal-klijenti ta’ kull netwerk bankarju. Ir-riżultati tagħha jikkonfermaw, skont l-espert, l-ipoteżi li Crédit Mutuel u l-Caisses d'Épargne jużaw mezzi li jippermettulhom jagħmlu l-klijenti tagħhom leali b'mod aħjar mill-banek l-oħrajn. Iżda huwa impossibbli li jiġi ddeterminatt jekk id-distribuzzjoni tal-kont ta’ tfaddil eżentat mit-taxxa jew l-użu ta’ netwerk dens ta’ fergħat f'reġjuni differenti (żewġ strumenti komuni ta’ dawn in-netwerks) wasslux għal din il-lealtà aktar qawwija tal-klijenti.
(54)
Flimkien ma’ din il-proċedura, il-Kummissjoni rċeviet ukoll dikjarazzjoni kumplementari ppreżentata mill-kwerelanti, li skontha x-xiri minn Crédit Mutuel, f'April tal-1997, tas-CIC, waqt il-privatizzazzjoni ta’ dan l-istabbiliment bankarju li qabel kien tal-grupp pubbliku tal-assigurazzjoni GAN, kien possibbli permezz tal-għajnuna li kien igawdi minnha permezz tal-Livret bleu, li permezz tagħha żdied is-sehem tagħha fis-suq tat-tfaddil minn 2 % fl-1969 għal madwar 6,9 % fl-1997. Il-kapital proprju tal-intrapriża skont il-kwerelanti ġarrab tkabbir mgħaġġel permezz tal-għajnuna inkwistjoni, minn FRF 650 miljun (EUR 99 miljun) fl-1974 għal FRF 47,3 biljun (EUR 7,2 biljun) fl-1997.
(55)
Fl-aħħar nett, l-ilment tal-“Assoċjazzjoni tal-Vittmi ta’ Crédit Mutuel” tad-19 ta’ Settembru 2006 kien fih allegazzjoni sempliċi ta’ “allokazzjoni ħażina tal-fondi pubbliċi għal finijiet privati u kummerċjali […] għad-detriment tal-investituri u tal-ekonomija Franċiża”, mingħajr argument ġenwin jew elementi ta’ prova relatati ma’ għajnuna potenzjali illegali mill-Istat.
4. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET TERZI INTERESSATI
(56)
Wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tas-6 ta’ Frar 1998, il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti ta’ numru ta’ partijiet terzi interessati.
(57)
Xi kompetituri ta’ Crédit Mutuel saħqu fuq il-preġudizzju li huma jqisu li ġarrbu minħabba l-għoti lil Crédit Mutuel tad-dritt esklussiv tad-distribuzzjoni tal-Livret bleu. Il-maġġoranza ta’ dawn il-banek allegat l-eżistenza ta’ effett ta’ attirar tal-Livret bleu li wassal sabiex huma tilfu l-klijenti għall-profitt ta’ Crédit Mutuel u xtaqu li jintemm dan id-dritt esklussiv. Tali kummenti ġew indirizzati lill-Kummissjoni mill-istabbilimenti li ġejjin:
Banque Dupuy de Parseval
Banque Natexis
Banque de Picardie
Banque Populaire de Bourgogne
Banque Populaire Bretagne Atlantique
Banque Populaire du Centre
Banque Populaire Centre-Atlantique
Banque Populaire de Champagne
Banque Populaire de la Côte d'Azur
Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud
Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l'Ain
Banque Populaire du Haut-Rhin
Banque Populaire de La Loire
Banque Populaire de Lorraine
Banque Populaire de Lyon
Banque Populaire du Midi
Banque Populaire du Massif Central
Banque Populaire de l'Ouest
Banque Populaire Provençale et Corse
Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l'Aude et de l'Ariège
Banque Populaire du Quercy et de l'Agenais
Banque Populaire Savoisienne
Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg
Banque Populaire du Sud-Ouest
Banque Populaire du Tarn et de l'Aveyron
B.P.ROP Banque Populaire
Banque de Savoie
Crédit Commercial de France
Crédit Commercial du Sud-Ouest
Crédit Lyonnais
Société Générale
Union des Banques à Paris.
(58)
Barra minn hekk, minbarra l-osservazzjonijiet li jiddefendu lil Crédit Mutuel, li huma ppreżentati fit-taqsima 4, il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet tal-partijiet terzi li ġejjin favur is-sistema tal-Livret bleu:
Is-Sur Bertholet, Deputat ta’ la Drôme
Is-Sur Blondel, Kunsillier Ġenerali ta’ Nord
Is-Sur Cabot, Direttur tas-Centre régional Information Jeunesse de Toulouse
Is-Sur Cormorèche, Sindku ta’ Montuel
Is-Sur Cornelis, Kunsillier Ġenerali ta’ Nord
Is-Sur Chavannes, Sindku ta’ Angoulême
Is-Sur Crépeau, Deputat tad-dipartiment ta’ Charente-Maritime
Is-Sur Debavelaere, Senatur ta’ Pas-de-Calais
Is-Sur Decool, Sindku ta’ Brouckerque
Is-Sur Delevoye, Senatur ta’ Pas-de-Calais
Is-Sur Delnatte, Deputat tad-dipartiment ta’ Nord
Is-Sur Dolez, Deputat tad-dipartiment ta’ Nord
Is-Sur Ewald, Delegat reġjonali tal-Association pour le droit à l'initiative économique
Is-Sur Fronton, Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne
Is-Sur Foy, Senatur ta’ Nord
Is-Sur Galiègue, President tal-Caisse de Crédit Mutuel de Solesmes
Is-Sinjura Gournay, Sindku ta’ Caestre
Is-Sinjura Armelle Guinebertière, Membru Parlamentari fil-Parlament Ewropew
Is-Sinjura Hervé, Sindku ta’ Rennes
Is-Sinjur Humez, President tal-Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais
Is-Sinjura Ingelaere, President ta’ Flandr'action
Is-Sur Juppé, Viċi-Sindku ta’ Bordeaux
Is-Sur Lapalu, President tal-organizzazzjoni Animation et gestion d'organismes privés
Is-Sur Lazaru, Deputat tad-dipartiment ta’ Nord
Is-sur Lebreton, President tal-Côtes d'Armor
Is-Sur Ledieu, Sindku ta’ Cateau-Cambrésis
Is-Sur Leleu, amministratur ta’ Crédit Mutuel Nord
Is-Sur Maille, President tal-Komunità Urbana ta’ Brest
Is-Sur Masclet, Kunsillier Reġjonali ta’ Nord-Pas-de-Calais
Is-Sur Méhaignerie, President tal-Kunsill Ġenerali ta’ Ille-et-Vilaine
Is-Sur Mio, Kunsillier Reġjonali ta’ Nord-Pas-de-Calais
Is-Sinjura Novak, President tal-Assoċjazzjoni tad-dritt għall-inizjattiva ekonomika
Is-Sinjura Permuy, Kunsillier Reġjonali ta’ Nord-Pas-de-Calais
Is-Sinjur Albert Rivaux, Kunsillier Ġenerali ta’ Pas-de-Calais Is-Sur de Rohan, President tal-Kunsill Reġjonali ta’ Bretagne
Is-Sur Valla, Kunsillier Ġenerali tal-ArdècheIs-Sur Vanlerenberghe, Sindku ta’ Arras Is-Sur Villain, Sindku ta’ Cambrai
Is-Sur de Villiers, Deputat tad-dipartiment ta’ Vendée.
(59)
Il-maġġoranza l-kbira tal-partijiet terzi enfasizzaw ir-rwol ta’ Crédit Mutuel, b'mod partikolari fuq il-livell reġjonali, fil-finanzjament tal-ekonomija soċjali, u b'mod partikolari tal-assoċjazzjonijiet bla skop ta’ qligħ. Huma enfasizzaw ukoll ir-rwol ta’ appoġġ ta’ Crédit Mutuel fir-rigward tal-klassi tal-ħaddiema minn fejn ġejjin il-biċċa l-kbira tal-klijenti tiegħu. Diversi rappreżentanti eletti lokali għamlu enfasi fuq ir-rwol ta’ Crédit Mutuel fil-ħolqien ta’ intrapriżi u ta’ impjiegi, u l-iżvilupp tal-inizjattivi lokali, flimkien mal-awtoritajiet lokali. Oħrajn qiesu li Crédit Mutuel, bl-istrutturi deċentralizzati tiegħu, jissodisfa l-ħtiġijiet lokali u l-ħtieġa ta’ żvilupp reġjonali bilanċjat b'mod aħjar mill-istabbilimenti ċentralizzati.
5. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ CRÉDIT MUTUEL
(60)
Crédit Mutuel ikkritika lill-Kummissjoni minħabba li l-ipproċessar tal-każ dam għaddej għal żmien partikolarment twil.
(61)
Barra minn hekk, skont Crédit Mutuel, is-sentenza tal-Qorti ma kinitx biss dwar nuqqas ta’ motivazzjoni iżda kienet tinkludi wkoll kritika dwar ir-raġunament tal-Kummissjoni li ma kinitx ġiet ikkunsidrata fid-deċiżjoni għall-estensjoni, b'mod partikolari f'dak li jirrigwarda l-kalkolu tal-kumpens żejjed possibbli. F'dan ir-rigward, Crédit Mutuel ikkritika lill-Kummissjoni talli żiedet il-bilanċ annwali pożittiv mingħjar ma naqqset il-bilanċ annwali negattiv kuntrarjament għall-metodu rakkomandat mill-qafas Komunitarju dwar l-għajnuna mill-Istat taħt l-għamla ta’ kumpens tas-servizz pubbliku (minn hawn ‘il quddiem “il-qafas Komunitarju tal-2005”) (23).
(62)
Skont il-bank, il-kummissjoni ta’ senserija kienet tissodisfa l-erba' kundizzjonijiet tal-ġurisprudenza Altmark:
(a)
fir-rigward tal-ewwel kundizzjoni, Crédit Mutuel wettaq żewġ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali; l-ewwel wieħed jikkonsisti fiż-żamma ta’ preżenza sinifikanti ta’ counters f'żoni rurali għal għanijiet ta’ ppjanar tat-territorju u l-oħra fil-ġbir ta’ depożiti maħsuba għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali. Fir-rigward taż-żamma tal-counters f'żoni rurali, huwa jikkontesta l-konklużjoni tal-Kummissjoni li t-testi leġiżlattivi u regolamentari Franċiżi jibqgħu wisq vagi biex jikkonferixxu kompitu bħal dan lil Crédit Mutuel u b'hekk sabiex tiġi sodisfatta l-ewwel kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark. Skont Crédit Mutuel, il-Kummissjoni waslet għal din il-konklużjoni minħabba li dawn it-testi ma kinux jimponu limiti speċifiċi għal Crédit Mutuel fir-rigward ta’ dak li japplikaw għas-settur bankarju fl-intier tiegħu. Crédit Mutuel jemmen ukoll li l-Kummissjoni qed tipprova timponi fuqu l-oneru ta’ provi li l-ewwel kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark hija sodisfatta, li ma tipprovdix għaliha l-ġurisprudenza inkwistjoni;
(b)
fir-rigward tat-tieni kundizzjoni, Crédit Mutuel jenfasizza li l-kummissjoni ta’ senserija ġiet stabbilita flimkien mal-obbligu li jiġu ċentralizzati l-fondi għand is-CDC u li l-metodi ta’ kalkolu ta’ din il-kummissjoni ġew stabbilliti b'mod oġġettiv u trasparenti.
(c)
fir-rigward tat-tielet kundizzjoni, il-bank jemmen li l-kumpens mhuwiex biżżejjed biex ikopri l-ispejjeż tal-ġbir peress li l-attività marbuta mal-impjiegi ċentralizzati għand is-CDC turi bilanċ negattiv fuq il-perjodu kollu ta’ bejn l-1991 u l-2005;
(d)
Crédit Mutuel iqis li r-raba' kundizzjoni wkoll hija sodisfatta. L-ammont tal-kummissjoni ta’ senserija ġie ddeterminat skont l-ispejjeż li Crédit Mutuel attwalment nefaq għad-distribuzzjoni tal-Livret bleu. Crédit Mutuel huwa intrapriża mmexxija tajjeb skont il-ġurisprudenza Altmark minħabba li l-ispejjeż ta’ ġestjoni tiegħu huma fost l-aktar baxxi. Il-Kummissjoni barra minn hekk irrikonoxxietu fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha (24). Hu jqis li l-Kummissjoni m'appoġġjatx biżżejjed ir-raġunijiet għalfejn tqis li din il-kundizzjoni ma ġietx sodisfatta.
(63)
Fi kwalunkwe każ, Crédit Mutuel iqis li l-miżura hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Crédit Mutuel b'mod partikolari jikkritika l-metodu ta’ kalkolu tal-kumpens żejjed imsemmi fid-deċiżjoni għall-estensjoni. Skont Crédit Mutuel, il-Kummissjoni l-ewwel nett żbaljat fil-kalkolu tal-evalwazzjoni tagħha tar-riżultat globali tal-kont tal-qligħ u t-telf tal-Livret bleu billi bbażat ruħha fuq il-konklużjonijiet żbaljati tal-konsulent tagħha, minkejja l-punti ta’ nuqqas ta’ qbil mhux riżolti bejn il-konsulent tal-Kummissjoni u dak ta’ Crédit Mutuel (25).
(64)
Crédit Mutuel imbagħad jikkontesta l-approċċ annwali tal-Kummissjoni (jiġifieri l-fatt li żżomm biss l-ammonti tas-snin tal-kumpens żejjed, mingħajr ma tikkumpenshom bl-ammonti tas-snin ta’ kumpens nieqes), li jmur kontra numru ta’ preċedenti, id-deċiżjoni annullata u, skont dan, kontra l-qafas Komunitarju tal-2005 (26). Il-Kummissjoni għandha ssegwi approċċ komprensiv (jiġifieri tikkumpensa għall-ammonti kollha tas-snin ta’ kumpens żejjed b'dawk tas-snin ta’ nuqqas ta’ kumpens) għall-perjodu kollu ta’ bejn l-1991 sal-1998, l-ewwel nett, u għall-perjodu kollu li mill-1999.
(65)
Barra minn hekk, fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha, il-Kummissjoni ma kkunsidratx il-qligħ raġonevoli kif suppost. Hija bbażat l-evalwazzjoni tal-qligħ raġonevoli fuq l-ispejjeż tal-kapital regolatorju, stmati għal 6 %, filwaqt li dawn l-ispejjeż kienu jikkostitwixxu piż tal-kontabbiltà analitika u mhux marġini. Il-Kummissjoni se jkollha tikkunsidra r-rata tar-ritorn fuq il-kapital proprju speċifikata minn Arthur Andersen (27). Barra minn hekk, hija stabbiliet ukoll il-kalkolu tal-qligħ raġonevoli fuq bażi li spiċċat sa miċ-ċentralizzazzjoni totali tal-fondi għand is-CDC peress li dawn il-fondi m'għandhom l-ebda spiża tal-kapital regolatorju. Crédit Mutuel saħaq li l-indikatur tal-Kummissjoni wassal sabiex ċaħdu minn kwalunkwe marġini normali fuq il-Livret bleu. Skont dan, kull bank, anki fuq użu ċentralizzat li ma jkollu l-ebda spiża ta’ kapital proprju fis-sens dejjaq regolamentari tal-proporzjon ta’ solvenza, għandu jkun kapaċi jagħmel marġini normali.
(66)
Il-Kummissjoni ma qisitx sew l-ispejjeż li rriżultaw mill-kompitu l-ieħor ta’ interess ġenerali li Crédit Mutuel iqis li wettaq, jiġifieri ż-żamma tal-counters fiż-żoni rurali, bil-ħsieb li jinkoraġġixxi t-tfaddil tal-pubbliku ġenerali fuq it-territorju kollu billi jiffavorixxi l-aċċess bankarju għall-akbar numru ta’ nies.
(67)
Fl-aħħar nett, Crédit Mutuel jirrifjuta l-eżistenza ta’ effett li jattira possibbli. Huwa jfakkar li fid-deċiżjoni annullata tagħha l-Kummissjoni kienet irrikonoxxiet li dan l-effett ta’ attirar ma setax jintwera formalment u jiġi kkunsidrat li minn dakinhar ma seta' jkun hemm l-ebda element ġdid.
(68)
F'dak li jirrigwarda l-proċedura, Crédit Mutuel jsemmi diversi prinċipji ġenerali tal-liġi Komunitarja biex jikkontesta kwalkunkwe rkuprar ta’ għajnuna potenzjali u b'mod partikolari l-prinċipju ta’ aspettattivi leġittimi u ta’ rispett tal-perjodu ta’ żmien raġonevoli.
6. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ FRANZA
(69)
Franza tqis li l-kundizzjonijiet tal-ġurisprudenza Altmark huma sodisfatti:
(a)
fir-rigward tal-ewwel kundizzjoni, tenfasizza li l-Kummissjoni rrikonoxxiet li Crédit Mutuel kien inkarigat b'missjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ta’ ġbir ta’ depożiti maħsub għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali. Hi tfakkar li fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha l-Kummissjoni indikat li ż-żamma tal-counters f'żoni rurali għal għanijiet ta’ ppjanar tat-territorju tista' wkoll tiġi kkunsidrata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (28), iżda ma tweġibx għall-argumenti ppreżentati mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha li l-ewwel kundizzjoni tal-ġurisprudenza Atlmark mhix sodisfatta għaliex ma teżistix leġiżlazzjoni jew regolament nazzjonali li jimponi b'mod ċar biżżejjed missjoni skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE (29);
(b)
fir-rigward tat-tieni kundizzjoni, Franza tqis li l-parametri ta’ kumpens kienu ġew stabbiliti minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti;
(c)
fejn għandha x'taqsam it-tielet kundizzjoni, hi targumenta li l-ammont tal-kumpens (il-kummissjoni ta’ senserija) ma jaqbiżx dak li kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż tas-sistema, meta wieħed jirreferi għall-kont tal-qligħ u t-telf analitiku tal-Livret bleu ta’ Crédit Mutuel għas-snin 1999 sa 2005;
(d)
ir-raba' kundizzjoni wkoll hija sodisfatta, u Franza tallega li l-ġestjoni ta’ Crédit Mutuel tissodisfa l-kriterji ta’ effiċjenza meħtieġa (30).
(70)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet dwar l-eżistenza ta’ għajnuna, Franza tirreferi għall-argumenti żviluppati qabel l-annullament tad-deċiżjoni tal-2002:
(a)
Il-kundizzjoni dwar ir-riżorsi tal-Istat mhix sodisfatta għaliex il-qligħ minn Crédit Mutuel tal-fondi mhux ċentralizzati għand is-CDC (impjiegi liberi u użu ta’ interess ġenerali) kienu ġejjin minn riżorsi ta’ oriġini privata (il-fondi depożitati minn min ifaddal) u ma kinux disponibbli għall-awtoritajiet pubbliċi;
(b)
l-iskambji bejn l-Istati Membri ma setgħux isiru qabel it-twettiq tas-suq uniku ta’ attivitajiet bankarji u finanzjarji fl-1 ta’ Jannar 1993, wara l-adozzjoni tad-Direttiva tal-Kunsill 89/646/KEE, tal-15 ta’ Diċembru 1989, bl-għan li tikkoordina d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi, regolatorji u amministrattivi rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu, u li temenda d-Deċiżjoni 77/780/KEE (minn issa ‘l quddiem “it-tieni direttiva bankarja”) (31). Minn din id-data, l-awtoritajiet Franċiżi kkunsidraw li minħabba n-nuqqas ta’ Statut Ewropew għal Kumpanija Kooperattiva u l-limitazzjonijiet li kienet iġġib magħha din is-sitwazzjoni għat-tkabbir transkonfinali tal-kumpaniji kooperattivi bħal Crédit Mutuel, il-fergħat ta’ Crédit Mutuel, ma kellhomx attività lil hinn mill-fruntieri nazzjonali. Il-kontijiet tal-Livret bleut miftuħa għal persuni mhux residenti kienu jirrappreżentaw, barra minn hekk, inqas minn 0,1 % tal-fondi. L-awtoritajiet Franċiżi kkunsidraw ukoll li l-istabbilimenti bankarji barranin ġewwa Franza kienu mmirati lejn suq differenti ħafna minn dak ta’ Crédit Mutuel;
(c)
Il-kummissjoni ta’ senserija mħallsa mis-CDC lil Crédit Mutuel fuq il-fondi ċentralizzati tal-Livret bleu ma setgħatx tikkostitwixxi għajnuna, iżda kienet biss kumpens għal servizz mogħti mill-bank, li l-prezz tiegħu kien ġie stabbilit b'kuntratt fl-1991 għal 1,3 %. L-awtoritajiet Franċiżi saħqu fuq l-importanza tal-ispejjeż ta’ ġestjoni tal-Livret bleu minħabba n-numru ta’ kontijiet li t-total tagħhom kien inqas minn FRF 5 000 (EUR 762). Huma għamlu referenza għax-xogħlijiet ta’ kontabilità analitika mwettqa minn Crédit Mutuel (wara l-istabbiliment tal-miżura inkwistjoni) biex jikkonkludi li dan l-ammont ta’ kumpens kien kompletament ġustifikat. Huma enfasizzaw li kwalunkwe vantaġġ li kien jinkludi l-Livret bleu għal Crédit Mutuel għandu jiġi eżaminat bħala kumpens għall-ispejjeż marbuta ma’ għan ta’ interess ekonomiku ġenerali. F'dan ir-rigward, huma indikaw lill-Kummissjoni l-allokazzjoni li kibret tal-fondi tal-kont tat-tfaddil għal użu finanzjarju ta’ interess ġenerali li l-proporzjon tiegħu kiber minn 50 % tal-fondi tal-Livret bleu tal-1975 sal-1983, għal 65 % tal-1983 sal-1991 u għal 100 % tal-fondi ċentralizzati għand is-CDC fl-1998;
(d)
meta wieħed jassumi li fil-fatt kien hemm għajnuna, din kellha tkun f'kwalunkwe każ eżistenti peress li s-sistema tal-Livret bleu ġiet stabbilita qabel il-liberalizzazzjoni tas-suq bankarju fl-1 ta’ Jannar 1993 (l-iskadenza taż-żmien għat-traspożizzjoni tat-tieni direttiva bankarja).
(71)
Fin-nota tagħhom tas-26 ta’ Ottubru 2001, l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw ir-raġuni għalfejn, jekk il-Kummissjoni tibqa' tisħaq fuq il-kwalifika ta’ għajnuna, f'kwalunkwe każ din se tkun għajnuna kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(3) tat-TFUE. Huma jikkritikaw lill-Kummissjoni talli żbaljat fil-kalkolu tar-riżultat totali tal-kont tal-qligħ u t-telf tal-Livret bleu billi ma segwietx il-metodu speċifikat mill-konsulent ta’ Crédit Mutuel (32). Huma jargumentaw ukoll li l-Kummissjoni għandha tqis qligħ raġonevoli, li huma stmaw għal […] (*).
(72)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom fir-rigward tad-deċiżjoni għall-estensjoni, l-awtoritajiet Franċiżi kkritikaw ukoll lill-Kummissjoni minħabba li segwiet “raġunament assimetriku” billi ma kkumpensatx l-ammonti tas-snin fejn deher kumpens żejjed (1991, 1992, 1993 u 1998) ma’ dak tas-snin fejn kien hemm nuqqas ta’ kumpens (mill-1994 sal-1997) u talli fl-Anness 1 tad-deċiżjoni għall-estensjoni aċċettat bis-sħiħ il-konklużjonijiet tal-konsulent tagħha dwar it-tliet punti ta’ nuqqas ta’ qbil bejn Franza u l-Kummissjoni. Franza speċifikat li, matul il-perjodu kollu ta’ bejn l-1999 sal-2005, is-sistema marbuta mal-Livret bleu ingħatat kumpens nieqes mill-Istat. B'hekk, l-ammont tal-kummissjoni ta’ senserija ma qabiżx dak li kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż ta’ distribuzzjoni tal-kont ta’ tfaddil kif huma riflessi fil-kontabbiltà analitika tal-Livret bleu, li twettqet flimkien mal-Kummissjoni (soġġetta għal żewġ aġġustamenti (33) u li tissodisfa r-rekwiżiti tad-Direttiva tal-Kummissjoni 80/723/KEE tal-25 ta’ Ġunju 1980 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll dwar it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (34). Franza spjegat ukoll li t-tnaqqis reċenti tal-kummissjoni ta’ senserija kien relevanti prinċipalment għall-ħtiġijiet tal-atturi tal-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali (35).
(73)
L-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li sa mill-1999 bdiet teżisti sistema ta’ rimborż ta’ kumpens żejjed possibbli.
(74)
Franza spjegat ukoll li r-riskju ta’ likwidità fi żmien xahar kien imġarrab minn Crédit Mutuel u li r-riskju ta’ likwidità wara xahar kien imġarrab mis-CDC. Franza speċifikat li, fir-rigward ta’ ammonti miġbura f'isem il-Livret bleu, il-perċentwal ta’ piż tar-riskji għall-kalkolu tal-ħtiġijiet f'kapital proprju meħtieġ għall-marġini ta’ solvenza kien żero. Hi spjegat li l-ippeżar tar-riskju għall-ħtiġijiet f'kapital proprju ta’ Crédit Mutuel għall-prodotti ta’ tfaddil l-oħrajn u riżorsi oħrajn apparti l-Livret bleu kien ivarja minn […] sa […]% mill-1999 sal-2005. L-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li meta jitqies in-nuqqas ta’ rilevanza tal-applikazzjoni tal-proporzjon ta’ solvenza Ewropew sa miċ-ċentralizzazzjoni integrali tal-fondi għand is-CDC fl-1999, biex jikkalkola l-qligħ raġonevoli li jikkorrispondi mal-Livret bleu Crédit Mutuel integra spiża tal-kapital proprju miksuba b'referenza għal dik ta’ prodotti ta’ tfaddil oħrajn u riżorsi oħra, filwaqt li llimitaha ([…] sa […]% bejn l-1999 u l-2005). Fuq talba tal-Kummissjoni, Franza pprovdiet ukoll speċifikazzjonijiet dwar il-marġini ta’ kumpens marbut mal-istabbiliment ta’ riżerva obbligatorja fi ħdan il-Banque de France.
7. VALUTAZZJONI
7.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(75)
Fid-Deċiżjoni għall-estensjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-unika miżura li tista' tkun tinkludi karatteristiċi ta’ għajnuna mill-Istat kienet il-kummissjoni ta’ senserija mħallsa lil Crédit Mutuel mis-CDC (36).
(76)
L-għajnuna possibbli li tinkludi l-kummissjoni ta’ senserija ġiet stabbilita fis-27 ta’ Settembru tal-1991 mid-digriet tal-istess ġurnata u, f'din id-deċiżjoni, hija analizzata sal-liberalizzazzjoni tad-distribuzzjoni tal-Livret A u l-armonizzazzjoni tal-Livret bleu miegħu fl-1 ta’ Jannar 2009 (37).
7.1.1. Il-kundizzjonijiet tal-ġurisprudenza Altmark mhumiex sodisfatti
(77)
Jeħtieġ li jintwera li skont il-ġurisprudenza Altmark (38), il-kumpens imħallas għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jekk jiġu sodisfatti erba' kundizzjonijiet kumulattivi.
(78)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom bi tweġiba għad-Deċiżjoni għall-estensjoni, l-awtoritajiet Franċiżi u Crédit Mutuel jappellaw għall-eżistenza ta’ żewġ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, jiġifieri ż-żamma ta’ preżenza sinifikanti ta’ counters f'żoni rurali għal għanijiet ta’ ppjanar tat-territorju u l-ġbir ta’ depożiti maħsuba għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali.
(79)
Madankollu, anki qabel l-istabbiliment tal-miżura inkwistjoni Crédit Mutuel ma kellu l-ebda obbligu aktar li jżomm counters f'żoni rurali, il-liġi dwar il-ftuħ u l-għeluq ta’ aġenziji bankarji ġiet imħassra fl-1987 u s-sistema ta’ kontroll (li kienet tinżamm minn Crédit Mutuel mill-1987 sal-1991) ġiet imħassra fl-1 ta’ Lulju 1991 (39). L-awtoritajiet Franċiżi u Crédit Mutuel barra minn hekk ma ġabux fid-dubju l-konklużjoni tad-Deċiżjoni għall-estensjoni li “wara l-1991 (jiġifieri fl-1 ta’ Lulju 1991), ma kien jeżisti l-ebda att li fuq il-bażi tiegħu Crédit Mutuel kien ħa f'idejh, skont l-Artikolu 86 tal-KE (issal-Artikolu 106 tat-TFUE) il-missjoni msemmija fil-punt 24 iii) hawn fuq (iż-żamma ta’ counters f'żoni rurali għal għanijiet ta’ ppjanar tat-territorju)” (40).
(80)
B'hekk huwa fir-rigward tal-missjoni unika tal-ġbir tad-depożiti maħsuba għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali li jeħtieġ li jiġi kkontrollat jekk tapplikax il-ġurisprudenza Altmark.
(81)
Il-Kummissjoni tfakkar li l-Istati Membri għandhom setgħa diskrezzjonali wiesgħa fir-rigward tan-natura tas-servizzi li jistgħu jiġu meqjusa bħala ta’ interess ekonomiku ġenerali. Hi tqis li d-digrieti ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9 tal-Liġi finanzjarja ta’ emenda għall-1975 (41) u l-Artikolu 24 tal-Liġi finanzjarja ta’ emenda għall-1982 (42), b'mod partikolari d-Digriet tas-27 ta’ Settembru 1991, jikkonferixxu b'mod ċar lil Crédit Mutuel il-missjoni (kif definita fl-Artikoli R323-10 u R 331-14 tal-Kodiċi dwar il-Bini u l-Abitazzjoni) li jiġbor fondi biex jitrasferixxi għand is-CDC li jippermettu lil din sabiex tiffinanzja l-bini għal skopijiet soċjali. Il-Kummissjoni tqis li billi kkwalifikat din il-missjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali Franza ma’ wettqitx żball manifest ta’ evalwazzjoni.
(82)
Skont ir-raba' kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark, “meta l-għażla tal-intrapriża li tkun responsabbli mit-twettiq ta’ obbligi tas-servizz pubbliku, f'każ konkret, ma tkunx saret fil-qafas ta’ proċedura ta’ offerta pubblika li tippermetti li jintagħżel offerent kapaċi li jforni dawn is-servizzi bi spiża mnaqqsa għall-komunità, il-livell ta’ kumpens meħtieġ għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li intrapriża medja mmexxija tajjeb […] sabiex tkun tista' tissodisfa l-ħtiġijiet tas-servizz pubbliku, tkun ġarrbet biex twettaq dawn l-obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul relattiv kif ukoll qligħ raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.” (43).
(83)
Il-Kummissjoni tqis li r-raba' kundizzjoni mhijiex sodisfatta fejn għandha x'taqsam il-missjoni tal-ġbir ta’ depożiti ċċentralizzati għand is-CDC għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali. Jeħtieġ li jiġi nnutat li l-Istat ma assenjax din il-missjoni lill-aħjar offerent permezz ta’ proċedura ta’ offerta pubblika, iżda direttament billi nnegozja ma’ Crédit Mutuel. Il-livell tal-kummissjoni ta’ senserija ma ġiex iddeterminat b'referenza għall-ispejjeż relatati mat-twettiq tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mġarrba minn intrapriża medja mmexxija tajjeb. Fil-fatt, il-livell tal-kummissjoni ta’ senserija ta’ 1,3 % ma setax ikun ibbażat fuq l-ispejjeż reali mġarrba minn Crédit Mutuel għat-twettiq tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għaliex ma teżistix kontabilità separata tal-Livret bleu f'Settembru tal-1991 li tippermetti li jiġu identifikati l-ispejjeż relatati speċifikament mal-Livret bleu fil-kontabilità tal-bank. Il-kontabilità separata tal-Livret bleu inħolqot diversi snin wara u reġgħet inbniet b'mod retrospettiv għas-snin ta’ qabel sal-retroattiv sal-1991. B'hekk ma teżisti l-ebda indikazzjoni li l-livell tal-kummissjoni ta’ senserija kien ġie ddeterminat b'referenza għall-ispejjeż ta’ intrapriża medja mmexxija tajjeb li teżegwixxi l-missjoni ta’ interess ġenerali inkwistjoni. L-awtoritajiet Franċiżi jargumentaw li Crédit Mutuel huwa, b'mod ġenerali, immexxi tajjeb. Madankollu, huma ma jagħtux prova attwali ta’ din l-allegazzjoni, billi jirreferu għall-premessa 13 tad-Deċiżjoni għall-estensjoni fejn il-Kummissjoni ssemmi r-riżultati finanzjarji kompresivi ta’ Crédit Mutuel fl-2004 (total tal-karta tal-bilanċ, id-dħul nett, il-proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż, il-kapital proprju u l-proporzjon tas-solvenza). F'kwalunkwe każ, jekk Stat Membru jkun iddetermina l-livell tal-kumpens fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż ta’ intrapriża medja mmexxija tajjeb, m'għandu jkollu l-ebda diffikultà biex juri dan lill-Kummissjoni u biex jispjegalha l-metodoloġija segwita, iżda Franza m'għamlitx hekk f'dan il-każ. Fl-aħħar nett, il-fatt li, minn meta d-distribuzzjoni tal-Livrets A u bleus ġiet liberalizzata fl-1 ta’ Jannar 2009, il-kummissjoni ta’ senserija ta’ Crédit Mutuel naqset minn 1,1 % għal 0.06 %, donnu jindika li l-livell ta’ din il-kummissjoni kien ogħla minn dak li kien jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-ispejjeż ta’ intrapriża medja mmexxija tajjeb li twettaq l-istess missjoni ta’ interess ġenerali.
(84)
Sakemm il-kundizzjonijiet tal-ġurisprudenza Altmark ikunu kumulattivi, biżżejjed li ma tiġix sodisfatta waħda mill-kundizzjonijiet sabiex il-ġurisprudenza ma tkunx tapplika u sabiex il-miżura inkwistjoni tkun tista' possibbilment tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Minn dak li ntqal aktar ‘il fuq jirriżulta li l-miżura inkwistjoni ma tissodisfax ir-raba' kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark. Il-ġurisprudenza Altmark b'hekk ma tapplikax u jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk il-miżura fil-fatt tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat (44) (45).
7.1.2. Il-kundizzjonijiet relatati mal-eżistenza ta’ għajnuna huma sodisfatti
(85)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li sakemm taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, l-għajnuna mogħtija mill-Istati jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat taħt kwalunkwe għamla li xxekkel jew thedded li xxekkel il-kompetittività billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produzzjonijiet, hija inkompatibbli mas-suq intern.
7.1.2.1. Imputabbiltà lill-Istat u riżorsi tal-Istat
(86)
Il-kummissjoni ta’ senserija ġiet imħallsa kull sena (46) lil Crédit Mutuel mis-CDC skont ftehim bejn l-Istat u Crédit Mutuel li jistabbilixi l-proċeduri għall-implimentazzjoni tad-Digriet tas-27 ta’ Settembru 1991. L-ammont tal-kummissjoni ta’ senserija huwa stabbilit mill-Istat biex jikkumpensal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Barra minn hekk, is-CDC hija intrapriża pubblika li l-imġiba tagħha hija imputabbli lill-Istat (47). Il-kundizzjoni dwar l-imputabbiltà lill-Istat u r-riżorsi tal-Istat b'hekk hija sodisfatta.
7.1.2.2. Selettività
(87)
Il-kummissjoni ta’ senserija ngħatat esklussivament lil Crédit Mutuel għall-ġbir tat-tfaddil ċentralizzat għand is-CDC għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali, permezz tal-Livret bleu li għalih Crédit Mutuel għandu dritt esklussiv ta’ distribuzzjoni. Din il-miżura għalhekk hija selettiva.
7.1.2.3. Il-kundizzjonijiet tal-ġurisprudenza Atlmark ma japplikawx, eżaminazzjoni tal-eżistenza ta’ vantaġġ li jxekkel il-kompetizzjoni
(88)
Peress li tikkostitwixxi trasferiment tar-riżorsi tal-Istat favur Crédit Mutuel biss, il-kummissjoni ta’ senserija tejbet il-pożizzjoni kompetittiva ta’ dan il-bank meta mqabbel mal-kompetituri tiegħu. Fil-fatt, b'mod konformi mal-ġurisprudenza tal-Qorti, meta l-qagħda ta’ impriża tissaħħaħ meta mqabbla ma’ dik tal-kompetituri tagħha minħabba għajnuna finanzjarja mill-Istat, dan ġeneralment ifisser li hemm tfixkil fil-kompetizzjoni mal-intrapriżi l-oħrajn li ma jkunux ibbenefikaw minn għajnuna simili (48).
7.1.2.4. Effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(89)
Barra minn hekk, skont il-każistika stabbilita, l-iskambji bejn l-Istati Membri jiġu affettwati minn meta l-intrapriża li tibbenefika mill-għajnuna teżerċita l-attivitajiet tagħha f'qasam miftuħ għall-kompetizzjoni u li jinvolvi l-kummerċ bejn l-Istati Membri (49). Madankollu, mill-1979, is-sehem mis-suq tal-banek barranin laħaq it-8 % għall-attivitajiet ta’ self (4 % għal fergħat mingħajr personalità legali, 4 % għall-kumpaniji sussidjarji taħt forma ġuridika Franċiża), 4,5 % għall-attivitajiet ta’ depożitu (2 % u 2,5 % rispettivament). Is-sehem tal-banek Ewropej mhux Franċiżi meta mqabbel mal-banek barranin kollha kien ta’ 50 % għas-self, 70 % għad-depożiti. Crédit Mutuel mis-snin 70 beda għalhekk jaffaċċja l-kompetizzjoni tan-netwerks barranin fuq it-territorju Franċiż. Barra minn hekk, is-suq bankarju likwidu li kien jappartjeni għalih il-Livret bleu, li jinkludi wkoll il-Codevi, il-LEP, il-livret jeune, il-kontijiet fuq kotba ordinarji u s-CEL (50), diġà kien miftuħ għall-kompetizzjoni waqt il-perjodu kkunsidrat.
(90)
Il-Kummissjoni għalhekk ikkonkludiet li l-erba' kundizzjonijiet meħtieġa għall-eżistenza ta’ għajnuna huma sodisfatti.
7.1.2.5. L-illegalità tal-miżura ta’ għajnuna
(91)
Fl-aħħar nett, il-miżura ta’ għajnuna hija illegali għaliex ma ġietx notifikata lill-Kummissjoni b'mod konformi mal-Artiklu 108(3) tat-TFUE u ġiet implimentata wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ekonomika Ewropea fi Franza.
(92)
Bħala tweġiba għall-argument tal-awtoritajiet Franċiżi li l-għajnuna kienet teżisti minħabba li ġiet adottata qabel l-iskadenza tal-perjodu ta’ traspożizzjoni, fl-1 ta’ Jannar 1993, tat-tieni direttiva bankarja, il-Kummissjoni tenfasizza li din id-direttiva maħsuba għat-twettiq tas-suq intern fis-settur tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu fl-għamla tal-libertà tal-istabbiliment u tal-libertà li jiġu pproduti s-servizzi. Din ma timplikax li s-suq inkwistjoni kien magħluq għall-kompetizzjoni qabel l-adozzjoni tal-kummissjoni ta’ senserija, iżda sempliċement li għadhom jeżistu xi ostakoli għall-istabbiliment ħieles u għal-libertà li jiġu pprovduti s-servizzi fis-settur bankarju. Id-Deċiżjoni tal-10 ta’ Mejju 2007 tinnota li l-Livret bleu jappartjeni għal “suq ta’ tfaddil bankarju likwidu, li jimplika ftuħ tal-attività kkonċernata għall-kompetizzjoni, u fl-ebda punt ma tikkonferma l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi li kien biss fl-1993 li l-attività inkwistjoni infetħet għall-kompetizzjoni. Id-deċiżjoni kuntrarjament tirreferi għall-eżistenza ta’ suq “matur” (51).
7.2. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern
(93)
Peress li l-miżura inkwistjoni fiha karatteristiċi ta’ għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-kompatibbiltà ta’ din il-miżura mas-suq intern.
(94)
Skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE: “l-intrapriżi inkarigati mill-ġestjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali […] huma soġġetti għar-regoli ta’ dan it-Trattat, b'mod partikolari għar-regoli tal-kompetizzjoni, safejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma tfixkilx it-twettiq de jure jew de facto tal-missjoni partikolari li ngħatat lilhom. L-iżvilupp tal-kummerċ m'għandux isir b'mod kuntrarju għall-interess tal-Komunità”.
(95)
Skont il-każistika tal-Qorti, il-prassi tal-Kummissjoni u l-qafas Komunitarju tal-2005, l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jfisser li għajnuna mill-Istat lil intrapriża nkarigata mill-ġestjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali tista' tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern jekk il-miżura ta’ għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
is-servizz fornut ikollu l-karatteristiċi ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali;
(b)
l-intrapriża kienet effettivament inkarigata biex twettaq dan is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mill-Istat permezz ta’ att wieħed jew diversi atti uffiċjali;
(c)
ikun hemm konformità mal-prinċipji tan-neċessità u tal-proporzjonalità u
(d)
L-iżvilupp tal-kummerċ ma jsirx b'mod kuntrarju għall-interess tal-Unjoni”.
(96)
Il-kundizzjonijiet (a) u (b) huma sodisfatti għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa 81.
(97)
Fir-rigward tal-kundizzjoni d), il-Kummissjoni m'għandha l-ebda indikazzjoni li l-kummerċ intra-Komunitarju kien sar b'mod daqshekk sinifikanti li l-għajnuna ma tissodisfax din il-kundizzjoni. B'mod partikolari, id-Deċiżjoni tal-10 ta’ Mejju 2007 titlob li tintemm l-esklussività tad-dritt tad-distribuzzjoni tal-Livret bleu peress li d-drittijiet speċjali marbuta mad-distribuzzjoni tal-Livret bleu jikkostitwixxu restrizzjoni fuq il-provvediment liberu tas-servizzi ġewwa l-Komunità (52). Mandankollu, il-kummissjoni ta’ senserija, sakemm ma tkunx tat kumpens żejjed lill-missjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali fdata f'idejn Crédit Mutuel, mhux se tkun ikkunsidrata li taffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ b'mod kuntrarju għall-interess tal-Unjoni.
(98)
Għalhekk minn issa ‘l quddiem il-Kummissjoni se teżamina jekk il-prinċipji ta’ neċessità u ta’ proporzjonalità jkunux ġew rispettati kif suppost, jiġifieri jekk l-ammont tal-kumpens li jikkostitwixxi l-kummissjoni ta’ senserija jkunx qabeż dak meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li tikkunsidra d-dħul relatat kif ukoll il-qligħ raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi (53).
(99)
Fil-verifika tagħha tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed potenzjali (ara s-sottotaqsima 7.2.5), il-Kummissjoni ssegwi - għall-perjodu mis-27 ta’ Settembru 1991 (ara s-sottotaqsima 7.2.1) sal-31 ta’ Diċembru 2005 - approċċ globali (ara s-sottotaqsima 7.2.2). Hi tikkunsidra l-vantaġġi kollha marbuta mal-Livret bleu, mingħajr ma tinkludi effett ta’ attirar potenzjali li d-daqs tiegħu ma kienx jista' jiġi stabbilit (ara s-sottotaqsima 7.2.3). Ittieħed kont ta’ qligħ raġonevoli (ara s-sottotaqsima 7.2.4), inkluż għall-fondi ċċentralizzati għand is-CDC.
7.2.1. Il-bidu tal-perjodu kkunsidrat fis-27 ta’ Settembru 1991
(100)
Fid-Deċiżjoni għall-estensjoni, il-kalkolu tar-riżultati netti tal-Livret bleu għall-finijiet li tiġi evalwata l-eżistenza ta’ kumpens żejjed potenzjali jinkludi r-riżultati tas-sena 1991 kollha (54). Fi kliem ieħor, id-dħul nett li jirriżulta mill-impjiegi liberi u mill-użu ta’ interess ġenerali ġie kkunsidrat sa mill-1ta' Jannar 1991.
(101)
Kif ġie spjegat fil-premessi 75 u 76, l-unika miżura inkwistjoni f'dan il-każ hija l-kummissjoni ta’ senserija, li l-prinċipju tagħha ġie stabbilit fis-27 ta’ Settembru 1991, fl-istess ħin meta Crédit Mutuel kien inkarigat miċ-ċentralizzazzjoni tal-fondi tiegħu għand is-CDC sabiex jiffinanzja l-bini għal skopijiet soċjali. Qabel din id-data, la l-kummissjoni ta’ senserija u lanqas iċ-ċentralizzazzjoni għand is-CDC ma kienu jeżistu. B'konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni għandha tibda l-evalwazzjoni tagħha tal-proporzjonalità tal-għajnuna minn din id-data.
(102)
L-ispejjeż u d-dħul relatati mat-twettiq tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali b'hekk ma jistgħux ikunu preċedenti għas-27 ta’ Settembru 1991. Fi kliem ieħor, huwa mill-ħolqien tal-miżura ta’ għajnuna inkwistjoni (il-kummissjoni ta’ senserija) li wieħed jista' jqis l-ispejjeż u d-dħul relatati mat-twettiq tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ffinanzjat minn din l-għajnuna. Il-Kummissjoni kkunsidrat bħala konklużjoni li d-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha kien fiha element inkonsistenti billi llimitat il-miżura ta’ għajnuna biss għall-kummissjoni ta’ senserija li nħolqot fis-27 ta’ Settembru 1991, iżda kompliet tikkunsidra d-dħul nett tal-Livrets bleus għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 1991 sas-27 ta’ Settembru 1991.
(103)
Minn meta Crédit Mutuel kien kapaċi jikkomunika r-riżultati netti tal-użu ta’ interess ġenerali u tal-impjiegi liberi fuq bażi annwali biss, il-Kummissjoni qieset li, għas-sena1991, kien jeħtieġ li jiġu kkunsidrati biss ir-riżultati netti li jikkorrispondu mal-perjodu mis-27 ta’ Settembru 1991 għall-31 ta’ Diċembru 1991, billi jitqabblu r-riżultati netti għas-sena 1991 kollha proporzjonalment man-numru ta’ ġranet rilevanti, jew 96/365. Ir-riżultati netti tal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC għas-sena 1991 jistgħu jiġu kkunsidrati fl-intier tagħhom peress li, kif ġie spjegat fil-premessa 101, din iċ-ċentralizzazzjoni ġiet introdotta eżattament wara s-27 ta’ Settembru 1991, sabiex, l-ebda parti minn dawn ir-riżultati ma tirrigwarda l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 1991 sas-27 ta’ Settembru 1991.
7.2.2. Approċċ globali sal-aħħar tal-2005 u wieħed annwali għall-kumplament
(104)
Fid-deċiżjoni għall-estensjoni tagħha, il-Kummissjoni rrakkomandat l-adozzjoni ta’ approċċ annwali biex tevalwa l-eżistenza ta’ kumpens żejjed potenzjali. Dan l-approċċ jirriżulta mill-qafas Komunitarju tal-2005 u jikkostitwixxi bidla meta mqabbel mal-prattika tal-passat. Fil-fatt, sal-adozzjoni tal-qafas Komunitarju tal-2005 il-Kummissjoni kellha tevalwa l-eżistenza ta’ kumpens żejjed potenzjali, hija segwiet approċċ li jista' jiġi kkwalifikat bħala “globali” fejn l-ammonti tas-snin ta’ kumpens żejjed setgħu, mingħajr l-ebda limitu, jiġu kkumpensati bl-ammonti tas-snin ta’ kumpens nieqes (55).
(105)
Skont il-punt 26 tal-qafas Komunitarju tal-2005, għall-għajnuniet mhux notifikati, il-Kummissjoni se tapplika d-dispożizzjonijiet ta’ dan il-qafas jekk l-għajnuna tkun ingħatat wara l-pubblikazzjoni tal-qafas f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u d-dispożizzjonijiet fis-seħħ meta tingħata l-għajnuna fil-każijiet l-oħrajn. L-għajnuna inkwistjoni tingħata kull sena (56) u ma ġietx notifikata. Il-pubblikazzjoni tal-qafas Komunitarju tal-2005 f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea saret fid-29 ta’ Novembru 2005. Konsegwentement jeħtieġ li jiġu applikati r-regoli fis-seħħ meta tingħata l-għajnuna għall-perjodu ta’ qabel l-2006 u l-qafas Komunitarju tal-2005 għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-aħħar tal-kejl fil-31 ta’ Diċembru 2008.
(106)
Il-qafas Komunitarju tal-2005 jispeċifika approċċ “annwali” sakemm il-kalkolu ta’ kumpens żejjed possibbli jsir kull sena mingħajr ma l-ammont ta’ kumpens żejjed annwali jkun jista' jiġi differit għas-sena ta’ wara, ħlief meta dan l-ammont ma jaqbiżx l-10 % tal-ammont tal-kumpens annwali (57).
(107)
Għall-kuntrarju, qabel l-adozzjoni tal-qafas Komunitarju tal-2005, meta l-Kummissjoni vverifikat li l-intrapriża ma ngħatatx kumpens żejjed għat-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku, hi kienet issegwi approċċ “globali” (ara l-premessa 104) (58).
(108)
Fl-approċċ globali, ir-riżultati netti ta’ kull sena, li jiżdiedu sena wara sena, jiġu aġġornati billi tiġi applikata r-rata ta’ referenza għal Franza fl-1 ta’ Jannar ta’ kull sena (59).
7.2.3. Vantaġġi meqjusa
(109)
Skont l-ewwel sentenza tal-punt 17 tal-qafas Komunitarju tal-2005, “id-dħul li għandu jiġi kkunsidrat għandu mill-inqas jinkludi d-dħul mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali”. Waqt il-verifika tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed possibbli, b'hekk jeħtieġ li jiġi kkunsidrat ir-riżultat nett tal-użu ta’ interess ekonomiku ġenerali u tal-impjiegi liberi matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni fil-fatt tqis li dawn ir-riżultati jikkostitwixxu dħul stabbilit minn Franza mis-27 ta’ Settembru 1991 favur Crédit Mutuel fil-qafas tat-twettiq tas-servizz ta’ interess ġenerali tal-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali permezz tas-CDC. Dawn l-impjiegi fil-kontabilità analitika huma mqiegħda fuq riżorsa speċifika, jiġifieri depożiti miġbura permezz tad-distribuzzjoni tal-Livret Bleu. F'kundizzjonijiet ta’ suq kompetittivi (mingħajr id-dritt speċjali tad-distribuzzjoni ta’ prodott ta’ tfaddil mingħajr taxxi), Crédit Mutuel ma kienx ikun jista' jikseb din ir-riżorsa għall-istess spiża, b'tali mod li l-impjiegi u r-riżorsi korrispondenti jkollhom jiġu kkunsidrati fl-ekonomija globali tas-sistema tal-Livret bleu. Barra minn hekk, Franza stess ikkonfermat l-eżistenza ta’ rabta bejn dawn l-impjiegi, il-Livret bleu u l-missjoni ta’ finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali billi qassmet mill-ġdid il-fondi relatati ma’ dawn l-impjiegi lis-CDC sa mill-1991 (60). Fi kliem ieħor, meta fis-27 ta’ Settembru 1991 tat lil Crédit Mutuel is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali tal-ġbir ta’ depożiti ċentralizzati għand is-CDC u maħsuba għall-finanzjament tal-bini għal skopijiet soċjali, Franza kkonfermat l-attribuzzjoni lil Crédit Mutuel tad-distribuzzjoni tal-Livret Bleu. Il-profitt li rriżulta mill-użu ta’ fondi depożitati fil-Livret Bleu b'hekk għandu jiġi kkunsidrat minn din id-data bħala qligħ mogħti lil Crédit Mutuel għall-forniment tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(110)
Il-kwerelant u awtoritajiet u korpi oħrajn (il-Kunsill tal-kompetizzjoni u tar-rapporti tal-parlamentari jew ta’ korpi ta’ riċerka (61) jqisu li d-dritt esklussiv tad-distribuzzjoni tal-Livret bleu ħoloq “effett ta’ attirar” billi ppermetta lil Crédit Mutuel li jattira u jżomm leali lejh il-klijenti li kienu xtraw mingħandu prodotti bankarji oħra minbarra l-Livret bleu. Fid-Deċiżjoni għall-estensjoni, il-Kummissjoni ma eskludietx li l-Livret bleu seta' jwassal għal qligħ indirett permezz tal-effett ta’ attirar (62), iżda fakkret li qligħ bħal dan s'issa ma kienx seta' jiġi kkwantifikat (63).
(111)
Fit-tmiem tal-investigazzjoni ta’ dan il-każ, il-Kummissjoni tinnota li, jekk l-eżistenza ta’ effett li jattira ma tistax tiġi eskluża, id-dejta li ġabret f'dan il-każ ma tippermettix li tikkwantifika l-effett ta’ attirar possibbli b'mod konkret biżżejjed.
(112)
Id-dokumenti sottomessi mill-kwerelanti jassumu l-eżistenza ta’ effetti ta’ attirar, iżda ma jurux din l-eżistenza formalment u kienu inqas kapaċi biex jevalwaw b'mod preċiż il-konsegwenzi finanzjarji ta’ dawn l-effetti.
(113)
Fir-rigward tal-istudji tal-kumpanija Glais (ara l-premessi 52 u 53), il-Kummissjoni tosserva li Crédit Mutuel għandu raġuni tajba biex jiddikjara li l-analiżi statistika ma twassal għall-ebda prova ċerta dwar l-effett ta’ attirar kwantifikabbli.
(114)
Fl-osservazzjonijiet tal-kwerelanti ġew proposti tliet evalwazzjonijiet suġġettivi. L-ewwel nett, meta jitqies li l-banek l-oħrajn kienu offrew li jiddistribwixxu l-Livret bleu permezz ta’ kummissjoni ta’ 1 %, il-kwerelanti pproponew daqs approssimattiv tal-effett ta’ attirar billi tiġi kkalkolata d-differenza bejn il-livell tal-kummissjoni miġbura minn Crédit Mutuel u r-rata ta’ 1 % jew 0,3 %, li tikkorrispondi għal madwar FRF 300 miljun kull sena. Madankollu, xejn ma jippermetti li jiġi ppruvat li l-kompetituri ta’ Crédit Mutuel kienu setgħu iwettqu din il-missjoni matul il-perjodu kkunsidrat taħt l-istess kundizzjonijiet f'dan il-livell ta’ dħul ta’ 1 %. Barra minn hekk, dan l-ewwel argument ma jurix l-effett ta’ attirar iżda jidher li qed jerġa' jallega li Crédit Mutuel ngħata kumpens żejjed, li kif se jintwera, mhuwiex il-każ. Xejn ma jippermetti li jiġi ppruvat li l-effett ta’ attirar jikkorrispondi għad-differenza bejn il-kummissjoni ta’ senserija u l-kummissjoni aktar baxxa ipotetika li l-kompetituri ta’ Crédit Mutuel jipproponu li tingħata bħala kumpens għad-disribuzzjoni tal-Livret bleu minnhom.
(115)
Skont it-tieni metodu propost mill-kwerelanti, l-effett ta’ attirar se jitkejjel skont it-tkabbir tas-sehem mis-suq ta’ Crédit Mutuel. Metodu ta’ evalwazzjoni bħal dan ma jistax jiġi aċċettat għaliex huwa bbażat fuq is-suppożizzjoni li l-qligħ tas-sehem mis-suq huwa biss minħabba l-Livret bleu, u din is-suppożizzjoni mhijiex appoġġjata minn l-ebda element oġġettiv.
(116)
It-tielet valutazzjoni tad-dritt esklussiv tad-distribuzzjoni hija bbażata fuq it-telf tad-dħul mit-taxxa minħabba l-eżenzjoni mit-taxxa tal-Livret bleu. Jekk Crédit Mutuel kien xtaq jiddistribwixxi kont ta’ tfaddil mingħajr eżenzjoni mit-taxxa billi joffri, tkun xi tkun is-sitwazzjoni fiskali ta’ min ifaddal, l-istess qligħ nett bħal Livret bleu, kien ikollu jħallas spiża ta’ opportunità ugwali għall-ammont tat-taxxa nazzjonali (potenzjalment) mħallasa minn min ifaddal. Skont il-kwerelanti, il-vantaġġ akkumulat tat-taxxa ta’ madwar FRF 4.5 biljun fuq il-perjodu ta bejn l-1991 u l-1997 għandu jiġi kkunsidrat bħala wieħed li pprovda lil Crédit Mutuel b'vantaġġi li jirriżultaw mill-istess ammont. Dan ir-raġunament ma jistax jiġi aċċettat għaliex Crédit Mutuel probabbilment ma kienx jiddistribwixxi l-Livret bleu taħt l-istess kundizzjonijiet li kieku kellu jħallas l-ispiża kollha tal-eżenzjoni tat-taxxa li, barra minn hekk, kienet tibbenefika lill-membri direttament.
(117)
Il-vantaġġi possibbli inkwistjoni huma diffiċli biex jintwerew u biex jiġu kkwantifikati. Il-vantaġġ ekonomiku dirett tal-operazzjoni tal-Livret bleu jista' jitkejjel direttament mill-kontabbiltà tal-Livret bleu. Min-naħa l-oħra, il-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mill-bejgħ ta’ prodotti jew servizzi oħrajn lil klijenti leali permezz tal-Livret bleu jista' jiġi osservat fil-kontabbilità analitika ta’ dawn il-prodotti l-oħrajn jekk ikun immedjatament possibbli li wieħed jiddistingwi dak li jinbiegħ lill-klijenti leali jew attirati lejn Crédit Mutuel minħabba l-Livret bleu u dak li jinbiegħ lill-klijenti li jiġu għand Crédit Mutuel għal raġunijiet oħrajn, li mhuwiex il-każ. Għal dawn ir-raġunijiet, il-konsulent tal-Kummissjoni ma setax jevalwa l-effett ta’ attirar possibbli billi jsegwi l-metodu kontabilistiku applikat biex jiġu evalwati l-vantaġġi ekonomiċi diretti tal-Livret bleu.
(118)
It-tentattivi ta’ evalwazzjoni aktar sofistikata tal-effett ta’ attirar mill-konsulent tal-Kummissjoni ma kisbux suċċess. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li ma tistax tikkunsidra l-vantaġġ possibbli tal-effett ta’ attirar fil-kalkolu tal-verifika tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed possibbli.
7.2.4. Il-kalkolu tal-qligħ raġonevoli
(119)
Waqt il-verifika tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed tal-intrapriża nkarigata minn servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat qligħ raġonevoli (64). Il-qafas Komunitarju tal-2005 jispeċifika li bi “qligħ raġonevoli” wieħed għandu jifhem rata ta’ imgħax fuq il-kapital proprju li għandha tqis ir-riskju, jew in-nuqqas tar-riskju, mġarrab mill-intrapriża […]. Normalment, din ir-rata m'għandhiex taqbeż ir-rata medja stabbilita għas-settur ikkonċernat matul snin reċenti”. (65)
(120)
Fid-deċiżjoni għall-estensjoni (66), il-Kummissjoni kkunsidrat li kien hemm lok biex jiġi applikat qligħ raġonevoli għall-użu ta’ interess ġenerali u għall-impjiegi liberi li jammonta għal medja ta’ 6 % tal-kapital proprju għal dawn l-impjiegi. Din ir-rata, li tvarja minn sena għal sena u tammonta għal medja ta’ 6 %, tikkorrispondi mar-rata ta’ redditu inizjalment speċifikata minn Crédit Mutuel: Crédit Mutuel kien ikkunsidra bħala spiża tal-kapital proprju l-ammont tad-dividenti effettivament iddistribwiti matul is-sena kkonċernata. F'din id-Deċiżjoni, fir-rigward tat-teħid inkunsiderazzjoni ta’ profitt raġonevoli fil-qafas tal-verifika tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed possibbli, il-Kummissjoni ma tvarjax, fir-rigward tal-impjiegi liberi u l-użu ta’ interess ġenerali, mill-approċċ diġà segwit fid-deċiżjoni għall-estensjoni, li huwa deskritt fit-taqsima 7.2.5.
(121)
Fid-Deċiżjoni għall-estensjoni tagħha (67), il-Kummissjoni madankollu tqis li m'għandhiex tapplika dan il-qligħ raġonevoli għad-depożiti ċċentralizzati għand is-CDC sakemm dawn ma jkollhom l-ebda spiża f'kapital proprju mill-perspettiva tar-regolamentazzjoni prudenzjali, dawn id-depożiti ma ġewx investiti minn Crédit Mutuel iżda sempliċiment allokati lis-CDC. Madankollu, mill-perspettiva prudenzjali, ir-riskju tal-kreditu marbut mal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC huwa kkunsidrat bħala ugwali għall-espożizzjoni fil-konfront tal-Istat (ir-Repubblika Franċiża), jiġifieri riskju ppeżat ugwali għal żero, u li b'hekk ma jeħtieġx kapital proprju.
(122)
Li ma jinżamm l-ebda qligħ raġonevoli fir-rigward tal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC jimplika li l-qligħ raġonevoli totali (minn naħa dak relatat mal-użu ta’ interess ġenerali u mal-impjiegi liberi u min-naħa l-oħra dak relatat mal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC) naqas mill-1991 sal-1999 sakemm għeb totalment sa mis-sena 2000 wara ċ-ċentralizzazzjoni għand is-CDC tal-istokk kollu tal-fondi fl-1999 (68).
(123)
Fl-ittra tagħhom tal-1 ta’ Settembru 2006 li tippreżenta l-osservazzjonijiet tagħhom bħala tweġiba għad-deċiżjoni għall-estensjoni, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-fondi ċċentralizzati għand is-CDC ma jużawx kapital regolatorju. Minkejja dan, skont l-awtoritajiet Franċiżi “meta jitqies in-nuqqas ta’ rilevanza tal-applikazzjoni tal-proporzjon ta’ solvenza Ewropew sa miċ-ċentralizzazzjoni integrali tal-fondi għand is-CDC fl-1999, biex jikkalkula l-qligħ raġonevoli li jikkorrispondi mal-Livret bleu Crédit Mutuel [ippropona li] tiġi integrata l-ispiża tal-kapital proprju miksuba b'referenza għal dik ta’ prodotti oħrajn ta’ tfaddil u riżorsi oħra”. Il-Kummissjoni ma tikkunsidrax approċċ bħal dan bħala wieħed sodisfaċenti peress li jwassal għall-applikazzjoni artifiċjali għar-riżorsi ċċentralizzati għand is-CDC ta’ ħtieġa ta’ kapital regolatorju li tiddependi mill-ħtieġa medja ta’ kapital ta’ assi oħrajn ta’ Crédit Mutuel, li huma kompletament indipendenti mil-Livret bleu.
(124)
Fil-fatt, in-nuqqas ta’ ħtieġa ta’ kapital regolatorju juri n-nuqqas ta’ riskju ta’ telf ta’ kreditu, li huwa l-każ tal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC. L-attività tal-ġbir ta’ depożiti għall-kont tas-CDC lanqas ma twassal għal riskju ta’ likwidità (ħlief għar-riskju bejn ix-xhur), u lanqas ma twassal għal trasformazzjoni tal-maturità, peress li l-ammont allokat lis-CDC jiġi aġġustat kull xahar skont l-iżvilupp tad-depożiti u r-rata tal-interess imħallsa mis-CDC tiġi ttrasferita immedjatament għand id-depożituri. B'hekk huwa ċert li dan is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandu livell baxx ta’ riskju għal Crédit Mutuel. Madankollu, jeżistu xi tipi ta’ riskji bħar-riskju operazzjonali, ekonomiku (riskju li l-livell tar-remunerazzjoni ma jkoprix l-ispejjeż imġarrba), legali u ta’ reputazzjoni. Barra minn hekk, attivitajiet bankarji oħrajn bħad-distribuzzjoni tal-fondi reċiproki, il-ġestjoni tal-patrimonju jew il-bejgħ ta’ prodotti finanzjarji (bħal ishma u obbligazzjonijiet) ma jikkunsmawx kapital regolatorju, iżda mhumiex wisq inqas profittabbli. B'hekk ma teżistix rabta diretta bejn il-konsum tal-kapital regolatorju - kkalkolat fuq il-bażi ta’ regoli prudenzjali li l-għan speċifiku tagħhom bl-ebda mod m'hu li jevalwa l-profittabbiltà ta’ attività - u l-qligħ mistenni minn attività.
(125)
Minkejja dan għandu jiġi nnutat li f'dan il-każ, jekk il-Kummissjoni tawtorizza lil Crédit mutuel li jagħmel qligħ raġonevoli għall-parti tal-fondi ċċentralizzati għand is-CDC, hija tagħraf li d-determinazzjoni tal-livell adegwat ta’ dan il-qligħ huwa eżerċizzju li jinvolvi evalwazzjoni ekonomika kumplessa. Fil-fatt, il-Livret bleu huwa prodott bankarju mhux tas-soltu b'karatteristiċi mħallta ta’ prodott ta’ tfaddil u ta’ kontijiet kurrenti u li l-fondi miġbura minnu huma ċċentralizzati fi ħdan awtorità pubblika. Ma jeżistux prodotti direttament komparabbli u li jistgħu jipprovdu indikazzjoni ta’ qligħ raġonevoli għal attività simili.
(126)
Fin-nuqqas ta’ prodott komparabbli biżżejjed mal-Livret bleu, il-Kummissjoni tqis li f'dan il-każ tista' tuża żewġ indikaturi li jippermettu li jiġi evalwat jekk, għall-fondi ċċentralizzati għand is-CDC, qligħ mogħti jkunx jista' jiġi kkunsidrat bħala raġonevoli. Iż-żewġ indikaturi huma dawn li ġejjin:
(a)
il-marġini ta’ profitt tas-settur bankarju Franċiż, jiġifieri r-riżultat qabel it-taxxa diviż bid-dħul mill-bejgħ (f'dan il-każ id-dħul mill-bejgħ tal-banek huwa rrappreżentat bir-riżultati operazzjonali tagħhom). Billi jintuża d-dħul tas-settur bankarju Franċiż għall-perjodu kkunsidrat (mis-27 ta’ Settembru 1991 sal-aħħar tal-2008), il-marġini ta’ profitt huwa bħala medja ta’ 23 % kull sena;
(b)
b) ir-rata ta’ redditu tas-settur bankarju Franċiż, jiġifieri r-riżultat qabel it-taxxi diviż bl-ammont ta’ assi. Ir-rata ta’ ritorn annwali medja fuq il-perjodu kollu kkunsidrat hija ta’ 45 punt bażi (0,45 %).
(127)
It-tabella li ġejja (69) turi l-marġini ta’ profitt u r-rata ta’ ritorn tas-settur bankarju Franċiż għall-perjodu bejn l-1993 u l-2008 (mhijiex disponibbli dejta għal qabel l-1993):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008 (***)
Riżultat qabel it-taxxa (**)
15,2
2,7
25,0
41,0
67,5
14,4
19,8
22,5
24,6
23,5
23,4
29,6
31,3
46,2
34,3
-4,4
Riżultat operattiv (**)
362,4
335,4
345,6
356,1
375,3
60,8
64,6
70,5
74,9
77,0
80,6
83,5
89,5
104,1
98,0
79,1
Marġini ta’ Profitt
4,2 %
0,8 %
7,2 %
11,5 %
18 %
23,7 %
30,6 %
31,9 %
32,8 %
30,6 %
29,0 %
35,5 %
35,0 %
44,4 %
35,1 %
-5,6 %
Marġini ta’ profitt medju
22,8 %
Assi (**)
Mhux disponibbli
16 333
17 216
18 291
19 894
3 052
3 394
3 452
3 783
3 793
3 960
4 390
5 275
6 041
7 061
7 699
Rata ta’ qligħ
Mhux disponibbli
0,02 %
0,15 %
0,22 %
0,34 %
0,47 %
0,58 %
0,65 %
0,65 %
0,62 %
0,59 %
0,68 %
0,59 %
0,77 %
0,49 %
-0,05 %
Rata ta’ ritorn medju
0,45 %
(128)
Biex jiġi kkalkolat il-marġini ta’ profitt u r-rata ta’ ritorn ta’ Crédit Mutuel fir-rigward tal-attività tal-ġbir ta’ depożiti ċċentralizzati għand is-CDC, il-Kummissjoni tagħmel użu mill-valuri li ġejjin:
(a)
għad-denominatur tal-marġini ta’ profitt, id-dħul mill-attività ta’ ġbir ta’ depożiti ċċentralizzati għand is-CDC, jiġifieri l-ammont annwali tal-kummissjoni ta’ senserija;
(b)
għad-denominatur tar-rata ta’ ritorn, id-depożiti ttrasferiti lis-CDC
(c)
għan-numeratur, jiġifieri r-riżultat qabel it-taxxa, il-Kummissjoni tqis li meta jitqies bħala profitt raġonevoli marġini ta’ 4,2 % fuq l-attività tal-ġbir tad-depożiti għand is-CDC, jiġifieri riżultat qabel it-taxxa li jirrappreżenta 4,2 % tal-kummissjoni ta’ senserija rċevuta mis-CDC, Crédit Mutuel ma jgawdix minn kumpens żejjed (ara t-tabella tal-premessa 132).
(129)
F'dak li jikkonċerna t-tieni indikatur (ir-rata ta’ ritorn), il-Kummissjoni tosserva li jekk rata ta’ ritorn ta’ 5 punti bażi titqies bħala profitt raġonevoli fuq l-attività tal-ġbir ta’ depożiti ċċentralizzati għand is-CDC, jiġifieri jekk jittieħed inkunsiderazzjoni riżultat qabel it-taxxa ekwivalenti għal 0,05 % tal-ammont totali tad-depożiti ttrasferiti lis-CDC, jirriżulta li Crédit Mutuel ma rċeviex kumpens żejjed għall-ġestjoni tal-Livret bleu għall-perjodu kkunsidrat.
(130)
Skont il-qafas Komunitarju tal-2005, il-qligħ raġonevoli m'għandux jaqbeż ir-rata medja stabbilita fis-settur ikkonċernat matul il-perjodu kkonċernat. L-awtorizzazzjoni ta’ marġini ta’ profitt ta’ 4,2 % tirrappreżenta inqas minn wieħed minn ħamsa tal-marġini tal-profitt medju tas-settur bankarju (22,8 %). Peress li, kif ġie espost fil-premessa 124, l-attività tal-ġbir tad-depożiti ċċentralizzati għand is-CDC hija attività b'riskju baxx u b'hekk bi qligħ baxx, il-Kummissjoni tqis li marġini ta’ profitt ta’ 4,2 % mhuwiex wisq eċċessiv u f'dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat bħala qligħ raġonevoli.
(131)
Bl-istess mod, il-Kummissjoni tqis li meta jitqies qligħ ta’ 5 punti bażi għall-fondi ċċentralizzati għand is-CDC huwa raġonevoli fir-rigward tar-rata ta’ qligħ medju ta’ 45 punt bażi tas-settur bankarju Franċiż għall-perjodu kkunsidrat u jirrappreżenta limitu baxx u konservattiv ta’ dak li jista' jiġi kkunsidrat bħala qligħ li mhuwiex wisq mhux raġonevoli f'dan il-każ. Barra minn hekk, dan il-livell baxx ta’ qligħ jirrifletti b'mod adegwat il-livell ta’ riskju mġarrab minn Crédit Mutuel fuq l-attività ta’ ġbir tiegħu għas-CDC li, kif huwa indikat fil-premessa (124), huwa baxx.
7.2.5. Verifika tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed
(132)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni wettqet verifika - ippreżentata fit-tabella t'hawn taħt - tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed skont il-metodu espost fis-sottotaqsimiet 7.2.1 sa 7.2.4 (70):
(f'miljuni ta’ EUR)
KUMPENS
KUMPENS ŻEJJED JEW NIEQES
Sena
Kummissjoni ta’ senserija
(annwali)
Approċċ globali (****)
(sal-aħħar tal-2005)
Approċċ annwali (*****)
(sa mill-2006)
1991 (tas-27.9.1991 sal-31.12.1991)
1,5
43,8
Mhux applikabbli
(l-approċċ globali huwa applikat sal-2005, ara s-sottotaqsima 7.2.2.)
1992
9,1
125,1
1993
16,8
184,0
1994
36,6
127,3
1995
59,5
114,5
1996
74,7
107,8
1997
82,3
88,4
1998
118,9
92,0
1999
188,9
98,3
2000
188,2
106,3
2001
181,9
91,3
2002
187,8
76,3
2003
197,7
61,2
2004
204,4
45,7
2005
196,7
15,0
2006
(…)
-39,1
2007
(…)
-24,3
2008
(…)
-6,1
(133)
Jista' jiġi nnutat li l-kumpens żejjed fl-aħħar tal-2005 (EUR 15-il miljun) huwa inqas minn 10 % tal-kumpens tal-2005 (EUR 196,7 miljun). Skont il-punt 21 tal-qafas tal-2005 dan l-ammont jista' jiġi ttrasferit għas-sena ta’ wara. Ir-riżultat finali huwa kumpens nieqes ta’ -EUR 6,1 miljun fl-aħħar tas-sena 2008 għall-perjodu kollu kkunsidrat.
(134)
Il-Kummissjoni b'hekk tista' tikkonkludi li l-kummissjoni ta’ senserija ma tatx kumpens żejjed lil Crédit Mutuel għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li ġie fdat lilu mis-27 ta’ Settembru 1991 sal-aħħar tal-2008.
8. KONKLUŻJONI
(135)
Il-Kummissjoni tinnota li r-Repubblika Franċiża implimentat il-miżura inkwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108 (3) tat-TFUE. Madankollu, l-għajnuna tista' tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, il-kumpens mogħti mill-Istat ma qabiżx dak li huwa meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż ikkawżati mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, b'kont meħud tad-dħul relatat kif ukoll ta’ qligħ raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat implimentata mir-Repubblika Franċiża favur Crédit Mutuel fuq il-bażi tad-Digriet tas-27 ta’ Settembru 1991 li jiddefinixxi l-użu ta’ interess ġenerali ta’ Crédit Mutuel hija kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Mejju 2011.