ROZHODNUTÍ RADY 2010/765/SZBP
ze dne 2. prosince 2010
o činnosti EU v oblasti boje proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 13. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, v níž bylo určeno pět hlavních výzev, kterým bude muset Unie čelit: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státní správy a organizovaná trestná činnost. Podstatou čtyř z těchto pěti výzev jsou důsledky nedovolené výroby, přepravy a pohybu ručních palných a lehkých zbraní, jakož i jejich nadměrné hromadění a jejich nekontrolované šíření.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“). Strategie EU SALW prosazuje rozvoj politiky aktivního boje proti sítím nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi (nezákonní zprostředkovatelé a dopravci) využívajícím vzdušného, námořního a pozemního prostoru Unie tím, že vypracovává mechanismy varování a spolupráce.
(3)
Akční plán spojený se strategií EU SALW rovněž zdůrazňuje, že je zapotřebí zlepšit dopad misí na řešení krizí tím, že se do jejich mandátu zahrnou opatření, jejichž cílem je zavedení hraniční kontroly (nebo kontroly vzdušného, pozemního a námořního prostoru v pásmu konfliktu) a odzbrojení.
(4)
Pracovní skupina Rady pro globální odzbrojení a kontrolu zbraní a společné situační středisko EU rozvíjí od roku 2007 iniciativu EU zaměřenou na boj proti nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy, a to tím, že mezi členskými státy posilují výměnu příslušných informací o podezřelých leteckých dopravcích. Pracovní skupina a situační středisko spolupracují při zavádění tohoto systému výměny informací se Stockholmským mezinárodním ústavem pro výzkum míru (SIPRI) i v rámci jeho projektu zaměřeného na mechanismus hodnocení boje proti nedovolenému obchodování (CIT-MAP). Pokud jde o tuto iniciativu, uvedená pracovní skupina v nedávné době souhlasila s tím, že zváží způsoby, jak by tato iniciativa EU mohla být prostřednictvím zajištění včasné aktualizace a zpracování příslušných informací provozuschopnější a účinnější.
(5)
Riziko, které pro mezinárodní bezpečnost představuje nedovolený obchod s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy, uznaly i další mezinárodní a regionální organizace. Fórum OBSE pro bezpečnost a spolupráci uspořádalo v roce 2007 zvláštní zasedání věnované této problematice a Parlamentní shromáždění OBSE přijalo v roce 2008 rezoluci, v níž se vyzývá k dokončení, přijetí a provádění příručky OBSE o osvědčených postupech týkajících se nedovolené letecké přepravy ručních palných a lehkých zbraní. Státy účastnící se Wassenaarského ujednání obdobně přijaly v roce 2007 „Osvědčené postupy pro předcházení destabilizujícím převodům ručních palných a lehkých zbraní s využitím letecké dopravy“. Četné zprávy skupiny odborníků Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN týkající se západní Afriky a oblasti Velkých jezer také opakovaně poukázaly na klíčovou úlohu, již hrají společnosti zabývající se leteckou nákladní dopravou, které jsou zapojeny do nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi.
(6)
Činnost předvídaná tímto rozhodnutím nesleduje cíle související se zvýšením bezpečnosti letecké dopravy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
Článek 1
1. S ohledem na provádění strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“) sleduje Unie tyto cíle:
a)
zdokonalení nástrojů a technik, které mají k dispozici příslušné mise na řešení krizí, mezinárodní orgány i vnitrostátní orgány třetích zemí a členské státy, za účelem účinného prověřování a určování podezřelých nákladních letadel pravděpodobně zapojených do nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ze třetích států či do nich s využitím letecké dopravy;
b)
zvýšení informovanosti a technické odborné znalosti příslušného mezinárodního a vnitrostátního personálu o osvědčených postupech v oblasti monitorování, odhalování a analýzy řízení rizik, pokud jde o letecké nákladní dopravce podezřelé z obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi s využitím letecké dopravy v rámci třetích států, z nich či do nich.
2. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 přijme Unie tato opatření:
a)
rozvoj a praktické testování pilotního softwaru pro řízení rizik obchodování s využitím letecké dopravy určeného pro příslušné mise na řešení krizí a mezinárodní i vnitrostátní orgány a zahrnujícího pravidelně aktualizovanou databázi zejména leteckých společností, letadel, registračních čísel a dopravních tras;
b)
rozvoj a praktické testování bezpečného pilotního systému pro řízení rizik a šíření informací;
c)
vypracování a zveřejnění příručky a doprovodného materiálu pro odbornou přípravu, jakož i poskytování technické pomoci v zájmu snazšího využívání a přizpůsobení pilotního softwaru a bezpečného systému pro řízení rizik a šíření informací, mimo jiné i uspořádáním regionálních seminářů za účelem vyškolení příslušných misí na řešení krizí a mezinárodních i vnitrostátních orgánů.
Podrobný popis projektu je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 je pověřen SIPRI.
3. SIPRI plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel se SIPRI nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2 činí 900 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře se SIPRI finanční dohodu. Tato dohoda stanoví, že SIPRI zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu o veškerých potížích v tomto procesu a o dni uzavření finanční dohody.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí vycházející z pravidelných dvouměsíčních zpráv vypracovaných SIPRI. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Pozbývá platnosti 24 měsíců po dni uzavření finanční dohody podle čl. 3 odst. 3 nebo šest měsíců po dni svého přijetí, pokud v této lhůtě nebude uzavřena uvedená finanční dohoda.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 2. prosince 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2010/765/PESK
tat-2 ta’ Diċembru 2010
dwar l-azzjoni tal-UE fil-ġlieda kontra l-kummerċ illeċitu ta’ armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW) bl-ajru
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 26(2) tiegħu,
Billi:
(1)
Fit-13 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill adotta Strateġija Ewropea ta’ Sigurtà li tidentifika ħames sfidi prinċipali li trid tiffaċċa l-Unjoni: it-terroriżmu, il-proliferazzjoni tal-armi tal-qerda massiva, il-konflitti reġjonali, il-falliment tal-Istat u l-kriminalità organizzata. Il-konsegwenzi tal-manifattura, it-trasferiment u ċ-ċirkolazzjoni illeċiti ta’ armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW) u l-akkumulazzjoni eċċessiva u t-tixrid bla kontroll tagħhom huma ċentrali għal erbgħa minn dawn il-ħames sfidi.
(2)
Fil-15-16 ta’ Diċembru 2005, il-Kunsill adotta l-Istrateġija tal-UE għall-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti ta’ SALW u l-munizzjoni tagħhom (Strateġija SALW tal-UE). L-Istrateġija SALW tal-UE tippromwovi l-iżvilupp ta’ politika fil-ġlieda attiva kontra n-netwerks illeċiti tat-traffikar fis-SALW (sensara u trasportaturi illeċiti) bl-użu tal-ispazju tal-ajru, il-baħar u l-art tal-Unjoni, bit-tfassil ta’ mekkaniżmi ta’ allert u kooperazzjoni.
(3)
Il-Pjan ta’ Azzjoni tal-Istrateġija SALW tal-UE jissottolinja wkoll il-ħtieġa li jittejjeb l-impatt tal-missjonijiet tal-immaniġġar ta’ kriżijiet bl-inklużjoni fil-mandat tagħhom ta’ miżuri li għandhom l-għan li jistabbilixxu l-kontrolli fuq il-fruntieri (jew il-kontroll tal-ispazju tal-ajru, l-art u l-baħar taż-żona ta’ konflitt) u d-diżarm.
(4)
Il-Grupp ta’ Ħidma tal-Kunsill tal-UE dwar id-Diżarm Globali u l-Kontroll tal-Armi (CODUN) u ċ-Ċentru ta’ Sitwazzjonijiet Konġunt (SitCen) tal-UE, sa mill-2007, żviluppaw inizjattiva tal-UE li tostakola t-traffikar illeċitu tas-SALW permezz tat-trasport bl-ajru, bit-tisħiħ tal-iskambju fost l-Istati Membri, ta’ informazzjoni rilevanti dwar trasportaturi bl-ajru ssuspettati. Fl-istabbiliment ta’ din is-sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni, il-CODUN u s-SitCen kienu qegħdin jikkollaboraw mal-Istitut Internazzjonali ta’ Riċerka dwar il-Paċi ta’ Stokkolma (SIPRI) u l-Proġett tiegħu ta’ Valutazzjoni tal-Mekkaniżmu fil-Ġlieda kontra t-Traffikar Illeċitu (CIT - MAP). Fil-qafas ta’ din l-inizjattiva, reċentement il-CODUN qabel li jikkunsidra l-modi kif jista’ jtejjeb l-operattività u l-effettività ta’ din l-inizjattiva tal-UE, billi jiżgura li jkun hemm aġġornament u proċessar fil-ħin ta’ informazzjoni rilevanti.
(5)
Ir-riskju fuq is-sigurtà internazzjonali mill-kummerċ illeċitu tas-SALW bl-ajru kien rikonoxxut ukoll minn organizzazzjonijiet oħrajn internazzjonali u reġjonali. Il-Forum tal-OSKE dwar is-Sigurtà u l-kooperazzjoni organizza sessjoni speċjali fl-2007 ddedikata għal dan is-suġġett u fl-2008 l-Assemblea Parlamentari tal-OSKE adottat riżoluzzjoni li tappella għat-tlestija, l-adozzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Gwida ta’ Prattika Tajba tal-OSKE dwar it-trasport illeċitu tas-SALW bl-ajru. B’mod simili, l-Istati Parteċipanti fl-Arranġament ta’ Wassenaar adottaw fl-2007 “Prattika tajba għall-prevenzjoni ta’ trasferimenti destabbilizzanti ta’ SALW permezz tat-trasport bl-ajru” [Traduzzjoni mhux uffiċjali]. Barra minn hekk, bosta rapporti tal-Grupp ta’ Esperti tal-Kumitat tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU għas-Sanzjonijiet dwar l-Afrika tal-Punent u r-Reġjun tal-Lagi l-Kbar iddokumentaw ripetutament ir-rwol prinċipali li għandhom il-kumpanniji tal-ajru involuti fit-traffikar illeċitu tas-SALW.
(6)
L-azzjoni prevista f’din id-Deċiżjoni ma ssegwi l-ebda objettiv relatat mat-titjib tas-sikurezza tat-trasport bl-ajru,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
1. Bil-ħsieb tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE fil-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni illeċita u t-traffikar tas-SALW u l-munizzjoni tagħhom (l-Istrateġija SALW tal-UE), l-Unjoni għandha ssegwi l-objettivi li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-għodod u t-tekniki, fid-disponibbiltà ta’ missjonijiet rilevanti għall-immaniġġar tal-kriżijiet, awtoritajiet internazzjonali u dawk nazzjonali ta’ pajjiżi terzi u Stati Membri, biex jeżaminaw u jimmiraw b’mod effettiv l-inġenji ssuspettati tat-trasport bl-ajru li x’aktarx li huma involuti f’kummerċ illeċitu ta’ SALW bl-ajru minn ġewwa Stati terzi, minnhom jew lejhom;
(b)
iż-żieda tal-għarfien u l-ħila esperta teknika min-naħa ta’ persunal rilevanti internazzjonali u nazzjonali, dwar “prattika tajba” fl-oqsma tal-monitoraġġ, il-kxif u l-analiżi tal-immaniġġar tar-riskji kontra t-trasportaturi bl-ajru ssuspettati bi traffikar ta’ SALW bl-ajru minn ġewwa Stati terzi, minnhom jew lejhom.
2. Sabiex jinkiseb l-objettiv imsemmi fil-paragrafu 1, l-Unjoni għandha twettaq il-miżuri li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp u l-ittestjar fil-post ta’ software pilota ddedikat għall-immaniġġar tar-riskji tat-traffikar bl-ajru għal missjonijiet rilevanti tal-immaniġġar tal-kriżijiet, u awtoritajiet internazzjonali u nazzjonali, inkluża bażi ta’ data aġġornata regolarment dwar, fost l-oħrajn, il-kumpanniji tal-ajru, l-inġenji tal-ajru, in-numri tar-reġistrazzjoni u r-rotot tat-trasport;
(b)
l-iżvilupp u l-ittestjar fil-post ta’ sistema pilota sikura għall-immaniġġar tar-riskji u t-tixrid tal-informazzjoni;
(c)
l-iżvilupp u l-pubblikazzjoni ta’ manwal u materjal ta’ taħriġ li jakkumpanjah kif ukoll il-forniment ta’ assistenza teknika li jiffaċilitaw l-użu u l-adattament tas-software pilota u tas-sistema sikura ta’ informazzjoni u l-immaniġġar tar-riskji, inkluż permezz tal-organizzazzjoni ta’ seminars reġjonali għat-taħriġ ta’ missjonijiet rilevanti tal-immaniġġar ta’ kriżijiet, u awtoritajiet internazzjonali u nazzjonali.
Deskrizzjoni dettaljata tal-proġett hi mniżżla fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandha titwettaq mis- SIPRI.
3. Is-SIPRI għandu jwettaq il-kompitu tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan l-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mas-SIPRI.
Artikolu 3
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-implementazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta’ EUR 900 000.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stabbilit fil-paragrafu 1 għandu jkun amministrat f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni tajba tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan il-għan, hi għandha tikkonkludi ftehim ta’ finanzjament mas-SIPRI. Il-ftehim għandu jistipula li s-SIPRI għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-UE, proporzjonata skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f’dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament.
Artikolu 4
Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari ta’ kull xahrejn imħejjija mis-SIPRI. Dawn ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-proġett kif imsemmi fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 24 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3), jew sitt xhur wara d-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni jekk l-ebda ftehim ta’ finanzjament ma jkun ġie konkluż f’dak il-perijodu.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Diċembru 2010.