PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 60/2012
tas-16 ta’ Jannar 2012
li jtemm ir-reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 tal-miżuri tal-antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ferrosilikon li joriġinaw, inter alia, fir-Russja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 11(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 172/2008 (2), (“ir-Regolament oriġinali”) impona dazju fuq l-antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ferrosilikon li joriġinaw, inter alia, fir-Russja. Il-miżuri jikkonsistu minn dazju ad valorem b’rata li tvarja minn 17,8 % sa 22,7 %. L-investigazzjoni li wasslet gћal dan ir-Regolament se tissejjaħ, hawn taħt, “l-investigazzjoni oriġinali”.
1.2. Talba għal reviżjoni
(2)
Fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) irċeviet talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament baziku (“ir-reviżjoni interim”). It-talba, li ġiet irreġistrata minn produttur esportatur mir-Russja, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant u l-kumpanija relatata tiegħu Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (minn hawn ‘il quddiem imsejħa flimkien bħala “l-applikant”), kienet limitata fil-kamp ta’ applikazzjoni għall-eżami ta’ dumping sakemm huwa kkonċernat l-applikant. Ir-rata tad-dazju fuq l-antidumping applikabbli għall-applikant hija ta’ 22,7 % imsejsa fuq il-marġni ta’ dumping tal-applikant.
(3)
Fit-talba tiegħu, l-applikant qal li, safejn huwa kkonċernat l-applikant, iċ-ċirkostanzi li abbażi tagħhom il-miżuri eżistenti kienu ġew stabbiliti, inbidlu, u li dawn il-bidliet huma ta’ natura dejjiema.
(4)
L-applikant ipprovda evidenza prima facie li turi li, safejn għandu x’jaqsam l-applikant, l-impożizzjoni kontinwa tal-miżura fil-livell attwali tagħha ma għadhiex meħtieġa biex tibbilanċja d-dumping. Skont l-informazzjoni sottomessa fit-talba, it-tqabbil tal-prezzijiet domestiċi tal-applikant u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni indikaw li l-marġni tad-dumping deher li huwa sostanzjalment aktar baxx mil-livell attwali tal-miżura.
1.3. L-inizjazzjoni ta’ reviżjoni
(5)
Wara li ddeterminat, b’konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti evidenza biżżejjed biex tiġġustifika t-tnedija ta’ reviżjoni interim, il-Kummissjoni ddeċidiet li tniedi reviżjoni parzjali interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, limitata fl-ambitu għall-eżami ta’ dumping sa fejn għandu x’jaqsam l-applikant. Il-Kummissjoni ppubblikat avviż ta’ tnedija fis-27 ta’ Ottubru 2010 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) (“Avviż ta’ tnedija”) u tat bidu għal investigazzjoni.
1.4. Il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili
(6)
Il-prodott kkonċernat mir-reviżjoni interim huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri ferrosilikon, li joriġina fir-Russja, li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi tan-NM 7202 21 00, 7202 29 10 u 7202 29 90.
(7)
Il-prodott li huwa prodott u mibjugħ fir-Russja u dak esportat lejn l-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi u għalhekk meqjusa li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
1.5. Il-partijiet ikkonċernati
(8)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-industrija tal-Unjoni, l-applikant u l-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur li kien ingħata bidu għal din ir-reviżjoni interim. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu fehmithom bil-miktub u li jinstemgħu.
(9)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-applikant u rċeviet tweġiba qabel ma’ skorriet id-data tal-iskadenza ffissata għal dak l-għan. Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa għad-determinazzjoni tad-dumping u għamlet żjarat ta’ verifika fil-postijiet li ġejjin:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“CHEM”), Chelyabinsk, ir-Russja;
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“KF”), Kuznetsk, ir-Russja;
kif ukoll
-
RFA International LP (“RFAI”) f’Mishawaka, l-Istati Uniti tal-Amerika & Nieuwdorp Zld, il-Pajjiżi l-Baxxi.
1.6. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(10)
L-investigazzjoni kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2009 sat-30 ta’ Settembru 2010 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni għal reviżjoni jew PIR”).
2. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULA
2.1. Introduzzjoni
(11)
Bħala punt tal-bidu, qed jitfakkar li, skont il-preċedent każistiku tal-qrati tal-UE (4), meta tiġi evalwata l-ħtieġa li jitkomplew miżuri eżistenti f’reviżjoni msejsa fuq l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, l-Istituzzjonijiet għandhom diskrezzjoni wiesgħa, li tinkludi l-għażla li titwettaq evalwazzjoni prospettiva tal-politika tal-prezzijiet tal-esportaturi kkonċernati. Huwa f’dan il-kuntest li l-Istituzzjonijiet għandhom jeżaminaw l-argumenti tal-applikant rigward għaliex iċ-ċirkustanzi tas-sitwazzjoni nbidlu b’mod dejjiemi, biex allegatament jiġi ġġustifikat it-tnaqqis jew anki t-tneħħija tad-dazju.
(12)
L-applikant stqarr li ċ-ċirkustanzi mibdula jistgħu b’mod raġonevoli jissejħu ta’ natura dejjiema u għaldaqstant il-livell ta’ miżuri għandu jitnaqqas jew il-miżuri għandhom jitneħħew għal kollox sa fejn huwa kkonċernat l-applikant, peress li mhux probabbli li fil-ġejjieni previst ikun hemm xi rikorrenza ta’ importazzjonijiet suġġetti għad-dumping jew jekk ikun hemm ikunu f’livelli simili għal dawk stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali.
2.2. Rigward il-kwistjoni jekk l-applikant kienx għadu qed jeżerċita d-dumping fis-suq tal-UE tul il-PIR (5)
(13)
Qabel ma jintwieġbu l-argumenti varji tal-applikant dwar in-natura (allegament) dejjiema taċ-ċirkustanzi (allegament) mibdula, huwa siewi li qabelxejn jitfissru l-kunsiderazzjonijiet tal-Istituzzjonijiet fir-rigward tal-kwistjoni jekk l-applikant jafx għadux kien qed jeżerċita d-dumping fis-suq tal-UE matul il-PIR.
2.2.1. Valur normali
(14)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku mill-kumpanija tal-prodott simili kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali tal-esportazzjoni lejn il-Komunità. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku jkun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali, mill-kumpanija, tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(15)
Għal kull tip mibjugħ mill-kumpanija fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-għanijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari kien ikkunsidrat rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PIR rrappreżenta mill-inqas 5 % jew aktar tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(16)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ domestiku profittabbli lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku ta’ kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul kull wieħed mill-perjodi.
(17)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(18)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul kull wieħed mill-perjodi.
(19)
Kulfejn il-prezzijiet domestiċi ta’ tip ta’ prodott partikolari mibjugħ mill-kumpanija ma setgħux jintużaw sabiex jiġi stabbilit il-valur normali, il-valur normali kellu jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(20)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont il-frażi introduttorja tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-kumpanija.
2.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(21)
Il-bejgħ b’esportazzjoni tal-kumpanija lejn l-Unjoni jsir permezz tal-fergħa Svizzera tal-kumpanija relatata tagħha RFAI li matul il-PIR wettqet il-funzjonijiet kollha tal-importazzjoni inkonnessjoni mal-oġġetti li jiddaħħlu f’ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, jiġifieri dawk ta’ importatur relatat.
(22)
Il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet li bihom il-prodotti importati nbiegћu mill-ġdid gћall-ewwel darba lil xerrej indipendenti, aġġustati gћall-ispejjeż kollha li ġġarrbu bejn l-importazzjoni u l-bejgћ mill-ġdid, kif ukoll bħala marġini raġonevoli gћall-ispejjeż ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi (SG&A) u l-qligħ. Għal dan il-għan, fl-assenza ta’ tagħrif ġdid minn importaturi indipendenti dwar il-profitti akkumulati, sar użu mir-rata ta’ profitt applikata fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri 6 %.
(23)
L-applikant stqarr li RFAI għandha tiġi trattata bħala parti mill-istess entità ekonomika waħdanija (SEE) u li għaldaqstant meta jiġu ddeterminati l-prezzijiet tal-esportazzjoni l-ebda tnaqqis ma għandu jsir għal SG&A u profitt ta’ RFAI.
(24)
Din l-affermazzjoni ma tistax tiġi aċċettata minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
-
iż-żewġ produtturi esportaturi għandhom dipartiment tal-bejgħ bl-esportazzjoni tagħhom infushom;
-
RFAI hija involuta bil-qawwi fl-attività internazzjonali tal-Grupp (assistenza lill-konsumaturi, loġistika u skedar tal-konsenji, xiri ta’ oġġetti kapitali u materjali prima ewlenin, eċċ.);
-
il-fergħa Svizzera ta’ RFAI qed twettaq il-funzjonijiet kollha li normalment jitwettqu minn importatur relatat fl-UE;
-
RFAI tbigħ ferrosilikon f’isimha stess u fuq il-kont tagħha lil konsumaturi mhux relatati fl-UE u bnadi oħra;
-
RFAI għandha relazzjoni ta’ xiri-bejgħ maż-żewġ prodoutturi relatati Russi KF u CHEM;
-
kull kumpanija tabbozza r-rapport finanzjarju tagħha stess u ma jeżisti l-ebda rapport finanzjarju konsolidat; kif ukoll
-
kull kumpanija tirreġistra r-ritorn tat-taxxa rispettiv tagħha mal-awtoritajiet rispettivi.
Għaldaqstant, it-talba li l-ebda tnaqqis ma għandu jsir għal SG&A u l-profitt fit-tiswir tal-prezz tal-esportazzjoni għandha tiġi miċħuda. Il-kummenti tal-applikant dwar dan il-punt b’risposta għall-iżvelar finali se jiġu diskussi hawn taħt (il-punt 2.3).
(25)
L-applikant stqar ukoll li l-ebda tnaqqis tad-dazju fuq l-antidumping ma għandu jsir fil-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 11(10) tar-regolament bażiku, peress li d-dazju huwa rifless kif jixraq fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid u l-prezzijiet tal-bejgħ sussegwenti fl-Unjoni. Fir-rigward ta’ din it-talba, l-investigazzjoni stabbiliet li l-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid medji differenzjati tal-ferrosilikon fl-Unjoni żdiedu meta mqabbla mal-prezzijiet fl-investigazzjoni oriġinali u l-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid bl-esportazzjoni attwali huma fil-biċċa l-kbira tagħhom aktar minn 22,7 % ogħla mit-tali prezzijiet fl-investigazzjoni oriġinali. Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li d-dazju fuq l-antidumping huwa rifless kif jixraq fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid tal-applikant. B’riżultat ta’ dan, din it-talba tal-applikant tista’ tiġi aċċettata u, fil-kalkolu tal-prezzijiet tal-esportazzjonijiet imsawra skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, ma sar l-ebda tnaqqis fid-dazji fuq l-antidumping.
2.2.3. Tqabbil
(26)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ ex fabbrika. Għall-iskop li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, tqiesu b’mod xieraq, f’għamla ta’ aġġustamenti, id-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż terminali u amminstrattivi, l-ispejjeż tal-kreditu, kummissjonijiet, fejn dawn kienu applikabbli u ġġustifikati, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
2.2.4. Marġni ta’ dumping
(27)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur medju normali differenzjat skont it-tip tqabbel mal-prezz medju ddifferenzjat tal-esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. L-eżitu wera li kien hemm dumping.
(28)
Biex jiġi kkalkulat l-marġni tad-dumping, l-Istituzzjonijiet, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, innutaw li CHEM u KF huma relatati mill-qrib. Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, u b’mod konformi mal-prattika standard tal-Istituzzjonijiet, marġni tad-dumping waħdanija ġiet ikkalkulata għall-Grupp kollu kemm hu. Fil-metodu li ntuża biex isir dan fl-iżvelar finali, l-ammont ta’ dumping ġie kkalkulat għal kull produttur esportatur individwali qabel ġiet iddeterminata r-rata medja differenzjata tad-dumping għall-grupp kollu kemm hu. Għandu jiġi nnotat li din il-metodoloġija kienet differenti mill-metodoloġija applikata fl-investigazzjoni oriġinali, fejn il-kalkolu tad-dumping sar billi ġiet kollassata d-dejta rilevanti kollha fir-rigward tal-bejgħ domestiku, l-ispiża tal-produzzjoni, il-profittabilità u l-bejgħ fl-Unjoni tal-entitajiet produċenti. L-applikant stqarr li l-applikazzjoni ta’ din il-metodoloġija tkun kontra l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku. Din il-kwistjoni se tiġi diskussa wkoll hawn taħt (il-punt 2.3).
2.3. Analiżi tar-reazzjonijiet għall-iżvelar finali relatata mal-marġni tad-dumping matul il-PIR
(29)
L-applikant issottometta għadd ta’ kummenti dwar ċerti aspetti tal-kalkoli bħall-ispiża tal-produzzjoni, SG&A, il-marġni tal-profitt, il-valur normali u l-allokazzjonijiet. Dawn il-kummenti lkoll tqiesu u, fejn jixraq, l-iżbalji klerikali tranġaw. Għaldaqstant, is-sejbiet definittivi ġew immodifikati.
(30)
Barra minn hekk, l-applikant talab lill-Kummissjoni tesprimi l-ammont ta’ dumping abbażi tal-valur CIF li sawru huma stess għall-għanijiet ta’ din l-investigazzjoni, biex b’hekk saret referenza għall-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. It-talba ssejset fuq il-bażi li l-prezz iddikjarat lill-awtoritajiet doganali huwa prezz ta’ trasferiment li forsi huwa l-prezz korrett għall-għanijiet doganali, iżda ma huwiex prezz li għandu jintuża biex jiġi kkalkulat id-dumping fi proċediment tal-antidumping. Din it-talba għandha tiġi miċħuda billi d-differenza bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali, jiġifieri l-ammont tad-dumping, għandha tiġi espressa fuq l-istess bażi bħal dik li sussegwentement tintuża mill-awtoritajiet doganali biex jiġi ddeterminat kwalunkwe dazju li għandu jinġabar. Dan huwa fil-fatt il-valur CIF iddikjarat mill-applikant lill-awtoritajiet doganali. Konsegwentement, dan tal-aħħar intuża fil-kalkoli.
(31)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-ispiża tal-produzzjoni, l-applikant ikkontesta l-metodoloġija tal-Kummissjoni li tuża l-prezz tax-xiri medju ta’ oġġett ta’ spiża ewlieni minn fornitur mhux relatat minflok il-prezz attwali mħallas lil fornitur relatat għall-istess oġġett ta’ spiża fit-tiswir tal-valur normali. Din it-talba għandha tiġi miċħuda billi l-prezz mitlub mill-fornitur relatat kien b’mod sinifikanti aktar baxx mill-prezz imħallas għall-istess materjal prim lil fornitur indipendenti. Dan il-prezz, għalhekk, ma jistax jitqies bħala prezz li l-partijiet separati jaqblu fuqu. Għaldaqstant, dan l-element ta’ spiża kellu jiġi aġġustat.
(32)
Wara l-iżvelar, l-applikant stqarr li l-ispejjeż tal-imballaġġ ma ġewx trattati b’mod konsistenti meta wieħed iqabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni mal-valuri normali. Din il-kwistjoni ġiet mistħarrġa u, fejn applikabbli, tranġaw l-iżbalji klerikali.
(33)
L-applikant ikkummenta wkoll dwar l-esklużjoni tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni ta’ tipi ta’ prodott partikolari. Il-bejgħ fl-Unjoni ta’ dan it-tip ta’ prodott jirrappreżenta anqas minn 5 % tal-bejgħ tal-Unjoni tal-applikant tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR. Dan il-punt kellu jiġi miċħud peress li l-ebda bejgħ ta’ dan it-tip ta’ prodott ma sar fis-suq domestiku u lanqas ma ġiet provduta l-ispiża speċifika tal-produzzjoni. Billi dan it-tip ta’ prodott kien ġie esportat lejn l-Unjoni f’volumi baxxi matul il-PIR, dan għaldaqstant tqies bħala mhux xieraq li wieħed jirreferi għalih biex jissawwar il-valur normali abbbażi tal-ispejjeż tal-manifattura ta’ tipi ta’ prodotti oħrajn, biex b’hekk isiru aġġustamenti għal differenzi fil-prodotti.
(34)
Barra minn hekk u kif spjegat hawn fuq, b’mod partikolari fir-rigward taż-żewġ punti importanti tal-kalkolu tal-marġni tad-dumping, jiġifieri: i) il-kwistjoni jekk CHEM, KIF u RFAI jiffurmawx entità ekonomika waħdanija (6) u ii) il-kalkolu ta’ ammont individwali ta’ dumping għal CHEM minn naħa l-waħda, u għal KF min-naħa l-oħra (7), l-applikant ta kummenti dettaljati fir-reazzjoni tiegħu għall-iżvelar definittiv.
(35)
Fir-rigward tal-ewwel stqarrija, u b’mod partikolari fir-rigward tal-punti msemmija mill-applikant fir-reazzjoni tiegħu għall-iżvelar definittiv, ġie osservat dan li ġej.
(36)
L-applikant saħaq il-pożizzjoni tiegħu li ż-żewġ produtturi esportaturi u l-kummerċjant relatat RFAI huma fl-aħħar mill-aħħar taħt is-sjieda u l-kontroll tal-istess benefiċjarji u li, allura, ma għandhom l-ebda awtonomija u sempliċiment isegwu l-istruzzjonijiet ta’ sid l-applikant. Hu rrikonoxxa l-elementi kollha elenkati fil-premessa 24 hawn fuq, iżda ma qabilx mal-apprezzament tagħhom min-naħa tal-Istitituzzjonijiet peress li dawn ma jkollhom l-ebda influwenza fuq jekk CHEM, KF u RFAI humiex ilkoll partijiet minn SEE.
(37)
L-Istituzzjonijiet ċaħdu l-kummenti tal-applikant. Il-kriterji li diġà ġew elenkati hawn fuq, huma, speċjalment jekk jittieħdu inkonsiderazzjoni flimkien, imsejsa sew biex jiġġustifikaw iċ-ċaħda tal-istqarrija tal-applikant. L-elementi kollha elenkati fil-premess (24) hawn fuq jippuntaw subgħajhom lejn struttura ta’ grupp li fih il-kumpaniji kollha huma entitajiet ġuridiċi distinti u li fih KF u CHEM wettqu l-funzjoni sħiħa ta’ prodotturi esportaturi (funzjoni ta’ produzzjoni u esportazzjoni) filwaqt li RFAI topera l-aktar bħala kummerċjant relatat/importatur fl-UE.
(38)
Fir-rigward tat-tieni stqarrija, mhux neċessarju li tittieħed pożizzjoni finali dwar din il-materja fil-kuntest ta’ din l-investigazzjoni ta’ reviżjoni. Dan jirriżulta mill-kombinazzjoni ta’ żewġ raġunijiet. L-ewwel nett, anki jekk din l-istqarrija tiġi aċċettata (barra milli jiġu aċċettati, fejn jixraq, l-istqarrijiet imsemmija fil-premessa 29 t’hawn fuq), l-applikant xorta jkun instab li eżerċita d-dumping fis-suq tal-UE, matul il-perjodu tal-PIR, b’marġni ta’ dumping ta’ madwar 13 %. It-tieni, kif spjegat hawn taħt, fi kwalunkwe każ hemm evidenza attwali insuffiċjenti biex wieħed jikkunsidra l-marġni ta’ dumping matul il-perjodu tal-PIR bħala wieħed dejjiemi.
(39)
Fir-reazzjoni tagħha għall-iżvelar definittiv, l-industrija tal-Unjoni argumentat li, bħala riżultat tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni, id-dażju fuq il-prodotti tal-applikant għandu jiżdied, billi, jekk it-talbiet kollha tal-applikant jiġu miċħuda, il-marġni tad-dumping misjub matul il-PIR ikun ogħla mid-dazju appikabbli. Madankollu, billi, kif spjegat hawn taħt, hemm evidenza insuffiċjenti ta’ bidla dejjiema fiċ-ċirkustanzi, ma hemm l-ebda ġustifikazzjoni biex jiġi modifikat id-dazju, la ’l fuq u lanqas ’l isfel.
2.4. Analiżi tal-kwistjoni jekk hemmx bidla dejjiema fiċ-ċirkustanzi li tiġġustifika tnaqqis jew tneħħija tad-dazju
(40)
Madankollu, minkejja li ċerti stqarrijiet tal-appikant kif deskritti hawn fuq jistgħu jiġu aċċettati, xorta nstab li dan eżerċita d-dumping fis-suq tal-UE, matul il-PIR, b’marġni tad-dumping ta’ talanqas 13 %. Barra minn hekk, kif se jiġi spjegat hawn taħt, fi kwalunkwe każ hemm evidenza insuffiċjenti biex wieħed jikkunsidra l-marġni ta’ dumping matul il-perjodu tal-PIR bħala wieħed dejjiemi.
(41)
L-applikant sejjes ir-raġunament tiegħu dwar bidla dejjiema fiċ-ċirkustanzi fuq il-punti li ġejjin:
(42)
(i)
L-ewwel nett, l-applikant semma l-bidliet fl-istruttura tal-bejgħ bl-esportazzjoni tal-grupp, li, flimkien mal-esplorazzjoni ta’ swieq ġodda li qed jikbru, jikkontribwixxu għal prezzijiet ogħla tal-esportazzjoni tal-ferrosilikon lejn is-swieq tal-esportazzjoni kollha, inkluża l-UE, bi tqabbiil mal-prezzijiet matul l-investigazzjoni oriġinali. Madankollu, l-applikant ma pprovdiex evidenza sostanzjata biex juri l-konnesjoni bejn l-istruttura korporattiva l-ġdida, l-esplorazzjoni ta’ swieq ġodda li qed jikbru u l-prezzijiet ogħla fis-suq tal-UE. Din il-konnessjoni lanqas ma feġġet mill-investigazzjoni. Għall-kuntrarju, filwaqt li l-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu ogħla b’mod ċar fil-PIR meta mqabbla mal-prezzijiet osservati matul il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali, dawn madankollu kienu volatili ferm. Bħala eżempju, fil-PIR, id-differenza bejn l-anqas u l-ogħla prezz ta’ tranżazzjoni għal kull tunnellata tal-aktar mudell mibjugħ fis-suq tal-UE kienet ta’ aktar minn 100 %. Volatilità simili tista’ tiġi osservata fis-suq domestiku, imma x-xejra fil-prezzijiet fis-suq tal-UE ma tistax titqabbel max-xejra fil-prezzijiet tas-suq domestiku. Dan jgħodd ukoll għall-perjodu ta’ 12-il xahar qabel il-PIR li kienu ġew mistħarrġa fil-qafas ta’ investigazzjoni parallela dwar rimborż. Tabilħaqq, il-prezzijiet tal-bejgħ bl-esportazzjoni jidhru li segwew il-prezzijiet tas-suq globali.
(43)
Wara l-iżvelar, l-applikant uża argumenti simili. Madankollu, għal darb’oħra ġiet pprovduta evidenza insuffiċjenti. Għaldaqstant, huwa konkluż li ma hemmx evidenza suffiċjenti, f’dan il-punt ta’ żmien, li tindika li dawn il-prezzijiet ogħla tal-esportazzjoni mill-appikant huma xi ħaġa oħra għajr konsegwenza tal-prezzijiet prevalenti fis-suq (b’mod partikolari dawk fis-suq tal-UE) matul il-PIR. Fi kliem ieħor, hemm evidenza insuffiċjenti ta’ bidliet mill-applikant fl-istruttura korporattiva tal-esportazzjoni tiegħu li min-naħa tagħhom ikkawżaw dawn il-prezzijiet ogħla, u għalhekk, dawn il-prezzijiet jistgħu jiġu mistennija li jibqgħu f’livelli simili (jew ogħla) fil-ġejjieni. B’mod partikolari, bil-maqlub ta’ dak li jimplika l-applikant, anki jekk wieħed jassumi li l-istruttura l-ġdida għamlet lill-grupp aktar effiċjenti, dan ma jfissirx li fil-ġejjieni l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-UE se jkunu għoljin u ma jirriżultawx f’dumping.
(44)
(ii)
It-tieni nett, l-applikant iddikjara li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu lejn swieq oħrajn kienu konformi jew anki ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tiegħu fl-Unjoni. Saru investimenti sinifikanti biex ifornu aħjar lil swieq oħrajn. Għalhekk, it-tnaqqis jew it-tneħħija tal-miżuri tal-antidumping b’rabta mal-applikant ma joħolqux inċentiva għal żieda fl-esportazzjoni lejn l-UE u/jew inaqqsu l-prezzijiet tagħha.
(45)
Madankollu, din l-istqarrija ma tistax twassal għat-tneħħija jew it-tnaqqis tal-miżuri fis-seħħ. Qed jiġi mfakkar li, anki skont l-applikant innifsu, matul il-PIR dan kien għadu qed jeżerċita d-dumping. Barra minn hekk, l-applikant innifsu enfasizza li l-UE baqgħet wieħed mis-swieq tradizzjonali tiegħu. Dan jikkorroborah il-fatt li l-volumi mibjugħa mill-applikant fl-UE għadhom sinifikanti ferm; Jekk wieħed iqabbel il-volumi tal-bejgħ mal-konsum fl-UE matul il-PI tal-investigazzjoni oriġinali (8), dawn ikunu jirrappreżentaw sehem sinifikanti mis-suq (bejn 5 u 20 %, iċ-ċifri preċiżi ma jistgħux jiġu żvelati għal raġunijiet ta’ kunfidenzalità).
(46)
Wara l-iżvelar, l-applikant tenna l-pożizzjoni tiegħu li l-opportunitajiet ta’ swieq ġodda qegħdin fi swieq oħrajn (l-Indja, l-Ażja u l-Istati Uniti tal-Amerika) aktar milli fl-UE. Madankollu, l-applikant ma pprovda l-ebda evidenza sostanzjata biex jagħti xhieda tal-istrateġiji tas-suq tiegħu. Il-marġni tad-dumping li għadha eżistenti fil-PIR, in-nuqqas ta’ dejta dwar swieq oħrajn u l-volatilità tal-prezz tal-bejgħ bl-esportazzjoni fis-suq internazzjonali huma lkoll elementi li ma jwieżnux din l-istqarrija li, allura, għandha tiġi miċħuda.
(47)
(iii)
It-tielet, fl-opinjoni tal-applikant, is-suq domestiku Russu, bi produzzjoni sinifikanti tal-azzar, jibqa’ wieħed mill-aktar swieq importanti tiegħu u d-domanda għall-prodott simili fir-Russja mistennija li tikber. Il-prezzijiet domestiċi u tal-esportazzjoni tal-ferrosilikon għandhom jikbru wkoll aktar malajr mill-ispejjeż tal-produzzjoni. L-applikant għalhekk x’aktarx li jkompli jżid il-bejgħ tiegħu fis-suq domestiku, anki peress, skont l-applikant, li l-uniku produttur Russu ieħor tal-ferrosilikon, wara bidla riċenti fis-sidien, se jipproduċi l-aktar għal konsum kaptiv.
(48)
Anki jekk dawn l-allegazzjonijiet kollha jitqiesu minnhom, xorta jibqa’ l-każ li matul il-PIR, l-applikant kien qed jeżerċita d-dumping b’marġni konsiderevoli, u bi prezzijiet volatili. Barra minnn hekk, kif spjegat hawn fuq, il-volumi mibjugħa mill-applikant lill-UE matul il-PIR ma jissuġġerixxux li dan warrab minn dak is-suq jew li jintendi li jagħmel fil-futur qrib.
(49)
Fil-kummenti tiegħu dwar l-iżvelar, l-applikant saħaq li l-unika raġuni ppreżentata fl-iżvelar mill-Kummissjoni biex tiċħad ir-rilevanza taż-żieda fid-domanda fis-suq domestiku hija l-kobor tal-marġni tad-dumping misjub. Barra minn hekk, l-applikant sostna li l-Kummissjoni, minkejja li rrikonoxxiet bosta mill-punti ewlenin konnessi mas-suq Russu, naqset milli tasal għal konklużjoni adegwata minn dawn l-argumenti.
(50)
Dawn l-affermazzjonijiet għandhom jiġu miċħuda. L-ewwel nett, mhux biss is-sejbiet ta’ dumping, imma anki s-sejbiet tal-volumi huma xhieda kontra l-argument. It-tieni, l-Istituzzjonijiet innutaw li l-ebda rikonoxximent ma sar mill-Kummissjoni u l-ebda dejta indipendenti ma ġiet ipprovduta biex issostni l-istqarrija li d-domanda għall-prodott ikkonċernet mistennija li tikber fir-Russja u li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-grupp se jogħlew ħafna aktar malajr mill-ispiża tal-produzzjoni.
(51)
(iv)
Ir-raba’, l-applikant semma li s-siti tal-produzzjoni Russi tiegħu tal-ferrosilikon ħadmu bil-kapaċità massima tagħhom għal għadd ta’ snin, li ma kellu l-ebda pjanijiet li jżid il-kapaċità produttiva kumplessiva tiegħu tal-ferrosilikon fil-futur prevedibbli u li ma kien hemm l-ebda indikazzjoni bil-maqlub ta’ dan.
(52)
Madankollu, ġie nnutat irkupru sinifikanti tal-kapaċitajiet wara l-kriżi finanzjarja tal-2009 u l-applikant irrapporta espansjoni tal-kapaċitajiet b’10 % - 20 % (firxa pprovduta għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità) meta mqabbla mal-perjodu ta’ qabel il-kriżi finanzjarja tal-2009.
(53)
Wara l-iżvelar, l-applikant issottometta li tqabbil tal-kapaċità tal-produzzjoni ta’ wara l-PIR ma’ dik tal-perjodu ta’ referenza ma kienx jixraq billi l-applikant kien antiċipa l-kriżi finanzjarja tal-2009 u, allur, kien diġà naqqas il-kapaċità tal-produzzjoni. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat; Espansjoni tal-kapaċitajiet irrapportati b’10 %-20 % tista’ tiġi osservata bi tqabbil mal-2007 - u mhux mal-2009, meta l-kapaċitajiet kienu fl-aktar livelli baxxi tagħhom. Barra minn hekk, il-kriżi finanzjarja tal-2009 ma setgħetx laqtet il-kapaċità tal-produzzjoni tal-applikant fl-2007.
2.5. Konklużjoni: evidenza insuffiċjenti ta’ natura dejjiema ta’ bidliet fiċ-ċirkustanzi
(54)
L-analiżi tal-talbiet tal-applikant fir-rigward tan-natura dejjiem tal-bidliet fiċ-ċirkustanzi, kif imfisser hawn fuq, twassal għall-konklużjoni li bħalissa hemm evidenza insuffiċjenti li kwalunkwe bidliet fiċ-ċirkustanzi huma ta’ natura dejjiema. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-applikant, u allura l-marġni tad-dumping tiegħu, jidhru li se jkomplu jitilgħu u jinżlu, wara b’mod partikolari, l-iżvilupp fis-suq dinji tal-prezzijiet. Għalkemm l-applikant wera ċerti bidliet fiċ-ċirkustanzi, dawn ma jistgħux jitqiesu ta’ xhieda li x-xejra tal-prezzijiet tal-applikant tul il-PIR hija ta’ natura dejjiema. Għaldaqstant ġie konkluż li ikun prematur u għalhekk mhux ġustifikat li jitnaqqas id-dazju f’dan il-punt ta’ żmien.
3. IMPENJI
(55)
L-applikant flimkien mal-importatur relatat miegħu offrew impenn ta’ prezz b’konformità mal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(56)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-prezz tal-prodott huwa volatili ferm. Kif diġà ssemma fil-premessa (42) hawn fuq, ġie stabbilit li l-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni mill-applikant matul il-PIR varjaw b’mod sinifikanti ferm. Il-prodott, għalhekk, mhux adatt għal impenn ta’ prezz iffissat. Minkejja li l-esportatur ippropona mekkaniżmu ta’ indiċjar, ma kienx possibbli li tiġi stabbilita korrelazzjoni bejn il-volatilità tal-prezz tal-prodott lest u l-għajn tal-indiċjar propost, b’mod partikolari billi dan kien relatat ukoll mal-prodott lest u rrefera għal prezzijiet li kienu influwenzati minn importazzjonijiet suġġetti għad-dumping. Għalhekk, l-indiċjar propost tqies li mhux adatt.
(57)
Fir-rigward tar-riskji speċifiċi tal-kumpanija, ġie stabbilit li minħabba l-kumplessità tal-istruttura tal-kumpanija, ir-riskju ta’ krosskumpens huwa għoli ferm: prodotti oħrajn għajr il-prodott ikkonċernat jafu jinbiegħu permezz ta’ kummerċjant barra mill-Unjoni lil fergħa f’pajjiż terz relatat ieħor u mbagħad jerġgħu jinbiegħu fl-Unjoni.
(58)
Fl-aħħar nett, billi l-prodott innifsu jeżisti fi kwalitajiet differenti u huwa importat l-aktar bl-ingrossa, ma jkunx possibbli għall-awtoritajiet doganali li jiddistingwu l-ispeċifikazzjoni kimika (potenzjalment suġġetta għal Prezzijiet tal-Importazzjoni Minimi differenti) bla analiżi individwali ta’ kull tranżazzjoni, biex b’hekk il-monitoraġġ isir diffiċli ħafna, jekk mhux ukoll imprattikabbli.
(59)
Għalhekk l-offerta ta’ impenn ġiet miċħuda.
4. TERMINAZZJONI TAR-REVIŻJONI
(60)
Fid-dawl tas-sejbiet ta’ dumping kif ukoll fl-assenza ta’ natura dejjiema ppruvata tal-bidliet fiċ-ċirkustanzi, ġie konkluż li JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant u l-kumpanija relatata tagħha JSC Kuznetsk Ferroalloy Works għandhom ikomplu jkunu suġġetti għal-livell ta’ dazju speċifikat fir-regolament oriġinali, jiġifieri ta’ 22,7 %,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni interim parzjali tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ferrosilikon li jorġinaw, inter alia, fir-Russja, mibdija skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, hija b’dan mitmuma mingħajr emendi għal-livelli tal-miżura tal-antidumping fis-seħħ.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Jannar 2012.