ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. června 2011
týkající se státních podpor v odvětví zpracování uhynulých zvířat v roce 2003 - státní podpora C 23/05 (ex NN 8/04 a N 515/03)
(oznámeno pod číslem K(2011) 4425)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/651/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 7. listopadu 2003 oznámilo stále zastoupení Francie při Evropské unii v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) (1) Komisi, že některé podniky, které prodávají maso pro účely maloobchodu, budou osvobozeny od asanační dávky.
(2)
Původní oznámení se týkalo jednak podpor udělených v roce 2003 a zároveň podpor plánovaných na rok 2004. Protože část podpor již byla přidělena, rozhodla se tehdy Komise, že spis rozdělí. Toto rozhodnutí se v rámci podpor přidělených v roce 2003 zabývá pouze osvobozením od asanační daně.
(3)
Asanační dávka byla zrušena v dne 1. ledna 2004. Poté bylo financování veřejné služby zpracování uhynulých zvířat zajištěno zavedením „daně z porážky“, proti které Komise nevznesla námitky (2).
(4)
V rámci přezkoumání spisu o „dani z porážky“ (státní podpora N 515 A/03) zaslaly francouzské orgány Komisi příslušné informace k danému případu, zejména dopisem ze dne 29. prosince 2003.
(5)
Dopisem ze dne 7. dubna 2005, zaevidovaným dne 12. dubna 2005, francouzské orgány předložily doplňující informace, jež Komise požadovala dopisem ze dne 4. března 2005.
(6)
Komise ve věci předmětné podpory zahájila řízení v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, a to dopisem č. SG(2005)D/202956 ze dne 7. července 2005.
(7)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala ostatní členské státy a třetí zúčastněné strany k podání připomínek k dotyčným podporám.
(8)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky v dopisech ze dne 20. září 2005 a 15. listopadu 2005, které byly zaevidovány dne 17. listopadu 2005.
(9)
Komise obdržela připomínky od Sdružení řeznictví, řeznictví-uzenářství, lahůdkářství (Confédération de la boucherie, boucherie-charcuterie, traiteurs, dále jen „CFBCT“) ze dne 18. října 2005 a připomínky jedné soukromé společnosti ze dne 17. října 2005 (4) a ze dne 11. července 2008.
(10)
Dopisem ze dne 18. dubna 2011 francouzské orgány potvrdily, že osvobození od platby daně z nákupu masa (takzvaná „asanační daň“) udělené na rok 2003 některým podnikům uvádějícím zemědělské produkty na trh spadá do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (5).
II. POPIS
(11)
Předmětné opatření se týká financování veřejné asanační služby na rok 2003 a likvidace masokostních mouček, které již nemají obchodní využití.
(12)
Veřejná služba zpracování uhynulých zvířat se dříve financovala z asanačních daní, které byly zavedeny článkem 302a ZD francouzského všeobecného daňového zákoníku (Code général des impôts français), který vychází z článku 1 zákona č. 96-1139 ze dne 26. prosince 1996 o sběru a likvidaci uhynulých zvířat a jatečních odpadů (dále jen „zákon z roku 1996“).
(13)
Asanační daň se vybírá z nákupu masa a některých dalších produktů jakoukoliv osobou, která provádí maloobchodní prodej těchto produktů. Daní jsou v zásadě povinné všechny osoby, které provádějí maloobchodní prodej. Jejím základem byla hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) u nákupů bez ohledu na původ produktu:
-
maso a droby, čerstvé nebo vařené, chlazené nebo mražené, drůbeží, králičí, ze zvěře nebo ze skotu, ovcí, koz, prasat a koňů, oslů a jejich kříženců,
-
solená masa, uzenářské výrobky, sádlo, zpracované masové konzervy a konzervy z drobů,
-
krmivo na základě masa a drobů.
(14)
Podniky, jejichž obrat za předcházející kalendářní rok byl nižší než 2 500 000 francouzských franků (FRF) (6) (381 122 EUR) bez DPH, byly od daně osvobozeny. Sazby pro vyměření daně byly stanoveny podle výše měsíčních nákupů bez DPH na 0,5 % do 125 000 FRF (19 056 EUR) a na 0,9 % nad 125 000 FRF. Článkem 35 opravného finančního zákona na rok 2000 (zákon č. 2000-1353 ze dne 30. prosince 2000) byly provedeny určité změny v mechanismu asanační daně, které vstoupily v platnost 1. ledna 2001. Účelem těchto změn bylo čelit účinkům krize BSE a z nich plynoucím vícenákladům. Základ daně byl tedy rozšířen i na „ostatní masné výrobky“. Sazba daně byla stanovena na 2,1 % při výši měsíčních nákupů do 125 000 FRF (19 056 EUR) a na 3,9 % nad 125 000 FRF. Kromě toho byly všechny podniky s obratem za předcházející kalendářní rok nižším než 5 000 000 FRF (762 245 EUR) bez DPH od daně osvobozeny.
(15)
Původně, tj. od 1. ledna 1997, byl výnos z daně přidělen do fondu za tímto účelem zvláště založeného, jehož předmětem bylo financování služby sběru a odstraňování kadáverů zvířat a jatečních konfiskátů prohlášených za nevhodné pro lidskou spotřebu a pro výživu zvířat, tj. činností stanovených článkem 264 zemědělského zákoníku jako úloha veřejné služby. Fond byl řízen Národním střediskem pro plánování struktur zemědělství (Centre national pour l’aménagement des structures des exploitations agricoles, CNASEA).
(16)
Od 1. ledna 2001 byl výtěžek z asanační daně přidělován do souhrnného státního rozpočtu, tedy již ne do za tímto účelem vytvořeného fondu. Na rok 2003 mělo ministerstvo pro zemědělství, potraviny, rybolov a pro venkov k dispozici prostředky na základě vyhlášky č. 2002-1580 ze dne 30. prosince 2002 o uplatňování finančního zákona v roce 2003. Spadaly do běžných výdajů tohoto ministerstva v části IV, Veřejná opatření, 4. oddíl, ekonomická opatření, pobídky a intervence. Na rok 2003 byl výnos z této daně ohodnocen na 550 milionů EUR.
(17)
Oznámení na rok 2003 počítalo s podporou na uskladnění a likvidaci masokostních mouček a s podporou pro převoz a likvidaci uhynulých zvířat a pro jateční odpady. Dále zákon z roku 1996 stanovoval osvobození podniků prodávajících maso pro účely maloobchodu, jejichž roční obrat byl nižší než 762 245 EUR. Podle informací, které má Komise k dispozici, platil zákon z roku 1996 po celý rok 2003.
(18)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že u opatření podpory týkajících se sběru a likvidace uhynulých zvířat, uskladnění a likvidace masokostních mouček a jatečních odpadů nehrozí, že by měla vliv na podmínky obchodu v takové míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Mohou tedy využít výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU, jelikož se jedná o opatření, která mohou přispět k rozvoji odvětví. Komise se však rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o EU, pokud jde o existenci podpor podnikům osvobozeným od asanační daně a o slučitelnost těchto podpor.
(19)
V okamžiku zahájení šetření se Komise domnívala, že osvobození od asanační daně způsobilo ztrátu na státních příjmech, a toto osvobození se tak jevilo jako neodůvodněné vzhledem k povaze a struktuře daňového systému, jehož smyslem je zajišťovat státu příjmy. Osvobození se podle informací, které měla Komise k dispozici, totiž nevztahovalo na obrat realizovaný prodejem masa, ale na celkový obrat z prodeje.
(20)
Protože se asanační daň počítá z hodnoty masných výrobků, nezdálo se odůvodněné osvobodit od úhrady daně podnik s vyšším obratem z prodeje masa, zatímco by jeho konkurent, který by s masnými výrobky realizoval nižší obrat, dani podléhal.
(21)
Proto se zdálo, že uvedené osvobození vytváří selektivní výhodu. Jednalo by se tedy o podporu prodejců, jejichž daňové zatížení by se díky osvobození zmírnilo. Na základě číselných údajů, které se týkají obchodu s masem, Komise usoudila, že osvobození od daně pro rok 2003 obchodníků, kteří realizují obrat nižší než 762 245 EUR, je výhoda představující státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(22)
Komise nemohla vyloučit, že osvobození od daně nemá vliv na obchod mezi členskými státy, zejména v hraničních oblastech.
(23)
Osvobození od daně obchodníků, kteří realizují obrat nižší než 762 245 EUR, se tedy jevilo jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(24)
Osvobození se v daném případě jevilo jako snížení nákladů bez jakéhokoliv stimulačního prvku a bez protihodnoty ze strany příjemců, jehož slučitelnost s pravidly hospodářské soutěže nebyla prokázána.
(25)
Komise se proto domnívala, že podpora spadá do oblasti působnosti bodu 3.5 Pokynů Společenství o státní podpoře v odvětví zemědělství (7), které byly v té době platné. V uvedeném bodě bylo stanoveno, že aby byla opatření považována za slučitelná se společným trhem, musí jakékoli opatření obsahovat pobídkový prvek nebo vyžadovat nějaké protiplnění na straně příjemce. Kromě výjimek výslovně stanovených v právním řádu Společenství nebo v uvedených pokynech, jsou jednostranné státní podpory určené pouze ke zlepšení finanční situace producentů, které nijak nepřispívají rozvoji odvětví, přirovnávány k provozním podporám, jsou tedy neslučitelné se společným trhem.
(26)
U podniků osvobozených od asanační daně nemohla Komise vyloučit, že se jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a že jde o provozní podporu, u níž Komise měla pochybnosti o slučitelnosti s vnitřním trhem.
III. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(27)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky v dopise ze dne 20. září 2005 a ze dne 15. listopadu 2005. Ve svých dopisech potvrdily, že se v případě osvobození od daně podniků, které nepodléhaly dani, bezesporu jednalo o podporu v smyslu Smlouvy o ES. Komise navíc došla k podobnému závěru ve svém rozhodnutí 2005/474/ES (8), které se týkalo osvobození od daně od 1. ledna 1997 do 31. prosince 2002 (podpora NN 17/01, nové číslo C 49/02).
(28)
Francouzské orgány však argumentovaly před vstupem v platnost nařízení (ES) č. 1998/2006, že podpory spadaly do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (9). Podle nich vyplývalo z počtu dotyčných podniků, jichž bylo ročně v průměru více než 100 000, a z hodnoty ročního obratu pro osvobození od daně (762 245 EUR), že výše osvobození, kterou by bylo možné považovat za státní podporu, byla každopádně nižší než maximální částka 100 000 EUR během tříletého období, jak stanoví nařízení (ES) č. 69/2001.
(29)
Aby francouzské orgány prokázaly, že maximální částka u podniků, které byly osvobozeny v roce 2003, byla systematicky nižší než 100 000 EUR během tříletého období, využily dvě metody.
(30)
Nejprve určily roční obrat podniku, který platí během tříletého období daně ve výši 100 000 EUR, což ročně činí v průměru 33 333 EUR. Z této částky se vycházelo a pro jednotlivé daňové sazby (2,1 % a 3,9 %) se stanovil základ pro výpočet daně odpovídající nákupům masa daného podniku. Na základě hodnoty těchto nákupů masa pak francouzské orgány odhadly roční obrat, přičemž vycházely z (nadnesené) hypotézy, že se daný podnik specializuje na obchod s masem. Pomocí této metody pak stanovily obrat podniku, který byl výrazně vyšší než mezní hodnota pro osvobození od daně. Její výše činila 762 245 EUR, mezní hodnota tak byla výrazně překročena, což znamená, že podnik, který během tří let platí daně ve výši 100 000 EUR, nemůže být v žádném případě osvobozen od daně z nákupu masa.
(31)
Dále se pak francouzské orgány snažily stanovit výši daně podniku specializovaného na maso, jehož obrat činí 762 000 EUR, tedy je těsně pod mezní hodnotou pro osvobození od daně. Z koeficientu nákupu/obratu ve výši 0,58 (10) francouzské orgány vypočítaly hodnotu nákupů masa takového podniku na 441 960 EUR (762 000 × 0,58). Tato druhá metoda výpočtu ukazuje, že maximální částka osvobození činí 13 132 EUR ročně na jeden podnik, což je každopádně částka nižší než 100 000 EUR během tří let.
(32)
Po vstupu nařízení (ES) č. 1998/2006 v platnost francouzské orgány potvrdily, že osvobození od platby daně z nákupu masa (takzvaná „asanační daň“) udělené na rok 2003 některým podnikům uvádějícím zemědělské produkty na trh spadá do oblasti působnosti uvedeného nařízení, zejména článku 5, který se týká přechodných opatření.
IV. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(33)
Sdružení řeznictví, řeznictví-uzenářství, lahůdkářství (dále jen „CFBCT“) nejprve upozornilo, že předmětné opatření neodpovídá definici státní podpory a že daňový mechanismus uplatňovaný pro některé podniky v závislosti na výši jejich obratu je zcela oprávněný s ohledem na povahu daňového systému. Podle CFBCT byla daň z nákupu masa hrazena a kontrolována podle pravidel platných pro DPH a obdobné daně. Stanovení mezní hodnoty pro osvobození od daně vycházelo z objektivních a racionálních kritérií, která byla shodná jako u mezních hodnot vztahujících se na jiné daně. Zákon z roku 1996 odpovídal logice francouzského systému pro vybírání DPH. Cílem zákona tedy nebylo vytvořit zvláštní výhody pro některé podniky, ale zavést hranici zdanění a zohlednit schopnost některých podniků platit daně a zejména zohlednit životosachopnost malých řeznictví.
(34)
Podle sdružení CFBCT toto opatření také nemělo vliv na obchod uvnitř Společenství. Protože se totiž týkalo velmi malých podniků a protože jsou tyto podniky činné na trhu, který je ze zeměpisného hlediska extrémně omezený, je důvod pochybovat o tom, že by opatření bylo státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(35)
Sdružení CFBCT zdůrazňuje, že ačkoliv podniky osvobozené od platby daně skutečně měly prospěch z podpory, byla tato podpora každopádně v souladu s pravidly Smlouvy.
(36)
Komise by osvobození od daně malých řeznictví a lahůdkářství měla v daném případě považovat za odůvodněné cílem všeobecného zájmu: řízení krize vyvolané nemocí šílených krav a nezbytné zpracování nebezpečných produktů. Navíc se toto opatření týkalo pouze malých a středních podniků a teoreticky by se na něj vztahovala nařízení o osvobození, která byla v té době platná, tedy nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (11) a nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(37)
Sdružení CFBCT se každopádně domnívá, že požadavek na vrácení podpory, ke kterému by došlo po případném ohodnocení opatření jako státní podpory neslučitelné s jednotným trhem, by bylo v rozporu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (13), protože záporným rozhodnutím a vracením podpory by se nezohlednila oprávněná očekávání podniků, kterým byla udělena podpora.
(38)
Každopádně pokud by byla výše podpory dodatečně stanovena na základě zpětného paušálního zdanění, zřejmě by byla pod mezní hodnotou pro minimální podporu, protože potenciální příjemci těchto podpor byly většinou mikroponiky.
(39)
Podle informací, které má Komise k dispozici, se uvedená soukromá společnost ve Francii zabývá distribucí potravin. Protože tato společnost v letech 2001 až 2003 podléhala asanační dani a protože požadovala vrácení částky zaplacené francouzským daňovým orgánům, domnívá se, že je v jejím zájmu předložit k danému případu připomínky.
(40)
Tato společnost se domnívá, že v rozporu se závěry Komise v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 5. července 2005 (2005/C 228/06) (14), nebylo zrušeno propojení mezi podporou v odvětví zpracování uhynulých zvířat a daní z nákupu masa. Podle ní je asanační daň na rok 2003 založená na článku 302a ZD francouzského všeobecného daňového zákoníku (Code général des impôts français) a financuje mechanismus státních podpor podle článku 107 Smlouvy o fungování EU. Protože tento mechanismus nebyl předem Komisi oznámen, měl by se prohlásit za protiprávní.
(41)
Dále se uvedená společnost domnívá, že osvobození od daně není slučitelné s článkem 107 Smlouvy o fungování EU, tedy ani se zásadou rovnosti v daňové oblasti a proto ani s pravidly hospodářské soutěže.
V. POSOUZENÍ
(42)
V souladu s čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(43)
Na základě článku 21 nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem (15) se články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU vztahují na odvětví vepřového masa. Vztahují se na odvětví hovězího a telecího masa v souladu s článkem 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (16). Před přijetím nařízení (ES) č. 1254/1999 se články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU vztahovaly na odvětví hovězího a telecího masa v souladu s článkem 24 nařízení Rady (EHS) č. 805/68 (17). Vztahují se na odvětví ovčího a kozího masa v souladu s článkem 22 nařízení Rady (ES) č. 2467/98 ze dne 3. listopadu 1998 o společné organizaci trhu s ovčím a kozím masem (18). Vztahují se na odvětví drůbežího masa v souladu s článkem 19 nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (19). Nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (20) se zrušila tato jednotlivá nařízení a v jeho článku 180 se stanovilo, že se pravidla státních podpor vztahují na výše uvedené produkty.
(44)
Francouzské orgány potvrdily, že osvobození od platby daně z nákupu masa (takzvaná „asanační daň“) udělené na rok 2003 některým podnikům uvádějícím zemědělské produkty na trh spadá do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1998/2006.
(45)
Podle nařízení (ES) č. 1998/2006 se má u podpor splňujících podmínky stanovené nařízením za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a že tedy nepodléhají povinnosti informovat podle 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
(46)
Nařízení (ES) č. 1998/2006 se vztahuje na podporu udělenou podnikům ve všech odvětvích, ale u podniků činných v odvětví zpracování a uvádění produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES na trh pouze v případě, že výše podpory není stanovena na základě ceny nebo množství produktů tohoto typu zakoupených od primárních producentů nebo uvedených na trh danými podniky a není-li poskytnutí podpory závislé na podmínce, že bude zčásti nebo zcela předána prvovýrobcům.
(47)
V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1998/2006 se toto nařízení rovněž použije na podpory poskytnuté před jeho vstupem v platnost podnikům provozujícím zpracovávání a uvádění na trh zemědělských produktů, jestliže podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v článku 1 a 2. Nařízení (ES) č. 1998/2006 vstoupilo v platnost dnem 29. prosince 2006.
(48)
V souladu s čl. 2 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1998/2006 nesmí celková výše podpory de minimis poskytnuté jednomu podniku v kterémkoli tříletém období přesáhnout částku 200 000 EUR. Stanovený strop se vztahuje na příspěvek vyplacený v hotovosti. U všech použitých částek se jedná o hrubé částky, tj. před srážkou přímé daně nebo jiných poplatků. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory.
(49)
Předmětné podniky byly činné ve zpracování a uvádění na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES a dalších produktů a v roce 2003 byly osvobozeny od asanační daně. V souladu s přechodnými opatřeními uvedenými v článku 5 nařízení (ES) č. 1998/2006 se proto v tomto případě uvedené nařízení použije.
(50)
Francouzské orgány prokázaly, že podmínky požadované nařízením (ES) č. 1998/2006 jsou splněny, protože ekvivalent podpory, kterou každý příjemce obdržel, ani v jednom případě nepřesáhl 200 000 EUR v tříletém období, neboť maximální osvobozená částka činila 13 132 EUR ročně na jeden podnik (viz 29. bod odůvodnění).
(51)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že osvobození podniků prodávajících maso pro účely maloobchodu, jejichž roční obrat byl v roce 2003 nižší než 762 245 EUR, spadá do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1998/2006 a splňuje podmínky stanovené uvedeným nařízením. Proto toto osvobození není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Osvobození od asanační daně na rok 2003 podniků prodávajících maso pro účely maloobchodu, jejichž roční obrat je nižší než 762 245 EUR, není podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francii.
V Bruselu dne 29. června 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Ġunju 2011
dwar għajnuna fis-settur tal-proċessar tal-karkassi tal-annimali fl-2003 Għajnuna mill-Istat C 23/05 (ex NN 8/04 u ex N 515/03)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4425)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/651/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Billi:
I. IL-PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tas-7 ta’ Novembru 2003, ir-rappreżentanza permanenti ta’ Franza għall-Unjoni Ewropea nnotifikat lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem it-“TFUE”) (1) dwar eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali għal ċerti impriżi li jbigħu l-laħam bl-imnut.
(2)
In-notifika originali kienet tikkonċerna, min-naħa, l-għajnuniet mogħtija fl-2003 u min-naħa l-oħra l-għajnuniet li huma ppjanati mill-2004 ’l quddiem. Billi parti mill-għajnuniet kienet diġà ngħatat, il-Kummissjoni ddeċidiet f’dak il-każ li taqsam il-fajl f’żewġ każijiet. Mill-għajnuniet mogħtija fl-2003, qed tiġi investigata biss l-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali skont din id-deċiżjoni preżenti.
(3)
It-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali kienet tneħħiet fl-1 ta’ Jannar 2004. Wara, il-finanzjament tal-impjanti tas-settur pubbliku għall-proċessar tal-karkassi tal-annimali kien iggarantit mid-dħul ta’ “taxxa fuq il-qatla”, li għaliha l-Kummissjoni ma għamlet l-ebda oġġezzjoni (2).
(4)
Fil-kuntest tal-investigazzjoni tal-fajl dwar it-“taxxa fuq il-qatla” (Għajnuna mill-Istat Nru N515 A/03), l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu informazzjoni relatata wkoll ma’ dan il-każ lill-Kummissjoni, notevolment permezz tal-ittra tad-29 ta’ Diċembru 2003.
(5)
L-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw informazzjoni kumplimentari, mitluba mill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tal-4 ta’ Marzu 2005, fl-ittra tagħhom tas-7 ta’ April 2005, irreġistrata fit-12 ta’ April 2005.
(6)
Il-Kummissjoni fetħet il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward l-għajnuna konċernata permezz tal-ittra Nru SG(2005)D/202956 tas-7 ta’ Lulju 2005.
(7)
Id-Deċiżjoni li tinfetaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-oħra u l-partijiet terzi interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuniet konċernati.
(8)
L-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti tagħhom permezz tal-ittri tal-20 ta’ Settembru 2005 u tal-15 ta’ Novembru 2005, irreġistrati fis-17 ta’ Novembru 2005.
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-Confédération de la boucherie, boucherie-charcuterie, traiteurs (Konfederazzjoni Franċiża tal-bejjiegħa tal-laħam u d-delikatessen, u ta’ dawk li jqassmu l-laħam) (minn hawn ’il quddiem “CFBCT”) fit-18 ta’ Ottubru 2005 u osservazzjonijiet minn kumpanija privata fis-17 ta’ Ottubru 2005 (4) u l-11 ta’ Lulju 2008.
(10)
Permezz tal-ittra tat-18 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Franċizi kkonfermaw li l-eżenzjoni mill-ħlas tat-taxxa fuq ix-xiri tal-laħmijiet (imsejħa “taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali”) mogħtija fis-sena 2003 lil ċerti impriżi li jqiegħdu fis-suq prodotti agrikoli kienet taqa’ taħt ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 tas-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat [tal-KE] dwar l-għajnuna de minimis (5).
II. DESKRIZZJONI
(11)
Il-miżura konċernata tirrigwarda l-finanzjament għas-sena 2003, tal-impjanti tas-settur pubbliku għall-proċessar tal-karkassi tal-annimali u tad-distruzzjoni tad-dqiq mil-laħam u l-għadam li ma jistax jibqa’ jintuża kummerċjalment.
(12)
L-impjanti tas-settur pubbliku għall-proċessar tal-karkassi tal-annimali qabel kienu jiġi ffinanzjati mit-taxxa fuq it-trattament tal-karkassi, introdotta mill-Artikolu 302a ZD tal-Kodiċi Ġenerali Franċiż tat-Taxxa, li ġie adottat skont l-Artikolu 1 tal-Liġi Franċiża Nru 96-1139 tas-26 ta’ Diċembru 1996 dwar il-ġbir u d-distruzzjoni tal-karkassi tal-annimali u l-iskart tal-biċċeriji (minn hawn ’il quddiem il-“Liġi tal-1996”).
(13)
It-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali kienet tapplika fuq ix-xiri tal-laħam u prodotti oħra speċifiċi mill-bejjiegħa bl-imnut kollha ta’ dawk il-prodotti. Bi prinċipju, it-taxxa kellha titħallas mill-bejjiegħa bl-imnut kollha. It-taxxa kienet tiġi bbażata fuq il-valur mingħajr VAT tax-xiri mill-bejjiegħa ta’ dawn il-prodotti kollha:
-
laħmijiet u ġewwieni, friski jew imsajrin, imkessħa jew iffriżati ta’ tjur, fniek, u kaċċa jew annimali tal-ispeċijiet bovini, ovini, kaprini, tal-majjal u tal-ispeċijiet taż-żwiemel, ħmir u t-taħlitiet tagħhom;
-
laħmijiet immellħin, prodotti tal-laħam ipproċessat, xaħam, laħam ippreservat u ġewwieni pproċessat;
-
għalf tal-annimali magħmul minn laħam u ġewwieni.
(14)
L-impriżi li d-dħul tagħhom matul is-sena ta’ qabel kien inqas minn 2 500 000 Frank Franċiż (FRF) (6) (EUR 381 122) mingħajr VAT kienu eżentati mit-taxxa. Ir-rata tat-taxxa kienet iffissata fuq il-livell ta’ xiri mingħajr VAT għal kull xahar, 0,5 % sa ammont ta’ FRF 125 000 (EUR 19 056) u 0,9 % ’l fuq minn FRF 125 000. L-Artikolu 35 tal-Liġi Finanzjarja emendata għas-sena 2000 (Liġi Nru 2000-1353 tat-30 ta’ Diċembru 2000), ġabet ċerti modifiki fis-sistema tat-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali li daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2001. Dawn il-modifiki kienu intenzjonati biex itaffu l-effetti tal-kriżi tal-BSE u l-ispejjeż addizzjonali li kkawżat. Wara ż-żmien, il-bażi tat-taxxa ġiet estiża fuq “prodotti oħra li ġejjin mil-laħam”. Ir-rata tat-taxxa kienet iffissata għal 2,1 % tal-livell ta’ xiri għal kull xahar sa ammont ta’ FRF 125 000 (EUR 19 056) u għal 3,9 % ’l fuq minn FRF 125 000. Minbarra dan, l-impriżi li d-dħul tagħhom matul is-sena ta’ qabel kien inqas minn FRF 5 000 000 (EUR 762,245) mingħajr VAT kienu eżentati mit-taxxa.
(15)
Fil-bidu, jiġifieri mill-1 ta’ Jannar 1997, id-dħul mit-taxxa kien jitħallas lil fond ad hoc maħluq speċifikament għal dan il-għan, intenzjonat biex jiffinanzja s-servizz tal-ġbir u d-distruzzjoni tal-karkassi tal-annimali u tal-materjal fil-biċċeriji rikonoxxut bħala mhux tajjeb għall-konsum mill-bniedem jew mill-annimali, jiġifieri l-attivitajiet definiti bħala li jaqgħu taħt servizz pubbliku skont l-Artikolu 264 tal-Kodiċi Rurali. Il-fondi kienu jitmexxew miċ-Centru Nazzjonali għall-Iżvilupp ta’ Azjendi Agrikoli (Centre national pour l’aménagement des structures des exploitations agricoles - CNASEA).
(16)
Wara l-1 ta’ Jannar 2001, id-dħul mit-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali kien jgħaddi direttament għall-Baġit tal-Istat, u ma baqgħetx tgħaddi lill-fond maħluq għal dak il-għan. Għas-sena 2003, il-fondi kienu disponibbli għall-Ministeru tal-Agrikoltura, l-Alimentazzjoni, is-Sajd u l-Affarijiet Rurali skont id-Digriet Nru 2002-1580 tat-30 ta’ Diċembru 2002 li kien jimplimenta l-Liġi Finanzjarja għall-2003. Kienu jiġu assenjati bħala nefqa ordinarja tal-Ministeru, skont it-Titolu IV, Għajnuna Pubblika, il-Parti 4, miżuri ekonomiċi, inċentivi u għajnuna. Id-dħul minn din it-taxxa għas-sena 2003 kien stmat li kien EUR 550 miljun.
(17)
In-notifika tal-2003 pprovdiet għajnuna għall-istokkjar u d-distruzzjoni tad-dqiq mill-annimali, kif ukoll għajnuna għat-trasport u d-distruzzjoni ta’ annimali li nstabu mejta u għall-iskart tal-biċċeriji. Barra minn hekk, il-Liġi tal-1996 kienet tipprovdi għall-eżenzjoni ta’ impriżi li jbigħu l-laħam bl-imnut u li kellhom dħul annwali ta’ inqas minn EUR 762 245. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, il-Liġi tal-1996 kienet fis-seħħ matul is-sena 2003 kollha.
(18)
Il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura, ikkonkludiet li ma kienx hemm riskju li l-miżuri ta’ għajnuna rigward it-tneħħija u d-distruzzjoni tal-annimali mejta, u l-istokkjar u d-distruzzjoni tad-dqiq mill-annimali u mill-iskart tal-biċċeriji, jaffettwaw ħażin il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’tali mod li jmur kontra l-interess komuni. Għalhekk setgħu jiġu kkunsidrati, skont id-deroga pprovduta fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, bħala miżuri li jistgħu jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ il-proċedura pprovduta fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-eżistenza u l-kompatibbiltà tal-għajnuniet għal kummerċ eżentat mill-ħlas tat-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali.
L-argumenti li qajmet il-Kummissjoni fil-kuntest tal-ftuħ tal-proċedura tal-investigazzjoni
(19)
Meta nbdiet il-proċedura tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni stmat li l-eżenzjoni mill-ħlas tat-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali kienet timplika telf ta’ riżorsi għall-Istat u ma kinitx iġġustifikata min-natura u s-sistema tat-taxxa li l-għan tagħha huwa li tassigura dħul għall-Istat. Fil-fatt, skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, l-eżenzjoni kienet ibbażata fuq id-dħul globali mill-bejgħ, u mhux fuq id-dħul mill-bejgħ tal-laħam.
(20)
Billi t-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali tiġi kkalkulata fuq il-valur tal-prodotti ġejjin mil-laħam, ma jidhirx li l-eżenzjoni ta’ impriża mill-ħlas tat-taxxa li għandha dħul ogħla mil-laħam hija ġġustifikata, meta l-kompetitur tagħha bi dħul minn prodotti li ġejjin mil-laħam iktar baxx, ikollhom iħallsuha.
(21)
B’riżultat ta’ dan, din l-eżenzjoni tidher li qed toħloq vantaġġ selettiv. Tidher ukoll bħala għajnuna li tiffavorixxi l-bejjiegħa li, billi jiġu eżentati, ikollhom it-taxxa tagħhom imnaqqsa. Abbażi taċ-ċifri tal-kummerċ tal-laħam, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-eżenzjoni tat-taxxa fl-2003 favur il-bejjiegħa li kellhom dħul ta’ inqas minn EUR 762 245 kienet vantaġġ li seta’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(22)
Il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi l-possibbiltà li l-eżenzjoni mit-taxxa jista’ jkollha effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri, speċjalment f’żoni qrib il-konfini.
(23)
L-eżenzjoni mit-taxxa favur il-bejjiegħa li għandhom dħul ta’ anqas minn EUR 762 245 setgħet titqies bħal għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(24)
L-eżenzjoni f’dan il-każ kienet tidher li tikkonsisti fi tnaqqis tat-taxxi, mingħajr ebda element ta’ inċentiva u mingħajr kumpens mill-benefiċjarji li l-kompatibbiltà tagħhom mar-regoli tal-kompetizzjoni ma kinitx ippruvata.
(25)
Għalhekk il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuna kienet taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-punt 3.5 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu (7), li kienu japplikaw f’dak iż-żmien. Skont dan il-punt, biex tiġi meqjusa kompatibbli mas-suq intern, kwalunkwe miżura ta’ għajnuna għandu jkollha ċertu element ta’ inċentiva jew titlob kontraparti mill-benefiċjarju. Għaldaqstant, jekk ma jkunx hemm dispożizzjoni speċifika fil-leġiżlazzjoni Komunitarja jew f’dawn il-linji gwida dwar l-eżenzjonijiet, miżuri unilaterali ta’ għajnuna mill-Istat li huma intenzjonati biss biex itejbu s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ produtturi, iżda li bl-ebda mod ma jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur, huma kkunsidrati bħala għajnuna operattiva li hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(26)
Għall-bejgħ eżentat mill-ħlas tat-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali, il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li l-għajnuna konċernata tista’ tkun għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u tista’ tikkostitwixxi għajnuna operattiva, u li dwarha l-Kummissjoni kellha dubji rigward il-kompatibbiltà mas-suq intern.
III. KUMMENTI PPREŻENTATI MINN FRANZA
(27)
L-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw il-kummenti tagħhom permezz tal-ittri tal-20 ta’ Settembru 2005, u tal-15 ta’ Novembru 2005. F’dawn l-ittri, huma kkonfermaw illi ma setax jiġi kkontestat illi l-eżenzjoni mit-taxxa mogħtija lill-impriżi kienet tirrapreżenta għajnuna skont it-tifsira tat-Trattat tal-KE. Barra minn dan, il-Kummissjoni kienet waslet għall-konklużjoni simili fid-Deċiżjoni 2005/474/KE tagħha tal-14 ta’ Diċembru 2004 dwar l-eżenzjoni applikata bejn l-1 ta’ Jannar 1997 u l-31 ta’ Diċembru 2002 (għajnuna NN 17/01 ikklassifikata mill-ġdid bħala C 49/02) (8).
(28)
Madankollu, l-awtoritajiet Franċiżi, qabel ma daħal fis-seħħ ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006, kienu argumentaw illi l-għajnuniet kienu jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 69/2001 tat-12 ta’ Jannar 2001 dwar it-tħaddim tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar għajnuna de minimis (9). Huma ddikjaraw li l-għadd ta’ impriżi konċernati, li kien jammonta għal medja ta’ aktar minn 100 000 fis-sena, u l-limitu tad-dħul użat għall-eżenzjoni (EUR 762 245) kienu jimplikaw illi l-ammont tal-eżenzjoni li jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kien ikun, fi kwalunkwe każ, iktar baxx mil-limitu ta’ EUR 100 000 fuq perjodu ta’ tliet snin ipprovdut fir-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(29)
Sabiex juru li l-ammont tal-eżenzjoni mogħti lil dawn l-impriżi fl-2003 kien dejjem iktar baxx minn EUR 100 000 fuq perjodu ta’ 3 snin, l-awtoritajiet Franċiżi applikaw żewġ metodi.
(30)
Fl-ewwel każ, l-awtoritajiet Franċiżi ppruvaw jaslu għaċ-ċifra tad-dħul ta’ impriża li kienet ħallset taxxa ta’ EUR 100 000 fuq perjodu ta’ 3 snin, jew taxxa annwali medja ta’ EUR 33 333. Abbażi tal-ammont stabbilit, maqsum skont il-livell tat-taxxa (2,1 % u 3,9 %), stabbilixxew il-bażi tat-taxxa li tikkorrispondi għax-xiri tal-laħam tal-impriża. Fl-aħħar nett, skont il-valur ta’ dan ix-xiri tal-laħam, waslu għal stima ta’ dħul annwali, abbażi tal-ipoteżi massimalista li din l-impriża kienet tispeċjalizza fil-kummerċ tal-laħam. Dan il-metodu ppermettilhom jistabbilixxu livell ta’ dħul għall-impriża li kien wisq ogħla mil-limitu tal-eżenzjoni mit-taxxa. Il-limitu tal-eżenzjoni ta’ EUR 762 245 kien għalhekk inqabeż sew, li kien ifisser li impriża li tkun ħallset taxxa ta’ EUR 100 000 fuq tliet snin ma tista’ bl-ebda mod tkun eżentata mit-taxxa fuq ix-xiri tal-laħam.
(31)
Fit-tieni każ, l-awtoritajiet Franċiżi ppruvaw jikkalkulaw l-ammont tat-taxxa ta’ impriża speċjalizzata fil-laħam li kellha dħul eżatti taħt il-limitu tal-eżenzjoni, li kien jammonta għal EUR 762 000. Abbażi ta’ koeffiċjent għax-xiri/dħul ta’ 0,58 (10), l-awtoritajiet Franċiżi ikkalkulaw il-valur tax-xiri tal-laħam ta’ EUR 441 960 (762 000 × 0,58) għal din l-impriża. Dan it-tieni metodu juri li l-ammont massimu ta’ eżenzjoni huwa ta’ EUR 13 132 fis-sena għal kull impriża, jiġifieri ammont li xorta baqa’ inqas minn EUR 100 000 fuq tliet snin.
(32)
Bid-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-eżenzjoni mill-ħlas tat-taxxa fuq ix-xiri tal-laħam (imsejħa t-“taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali”), mogħtija għall-2003 lil ċerti impriżi li jqiegħdu fis-suq prodotti agrikoli, kienet taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikulari tal-Artikolu 5 tiegħu dwar miżuri tranżitorji [ta’ tranżizzjoni].
IV. KUMMENTI PPREŻENTATI MINN TERZI PERSUNI
Kummenti mill-Konfederazzjoni tal-bejjiegħa tal-laħam u d-delikatessen, u ta’ dawk li jqassmu l-laħam (CFBCT)
(33)
L-ewwel nett, il-Konfederazzjoni tal-bejjiegħa tal-laħam u d-delikatessen, u ta’ dawk li jqassmu l-laħam (minn hawn ’il quddiem “CFBCT”) iddikjarat li l-miżura konċernata ma kinitx tilħaq il-kriterju għad-definizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat u li s-sistema tat-taxxa applikata għal ċerti impriżi abbażi tal-ammont tad-dħul tagħhom kienet iġġustifikata b’mod sħiħ minħabba l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa. Skont is-CFBCT, it-taxxa fuq ix-xiri tal-laħam kienet tinġabar u tiġi kkontrollata skont ir-regoli applikabbli għall-VAT u taxxi simili. L-iffissar tal-limitu tal-eżenzjoni kien ibbażat fuq kriterju oġġettiv u kriterju loġiku identiku għal dak tal-limiti applikabbli għal taxxi oħrajn. Il-Liġi tal-1996 kienet tagħmel parti mis-sistema Franċiża għall-ġbir tal-VAT. Għalhekk ma kellhiex l-għan li tagħti vantaġġ eċċezzjonali lil ċerti impriżi, iżda li fil-fatt, tintroduċi livell ta’ limitu, li jqis il-kapaċità ta’ impriżi li jħallsu t-taxxa, u b’mod partikulari, il-vijabbiltà ta’ bejjiegħa tal-laħam tas-sengħa.
(34)
It-tieni, is-CFBCT iddikjarat illi din il-miżura ma kinitx taffettwa l-kummerċ intra-Komunitarju. Fir-realtà, id-daqs estremament moderat tal-impriżi konċernati mill-miżura li qed tiġi kkunsidrata, u s-suq ġeografikament ferm limitat li joperaw fih, kien jitfa’ dubju fuq id-dikjarazzjoni li l-miżura kienet tikkonstitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(35)
Saħansitra anke jekk jiġi kkunsidrat li l-impriżi eżentati mill-ħlas tat-taxxa kienu effettivament ibbenefikaw minn għajnuna, is-CFBCT enfasizzat li din l-għajnuna kienet, fi kwalunkwe każ, kompatibbli mar-regoli tat-Trattat.
(36)
Il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-eżenzjoni tal-intrapriżi ż-żgħar tal-bejjiegħa tal-laħam u tal-bejjiegħa tas-sengħa bħala ġġustifikata skont għan ta’ interess ġenerali: l-immaniġġjar tal-kriżi tal-BSE u t-trattament meħtieġ għal prodotti perikolużi. Barra minn hekk, din il-miżura ma kinitx tikkonċerna biss l-intrapriżi żgħar u medji (SMEs) u kienet potenzjalment taqa’ taħt ir-regolamenti tal-eżenzjoni applikabbli dak iż-żmien, jiġifieri ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 70/2001 tat-12 ta’ Jannar 2001 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna tal-Istat lill-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju (11), u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1/2004 tat-23 ta’ Diċembru 2003 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat [tal-KE] dwar l-għajnuna tal-Istat għall-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni, il-proċessar u l-marketing [t-tqegħid fis-suq] ta’ prodotti tal-agrikoltura (12).
(37)
Is-CFBCT issotni li, fi kwalunkwe każ, ir-rekwiżit illi jitlob li l-għajnuna tiġi rkuprata, li eventwalment iwassal għal klassifikazzjoni ta’ inkompatibbiltà ta’ miżura ta’ għajnuna mill-Istat, tmur kontra l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (13), għaliex deċiżjoni negattiva u l-irkupru ma jqisux l-aspettattivi leġittimi tal-impriżi benefiċjarji.
(38)
Barra minn hekk, l-evalwazzjoni a posteriori tal-ammont tal-għajnuna abbażi ta’ tassazzjoni retroattiva fuq rata fissa probabbilment tibqa’ iktar baxxa mil-limiti de minimis, billi l-benefiċjarji potenzjali ta’ dawn l-għajnuniet kienu, fil-biċċa l-kbira tagħhom, impriżi mikro.
Kummenti ppreżentati minn kumpanija privata li l-kwartieri ġenerali tagħha huma fi Franza
(39)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, il-kumpanija privata konċernata kienet tħaddem attività ta’ distribuzzjoni tal-ikel fi Franza. Billi ħallset it-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali mis-sena 2001 sas-sena 2003, u billi kienet talbet ir-rimborż tal-ammont imħallas lis-servizzi tat-taxxa Franċiżi, il-kumpanija tqis li huwa fl-interess tagħha li tibgħat il-kummenti tagħha permezz ta’ din il-proċedura.
(40)
Il-kumpanija ssostni li, kuntrarju għall-konklużjoni tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura fil-5 ta’ Lulju 2005 (2005/C 228/06) (14), kien hemm konnessjoni bejn l-għajnuniet fis-settur tal-proċessar tal-karkassi tal-annimali u x-xiri tal-laħam. Il-kumpanija tqis li t-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali mħallsa matul is-sena 2003 hija bbażata fuq l-Artikolu 302a ZD tal-Kodiċi Ġenerali Franċiz tat-Taxxa u tiffinanzja skema tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 tat-TFUE. Billi din l-iskema ma kinitx innotifikata lill-Kummissjoni minn qabel, għandha tiġi ddikjarata illegali.
(41)
Barra minn hekk, il-kumpanija ssostni li l-eżenzjoni mit-taxxa hija inkompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 107 tat-TFUE, u li dan għandu jwassal biex it-taxxa tkun inkompatibbli mal-prinċipju ta’ ugwaljanza vis-à-vis it-taxxa mill-Istat u konsegwentament ir-regoli dwar il-kompetizzjoni.
V. VALUTAZZJONI
(42)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kwalunkwe għajnuna fi kwalunkwe forma li tkun mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu merkanzija għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq komuni, ħlief jekk stipulat mod ieħor fit-Trattat.
(43)
L-Artikoli 107, 108 u 109 tat-TFUE japplikaw għas-settur tal-laħam tal-majjal skont l-Artikolu 21 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2759/75 tad-29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-laħam tal-majjal (15). Dawn japplikaw għas-settur tal-laħam tal-bovini skont l-Artikolu 40 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1254/1999 tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar l-organizzazzjoni tas-suq taċ-ċanga u tal-vitella (16). L-Artikoli 107, 108 u 109 tat-TFUE kienu japplikaw għas-settur tal-laħam tal-bovini, qabel l-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1254/1999, skont l-Artikolu 24 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 805/68 (17). Dawn l-Artikoli japplikaw għas-settur tal-laħam tal-bovini u tan-nagħaġ skont l-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2467/98 tat-3 ta’ Novembru 1998 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq tal-laħam tal-nagħaġ u tal-mogħoż (traduzzjoni mhux uffiċjali) (18). Kienu japplikaw għas-settur tal-laħam tat-tjur skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2777/75 tad-29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni komuni fis-suq tal-laħam tat-tjur (19). Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (20) irrevoka dawn ir-Regolamenti differenti, u fl-Artikolu 180 tiegħu jipprovdi li r-regoli dwar l-għajnuniet mill-Istat japplikaw għall-prodotti msemmija hawn fuq.
(44)
L-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-eżenzjoni mill-ħlas tat-taxxa fuq ix-xiri tal-laħam (imsejħa t-“taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali”), mogħtija għall-2003 lil ċerti impriżi li jqiegħdu fis-suq prodotti agrikoli, kienet taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006.
(45)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006, l-għajnuniet li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fih, jitqiesu li jilħqu l-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, u għalhekk huma eżentati mir-rekwiżit ta’ notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(46)
Ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 japplika għall-għajnuniet mogħtija lill-impriżi tas-setturi kollha, iżda fil-każ ta’ impriżi attivi fil-proċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli elenkati fl-Anness I għat-Trattat tal-KE, japplika biss jekk l-ammont tal-għajnuna mhux stabbilit abbażi tal-prezz jew tal-kwantità tal-prodotti ta’ dan it-tip, mixtrija mill-produtturi primarji jew li tqiegħdu fis-suq mill-impriżi konċernati, u jekk l-għajnuna mhix ikkundizzjonata li tingħata parzjalment jew kollha kemm hi lil produtturi primarji.
(47)
Ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006, skont l-Artikolu 5(1) tiegħu, japplika għal għajnuniet mogħtija, qabel ma daħal fis-seħħ, lill-impriżi attivi fis-settur tal-proċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikoli 1 u 2. Ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 daħal fis-seħħ fid-29 ta’ Diċembru 2006.
(48)
Skont l-Artikolu 2(2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006, it-total gross ta’ għajnuna de minimis mogħti lill-istess impriża ma għandux jaqbeż EUR 200 000 matul perjodu ta’ tliet snin fiskali. Il-limitu stabbilit għandu jkun espress bħala għotja ta’ flus. Iċ-ċifri kollha użati huma f’ammonti grossi, jiġifieri qabel it-tnaqqis tat-taxxi jew imposti oħra. Fejn l-għajnuna tingħata f’forma oħra li mhijiex għotja, l-ammont ta’ għajnuna għandu jkun l-ekwivalenti tal-għajnuna bħala għotja grossa.
(49)
L-impriżi konċernati kienu attivi fil-proċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti elenkati fl-Anness I għat-Trattat tal-KE u ta’ prodotti oħra, u fl-2003 kienu eżentati mit-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi tal-annimali. Skont il-miżuri ta’ tranżizzjoni pprovduti fl-Artikolu 5 tiegħu, ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 għalhekk għandu japplika f’dan il-każ.
(50)
L-awtoritajiet Franċiżi stabbilixxew li r-rekwiżiti stabbiliti permezz tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 kienu ssodisfati billi wrew li l-ekwivalenti tal-għotja tal-għajnuna li rċieva kull benefiċjarju ma kienet fl-ebda ċirkustanza taqbeż EUR 200 000 matul kwalunkwe perjodu ta’ tliet snin, billi l-ammont massimu ta’ eżenzjoni kien EUR 13 132 fis-sena u għal kull impriża (ara l-premessa 29).
(51)
Minħabba dan li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-eżenzjoni ta’ impriżi li jbigħu l-laħam bl-imnut li l-dħul annwali tagħhom fl-2003 kien inqas minn EUR 762 245 kienet taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 u tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fih. Għaldaqstant, din l-eżenzjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proċessar tal-karkassi għas-sena 2003 favur l-impriżi li jbigħu laħam bl-imnut li d-dħul annwali tagħhom huwa inqas minn EUR 762 245 ma tikkostitwix għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Ġunju 2011.