ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o státní podpoře č. C 6/08 (ex NN 69/07), kterou poskytlo Finsko společnosti Ålands Industrihus Ab
(oznámeno pod číslem K(2011) 4905)
(Pouze finské a švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/252/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Prostřednictvím stížnosti podané dne 5. září 2006 byla Komise informována o různých opatřeních, která provedla alandská místní správa (dále jen „místní správa“) ve prospěch realitní společnosti Ålands Industrihus Ab (dále jen „ÅI“). Dopisy ze dne 25. října 2006 a 14. února 2007 si Komise od Finska vyžádala informace, které byly poskytnuty dopisy ze dne 11. ledna 2007 a 3. dubna 2007. Další informace poskytly finské orgány dne 31. května 2007 a 12. července 2007. Stěžovatel poskytl doplňkové informace v listopadu 2006 a květnu 2007.
(2)
Dopisem ze dne 30. ledna 2008 Komise Finsko informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k podpoře vyjádřily.
(4)
Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran.
(5)
V návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení poskytlo Finsko informace, které Komise zaevidovala dne 6. května 2008, 21. ledna 2010, 26. února 2010, 21. května 2010, 18. června 2010, 18. dubna 2011, 27. června 2011 a 28. června 2011. Dne 4. června 2010 se uskutečnila schůzka mezi útvary Komise, finskými orgány a zástupci společnosti ÅI.
2. POPIS PODPORY
2.1 PŘÍJEMCE
(6)
Společnost ÅI je zaregistrovaná v městě Mariehamn, hlavním městě Alandských ostrovů, souostroví v Baltském moři mezi finskou a švédskou pevninou s celkovým počtem obyvatel přibližně 28 000. Alandské ostrovy jsou jednou z finských provincií, mají však vysokou míru autonomie. Společnost ÅI vlastní především orgány místní správy (84,43 %) a město Mariehamn (15,01 %). Zbývajícími akcionáři jsou ostatní místní orgány na Alandských ostrovech (4).
(7)
Společnost ÅI podniká v oblasti výstavby, vlastnictví a pronájmu budov pro průmyslové a obchodní využití. Podle Finska je cílem činnosti společnosti poskytovat společnostem na Alandských ostrovech budovy za účelem přispění k diverzifikovanému a konkurenceschopnému hospodářství.
(8)
Až do roku 1999 byly obchodní činnosti společnosti ÅI co do rozsahu malé (5). Bilanční suma společnosti ÅI rostla velmi pomalu, pokud vůbec (6). V této souvislosti se správní rada společnosti ÅI rozhodla, že začne hledat nové obchodní příležitosti, aby společnost mohla expandovat. Současně místní podnikatelská komunita (kterou tvoří téměř výhradně malé podniky) vyslovila přání týkající se „technologického parku“, tj. seskupení kancelářských prostor, kde by mohly místní podniky sídlit pod jednou střechou v zájmu snazší spolupráce, vytváření nových nápadů a celkového zlepšení podnikavosti. Tím se měl stát nakonec kancelářský park „iTiden“ (kvarteret iTiden). Vznik projektu je podrobněji vysvětlen v oddíle 2.2.
2.2 PROJEKT iTiden (7)
(9)
Diskuse mezi zástupci místní podnikatelské komunity a místní správou ohledně možnosti vybudování „technologického parku“ začaly již v roce 1999. Uskutečnily se společné studijní cesty do řady obdobných zařízení ve Švédsku.
(10)
V roce 2000 byl projekt přidělen pracovní skupině, která na jaře 2000 předložila návrh místní správě a městu Mariehamn. Projekt a plány místní správy týkající se jeho vybudování a financování byly uvedeny v rozpočtu místní správy na rok 2000 (8) a potvrzeny v rozpočtu na rok 2001, v němž místní správa požadovala rovněž finanční prostředky na případné navýšení kapitálu pro infrastrukturní projekty, včetně pro společnost ÅI (obdobná žádost byla uvedena v rozpočtu na rok 2000) (9).
(11)
Dne 12. července 2001 zakoupila společnost ÅI díky navýšení kapitálu pozemek ve čtvrti „Västra Klinten“ v Mariehamnu, na němž měl být projekt iTiden vybudován. V souvislosti s tímto nákupem zajistila společnost ÅI rovněž potřebné změny s ohledem na projekt iTiden v územním plánu města.
(12)
V rozpočtu na rok 2002 místní správa uvedla, že společnost ÅI zahájí v roce 2002 výstavbu projektu iTiden a že to bude se vší pravděpodobností vyžadovat navýšení kapitálu (pro něž místní správa požadovala potřebné částky vyhrazené v rozpočtu) (10).
(13)
Počátkem roku 2002 byla jmenována pracovní skupina pro výstavbu projektu iTiden a byl najat architekt. Byli kontaktováni potenciální nájemci s cílem zjistit jejich zájem o pronájem prostor v iTiden. Přípravné zemní práce byly provedeny na jaře 2003 a výstavba první etapy (projekt byl navržen ve dvou po sobě jdoucích etapách stavby) byla zahájena v létě 2003. První nájemci se do části projektu iTiden dokončené v rámci „první etapy“ nastěhovali dne 1. prosince 2004.
(14)
Výstavba druhé etapy projektu iTiden byla zahájena na podzim 2006 a dokončena v roce 2007.
2.3 OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(15)
Formální vyšetřovací řízení Komise zahrnovalo několik kapitálových injekcí (dále jen „navýšení kapitálu“) a záruk za bankovní půjčky (dále jen „úvěrové záruky“), které místní správa poskytla společnosti ÅI mezi rokem 1997 a 2007. Opatření jsou uvedena v následující tabulce (kapitálové injekce jsou očíslovány C-I až C-XI a záruky G-I až G-III).
Opatření
Datum opatření
Navýšení kapitálu
(v EUR)
Úvěrové záruky
(v EUR)
C-I (11)
18.6.1997
84 094,39
C-II (11)
22.6.2000
340 582,27
C-III (11)
10.10.2000
114 368,37
C-IV
20.7.2001
353 199,00
C-V
15.8.2002
599 933,73
C-VI
13.3.2003
799 911,64
G-I
9.10.2003
2 600 000,00
C-VII
6.5.2004
515 165,97
C-VIII
30.9.2004
669 896,95
G-II
2.11.2004
1 160 000,00
C-IX
16.6.2005
199 977,91
C-X
16.6.2005
234 961,43
G-III
13.12.2005
2 600 000,00
C-XI
15.2.2007
1 379 998,95
CELKEM
5 292 090,61
6 360 000,00
(16)
V porovnání s tabulkou opatření v bodě 7 rozhodnutí o zahájení řízení byla vyškrtnuta úvěrová záruka ve výši 2 587 500 EUR ze dne 26. října 2006, jelikož nebyla nikdy uplatněna (na základě rozhodnutí finských soudů). Navýšení kapitálu C-XI ze dne 12. června 2006 v rozhodnutí o zahájení řízení je zde uvedeno s datem 15. února 2007, jelikož během vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že toto opatření bylo provedeno k tomuto pozdějšímu dni. Rozhodnutí místní správy provést toto navýšení kapitálu bylo nedávno (6. dubna 2011) finským Nejvyšším správním soudem zrušeno (viz bod 114). Jelikož však byl kapitál společnosti ÅI v roce 2007 vyplacen a nebyl vrácen, má Komise za to, že rozhodnutí vnitrostátního soudu neznamená, že by toto opatření mělo být z předmětu jejího šetření vyloučeno.
(17)
Podle finských orgánů byla všechna navýšení kapitálu provedena za účelem financování projektu iTiden kromě těchto navýšení:
C-I) navýšení kapitálu ze dne 18. června 1997 (84 094,39 EUR)
C-II) navýšení kapitálu ze dne 22. června 2000 (340 582,27 EUR)
C-III) navýšení kapitálu ze dne 10. října 2000 (114 368,37 EUR)
C-VIII) navýšení kapitálu ze dne 30. září 2004 (669 896,95 EUR)
C-IX) navýšení kapitálu ze dne 16. června 2005 (199 977,91 EUR).
(18)
Všechny úvěrové záruky byly podle Finska vydány za účelem financování projektu iTiden. Více informací o úvěrových zárukách je uvedeno v bodech 66 až 86.
3. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou navýšení kapitálu a úvěrové záruky slučitelné s vnitřním trhem, a to z těchto důvodů.
(20)
Pokud jde o existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise uvedla, že opatření zahrnovala státní prostředky, jelikož byla provedena místními orgány, a že jsou selektivní, jelikož byla určena společnosti ÅI. Pokud jde o kritérium, zda tato opatření poskytla společnosti ÅI „výhody, které by za běžných tržních podmínek čerpat nemohla“, jelikož by soukromý investor, který se řídí vyhlídkou ziskovosti v dlouhodobém horizontu, tuto podporu neposkytl, Komise měla pochybnosti, zda by soukromý investor poskytl kapitál stejně jako místní správa, jelikož společnost ÅI vykazovala dlouhodobě ztráty, nebo přinejlepším velmi skromné zisky. Co se týká konkrétně úvěrových záruk, Komise pochybovala, že by společnost ÅI mohla získat srovnatelnou finanční podporu na trzích, a měla tudíž za to, že tyto záruky společnost ÅI zvýhodnily. Komise se rovněž domnívala, že tyto výhody mohou narušit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství.
(21)
Pokud by se opatření považovala za státní podporu, Komise pochybovala, že by ji bylo možno pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem.
(22)
Komise zpochybnila rovněž tvrzení Finska, že pokud by se opatření skutečně považovala za státní podporu, byla tato opatření provedena v souladu s režimy podpor, které se uplatňovaly již před vstupem Finska do EU, a byla by proto zákonná.
4. PŘIPOMÍNKY FINSKA
4.1 OPATŘENÍ NEPŘEDSTAVUJÍ STÁTNÍ PODPORU
(23)
Finsko zastávalo názor, že místní správa jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. že se opatření řídila vyhlídkou místní správy na návratnost jejích investic. Finsko tvrdilo, že investiční rozhodnutí byla odůvodněna programem společnosti týkajícím se nových investic, především projektem iTiden. Opatření tudíž neměla pokrýt předchozí ztráty nebo podporovat ztrátové podnikání. Místní správa obdržela za své investice konkrétní hodnotu v nových podílech ve společnosti ÅI, jelikož se hodnota společnosti v souladu s úpisem akcií zvýšila. Společnost ÅI proto nezískala žádnou výhodu, kterou by nebyla schopna dosáhnout u soukromého investora.
(24)
Bez ohledu na možnou výhodu zastávalo Finsko rovněž názor, že opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož neexistují žádné konkrétní důkazy o významném dopadu na hospodářskou soutěž na alandském trhu nemovitostí.
4.2 JEDNÁ-LI SE O STÁTNÍ PODPORU, JE TO ZÁKONNÁ PODPORA NA ZÁKLADĚ EXISTUJÍCÍCH REŽIMŮ PODPORY
(25)
Pokud by se však zjistilo, že opatření zahrnují prvek státní podpory, měla by se tato podpora podle Finska považovat za zákonnou. Finsko tvrdilo, že se na navýšení kapitálu i záruky vztahovaly existující režimy podpory, které byly zavedeny před tím, než se Finsko stalo členem EU.
4.3 JEDNÁ-LI SE O NOVOU STÁTNÍ PODPORU, JE TATO PODPORA SLUČITELNÁ S VNITŘNÍM TRHEM
(26)
Pokud by opatření představovala protiprávní státní podporu, měla by se tato považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, jelikož účelem těchto opatření je rozvoj regionu a vytvoření nových pracovních míst, a to především přispěním k diverzifikaci hospodářství tohoto regionu, jež je příliš závislé na loďařském průmyslu.
4.4 MOŽNÉ NAVRÁCENÍ PODPORY
(27)
Pokud by Komise shledala, že opatření představují protiprávní a neslučitelnou podporu, která má být navrácena, předložilo Finsko tato tvrzení.
(28)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), nebude Komise vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Tak by tomu bylo v tomto případě, jelikož Finsko oprávněně očekávalo, že výše uvedené režimy, které pocházely z doby před přistoupením, byly a jsou platné, a že tudíž podpora poskytnutá podle těchto pravidel je zákonná.
(29)
Pokud by se však Komise domnívala, že je nutno podporu vrátit, Finsko tvrdí, že prvek podpory obsažený v navýšení kapitálu nepředstavuje nutně celou nominální hodnotu transakcí, jež zahrnují státní podporu. Pokud jde o záruky, případná podpora, která má být navrácena, nemůže být vyšší než úrokové zvýhodnění, jehož společnost dosáhla v důsledku záruky (v porovnání s nezaručenými půjčkami). Stejně tak v případě kapitálových injekcí nemůže podpora činit více než náklady společnosti ÅI na získání odpovídajícího kapitálu na trhu.
5. POSOUZENÍ
5.1 HODNOCENÍ OPATŘENÍ JAKO STÁTNÍ PODPORY
(30)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(31)
Aby bylo opatření považováno za státní podporu, musí být splněny tyto podmínky: a) musí být financováno členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytnout selektivní výhodu, která zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby, a c) narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Jelikož jsou tyto podmínky kumulativní, musí být všechny splněny, aby se opatření pokládalo za státní podporu.
5.1.1 STÁTNÍ PROSTŘEDKY A SELEKTIVITA
(32)
Z důvodů uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení (jež Finsko nezpochybnilo) jsou tato dvě kritéria splněna. Opatření byla provedena na základě individuálních rozhodnutí vydaných místní správou za účelem využití finančních prostředků, které byly v jejím ročním rozpočtu přiděleny regionálním shromážděním Alandských ostrovů. Tato opatření jsou proto jednoznačně financovaná státem a byla individuálně určena společnosti ÅI.
5.1.2 VÝHODA
(33)
Finsko uvedlo, že opatření nepředstavují státní podporu, jelikož neposkytují společnosti ÅI výhodu, kterou by nemohla získat na trzích, ať už u soukromého akcionáře nebo soukromého věřitele.
(34)
Podle ustálené zásady práva v oblasti státních podpor (na niž se obvykle odkazuje jako na zásadu investora v tržním hospodářství) platí, že investování orgánů veřejné správy do kapitálu podniků představuje státní podporu, pokud by stejný kapitál v podobné situaci neposkytl soukromý investor, zejména s vyhlídkou na dosažení návratnosti (13). Podle bodu 3.1 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (14) (dále jen „sdělení o zárukách“) představuje záruka poskytnutá orgány veřejné správy státní podporu, ledaže je financování poskytnuto za podmínek, které by byly přijatelné pro soukromý subjekt za normálních podmínek tržního hospodářství.
(35)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda byla s ohledem na navýšení kapitálu a záruky splněna zásada investora v tržním hospodářství, zejména na základě dvou připomínek týkajících se společnosti ÅI:
a)
Společnost ÅI vykazovala v letech, v nichž byla opatření provedena, ztráty nebo zanedbatelné zisky. Společnost ÅI vykázala v každém roce v období 2001 až 2005 ztrátu. Zisky mezi rokem 1998 a 2000 byly malé a snižovaly se (38 000 EUR, 28 000 EUR resp. 9 000 EUR). Když společnost ÅI v roce 2006 znovu vykázala zisk, jednalo se pouze o částku ve výši 557,43 EUR. V roce 2006 činil zisk odhadovaný pro rok 2007 (tj. zisk, který se předpokládal v době přijetí rozhodnutí o provedení posledních opatření) pouze 5 868,46 EUR (15).
b)
Mimoto se Komisi zdálo, že peněžní tok společnosti ÅI od roku 2000 nepostačuje k pokrytí jejích nákladů, což vedlo k předpokladu, že opatření byla nezbytná jednoduše kvůli pokrytí tohoto nedostatečného peněžního toku (16).
(36)
Finsko tento názor odmítlo. Jeho tvrzení budou projednána níže, a to zvlášť pro navýšení kapitálu a úvěrové záruky.
5.1.2.1 Kapitálová injekce
(37)
Finsko především odmítá názor, že společnost ÅI měla potíže s likviditou. I když byly činnosti společnosti před projektem iTiden co do velikosti omezené, její provozní hospodářský výsledek a likvidita byly uspokojivé a tak tomu bylo během celého prošetřovaného období. Opatření proto nebyla nutná k uhrazení nákladů na činnost. Cílem opatření bylo financovat rozšíření společnosti, a měla by se proto považovat za investice. Vzhledem k podmínkám těchto investic byla tato opatření opodstatněná podle zásady investora v tržním hospodářství, a nepředstavují proto státní podporu.
(38)
Finsko v této souvislosti uvedlo, že většina navýšení kapitálu byla použita k financování projektu iTiden, zatímco zbytek byl určen na jiné projekty společnosti ÅI (viz bod 17 výše).
(39)
Hodnocení Komise je následující.
(40)
Komise na úvod zdůrazňuje, že kapitál, který akcionář poskytne podniku, není a priori vyhrazen na určité použití, nýbrž se stává součástí hmotného majetku společnosti. Je proto běžné, že je-li investice poskytnuta jako vlastní kapitál, je její soulad se zásadou investora v tržním hospodářství posuzován na základě výhledů týkajících se výsledků společnosti jako celku. V případě, jsou-li k dispozici příslušné důkazy, to nevylučuje posouzení předpokládané návratnosti u konkrétních plánovaných investic, pokud jsou samozřejmě takovéto informace dostupné v době přijetí investičního rozhodnutí.
(41)
Pokud jde o celkové finanční výsledky společnosti ÅI, Komise na základě důkazů předložených v rámci vyšetřovacího řízení uznává, že provozní hospodářský výsledek společnosti ÅI trvale pokrýval její ztráty a zajišťoval likviditu. Dostupné důkazy neumožňují vyvodit závěr, že navýšení kapitálu (nebo půjčky získané prostřednictvím záruk) byla použita k uhrazení ztrát vyplývajících z činnosti společnosti ÅI.
(42)
Je však skutečností, že místní správa poskytla společnosti ÅI důležitý dodatečný kapitál, který mezi rokem 1997 a 2006 na první pohled nevytvořil žádný zisk, nebo jen zisk velmi malý. Rozhodující otázkou proto je (jak tvrdí samotné Finsko), zda měla místní správa důvod očekávat u svého kapitálu návratnost, jež by byla dostatečná pro soukromého investora, aby uskutečnil stejnou investici. To je nutno posoudit na základě informací, které byly místní správě známy v době navýšení kapitálu.
(43)
Finsko uvedlo, že velká část navýšení kapitálu byla určena na financování první a druhé etapy projektu iTiden, zatímco zbývající navýšení kapitálu bylo přiděleno na různé jiné investice. Kvůli srozumitelnosti následující analýza zabývá nejprve navýšením kapitálu, který byl použit k financování projektu iTiden.
(44)
Finsko tvrdí, že se veškerá navýšení kapitálu kromě C-I, C-II, C-III, C-VIII a C-IX uskutečnila za účelem financování projektu iTiden, což byl zdaleka největší samostatný projekt společnosti ÅI. První navýšení kapitálu, které bylo určeno na projekt iTiden, se uskutečnilo v roce 2001 (C-IV).
(45)
Pokud jde o podmínky, za nichž místní správa tato navýšení kapitálu provedla, a (co je zásadní) o návratnost, která se očekávala v době přijetí rozhodnutí, Finsko poskytlo tyto informace:
(46)
Rozhodnutí místní správy přikročit k navýšením kapitálu v souvislosti s projektem iTiden byla přijata na základě informací, které byly poskytnuty na neformálních schůzkách, jichž se zúčastnila místní správa a zástupci společnosti ÅI. Finsko uvedlo, že z těchto schůzek nebyly pořízeny žádné zápisy. Finsko však Komisi předložilo prezentace uvedené na těchto neformálních schůzkách nebo na schůzích správní rady společnosti ÅI. Tyto prezentace obsahovaly stručný popis souvislostí a hlavních charakteristik projektu iTiden a výpočty ziskovosti pro první a druhou etapu tohoto projektu. Tyto důkazy proto Komisi umožnily zjistit, jakou návratnost místní správa očekávala v době, kdy provedla navýšení kapitálu pro projekt iTiden.
(47)
Dne 31. ledna 2002 uspořádala společnost ÅI neformální schůzku s místní správou za účelem schválení zahájení výstavby projektu iTiden v roce 2002 (po koupi pozemku, k níž došlo v roce 2001). Na této schůzce předložila společnost ÅI výpočty ziskovosti, které předpokládaly, že projekt zajistí u vlastního kapitálu společnosti ÅI roční návratnost ve výši 3 %.
(48)
Další neformální schůzka mezi společností ÅI a místní správou se konala dne 4. března 2003 za účelem přípravy valné hromady akcionářů společnosti ÅI dne 5. března 2003. Valná hromada měla rozhodnout o zahájení výstavby první etapy projektu iTiden, k níž v roce 2002 nedošlo. Byl poskytnut aktualizovaný výpočet ziskovosti. V tomto výpočtu se odhadovalo, že první etapa přinese přebytek ve výši pouze 700 EUR, což znamená nulovou návratnost vlastního kapitálu společnosti ÅI.
(49)
Dne 2. února 2006 zasedala správní rada společnosti ÅI, aby projednala zahájení výstavby druhé etapy a požádala o navýšení kapitálu za účelem jejího financování. Podle výpočtu ziskovosti, který byl předložen na této schůzi, měl projekt dosáhnout hranice rentability s návratností vlastního kapitálu ve výši 3 %. Tento výpočet však bylo nutno revidovat, aby se zohlednily vyšší náklady na přizpůsobení budov potřebám nájemců. Revidovaný výpočet ze dne 10. ledna 2006 tudíž sloužil jako základ pro navýšení kapitálu, o němž bylo rozhodnuto na valné hromadě, která se konala dne 12. června 2006 (ačkoliv k navýšení kapitálu došlo z technických důvodů až dne 15. února 2007 - jedná se o navýšení kapitálu C-XI). V tomto výpočtu byla předpokládaná roční návratnost vlastního kapitálu u druhé etapy projektu iTiden stanovena na 1 %.
(50)
Finsko poskytlo tyto důkazy a uvedlo, že to přesně vysvětluje tehdejší očekávání týkající se výnosů, na jejichž základě místní správa rozhodla o navýšení kapitálu pro projekt iTiden, tj. C-IV, C-V, C-VI, C-VII a C-X v případě první etapy a C-XI v případě druhé etapy. Tyto odhady ziskovosti jsou založeny na předpokládaných příjmech (tj. nájemném) plynoucích z projektu iTiden. Finsko uvedlo, že by návratnost investice místní správy měla zohledňovat rovněž vyhlídku na kapitálové zisky spočívající ve zvyšování hodnoty nemovitosti v čase. Finsko však v tomto ohledu nepředložilo žádné konkrétní důkazy. Tyto úvahy nejsou ve výpočtech ziskovosti zahrnuty, což naznačuje, že při rozhodování o investicích nebyly vzaty v úvahu. Na základě výše uvedených důkazů Komise konstatuje, že by soukromý investor při takovéto očekávané návratnosti podobné investice neuskutečnil.
(51)
Každý investor vkládající peněžní prostředky do projektu, který zahrnuje určitý prvek rizika (jako je rozvoj komerčních nemovitostí), bude požadovat návratnost, jež náležitě zohledňuje riziko spojené s investicí. Bude tudíž očekávat „rizikovou přirážku“ převyšující známou návratnost, kterou může docílit u alternativního, bezrizikového aktiva („bezriziková úroková míra“). Běžným měřítkem pro bezrizikovou úrokovou míru jsou státní dluhopisy s ratingem AAA a s kratší dobou splatnosti. Pro účely tohoto posouzení je použit výnos u dvouletých finských státních dluhopisů, jelikož Finsko nevydává dluhopisy s kratší dobou splatnosti. Z toho vyplývá bezriziková úroková míra v roce 2002 v rozmezí od 2,7 do 4,2 %, v roce 2003 mezi 2,2 a 2,7 % a v roce 2006 mezi 2,8 a 3,8 %.
(52)
Po porovnání s návratností kapitálu, kterou očekávala místní správa, když se rozhodla provést navýšení kapitálu v souvislosti s projektem iTiden, Komise podotýká, že místní správa mohla dosáhnout stejné či ještě vyšší návratnosti bez jakéhokoli rizika spojeného s projekty týkajícími se nemovitostí. I podle nejoptimističtějších údajů by „riziková přirážka“ (tj. návratnost přesahující bezrizikovou prémii) činila u navýšení kapitálu C-IV a C-V (tj. navýšení kapitálu v roce 2001 a 2002) nejvýše 0,3 %. U navýšení kapitálu, která byla provedena v důsledku rozhodnutí o zahájení výstavby první etapy projektu iTiden v roce 2003 (a tudíž na základě očekávané návratnosti sdělené na neformální schůzce dne 4. března 2003, viz bod 48), tj. C-VI, C-VII a C-X, byla očekávaná návratnost nulová, což znamená, že v případě nepřevzetí žádného rizika mohlo být dosaženo nesrovnatelně lepší návratnosti. Obdobně u navýšení kapitálu pro druhou etapu, C-XI, byla očekávaná návratnost ve výši 1 % mnohem nižší než bezriziková úroková míra, která byla dostupná v té době.
(53)
Je zřejmé, že by žádný soukromý investor nebyl spokojen se zápornou či velmi nízkou rizikovou přirážku, kterou byla místní správa ochotna akceptovat u navýšení kapitálu, jež byla zmíněna v bodech 47-49. V případě potřeby lze toto doložit empirickými údaji o očekávané návratnosti na alandském trhu nemovitostí.
(54)
Podle zprávy (17) společnosti KPMG ze dne 10. července 2007, kterou zadaly finské orgány a která byla dne 17. července 2007 předložena Komisi, činí návratnost, kterou požadují soukromí investoři u investic do kancelářských prostor na Alandských ostrovech, 7 % (a u průmyslových nemovitostí 8 %). Ačkoliv byla tato zpráva vypracována později než investiční rozhodnutí místní správy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, je přesto důležitá, jelikož je založena na zkoumání minulých investic a neexistuje žádný zřejmý důvod pro domněnku, že v předchozích letech byla požadovaná návratnost podstatně nižší. Zpráva každopádně poskytuje přesvědčivé údaje, že návratnost, kterou předpokládala společnost ÅI, by pro soukromého investora nebyla dostatečná.
(55)
Finsko tvrdilo, že navzdory nízké či nulové očekávané návratnosti jsou investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, jelikož i) před zahájením výstavby oslovila společnost ÅI potenciální nájemce a byla si jistá, že míra obsazenosti dosáhne nejméně 80 %, a ii) vzhledem ke skutečným finančním výsledkům společnosti ÅI (a tudíž v zásadě projektu iTiden) v letech od roku 2004 a možným dosaženým kapitálovým ziskům se investice ukázaly jako ziskové.
(56)
V této souvislosti postačuje zopakovat (aniž by bylo nutno se zabývat finančními výsledky společnosti ÅI v pozdějších letech), že otázkou není, zda jsou současné výsledky podniku přiměřené, nýbrž zda by na základě informací, které byly známy nebo které bylo možno předpokládat v době, kdy se místní správa rozhodla poskytnout společnosti ÅI státní prostředky (s ohledem na očekávanou 80 % míru obsazenosti), soukromý investor působící v tržních podmínkách poskytl společnosti stejný kapitál. Z výše objasněných důvodů Komise konstatuje, že by tak soukromý investor neučinil.
(57)
Komise proto uvádí, že navýšení kapitálu C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X a C-XI poskytla společnosti ÅI výhodu, kterou by nebyla schopna získat za tržních podmínek (18).
(58)
Komise nyní posoudí ostatní navýšení kapitálu, jichž se týkalo rozhodnutí o zahájení řízení a která podle Finska nesouvisela s projektem iTiden.
(59)
Podle pravidel de minimis platných v době provedení této kapitálové injekce nepředstavují dotace nižší než 100 000 ECU poskytnuté podniku v tříletém období státní podporu (19). Toto navýšení kapitálu činí 84 094,39 EUR, to znamená, že je podstatně nižší než strop podle pravidel de minimis ve výši 100 000 ECU. Společnost ÅI neměla během tříletého období prospěch ze žádného jiného opatření (20). Na tomto základě by kapitálová injekce z roku 1997 každopádně (bez ohledu na okolnosti, za nichž se uskutečnila) nepředstavovala státní podporu.
(60)
Finsko uvedlo, že tato opatření byla určena na výstavbu průmyslové nemovitosti v Norrböle, rekonstrukci nemovitosti v Mariehamnu (C-II) a pořízení průmyslové nemovitosti ve východní části Alandských ostrovů (C-III). Tato navýšení proto jednoznačně nesouvisí s projektem iTiden, který v té době ještě neměl jasnou podobu (k tomu došlo v roce 2001, kdy byl zakoupen pozemek).
(61)
Ačkoliv je pravdou, že celkové zisky společnosti ÅI byly v období 1998-2007 nízké nebo záporné, skutečností je, že v roce 2000 a ve dvou předchozích letech vykázala mírný zisk a že ztráty začaly v roce 2001. Při vyšetřovacím řízení bylo prokázáno, že společnost hradila své náklady a že její likvidní pozice byla přiměřená. Zdá se, že investice, které odůvodňovaly tato dvě navýšení kapitálu, jsou úměrné velikosti a „tradičnímu“ obchodnímu modelu společnosti ÅI před rozšířením v souvislosti s projektem iTiden. Neexistují proto žádné přesvědčivé důvody pro domněnku, že by soukromý investor neprovedl stejná navýšení kapitálu, a neexistují tudíž jednoznačné důkazy o zvýhodnění společnosti ÅI.
(62)
Až do roku 2000 vykazovaly obchodní činnosti společnosti ÅI skromné, avšak kladné hospodářské výsledky (v období 1997-2000 v rozmezí od 9 000 EUR do 38 000 EUR). Obchodní činnosti společnosti ÅI byly v souladu s tehdejším plánem společnosti. Společnost ÅI vlastnila a pronajímala sklady a kanceláře po celých Alandských ostrovech. Soubor nemovitostí ve vlastnictví společnosti ÅI byl až do roku 2000 velmi stálý, což vysvětluje rovněž stabilní finanční výsledky společnosti. Obrat společnosti ÅI byl v období 1997-2000 v rozmezí od 95 000 EUR do 101 000 EUR. V souladu s tím byla společnost ÅI schopna zajistit, aby byly její činnosti ziskové, i když při poměrně malém obratu.
(63)
Podle Finska byla tato navýšení kapitálu použita k pořízení průmyslové nemovitosti (C-VIII) a výstavbě hangáru na letišti Jomala mimo Mariehamn (C-IX).
(64)
Ačkoli tato opatření nebyla bezprostředně odůvodněna projektem iTiden, byla provedena v situaci, která se zcela lišila od situace v případě výše projednaných opatření C-II a C-III. Navýšení kapitálu C-VIII a C-IX byla provedena v roce 2004 resp. 2005. V té době vykazovala společnost ÅI od roku 2001 ztráty. Co je důležité, tyto investice se uskutečnily v době, kdy místní správa od roku 2001 již investovala do společnosti ÅI více než 2,25 milionu EUR s tím, že tato investice nezajistí návratnost, která by byla přijatelná pro tržního investora.
(65)
Nepřiměřená návratnost u projektu iTiden by měla nevyhnutelně negativní dopad na celkové výsledky společnosti ÅI. Vlastní kapitál podniku není konkrétně vyhrazen, nýbrž je zaměnitelný, a musí obdržet odměnu podle celkových výsledků společnosti. Místní správě proto muselo být v době, kdy provedla opatření C-VIII a C-IX, zřejmé, že dodatečné navýšení kapitálu společnosti ÅI v dohledné budoucnosti pravděpodobně nepřinese přiměřenou návratnost. Tržní investor by byl ochoten provést tyto kapitálové injekce, pokud by investice umožnily tržní návratnost na základě celkových výsledků podniku (tj. návratnost, která by nahradila nízkou návratnost u navýšení kapitálu), nejsou však k dispozici žádné údaje, které by naznačovaly, že se toto očekávalo. Finsko neposkytlo ohledně těchto opatření žádné konkrétní informace, jež by tento názor změnily. Komise proto usuzuje, že by žádný soukromý investor neposkytl společnosti ÅI za této situace další kapitál. Navýšení kapitálu C-VIII a C-IX tudíž poskytla společnosti ÅI výhodu, kterou by nemohla získat na trhu.
5.1.2.2 Úvěrové záruky
(66)
Při posuzování možné státní podpory obsažené v zárukách používá Komise zásady, které jsou stanoveny ve sdělení o zárukách. V bodě 3.2 sdělení jsou objasněny podmínky, jež obvykle postačují k vyloučení existence státní podpory v záruce, kterou poskytly orgány veřejné správy. Tyto podmínky však nejsou u záruk G-I, G-II a G-III splněny (stačí poznamenat, že tyto záruky pokrývaly související půjčky v plné výši, viz bod 3.2 písm. c) sdělení o zárukách).
(67)
Komise za prvé podotýká, že finanční situace společnosti ÅI byla v době, kdy byly záruky poskytnuty, dostatečně dobrá, aby nebyla vyloučena schopnost podniku získat půjčky na trhu bez záruk. Společnost nebyla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (21). Na základě dostupných důkazů nelze vyvodit závěr, že společnost ÅI byla podnikem, který by bez státní podpory vůbec nepřežil. V letech před navýšením kapitálu, tj. před zahájením projektu iTiden, byla finanční situace společnosti ÅI stabilní a její obchodní činnosti vykazovaly mírně kladné hospodářské výsledky. Důvodem, proč orgány veřejné správy začaly v roce 2001 masivně vkládat kapitál, nebyla záchrana podniku, nýbrž financování jeho růstu. Pokud by podpora ve formě navýšení kapitálu neexistovala, společnost ÅI by nebyla podnikem v úpadku, nýbrž menší společností, která by měla stále přístup na finanční trhy. Komise proto nemůže vyvodit závěr, že by společnost ÅI neměla bez záruk přístup na úvěrové trhy. Otázkou je, zda záruky poskytly podniku výhodu v podobě nižších úvěrových nákladů, než by musel zaplatit za tržních podmínek, pokud by nebyla záruka poskytnuta.
(68)
Další otázkou, kterou je třeba přezkoumat, je to, zda byla za záruky účtována odpovídající prémie, která je srovnatelná s prémií účtovanou soukromým poskytovatelem záruk. V daném případě nezjistila Komise žádné soukromé záruky, jež by umožnily snadné srovnání. Za této situace porovná Komise celkové finanční náklady na zaručenou půjčku, včetně úrokové sazby u úvěru a záruční prémie, s tržní prémií u podobné nezaručené půjčky (22).
(69)
Dne 9. října 2003 poskytla […] (23), obchodní banka, společnosti ÅI půjčku ve výši […] EUR oproti zajištění […]. Úroková sazba byla do 15. ledna 2007 stanovena na […] ročně (24).
(70)
Ačkoliv tato půjčka byla poskytnuta současně se zárukou G-I, Komise ji pro účely srovnání nákladů na toto opatření nepokládá za vhodnou. Mezi červnem 2000 a březnem 2003 obdržela společnost ÅI pět kapitálových injekcí v celkové hodnotě 2 208 595,01 EUR. Státní podpora v takovéto výši nevyhnutelně ovlivnila posouzení rizika, které […] provedla před poskytnutím půjčky, a tudíž zlepšila úvěrové podmínky, včetně nákladů, v porovnání s podmínkami, které by podnik byl schopen získat na trzích v případě neexistence prvku státní podpory v navýšení kapitálu. Komise proto nemůže mít za to, že úroková sazba u nezaručené půjčky z roku 2003 (či jiných pozdějších půjček) přesně odráží úvěrové podmínky společnosti ÅI v případě neexistence státní podpory, a nelze ji proto použít jako věrohodné a spolehlivé měřítko ke srovnání nákladů na půjčky, na něž se vztahovaly záruky poskytnuté místní správou.
(71)
Komise se domnívá, že v případě neexistence jiných spolehlivých důkazů, pokud jde o srovnatelné půjčky za tržních podmínek, poskytuje vhodné srovnávací měřítko (nesouvisející s příjemcem) pro posouzení, zda byla opatření G-I, G-II a G-III provedena za tržních podmínek, sdělení o referenčních sazbách (25). Sdělení o referenčních sazbách poskytuje náhradu pro tržní úrokovou míru a pro výpočet prvku podpory v opatřeních podpory. Metoda stanovování referenčních sazeb je založena na těchto dvou činitelích: základní sazbě (v tomto případě jednoleté sazbě EURIBOR), k níž se připočte úvěrová marže. Úvěrová marže, která se připočítá k základní sazbě, závisí na dvou činitelích: ratingu podniku, jemuž je půjčka poskytnuta, a úrovni nabízeného zajištění za půjčku. Ve sdělení je rozlišeno pět ratingových kategorií (velmi dobrý [AAA-A], dobrý [BBB], uspokojivý [BB], slabý [B] a špatný [CCC a níže]) a u každé ratingové kategorie tři úrovně zajištění (vysoké, běžné, nízké).
(72)
Dne 18. června 2010 předložilo Finsko Komisi zprávu poradenské společnosti […], která udává rating společnosti ÅI v prosinci každého roku. Rating je stanoven se zpětnou účinností na základě údajů, které byly dostupné na konci účetního roku (tj. rating přiznaný v prosinci 2002 se vztahuje zpětně na zdraví společnosti v roce 2002). Společnost […] vyhotovila ratingovou zprávu, která popisuje celkový finanční stav a vývoj společnosti a zahrnuje tyto oblasti hodnocení: růst, ziskovost, peněžní tok, likviditu, platební schopnost a závazky. Použitá ratingová stupnice má pět ratingových kategorií: výborný (A + a A), dobrý (A- a B+), uspokojivý (B a B-), přiměřený (C + a C) a slabý (C- a D), což umožňuje přímé srovnání s ratingovou stupnicí uvedenou ve sdělení o referenčních sazbách.
(73)
Společnost […] stanovila rating společnosti ÅI v prosinci 2002, 2003 a 2004 na C+, C + resp. C, což společnost řadí do kategorie „přiměřený“. Tato kategorie odpovídá ratingové kategorii „slabý“ ve smyslu sdělení o referenčních sazbách. U společnosti s ratingem „slabý“ musí být k základní sazbě připočteny úvěrové marže podle rozpětí uvedeného ve sdělení o referenčních sazbách, a to v závislosti na nabídnutém zajištění od 220 základních bodů u vysokého zajištění do 650 základních bodů u nízkého zajištění. V prosinci 2005 stanovila společnost […] rating společnosti ÅI na B- („uspokojivý“), což odpovídá „uspokojivému“ ratingu ve smyslu sdělení o referenčních sazbách.
(74)
Dne 27. června 2011 poskytlo Finsko dodatečné informace o ratingu a zajištění půjček. Rating stanovila […], tj. banka, která společnosti ÅI poskytla nezaručené půjčky a dvě zaručené půjčky. Rating […] používá pro roky 2000 až 2003 systém písmen doplněný o jednoslovné hodnocení. Rating je snadno porovnatelný s ratingovou stupnicí uvedenou ve sdělení o referenčních sazbách. Od roku 2005 poskytuje rating […], poradenská společnost podobná společnosti […]. V roce 2003 a 2004 stanovila […] rating společnosti ÅI na B- (uspokojivý) a A (uspokojivý), což odpovídá „uspokojivému“ ratingu ve smyslu sdělení o referenčních sazbách. To znamená, že pro roky 2003 a 2004 stanovila […] rating společnosti ÅI o jednu kategorii vyšší než společnost […]. Pro rok 2005 stanovila společnost […] rating společnosti ÅI jako A (uspokojivý), což odpovídá „uspokojivému“ ratingu podle sdělení o referenčních sazbách, a zařazuje tudíž společnost ÅI do stejné kategorie jako společnost […].
(75)
Komise zastává názor, že by se při posuzování, zda byly záruky G-I, G-II a G-III poskytnuty za tržních podmínek, měl použít rating společnosti […]. Vzhledem k tomu, že před poskytnutím první záruky G-I v říjnu 2003, kdy společnost ÅI již obdržela pět kapitálových injekcí v celkové hodnotě 2 208 595,01 EUR, je jakýkoli rating společnosti v roce 2003 pravděpodobně ovlivněn značnou částkou státní podpory. Komise proto považuje za vhodné použít konzervativnější rating stanovený společností […]. To má dopady pro roky 2004 a 2005, jelikož u těchto dvou let stanovila společnost […] rating společnosti ÅI o jednu kategorii níže než […]. Je třeba rovněž podotknout, že […] poskytla společnosti ÅI půjčky, za něž se zaručila místní správa, přičemž současně stanovila rating společnosti ÅI, což mohlo její hodnocení ovlivnit. Společnost […] se nepodílela na finančních transakcích, a její hodnocení je proto s menší pravděpodobností přímo ovlivněno nepatřičnými aspekty spojenými se státní podporou.
(76)
Pro účely použití sdělení o referenčních sazbách proto Komise přebírá níže uvedené ratingy společnosti ÅI: slabý (B) v roce 2003 a 2004 a uspokojivý (BB) v roce 2005.
(77)
Pokud jde o zajištění, společnost ÅI poskytla zajištění v nominální hodnotě záruk v podobě hypoték na pozemek, na němž byl budován projekt iTiden. Finsko neposkytlo žádné informace týkající se ztráty při selhání podle poznámky pod čarou č. 2 ve sdělení o referenčních sazbách. Tyto informace pomáhají stanovit úroveň zajištění a úvěrové marže, které je nutno připočítat k základní sazbě. Komise si proto vyžádala informace o prioritě hypoték a o hodnotě nemovitosti v době poskytnutí záruk. Finsko nemá k dispozici ocenění, která prokazují hodnotu nemovitosti v době poskytnutí záruk. Finské orgány však uvedly, že se hodnota nemovitosti v čase zvyšovala s tím, jak projekt postupoval. Podle Finska hodnota nemovitosti v roce 2010 činila […] EUR.
(78)
Pokud jde o senioritu zajištění, Komise podotýká, že u záruk G-I a G-II mělo zajištění místní správy nejvyšší senioritu ze všech hypoték poskytnutých na nemovitý majetek. Komise uvádí, že obchodní banky poskytly společnosti ÅI nezaručené půjčky a akceptovaly jako zajištění hypotéky na stejnou nemovitost s nižší senioritou (a tudíž méně dobré zajištění), než je zajištění, které získala místní správa. Vzhledem k této skutečnosti a neexistenci lepších důkazů má Komise za to, že pro účely použití sdělení o zárukách byla úroveň zajištění za záruky „běžná“.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností bude referenční sazba posouzena zvlášť pro každou záruku, kterou společnost ÅI obdržela od místní správy.
(80)
Komise podotýká, že u všech záruk poskytnutých společnosti ÅI se prémie skládaly ze dvou částí: i) stálé prémie hrazené ročně a vyjádřené jako procentní podíl nesplacené jistiny úvěru a ii) „jednorázového“ poplatku, který byl rovněž vyjádřen jako procentní podíl výše úvěru, byl však uhrazen pouze jednou při vydání záruky. V níže uvedeném posouzení zahrnují celkové finanční náklady zaručených půjček pouze stálou prémii, která byla hrazena každý rok. Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách je nutno prvek podpory obsažený v záruce vypočítat jako rozdíl mezi tržní cenou (v tomto případě referenční sazbou) a skutečně hrazenou cenou. Cena, kterou skutečně uhradila společnost ÅI, zahrnuje stálou prémii placenou ročně a jednorázovou prémii, která byla zaplacena pouze jednou. Z praktických důvodů bude jednorázová prémie projednána v oddíle 8.2, který se zabývá navrácením podpory, jelikož je snazší odečíst částku jednorázového poplatku od částky podpory, která má být navrácena. Každopádně i v případě, že by byly jednorázové prémie připočítány k celkovým finančním nákladům zaručených půjček, závěr ohledně existence podpory by se nezměnil. Jednorázová prémie ovlivňuje pouze výši podpory, která byla poskytnuta společnosti ÅI.
(81)
Záruku G-I poskytla místní správa dne 9. října 2003 za účelem pokrytí půjčky ve výši […] EUR, kterou společnosti ÅI poskytla […] (číslo úvěru […]). Jako zajištění v případě uplatnění záruky poskytla společnost ÅI hypotéku na nemovitý majetek. Úroková sazba u půjčky byla do 15. ledna 2007 stanovena na […] % (26). Prémie za záruku činila […] % půjčky ročně (27). Celkové finanční náklady na zaručenou půjčku v době jejího poskytnutí proto činily […] % ročně, což je nutno porovnat s referenční sazbou vypočítanou pro záruku na základě základní sazby a rozpětí, které závisí na ratingu společnosti ÅI a úrovni zajištění půjčky. Základní sazba (jednoletá sazba EURIBOR) ke dni 9. října 2003 činila 2,235 %. V té době byl rating společnosti ÅI „slabý“ ve smyslu sdělení o referenčních sazbách. Jak bylo uvedeno výše, Komise má za to, že úroveň zajištění půjčky byla běžná, což znamená, že úvěrová marže, která se připočítá k základní sazbě, činí 400 základních bodů. Referenční sazba u této půjčky proto činí 6,235 %, což je více než celkové finanční náklady záruky G-I ve výši […] % ročně.
(82)
Ode dne 6. září 2004 mimoto místní správa záruční prémii u záruky G-I snížila na […] %. Celkové finanční náklady zaručené půjčky proto činily […] %, tj. o […] základního bodu méně, než je referenční sazba, což společnosti ÅI poskytlo odpovídající výhodu.
(83)
Dne 2. listopadu 2004 získala společnost ÅI od […] půjčku ve výši […] EUR (číslo úvěru […]). Tato půjčka byla zajištěna zárukou místní správy, za niž poskytla společnost ÅI zajištění v podobě zástavního práva na nemovitý majetek. Úroková sazba byla stanovena ve výši […] + […] základního bodu a poplatku za záruku ve výši […] % částky půjčky ročně, což znamená, že celkové finanční náklady této zaručené půjčky činily […] % ročně (28).
(84)
Referenční sazbu u záruky G-II je nutno vypočítat na základě jednoleté sazby EURIBOR platné ke dni 2. listopadu 2004, tj. 2,314 %. V té době byl rating společnosti ÅI „slabý“ ve smyslu sdělení o referenčních sazbách. S ohledem na běžnou úroveň zajištění činí referenční sazba u této půjčky 6,314 % ročně, což je více než celkové finanční náklady záruky G-II ve výši […] % ročně. Z porovnání nákladů na tuto novou zaručenou půjčku s referenční sazbou vyplývá, že celkové finanční náklady půjčky, na niž se vztahovala záruka G-II, byly nejméně o […] základních bodů nižší než referenční sazba, poskytly tudíž společnosti ÅI finanční výhodu. Podle informací, které má Komise k dispozici, se úroková sazba u zaručené půjčky od jejího poskytnutí nezměnila.
(85)
Dne 13. prosince 2005 vydala místní správa ve prospěch společnosti ÅI novou záruku. Tato záruka se měla vztahovat na „referenční půjčku“, tj. původně nezaručenou půjčku ze dne 9. října 2003, jejíž podmínky se tudíž změnily. Úroková sazba u půjčky se k tomuto okamžiku změnila na […] % ročně. Poplatek za záruku byl stanoven na […] % částky půjčky, což znamená celkové finanční náklady ve výši […] % ročně (29) (podmínky platné od tohoto dne byly stejné jako výše popsané podmínky, které se vztahovaly na půjčku se zárukou G-I, včetně postupných změn úrokové sazby).
(86)
Referenční sazbu u záruky G-III je nutno vypočítat na základě jednoleté sazby EURIBOR ke dni 13. prosince 2005, která činila 2,769 %. V té době byl rating společnosti ÅI „uspokojivý“ ve smyslu sdělení o referenčních sazbách. S přihlédnutím k běžné úrovni zajištění činí referenční sazba u této půjčky 4,969 % ročně. To je více než celkové finanční náklady záruky G-III ve výši […] % ročně. Místní správa proto poskytla společnosti ÅI odpovídající finanční výhodu ve výši nejméně […] % ročně.
5.2 NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU
(87)
Finské orgány tvrdily, že dotyčná opatření neovlivňují obchod mezi členskými státy, a proto nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Na podporu tohoto tvrzení Finsko v podstatě uvedlo, že společnost ÅI je pouze jedním z řady podniků působících na trhu nemovitostí a nepatří k největším. Neexistují proto žádné důkazy, že by opatření (pokud by se pokládala za státní podporu) posílila postavení společnosti ÅI na úkor ostatních soutěžitelů.
(88)
Komise nemůže toto tvrzení uznat. Skutečnost, že společnosti ÅI byla poskytnuta finanční výhoda, kterou její konkurenti neměli k dispozici (a jak potvrdilo Finsko, na alandském trhu nemovitostí působí řada dalších hospodářských subjektů), znamená, že společnost ÅI mohla uskutečnit větší investice a rozšířit svou činnost za finančních podmínek, které byly výhodnější než podmínky, jež byly dostupné jejím konkurentům (kteří se v případě neexistence výhody, která byla poskytnuta společnosti ÅI, mohli rozhodnout pro uskutečnění podobných investic). Není nutné prokázat, že opatření umožnila společnosti ÅI převzít podíly na trhu od konkrétního soutěžitele.
(89)
Obdobně mohla výhoda, která byla poskytnuta společnosti ÅI, ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je pravdou, že alandský trh je malý, nachází se na souostroví, na něž se lze dostat pouze po moři nebo letecky, a že zde na základě aktu o přistoupení Finska k EU platí zvláštní omezení práva usazování. Skutečností však je, že pro působení zahraničních podniků na Alandských ostrovech neexistuje žádná absolutní překážka a zcela jistě žádná překážka pro to, aby takovéto podniky investovaly do místního trhu nemovitostí. Komise rovněž podotýká, že Finsko nezpochybnilo tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že nemovitosti na Alandských ostrovech v minulosti získaly podniky se sídlem v jiných členských státech. Výhoda, kterou tato opatření poskytla společnosti ÅI, proto přinejmenším mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy nepatřičným posílením postavení společnosti ÅI v porovnání s potenciálními zahraničními konkurenty nebo investory.
5.3 ZÁVĚR OHLEDNĚ HODNOCENÍ OPATŘENÍ JAKO STÁTNÍ PODPORY
(90)
Z výše uvedených důvodů Komise uvádí, že veškerá navýšení kapitálu (s výjimkou C-I, C-II a C-III) a úvěrové záruky G-I, G-II a G-III představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU.
6. ÚDAJNÁ ZÁKONNOST PODPORY
(91)
Finsko tvrdilo, že kapitálové injekce i záruky jsou v případě, že by se pokládaly za státní podporu, zákonné na základě režimů podpory, které byly zavedeny před tím, než se Finsko stalo členem EU, a před přistoupením k EU byly náležitě oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) s referenčními čísly 93-074 (navýšení kapitálu) a 93-079 (záruky).
(92)
Toto tvrzení je nutno přezkoumat na základě ustanovení nařízení (ES) č. 659/1999. Podle čl. 1 písm. d) se „režimem podpory“ rozumí „jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora pro podniky definované aktem obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být na neurčitou dobu a/nebo na neurčitou částku poskytnuta pro jeden nebo několik podniků podpora, která není spojena se zvláštním projektem“. Podle čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999 se „existující podporou“ rozumí: „i) aniž jsou dotčeny články 144 a 172 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska, všechny podpory existující v příslušných členských státech před vstupem Smlouvy v platnost, to znamená režimy podpor a jednotlivé podpory, které byly zavedeny před vstupem Smlouvy v platnost a zůstávají použitelné i po něm“.
(93)
Finsko přistoupilo k Evropskému společenství dne 1. ledna 1995. Podle čl. 172 odst. 5 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska se „[…] státní podpory poskytnuté novými členskými státy v průběhu roku 1994, které však v rozporu s Dohodou o EHP či ujednáními na základě této dohody nebyly oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO, nebo mu byly oznámeny, byly však poskytnuty dříve, než Kontrolní úřad vydal rozhodnutí, nepovažují za existující státní podpory podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES […]“ [neověřený překlad - pozn. překl.].
(94)
Podle čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 659/1999 se „novou podporou“ rozumí každá podpora, což znamená režimy podpory a jednotlivou podporu, která není existující podporou, včetně změn existující podpory (30).
(95)
V čl. 4 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (31) je změna stávající podpory vymezena jako „jakákoli změna kromě úprav čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem. Zvýšení původního rozpočtu stávajícího režimu podpor maximálně o 20 % se však nepovažuje za změnu stávající podpory.“
(96)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že opatření, které pochází z doby před přistoupením a představuje režim státní podpory, lze pokládat za existující podporu, jsou-li splněny dvě podmínky. První podmínkou je to, že režim byl zaveden před vstupem Smlouvy o ES v platnost, a druhou, že se jeho podstata od té doby významně nezměnila.
(97)
Komise posoudí tvrzení Finska ohledně zákonnosti podpory pro oba údajné režimy zvlášť.
6.1 ÚDAJNÝ SYSTÉM ZÁRUK (93-079)
(98)
Komise za prvé posoudí, zda tato opatření představují režim podpory ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999.
(99)
Vnitrostátním právním základem systému záruk je provinciální zákon o zárukách provincie pro průmysl a některá jiná odvětví podnikání (ÅFS 1966:14) (32), který byl schválen v roce 1966 a pozměněn zákony ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 a 2002:23. Pokud jde o rozpočet nebo „obálku“, v době přistoupení Finska k ES provinciální zákon z roku 1966 stanovil, že „výše nesplacených záruk nebo půjček (33) nesmí v žádném okamžiku překročit 20 000 000 FIM“. Na druhou stranu dotyčné opatření nestanovilo žádné časové omezení, pokud jde o jeho uplatňování.
(100)
Na základě výše uvedených skutečností a ustanovení ve vnitrostátním právním předpise se na první pohled zdá, že opatření splňují definici režimu podpory, jelikož akt povoluje podporu, která není spojena se zvláštním projektem, který má být zadán jednomu nebo několika podnikům na neurčitou dobu. Údajný režim byl zaveden dne 1. září 1982, tj. dlouho před 1. lednem 1994, a byl oznámen Kontrolnímu úřadu. Zdá se proto, že první podmínka týkající se existující podpory je splněna, jelikož původní režim byl zaveden před vstupem Smlouvy ve Finsku v platnost, a dokonce před 1. lednem 1994, což znamená, že v tomto případě není použitelný čl. 172 odst. 5 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska.
(101)
Komise však musí rovněž posoudit, zda opatření prošla od 1. ledna 1994 podstatnými změnami.
(102)
Regionální orgány provedly po 1. lednu 1994 nejméně tři změny systému záruk (provinciálními zákony 1994:29, 1996:56 a 2002:23), a to před poskytnutím první záruky dne 14. srpna 2003. Tyto změny umožnily podstatné zvýšení rozpočtu režimu (tj. navýšení celkové výše záruk, jež lze poskytnout v daném okamžiku). Jelikož se tento případ týká poskytnutí úvěrové záruky, je nutno posoudit, zda by se změny rozpočtu režimu, které byly zavedeny před provedením projednávaných opatření, měly považovat za podstatné a oddělitelné od existujícího režimu.
(103)
Jak bylo popsáno výše, podle článku 4 nařízení (ES) č. 794/2004 představuje zvýšení rozpočtu o více než 20 % změnu stávajícího režimu podpory. Dvě výše uvedené změny (34) zvýšily původní rozpočet režimu o 50 % resp. 150 %. Toto zvýšení rozpočtu představuje podstatné změny režimu, které nebyly nikdy oznámeny Komisi.
(104)
Dopad těchto podstatných změn nelze považovat za oddělitelný od údajného režimu s tím, že se celý režim stává novou podporou. Původní režim podpory byl ve skutečnosti omezen pouze s ohledem na celkovou výši záruk, které mohly být nesplaceny v daném okamžiku. Za této situace se velmi významné zvýšení rozpočtu (i bez jakékoli jiné změny režimu) dotýká samotné podstaty stávajících pravidel.
(105)
Komise mimoto podotýká, že z dokumentů týkajících se záruk, které předložilo Finsko, nevyplývá, že právním základem těchto záruk byl údajný systém záruk.
(106)
Záruky, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, je proto nutno považovat za novou podporu. Jelikož podpora byla zavedena bez předchozího schválení Komisí, jak se požaduje v článku 108 SFEU, jedná se o protiprávní podporu.
6.2 ÚDAJNÝ REŽIM UPISOVÁNÍ AKCIÍ (93-079)
(107)
Vnitrostátní pravidla týkající se tohoto údajného režimu byla Kontrolnímu úřadu oznámena jako opatření podpory pro upisování akcií. Podle dokumentů předložených v té době se zdá, že jako vnitrostátní právní základ byl uveden „roční rozpočet Alandských ostrovů“. Pod nadpisem „maximální možná míra podpory, která (…) může být dosažena u jednoho projektu“, uvedlo Finsko „30 %“. Pod nadpisem „Rozpočet/výdaje“ uvedlo Finsko rozpočty pro roky 1992 až 1994, kolonku „Odhad celkového rozpočtu na celou plánovanou dobu trvání režimu“ však ponechalo prázdnou.
(108)
V průběhu vyšetřovacího řízení Finsko objasnilo, že formálním právním základem údajného režimu je zákon o autonomii Alandských ostrovů (1144/1991), který byl schválen v roce 1991. Podle § 18 odst. 22 mají alandské místní orgány „obecnou pravomoc“ přijímat různé druhy opatření zaměřujících se na podporu alandského hospodářství. Tyto pravomoci jsou uplatňovány (např. prostřednictvím půjček, kapitálových injekcí, záruk) pomocí prostředků v ročním souhrnném rozpočtu místní správy.
(109)
Komise uvádí následující:
(110)
Bez ohledu na skutečnost, že Finsko může považovat pravomoci místních orgánů poskytovat takovéto kapitálové injekce (na základě obecných pravomocí, které jsou uděleny zákonem o autonomii) za „režim“, musí Komise ověřit, zda ustanovení vnitrostátního zákona, jež stanoví tyto pravomoci, splňují definici „režimu“ podle čl. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 659/1999. V tomto ohledu se zdá, že právní základ (§ 18 odst. 22 zákona č. 1144/1991) sestává z pravidel, která se týkají rozdělení pravomocí mezi jednotlivými orgány v rámci finského právního řádu a která nesplňují požadavky pro to, aby představovala režim podpory (jenž je definován mimo jiné jako „… akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora …“). Přidělení kapitálu jednotlivému příjemci proto za prvé vyžaduje přidělení částky v ročním rozpočtu místní správy (schváleném regionálním alandským shromážděním podle jeho uvážení) a poté provedení rozhodnutí přijatých místní správou. Zdá se proto, že kapitálové injekce poskytnuté na základě těchto pravomocí je nutno pokládat spíše za řadu jednotlivých rozhodnutí než za režim podpory.
(111)
Komise každopádně rovněž podotýká, že se údajný režim týkal pouze let 1992 až 1994, jelikož pod nadpisem „Rozpočet/výdaje“ nebyly uvedeny žádné další informace, ačkoliv právním základem byl „roční rozpočet Alandských ostrovů“.
(112)
Komise rovněž poznamenává, že Finsko uvedlo, že maximální míra podpory, která může být „dosažena u jednoho projektu“, činí 30 %. To lze každopádně chápat pouze v tom smyslu, že kapitálové injekce na základě tohoto údajného režimu měly být spolu s významnými soukromými příspěvky (ve výši nejméně 70 %) použity na „projekty“, jež mají podporovat cíl údajného režimu, jímž byl „cestovní ruch, průmysl, výzkum a vývoj“. Navýšení kapitálu, jimiž se zabývá toto rozhodnutí, tuto formální podmínku nesplňují, a nemohou se na ně proto vztahovat vnitrostátní právní předpisy, které byly oznámeny Kontrolnímu úřadu, bez ohledu na skutečnost, zda tato opatření představovala řádný režim podpory, a pokud ano, zda byla uplatňována po roce 1994.
(113)
Státní podpora, která byla poskytnuta ve formě navýšení kapitálu společnosti ÅI, proto představuje novou podporu. Jelikož podpora byla zavedena bez předchozího schválení Komisí, jak požaduje článek 108 SFEU, jedná se o protiprávní podporu.
6.3 DODATEČNÁ PŘIPOMÍNKA K NEDÁVNÝM ROZHODNUTÍM FINSKÉHO NEJVYŠŠÍHO SPRÁVNÍHO SOUDU
(114)
Je třeba rovněž uvést, že dvě opatření, která místní správa provedla ve prospěch společnosti ÅI, byla nedávno finským soudem zrušena. Těmito opatřeními je i) navýšení kapitálu C-XI, jež bylo společnosti ÅI poskytnuto v roce 2007 (viz poznámka v bodě 16), a ii) úvěrová záruka z roku 2006, která nebyla uplatněna. V rozsudku ze dne 6. dubna 2011 Nejvyšší správní soud rozhodl o tom, zda byla rozhodnutí místní správy přijata v souladu s vnitrostátními správními předpisy. Přitom soud rovněž posoudil, zda existují dostatečné náznaky, že opatření představovala státní podporu, což znamená, že je místní orgány měly před zavedením oznámit Komisi. Soud shledal, že jsou zjevně splněna všechna kritéria státní podpory. Soud analyzoval rovněž tvrzení Finska, že by se na opatření (pokud by představovala podporu) vztahovala vnitrostátní pravidla, která platila před přistoupením, a proto by se považovala za „existující podporu“. Soud přitom podrobně posoudil vnitrostátní pravidla a zjistil, že bez ohledu na skutečnost, zda tato pravidla představovala skutečný režim státní podpory, či nikoli, rozhodnutí místních orgánů nesplňují formální požadavek podle vnitrostátních předpisů, především z důvodů, které uvedla výše Komise. Závěry Nejvyššího správního soudu Finska jsou proto v souladu se závěry Komise, že kapitálová injekce C-XI, jíž se týká vyšetřovací řízení, zahrnuje novou státní podporu. Nejvyšší soud dospěl k témuž závěru u úvěrové záruky z roku 2006. Jelikož záruka nebyla nikdy zavedena, nebyla v tomto rozhodnutí posouzena.
7. SLUČITELNOST
(115)
Finsko obecně tvrdilo, že by opatření v případě, že by se považovala za novou státní podporu, byla slučitelná s vnitřním trhem, jelikož účelem činností společnosti ÅI financovaných podporou bylo usnadnit rozvoj regionu a vytvořit nová pracovní místa.
(116)
Ačkoliv je státní podpora v zásadě zakázána, považuje se za slučitelnou s vnitřním trhem v případech uvedených v čl. 107 odst. 2 SFEU a může být považována za slučitelnou, je-li použita k dosažení cílů zmíněných v čl. 107 odst. 3. Jediným důvodem slučitelnosti, který lze předpokládat v tomto případě, je důvod uvedený v ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, jež povoluje státní podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, nebo ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, jež stanoví, že mohou být povoleny státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí.
(117)
Podle pravidel regionální podpory, která platila pro Finsko v té době (mapy regionální podpory 2000-2006 a 2007-2013), nebylo město Mariehamn, v němž se nachází projekt iTiden, každopádně pro tuto podporu způsobilé. To znamená, že i kdyby bylo možno říci, že podporu lze spojit s tímto projektem, nelze ji považovat za slučitelnou. Komise mimoto podotýká, že Finsko neprokázalo splnění podmínek pro slučitelnost na základě pravidel regionální podpory (co se týká např. formy podpory, způsobilých nákladů nebo maximální míry podpory).
(118)
Podporu nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem ani podle žádných jiných pokynů a sdělení přijatých Komisí s ohledem na použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nebo přímo podle uvedeného článku. Finské orgány nepředložily žádné konkrétní tvrzení nebo důkazy, které by Komisi umožnily schválit tato opatření jako slučitelná podle některého z ustanovení SFEU.
8. NAVRÁCENÍ PODPORY
8.1 TVRZENÍ FINSKA
(119)
V čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 je stanoveno, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil […]. Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.“ Samozřejmým důsledkem proto je, že by protiprávní státní podpora pro společnost ÅI měla být navrácena.
(120)
Finsko však tvrdilo, že by Komise neměla v tomto případě navrácení podpory nařídit, jelikož Finsko oprávněně očekávalo, že podpora byla zákonná na základě údajných režimů použitelných před přistoupením, a že by navrácení bylo v rozporu se zásadami práva Společenství. Komise podotýká, že se Finsko oficiálně dovolávalo oprávněných očekávání pouze s ohledem na místní správu. Oprávněná očekávání příjemce nebyla výslovně zmíněna.
(121)
Komise nemůže každopádně toto tvrzení přijmout.
(122)
Pokud jde o navýšení kapitálu, Komise výše prokázala, že bez ohledu na to, co se společnost ÅI či kdokoli jiný mohl domnívat s ohledem na právní status údajného režimu upisování akcií ve vztahu k pravidlům státní podpory, tato navýšení nesplňovala formální podmínky údajného režimu, jak byl oznámen Kontrolnímu úřadu. Nelze proto tvrdit, že společnost ÅI mohla využít oprávněná očekávání, pokud jde o zákonnost navýšení kapitálu, jelikož se na ně nemohly vztahovat vnitrostátní předpisy, ve vztahu k nimž se Finsko dovolává oprávněných očekávání.
(123)
Co se týká úvěrových záruk, Komise prokázala, že se systém záruk podstatně změnil ještě před poskytnutím záruk, jichž se týká toto rozhodnutí. Tyto změny, které provedly alandské orgány, nebyly Komisi oznámeny. Důsledkem je to, že záruky poskytnuté podle vnitrostátních předpisů, které tvořily původní režim, je nutno považovat za novou podporu. Podle ustálené judikatury nemůže příjemce podpory oprávněně očekávat, že podpora, které měla být podle článku 108 SFEU oznámena Komisi, avšak oznámena nebyla, je zákonná (35).
(124)
Záruky i navýšení kapitálu proto představují novou podporu, která měla být před zavedením oznámena Komisi.
(125)
Podle ustálené judikatury (36) se členský stát, jehož orgány při poskytnutí podpory porušily postup stanovený v článku 108 SFEU, nemůže odvoláním se na oprávněná očekávání příjemců podpory vyhnout povinnosti přijmout opatření k provedení rozhodnutí Komise, které nařizuje navrácení podpory. Pokud by se vnitrostátní orgány mohly dovolávat svého vlastního protiprávního jednání, pozbyly by články 107 a 108 SFEU zcela platnosti a rozhodnutí přijatá Komisí na základě těchto ustanovení by byla zbavena jejich účinků.
(126)
Stejná zásada se musí nutně použít v případě, že se vnitrostátní orgány dovolávají oprávněných očekávání ohledně zákonnosti opatření, která však neoznámily Komisi, ačkoliv tato opatření představovala novou podporu (37).
(127)
Pokud jsou relevantní oprávněná očekávání společnosti ÅI, Komise obdobně podotýká, že podle ustálené judikatury platí, že s ohledem na imperativní charakter kontroly státních podpor prováděné Komisí na základě článku 108 SFEU mohou podniky, které jsou příjemci podpory, v zásadě mít oprávněná očekávání, že byla zachována pravidla při poskytování podpory, pouze v případě, že byla tato podpora poskytnuta při dodržení postupu upraveného uvedeným článkem. Subjekt jednající s péčí řádného hospodáře musí být běžně schopen ujistit se o tom, že byl tento postup dodržen (38).
(128)
Komise podotýká, že nikdo jiný než společnost ÅI nemohl mít lepší přehled o opatřeních místní správy v souvislosti s údajnými režimy podpory, jelikož místní správa je hlavním akcionářem této společnosti a ve správní radě společnosti ÅI je zastoupena fyzickými osobami, které jsou rovněž členy výkonného orgánu místní správy. Toto tvrzení dokládá skutečnost, že (jak bylo uvedeno výše v souvislosti s kapitálovými navýšeními) zástupci společnosti ÅI a místní správy si pravidelně vyměňovali informace. I když se finské orgány výslovně nedovolávaly oprávněných očekávání jménem příjemce podpory, Komise se domnívá, že společnost ÅI nemůže v daném případě oprávněná očekávání uplatňovat.
(129)
Komise mimoto nikdy Finsko ani příjemce podpory výslovně neujistila, že dotyčná opatření nebudou státní podporou, nebo že budou představovat slučitelnou podporu, což by mohlo vést k takovýmto očekáváním (39).
(130)
Finsko dále uvedlo, že by v případě navrácení podpory poskytnuté prostřednictvím navýšení kapitálu neměla být prvkem podpory nutně celá částka poskytnutého kapitálu, nýbrž (analogicky s výpočtem prvku podpory v zárukách) náklady společnosti ÅI na nalezení alternativní investice na trzích. V tomto ohledu Finsko navrhlo, aby byly náklady takovéhoto alternativního financování stanoveny pomocí 7 % předpokládané návratnosti investic u kancelářských prostor, která byla uvedena ve zprávě společnosti KPMG.
(131)
Komise nemůže tento názor uznat.
(132)
Jako obecný předpoklad je jistě správné, že státní podporu v daném případě představuje rozdíl mezi výhodou (v podobě financování), kterou společnost skutečně obdržela ze státních prostředků, a tím, co by nemohla získat na kapitálových trzích. „Tímto vrácením tak příjemce ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a dochází k obnovení situace před poskytnutím podpory“ (40).
(133)
Každý subjekt uskutečňující investici, ať už poskytnutím úvěru nebo převzetím kapitálové účasti ve společnosti, usiluje u této investice o dosažení návratnosti, která odpovídá riziku.
(134)
Je-li podpora ve formě půjčky s náklady, které jsou nižší než tržní náklady (což je případ zaručené půjčky, jsou-li celkové finanční náklady nižší než úroková sazba u půjčky poskytnuté za tržních podmínek), poskytnuta společnosti, která není vyloučena z úvěrového trhu, a byla by proto schopna jako alternativu podpory získat půjčku za tržní sazbu, je zřejmé, že účelu navrácení podpory lze dosáhnout tím, že společnost zaplatí tento rozdíl (s připočtením úroků), což ji znovu postaví na roveň jejím konkurentům.
(135)
U investic do vlastního kapitálu se situace liší. Návratnost zde nezávisí na ochotě společnosti platit (jak je tomu v případě půjčky), nýbrž je zcela závislá na související ziskovosti obchodního modelu společnosti. Pokud se soukromý investor nedomnívá, že podnik poskytne za riziko, které podstupuje, náležitou odměnu, investici neuskuteční, nýbrž vloží své peněžní prostředky jinam. Jinými slovy, Komise nemůže uznat, že by společnost byla schopna získat stejné peněžní prostředky k navýšení svého kapitálu na kapitálovém trhu nabídnutím vyšší odměny, jelikož očekávané výsledky jí neumožňovaly nabídnout investorovi do vlastního kapitálu tuto vyšší odměnu. Hypotetickou situací (tj. situací v případě, že by podpora neexistovala), kterou má navrácení podpory obnovit nebo přivodit, je tudíž situace, kdy by nebyl investován žádný kapitál. Podporou, kterou je nutno navrátit, je proto celá částka navýšení kapitálu.
(136)
Komise proto nemůže přijmout názor Finska, pokud jde o prvek podpory v navýšeních kapitálu.
8.2 PODPORA, KTERÁ MÁ BÝT NAVRÁCENA
(137)
Protiprávní a neslučitelná podpora, kterou zjistila Komise a kterou musí Finsko získat zpět od společnosti ÅI, proto činí:
(138)
Navýšení kapitálu:
a)
Navýšení kapitálu C-IV: 353 199,00 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 20. července 2001.
b)
Navýšení kapitálu C-V: 599 933,78 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 15. srpna 2002.
c)
Navýšení kapitálu C-VI: 799 911,64 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 13. března 2003.
d)
Navýšení kapitálu C-VII: 515 165,97 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 6. května 2004.
e)
Navýšení kapitálu C-VIII: 669 896,95 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 30. září 2004.
f)
Navýšení kapitálu C-IX: 199 977,91 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 16. června 2005.
g)
Navýšení kapitálu C-X: 234 961,43 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 16. června 2005.
h)
Navýšení kapitálu C-XI: 1 379 998,95 EUR. Tato podpora byla společnosti ÅI poskytnuta dne 15. února 2007.
(139)
Úvěrové záruky: Prvek podpory je u všech záruk vypočítán jako rozdíl mezi referenční sazbou použitou jako srovnávací měřítko pro úvěrové náklady, které by společnost ve finanční situaci srovnatelné se společností ÅI musela uhradit bez záruky, na straně jedné a na straně druhé úrokovou sazbou, jíž bylo docíleno prostřednictvím státní záruky, po zohlednění zaplacených prémií v souladu s bodem 4.2 sdělení o zárukách (jak je podrobně objasněno v bodech 66 až 80).
a)
Pokud jde o záruku G-I, prvek podpory tvoří rozdíl mezi referenční sazbou u půjčky pro podnik v ratingové kategorii „slabý (B)“ a s běžným zajištěním a celkovými finančními náklady půjčky, na niž se vztahovala záruka (čímž se rozumí prémie zaplacené za záruku a úroky z půjčky). Tato podpora byla společnosti ÅI dána k dispozici dne 9. října 2003 (jak je objasněno v bodech 81 a 82). Od této částky se odečte jednorázová záruční prémie ve výši 19 500 EUR (41).
b)
Co se týká záruky G-II, prvek podpory tvoří rozdíl mezi referenční sazbou u půjčky pro podnik v ratingové kategorii „slabý (B)“ a s běžným zajištěním a celkovými finančními náklady půjčky, na niž se vztahovala záruka (čímž se rozumí prémie zaplacené za záruku plus úroky z půjčky). Tato podpora byla společnosti ÅI dána k dispozici dne 2. listopadu 2004. Od této částky se odečte jednorázová záruční prémie ve výši 2 900 EUR (42).
c)
Pokud jde o záruku G-III, prvek podpory tvoří rozdíl mezi referenční sazbou u půjčky pro podnik v ratingové kategorii „uspokojivý (BB)“ a s běžným zajištěním a celkovými finančními náklady půjčky, na niž se vztahovala záruka (čímž se rozumí prémie zaplacené za záruku plus úroky z půjčky). Tato podpora byla společnosti ÅI dána k dispozici dne 13. prosince 2005. Od této částky se odečte jednorázová záruční prémie ve výši 6 500 EUR (43).
(140)
Přesnou celkovou výši podpory, která má být navrácena, určí finské orgány ve spolupráci s Komisí v rámci postupu zpětného získání podpory podle metody popsané v bodech 138 a 139. K částce podpory, která bude stanovena, se připočítají úroky ode dne, kdy byla podpora dána příjemci dispozici, do dne jejího navrácení. Komise finské orgány vyzývá, aby s ní v souladu se svou povinností loajální spolupráce spolupracovaly při stanovení přesné výše podpory, která má být navrácena,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Navýšení kapitálu ve výši 84 094,39 EUR, které Finsko provedlo ve prospěch společnosti Ålands Industrihus AB dne 18. června 1997, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v oddíle 8.2 tohoto rozhodnutí, která Finsko provedlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie ve prospěch společnosti Ålands Industrihus AB, nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Finsko získá od příjemce státní podporu uvedenou v článku 2.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Finsko zruší s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí veškeré dosud neprovedené platby podpory uvedené v článku 2.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 2 se provede s okamžitým účinkem.
2. Finsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Finsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Finsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud není podpora uvedená v článku 2 zcela navrácena. Na žádost Komise předloží Finsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Finské republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar l-Għajnuna mill-Istat Nru C 6/08 (ex NN 69/07) implimentata mill-Finlandja għal Ålands Industrihus Ab
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4905)
(It-testi bil-Finlandiż u bl-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/252/UE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ilment ippreżentat fil-5 ta’ Settembru 2006, il-Kummissjoni ġiet infurmata b’varjetà ta’ miżuri mogħtija mill-Gvern Lokali ta’ Åland (“il-GL”) favur il-kumpanija tal-proprjetà immobbli Ålands Industrihus Ab (“ÅI”). Permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ottubru 2006 u tal-14 ta’ Frar 2007, il-Kummissjoni talbet informazzjoni mill-Finlandja li ngħatat permezz tal-ittri tal-11 ta’ Jannar 2007 u tat-3 ta’ April 2007. L-awtoritajiet Finlandiżi ppreżentaw iżjed informazzjoni fil-31 ta’ Mejju 2007 u fit-12 ta’ Lulju 2007. Il-kwerelant ippreżenta informazzjoni addizzjonali f’November 2006 u f’Mejju 2007.
(2)
Permezz tal-ittra tat-30 ta’ Jannar 2008, il-Kummissjoni infurmat lill-Finlandja li ddeċidiet li tniedi l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) (2) fir-rigward tal-għajnuna (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”).
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(4)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti mill-partijiet interessati.
(5)
Wara d-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Finlandja ppreżentat informazzjoni li ġiet irreġistrata mal-Kummissjoni fis-6 ta’ Mejju 2008, fil-21 ta’ Jannar 2010, fis-26 ta’ Frar 2010, fil-21 ta’ Mejju 2010, fit-18 ta’ Ġunju 2010, fit-18 ta’ April 2011, fis-27 ta’ Ġunju 2011 u fit-28 ta’ Ġunju 2011. Il-laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Finlandiżi u r-rappreżentanti ta’ ÅI saret fl-4 ta’ Ġunju 2010.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
2.1. IL-BENEFIĊJARJU
(6)
ÅI hija reġistrata fil-Belt ta’ Mariehamn, il-kapitali ta’ Åland, l-arċipelagu fil-Baħar Baltiku bejn il-Finlandja kontinentali u l-Isvezja b’popolazzjoni totali ta’ madwar 28 000. Åland hija provinċja tal-Finlandja imma tgawdi livell għoli ta’ awtonomija. Is-sidien ta’ ÅI huma primarjament il-GL (84,43 %) u l-Belt ta’ Mariehamn (15,01 %). L-awtoritajiet lokali l-oħra f’Åland jammontaw għall-bqija tal-azzjonisti (4).
(7)
In-negozju ta’ ÅI huwa l-kostruzzjoni, is-sjieda u l-kiri ta’ proprjetà immobbli għall-użu industrijali u kummerċjali. Skont il-Finlandja, l-għan tal-attivitajiet tal-kumpanija huwa li tipprovdi proprjetà immobbli lill-kumpaniji f’Åland sabiex tikkontribwixxi għall-ekonomija diversifikata u kompetittiva.
(8)
Sal-1999 l-attivitajiet tan-negozju ta’ ÅI kienu ta’ daqs modest (5). Il-karta tal-bilanċ ta’ ÅI kibret bil-mod ħafna, jew xejn (6). F’dan il-kuntest il-bord ta’ ÅI iddeċieda li jibda jfittex opportunitajiet ġodda ta’ negozju sabiex il-kumpanija tespandi. Fl-istess ħin, il-komunità tan-negozju lokali (magħmula kważi esklussivament minn impriżi żgħar) esprimiet ix-xewqa għall-“park tat-teknoloġija”, jiġifieri ragruppament ta’ proprjetajiet ta’ uffiċini fejn id-ditti lokali jkunu jistgħu jinġabru taħt saqaf wieħed sabiex tiġi ffaċilitata l-kooperazzjoni, jiġu ġġenerati ideat ġodda u titjieb l-intraprenditorija b’mod ġenerali. Dan kellu eventwalment isir il-park tal-uffiċini “iTiden” (kvarteret iTiden). Il-ġenesi tal-proġett huwa spjegat f’iktar dettall fit-Taqsima 2.2.
2.2. IL-PROĠETT iTiden (7)
(9)
Id-diskussjonijiet bejn ir-rappreżentanti tal-komunità tan-negozju lokali u l-GL dwar il-possibbiltà tal-bini ta’ “park tat-teknoloġija” kienu nbdew lura fl-1999. Vjaġġi ta’ studju konġunti kienu saru f’faċilitajiet simili fl-Isvezja.
(10)
Fl-2000 il-proġett ġie assenjat lill-grupp ta’ ħidma, li ppreżenta l-proposta lill-GL u lill-Belt ta’ Mariehamn fir-rebbiegħa tal-2000. Il-proġett u l-pjani tal-GL għall-bini u l-finanzjament kienu ssemmew fil-baġit tal-GL għall-2000 (8) u kkonfermati fil-baġit tal-2001, li fih il-GL talab ukoll fondi għaż-żidiet kapitali possibbli għall-proġetti tal-infrastruttura, inkluż għal ÅI (talba simili kienet saret fil-baġit tal-2000) (9).
(11)
Fit-12 ta’ Lulju 2001, bl-għajnuna ta’ żieda kapitali, ÅI xtrat l-art fid-distrett ta’ “Västra Klinten” ta’ Mariehamn, fejn kellu jinbena iTiden. F’konnessjoni ma’ dan ix-xiri, ÅI żgurat ukoll it-tibdil meħtieġ għall-proġett iTiden fl-ippjanar tal-belt.
(12)
Fil-baġit għall-2002 il-GL iddikjara li ÅI kellha tibda l-bini tal-proġett iTiden fl-2002 u li dan fil-probabbiltajiet kollha kien se jeħtieġ żieda kapitali (li għaliha l-GL talab l-approprjazzjonijiet baġitarji meħtieġa) (10).
(13)
Fil-bidu tal-2002 ġie appuntat il-grupp ta’ ħidma għall-bini ta’ iTiden u ġie kkummissjonat il-perit. Ġew avviċinati l-inkwilini potenzjali biex jiġi stabbilit l-interess tagħhom fil-kiri tal-proprjetà f’iTiden. Ix-xogħolijiet tal-art preparatorji twettqu fir-rebbiegħa tal-2003 u l-kostruzzjoni ta’ fażi 1 (il-proġett kien iddisinjat f’żewġ fażijiet ta’ kostruzzjoni konsekuttivi) bdiet fis-sajf tal-2003. L-ewwel inkwilini daħlu fil-parti lesta ta’ “fażi 1” ta’ iTiden fl-1 ta’ Diċembru 2004.
(14)
Il-kostruzzjoni ta’ fażi 2 ta’ iTiden ġiet imnedija fil-ħarifa tal-2006 u tlestiet fl-2007.
2.3. IL-MIŻURI TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(15)
L-investigazzjoni formali tal-Kummissjoni kopriet diversi injezzjonijiet kapitali (“żidiet kapitali”) u garanziji ta’ self mill-bank (“garanziji ta’ self”) mogħtija mill-GL favur ÅI bejn l-1997 u l-2007. Il-miżuri huma elenkati fit-tabella t’hawn taħt (l-injezzjonijiet kapitali huma nnumerati C-I sa C-XI u l-garanziji G-I sa G-III).
Miżura
Data tal-miżura
Żidiet kapitali
(f’EUR)
Garanziji ta’ self
(f’EUR)
C-I (*)
18.6.1997
84 094,39
C-II (*)
22.6.2000
340 582,27
C-III (*)
10.10.2000
114 368,37
C-IV
20.7.2001
353 199,00
C-V
15.8.2002
599 933,73
C-VI
13.3.2003
799 911,64
G-I
9.10.2003
2 600 000,00
C-VII
6.5.2004
515 165,97
C-VIII
30.9.2004
669 896,95
G-II
2.11.2004
1 160 000,00
C-IX
16.6.2005
199 977,91
C-X
16.6.2005
234 961,43
G-III
13.12.2005
2 600 000,00
C-XI
15.2.2007
1 379 998,95
TOTAL
5 292 090,61
6 360 000,00
(16)
Meta mqabbla mat-tabella tal-miżuri fil-punt 7 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, tneħħiet il-garanzija ta’ self ta’ EUR 2 587 500 tas-26 ta’ Ottubru 2006, għaliex qatt ma daħlet fis-seħħ (wara d-deċiżjoni tal-qrati Finlandiżi). Barra minn hekk, iż-żieda kapitali C-XI, tat-12 ta’ Ġunju 2006 fid-deċiżjoni tal-ftuħ, hawnhekk għandha d-data tal-15 ta’ Frar 2007 għaliex ħareġ ċar mill-investigazzjoni li din il-miżura kienet daħlet fis-seħħ f’dik id-data iktar tard. Id-deċiżjoni tal-GL li jagħti din iż-żieda kapitali ġiet annullata riċentement (6 ta’ April 2011) mill-Qorti Amministrattiva Suprema tal-Finlandja (ara l-premessa 114 hawn taħt). Madankollu, billi l-kapital tħallas lil ÅI fl-2007 u ma ġiex imħallas lura, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-deċiżjoni tal-qorti nazzjonali ma tneħħix din il-miżura mill-ambitu tal-investigazzjoni tagħha.
(17)
Skont l-awtoritajiet Finlandiżi, iż-żidiet kapital kollha ġew ipprovduti sabiex jiġi ffinanzjat il-proġett iTiden, bl-eċċezzjoni ta’ dawn li ġejjin:
C-I: Injezzjoni kapitali tat-18 ta’ Ġunju 1997 (EUR 84 094,39)
C-II: Injezzjoni kapitali tat-22 ta’ Ġunju 2000 (EUR 340 582,27)
C-III: Injezzjoni kapitali tal-10 ta’ Ottubru 2000 (EUR 114 368,37)
C-VIII: Injezzjoni kapitali tat-30 ta’ Settembru 2004 (EUR 669 896,95)
C-IX: Injezzjoni kapitali tas-16 ta’ Ġunju 2005 (EUR 199 977,91).
(18)
Il-garanziji kollha ta’ self, skont il-Finlandja, inħarġu bil-għan tal-finanzjament tal-proġett iTiden. Iktar dettalji dwar il-garanziji ta’ self qed jingħataw fil-premessi 66 sa 86 hawn taħt.
3. RAĠUNIJIET GĦAT-TNEDIJA TAL-PROĊEDURA SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(19)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni kellha dubji jekk iż-żidiet kapitali u l-garanziji ta’ self kinux kompatibbli mas-suq intern għal dawn ir-raġunijiet li ġejjin.
(20)
Fir-rigward tal-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, il-Kummissjoni nnutat li l-miżuri kienu jinvolvu riżorsi tal-Istat, għaliex ingħataw mill-awtoritajiet lokali, u li kienu selettivi, għaliex kienu mmirati lejn ÅI. Fir-rigward tal-kriterju dwar jekk il-miżuri jagħtux “vantaġġ li ma kienx ikollha taħt kundizzjonijiet normali tas-suq” għaliex investitur privat, iggwidat mill-prospett tal-profitabbiltà fuq perjodu twil ta’ żmien, ma kienx jagħti l-istess appoġġ, il-Kummissjoni ddubitat li investitur privat kien se jipprovdi l-kapital kif għamel il-GL, meta jitqies ir-rekord twil ta’ telf ta’ ÅI jew, l-iktar, il-profitti modesti ħafna tagħha. Speċifikament fir-rigward tal-garanziji ta’ self, il-Kummissjoni ddubitat jekk ÅI kienx jirnexxiela tikseb appoġġ finanzjarju komparabbli mis-swieq, u li għalhekk konsegwentement dawn taw vantaġġ lil ÅI. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li dawn il-vantaġġi joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni u tal-kummerċ intra-Komunitarju.
(21)
Jekk il-miżuri kienu kkunsidrati bħala għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni ddubitat jekk setgħux jitqiesu bħala kompatibbli mas-suq intern.
(22)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kellha dubji dwar it-talba tal-Finlandja li l-miżuri, jekk fil-fatt jiġu kkunsidrati li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kienu ngħataw f’konformità mal-iskemi tal-għajnuna li kienu japplikaw diġà qabel id-dħul tal-Finlandja fl-UE u li għalhekk dawn ikunu legali.
4. KUMMENTI MILL-FINLANDJA
4.1. IL-MIŻURI MHUMIEX GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(23)
Il-Finlandja hija tal-opinjoni li l-GL aġixxa skont il-prinċipju tal-investitur tas-suq, jiġifieri li l-miżuri kienu ggwidati mill-prospetti tal-GL ta’ redditu fuq l-investiment tiegħu. Il-Finlandja argumentat li d-deċiżjonijiet tal-investiment kienu mmotivati mill-programm ta’ investimenti ġodda tal-kumpanija, primarjament mill-proġett iTiden. Il-miżuri għalhekk ma kinux maħsubin biex ikopru t-telf ta’ qabel, jew li jappoġġjaw negozju li jkun qed jagħmel it-telf. Il-GL kiseb valur konkret għall-investimenti tiegħu f’ishma ġodda ta’ ÅI, hekk kif il-valur tal-kumpanija żdied f’konformità mas-sottoskrizzjoni tal-ishma. Għalhekk, ÅI ma kisbet l-ebda vantaġġ li kieku ma setgħetx tikseb minn investitur privat.
(24)
Irrispettivament minn kwalunkwe vantaġġ possibbli, il-Finlandja hija wkoll tal-opinjoni li l-miżuri ma jistgħux jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat, għaliex m’hemmx evidenza konkreta ta’ effett sinifikanti fuq il-kompetizzjoni fis-suq tal-proprjetà immobbli f’Åland.
4.2. JEKK GĦAJNUNA MILL-ISTAT, HIJA LEGALI SKONT L-ISKEMI TAL-GĦAJNUNA EŻISTENTI
(25)
Madankollu, jekk il-miżuri jinstab li jinkludu element ta’ għajnuna mill-Istat, l-għajnuna, skont il-Finlandja, għandha tiġi kkunsidrata bħala legali. Il-Finlandja argumentat li kemm l-injezzjonijiet kapitali kif ukoll il-garanziji kienu koperti minn skemi ta’ għajnuna eżistenti li ddaħħlu fis-seħħ qabel is-sħubija tal-Finlandja fl-UE.
4.3. JEKK HIJA GĦAJNUNA ĠDIDA MILL-ISTAT, HIJA MADANKOLLU KOMPATIBBLI MAS-SUQ INTERN
(26)
Jekk il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali, għandhom minkejja kollox jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, għaliex l-għan tagħhom kien l-iżvilupp tar-reġjun u l-ħolqien ta’ impjiegi ġodda, l-iktar bil-kontribuzzjoni għad-diversifikazzjoni tal-ekonomija tar-reġjun, li tiddependi ħafna fuq l-industrija tat-tbaħħir.
4.4. L-IRKUPRU POSSIBBLI
(27)
Jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna hija illegali u inkompatibbli u li jeħtieġ li tiġi rkuprata, il-Finlandja ressqet dawn l-argumenti li ġejjin.
(28)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (11) il-Kummissjoni mhux se titlob l-irkupru tal-għajnuna fejn dan ikun kuntrarju għall-prinċipju ġenerali tal-liġi Komunitarja. Hawnhekk, dan ikun il-każ, għaliex il-Finlandja kellha raġunijiet leġittimi li tistenna li dawn l-iskemi msemmija hawn fuq, li kienu jeżistu qabel is-sħubija, kienu u għadhom validi, u li għalhekk kwalunkwe għajnuna mogħtija skont dawn ir-regoli tkun legali.
(29)
Jekk madankollu l-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna għandha tiġi rkuprata, il-Finlandja targumenta li l-element tal-għajnuna fiż-żidiet kapitali mhux neċessarjament l-ammont nominali sħiħ tat-tranżazzjonijiet li jagħmlu l-għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-garanziji, kwalunkwe għajnuna li għandha tiġi rkuprata ma tistax tkun ikbar mill-vantaġġ fl-imgħax miksub mill-kumpanija b’riżultat tal-garanzija (b’paragun mas-self mhux garantit). B’mod simili, fil-każ tal-injezzjonijiet kapitali, kwalunkwe għajnuna ma tistax tkun iżjed mill-ispiża ta’ ÅI biex tikseb il-kapital ekwivalenti fuq is-suq.
5. VALUTAZZJONI
5.1. KWALIFIKA BĦALA GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(30)
Skont l-Artikolu 107(1) TFUE, “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat f’kwalunkwe forma li toħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu prodotti għandha, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(31)
Il-kwalifika ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat titlob li jiġu ssodisfati dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin: (a) għandha tiġi ffinanzjata minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat; (b) għandha tagħti vantaġġ selettiv li permezz tiegħu tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu prodotti; u (c) għandha toħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u jkollha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom ikunu kumulattivi, u kollha preżenti qabel ma l-miżura tiġi kkaratterizzata bħala għajnuna mill-Istat.
5.1.1. IR-RIŻORSI TAL-ISTAT U S-SELETTIVITÀ
(32)
Għar-raġunjiiet indikati fid-deċiżjoni tal-ftuħ (u li ma ġewx ikkontestati mill-Finlandja), dawn iż-żewġ kriterji ġew issodisfati. Il-miżuri ngħataw b’deċiżjonijiet individwali meħuda mill-GL sabiex jagħmel użu mill-fondi li ġew allokati lilu fil-baġit annwali tiegħu mill-assemblea reġjonali ta’ Åland. Il-miżuri huma għalhekk b’mod ċar iffinanzjati mill-Istat u mmirati individwalment lejn ÅI.
5.1.2. VANTAĠĠ
(33)
Il-Finlandja argumentat li l-miżuri mhumiex għajnuna mill-Istat għaliex ma pprovdewx lil ÅI b’vantaġġ li hi ma setgħetx tikseb fuq is-swieq, kemm mingħand azzjonist privat kif ukoll mingħand kreditur privat.
(34)
Huwa prinċipju stabbilit tal-liġi dwar l-għajnuna mill-Istat (normalment magħruf bħala l-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq, jew MEIP) li l-investiment mill-awtoritajiet pubbliċi fil-kapital ta’ impriżi jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sakemm f’ċirkostanzi simili, investitur privat, wara li jikkunsidra b’mod partikolari l-prospetti li jikseb redditu, seta’ jipprovdi l-istess kapital (12). B’mod simili, skont il-punt 3.1 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (13) (“l-Avviż dwar il-Garanziji”), il-garanzija pprovduta mill-awtoritajiet pubbliċi għandha tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sakemm il-finanzjament ma jsirx b’kundizzjonijiet li jkunu aċċettabbli għal operatur privat taħt il-kundizzjonijiet normali tal-ekonomija tas-suq.
(35)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-MEIP ġiex issodisfat fir-rigward tal-injezzjonijiet kapitali u l-garanziji, abbażi b’mod partikolari ta’ żewġ osservazzjonijiet li jikkonċernaw lil ÅI:
(a)
Ir-rekord twil ta’ telf jew ta’ profitti negliġibbli ta’ ÅI fis-snin li fihom ingħataw il-miżuri. Fil-fatt, ÅI għamlet telf f’kull sena bejn l-2001 u l-2005. Il-profitti bejn l-1998 u l-2000 kienu żgħar u jonqsu (EUR 38 000, 28 000 u 9 000 rispettivament). B’mod simili, meta ÅI eventwalment reġgħet għamlet profitt fl-2006 dan kien ta’ biss EUR 557,43. Il-profitt imbassar għall-2007 fl-2006 (jiġifieri dak li kien antiċipat meta ttieħdet id-deċiżjoni li jingħataw l-aħħar miżuri) kien ta’ biss EUR 5 868,46 (14).
(b)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni dehrilha li l-fluss tal-flus ta’ ÅI ma kienx suffiċjenti biex ikopri l-ispejjeż tagħha, u kien ilu hekk sa mill-2000, biex wassal għall-preżunzjoni li l-miżuri kienu meħtieġa sempliċiment biex ikopru din in-nixfa ta’ flus (15).
(36)
Il-Finlandja warrbet din l-opinjoni. L-argumenti tagħha se jiġu diskussi hawn taħt b’mod separat għaż-żidiet kapitali u għall-garanziji ta’ self.
5.1.2.1. L-injezzjonijiet kapitali
(37)
L-ewwel nett, il-Finlandja twarrab l-opinjoni li ÅI kellha problema ta’ likwidità. Fil-fatt, għalkemm l-operat tal-kumpanija kien limitat fid-daqs qabel il-proġett iTiden, ir-riżultat tal-operat u l-likwidità tagħha kienu sodisfaċenti u baqgħu hekk tul il-perjodu kopert mill-investigazzjoni. Il-miżuri ma kinux għalhekk meħtieġa biex ikopru l-ispejjeż tal-operat. Minflok, il-miżuri kienu intenzjonati li jiffinanzjaw l-espansjoni tal-kumpanija u konsegwentement għandhom jiġu kkunsidrati bħala investimenti. Fid-dawl tal-kundizzjonijiet ta’ dawn l-investimenti, kienu ġġustifikati skont il-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq u konsegwentement ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
(38)
F’dan il-kuntest, il-Finlandja targumenta li l-biċċa l-kbira taż-żidiet kapitali ntużaw biex jiffinanzjaw il-proġett iTiden, filwaqt li l-bqija kienu intenzjonati għall-proġetti l-oħra ta’ ÅI (ara l-premessa 17 hawn fuq).
(39)
Il-Kummissjoni tagħmel din il-valutazzjoni li ġejja.
(40)
Bħala punt preliminari l-Kummissjoni tenfasizza li l-kapital li azzjonist jipprovdi lill-kumpanija, bħala definizzjoni ma jkunx immirat għal użu partikolari imma jsir parti mill-ekwità tanġibbli tal-kumpanija. Għalhekk huwa normali, meta l-investiment jiġi pprovdut bħala ekwità ġenerali, li tiġi vvalutata l-konformità tiegħu mal-MEIP kontra l-prospetti tal-andament ġenerali tal-kumpanija kollha. Dan ma jeskludix, meta l-evidenza tiegħu hija disponibbli, li ssir valutazzjoni tar-reddittu mistenni fuq investimenti speċifiċi ppjanati, basta ovvjament li din l-informazzjoni kienet disponibbli fiż-żmien meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar l-investiment.
(41)
Fir-rigward tal-prestazzjoni finanzjarja ġenerali ta’ ÅI, il-Kummissjoni taċċetta, abbażi tal-evidenza sottomessa fl-investigazzjoni, li r-riżultat tal-operat ta’ ÅI kien b’mod konsistenti jkopri t-telf tagħha u b’hekk jiżgura l-likwidità. L-evidenza disponibbli ma tippermettix il-konklużjoni li ż-żidiet kapitali (jew is-self miksub permezz tal-garanziji) intużaw biex ikopru t-telf li kien ġej mill-operat ta’ ÅI.
(42)
Madankollu, jibqa’ l-fatt li l-GL ipprovda lil ÅI kapital addizzjonali importanti li prima facie ġġenera profitti żgħar ħafna jew xejn bejn l-1997 u l-2006. Il-qofol għalhekk huwa - kif il-Finlandja nnifisha targumenta - jekk il-GL kellux raġun jistenna reddittu fuq il-kapital tiegħu li kien ikun biżżejjed għal investitur privat biex kien jagħmel l-istess investiment. Dan għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ dak li kien magħruf mill-GL fiż-żmien taż-żidiet kapitali.
(43)
Il-Finlandja argumentat li l-ikbar sehem miż-żidiet kapitali kien maħsub li jiffinanzja l-proġett iTiden, fażi 1 u 2, filwaqt li l-bqija taż-żidiet kapitali kienu assenjati fuq diversi investimenti oħra. Għal raġunijiet ta’ ċarezza, iż-żidiet kapitali li ntużaw għall-finanzjament tal-proġett iTiden qed jiġu ttrattati l-ewwel fl-analiżi ppreżentata hawn taħt.
Iż-żidiet kapitali għal iTiden
(44)
Il-Finlandja targumenta li ż-żidiet kapitali kollha bl-eċċezzjoni ta’ C-I, C-II, C-III, C-VIII u C-IX saru bil-ħsieb li jiffinanzjaw lil iTiden, li kien bil-wisq l-ikbar proġett uniku ta’ ÅI. L-iktar żieda kapitali bikrija assenjata għall-proġett iTiden għalhekk saret fl-2001 (C-IV).
(45)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet li abbażi tagħhom saru dawn iż-żidiet kapitali mill-GL, u b’mod kruċjali r-reddittu li kien mistenni fiż-żmien tad-deċiżjoni, il-Finlandja pprovdiet din l-informazzjoni li ġejja:
(46)
Id-deċiżjonijiet tal-GL li jipproċedi biż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden saru abbażi tal-informazzjoni pprovduta waqt laqgħat informali li kienu jinvolvu l-GL u r-rappreżentanti ta’ ÅI. Il-Finlandja tistqarr li ma nżammu l-ebda minuti ta’ dawn il-laqgħat. Madankollu l-Finlandja ppreżentat lill-Kummissjoni l-preżentazzjonijiet li saru f’dawn il-laqgħat informali jew waqt il-laqgħat tal-bord ta’ ÅI. Dawn jinkludu rendikonti konċiżi tal-isfond u tal-karatteristiċi ewlenin tal-proġett iTiden u tal-kalkoli tal-profitabbiltà tal-fażi 1 u l-fażi 2 ta’ iTiden. Din l-evidenza konsegwentement tippermetti lill-Kummissjoni taċċerta x’reddittu kien antiċipat mill-GL fiż-żmien li għamel iż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden.
(47)
Fil-31 ta’ Jannar 2002, ÅI kellha laqgħa informali mal-GL sabiex tassigura l-approvazzjoni tiegħu għat-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ iTiden fl-2002 (sussegwentement għax-xiri tal-art li kien sar fl-2001). F’din il-laqgħa, ÅI ippreżentat kalkolu tal-profitabbiltà, fejn is-suppożizzjoni kienet li l-proġett għandu jrendi reddittu annwali ta’ 3 % fuq l-ekwità nnifisha ta’ ÅI.
(48)
Laqgħa informali oħra bejn ÅI u l-GL saret fl-4 ta’ Marzu 2003 sabiex titħejja l-assemblea ġenerali ta’ ÅI fil-5 ta’ Marzu 2003. L-assemblea ġenerali kellha tiddeċiedi dwar it-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ fażi 1 ta’ iTiden, li ma kinitx twettqet fl-2002. Ġie ppreżentat kalkolu aġġornat tal-profitabbiltà. F’dan il-kalkolu ġie stmat li l-fażi 1 kellha trendi bilanċ favorevoli ta’ biss EUR 700 bis-suppożizzjoni tal-ebda reddittu fuq l-ekwità nnifisha ta’ ÅI.
(49)
Fit-2 ta’ Jannar 2006 il-bord ta’ ÅI iltaqa’ biex jiddiskuti t-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ fażi 2 u s-sejħa għal żieda kapitali li kellha titnieda biex tiffinanzja din il-fażi. Skont il-kalkolu tal-profitabbiltà ppreżentat fil-laqgħa, il-proġett kellu jilħaq il-pariġġ b’reddittu fuq l-ekwità ta’ 3 %. Madankollu, dan il-kalkolu kellu jiġi rivedut sabiex iqis l-ispiża ogħla biex il-proprjetà immobbli tiġi adattata għall-ħtiġijiet tal-inkwilin. Għalhekk, ġie stabbilit kalkolu rivedut fl-10 ta’ Jannar 2006 biex iservi bħala l-bażi għaż-żieda kapitali li ġiet deċiża fl-assemblea ġenerali tat-12 ta’ Ġunju 2006 (minkejja li ż-żieda kapitali tħallset biss fil-15 ta’ Frar 2007 minħabba raġunijiet tekniċi - din hija ż-żieda kapitali C-XI). F’dan il-kalkolu, is-suppożizzjoni tar-reddittu annwali fuq l-ekwità proprja għal fażi 2 ta’ iTiden ġiet stabbilita bħala 1 %.
(50)
Il-Finlandja pprovdiet din l-evidenza u ddikjarat li din tammonta preċiżament għall-istennija kontemporanja tal-qligħ li abbażi tagħha l-GL iddeċieda li jagħmel iż-żidiet kapitali għall-proġett iTiden, jiġifieri C-IV, C-V, C-VI, C-VII u C-X għall-fażi 1 u C-XI għall-fażi 2. Dawn il-valutazzjonijiet tal-profitabbiltà huma bbażati fuq id-dħul antiċipat (jiġifieri d-dħul mill-kirjiet) minn iTiden. Il-Finlandja argumentat li r-reddittu fuq l-investiment tal-GL għandu jqis ukoll il-prospett tal-qligħ kapitali li jikkonsisti f’żieda fil-valur tal-proprjetà matul iż-żmien. Madankollu, il-Finlandja ma pprovdiet l-ebda evidenza konkreta ta’ dan. Dawn il-kunsiderazzjonijiet mhumiex integrati fil-kalkoli tal-profitabbiltà, u dan jindika li ma tqisux meta ttieħdu d-deċiżjonijiet tal-investiment. Abbażi tal-evidenza t’hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li investitur privat ma kienx jagħmel investimenti simili għal dan ir-reddittu mistenni.
(51)
Kwalunkwe investitur li jpoġġi l-flus fi proġett li jinvolvi xi element ta’ riskju (bħall-iżvilupp kummerċjali tal-proprjetà immobbli) se jitlob reddittu li jirrifletti b’mod adegwat ir-riskju inerenti fl-investiment. Għalhekk, huwa jistenna “primjum tar-riskju” li jaqbeż ir-reddittu magħruf li jista’ jirċievi minn assi alternattivi, bla riskju (“ir-rata ta’ bla riskju”). Il-valur referenzjarju komuni għar-rata ta’ bla riskju huma l-bonds tal-gvern klassifikati AAA li jimmaturaw fuq perjodu ta’ żmien qasir. Għall-finijiet ta’ din il-valutazzjoni, qed jintuża l-qligħ fuq bonds tal-gvern għal sentejn tal-Finlandja, għaliex il-Finlandja ma ħarġitx bonds li jimmaturaw fuq perjodu ta’ żmien iqsar. Għaldaqstant, dan jirriżulta f’rata ta’ bla riskju ta’ bejn it-2,7 u l-4,2 % fl-2002, ta’ bejn it-2,2 u t-2,7 % fl-2003 u ta’ bejn it-2,8 u t-3,8 % fl-2006.
(52)
Meta pparagunata mar-reddittu fuq l-ekwità mistenni mill-GL meta ddeċieda li jagħmel iż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden, il-Kummissjoni tosserva li l-GL seta’ jikseb l-istess reddittu jew aħjar mingħajr l-ebda mir-riskju marbut mal-proġetti tal-proprjetà. Fil-fatt, anke jekk jitqies l-iktar xenarju ottimist, il-“primjum tar-riskju” (jiġifieri r-reddittu li jaqbeż il-primjum ta’ bla riskju) seta’ kien l-iktar ta’ 0,3 % għaż-żidiet kapitali C-IV u C-V (jiġifieri ż-żidiet kapitali tal-2001 u l-2002). Fil-każ taż-żidiet kapitali li saru b’riżultat tad-deċiżjoni tal-2003 li tiġi mnedija l-kostruzzjoni ta’ fażi 1 ta’ iTiden (u għalhekk abbażi tar-reddittu mistenni ppreżentat fil-laqgħa informali tal-4 ta’ Marzu 2003, ara l-premessa 48 hawn fuq), jiġifieri C-VI, C-VII u C-X, ir-reddittu mistenni kien ta’ żero, jiġifieri seta’ jinkiseb reddittu aħjar b’mod infinit billi ma jittieħed l-ebda riskju. B’mod simili, fil-każ taż-żieda kapitali tal-fażi 2, C-XI, ir-reddittu mistenni ta’ 1 % kien ferm inferjuri mir-rata ta’ bla riskju disponibbli dak iż-żmien.
(53)
Huwa ovvju li l-ebda investitur privat ma kien se jkun issodisfat bil-primjum tar-riskju negattiv, jew marġinali, li l-GL kien lest jaċċetta għaż-żidiet kapitali msemmija fil-premessi 47-49 hawn fuq. Jekk ikun meħtieġ, dan jista’ jiġi kkorroborat b’dejta empirika dwar ir-reddittu mistenni fis-suq tal-proprjetà ta’ Åland.
(54)
Skont ir-rapport (16) ta’ KPMG tal-10 ta’ Lulju 2007, ikkummissjonat mill-awtoritajiet Finlandiżi u ppreżentat lill-Kummissjoni fis-17 ta’ Lulju 2007, ir-reddittu mitlub mill-investituri privati fuq l-investimenti f’proprjetà għall-uffiċċji f’Åland huwa ta’ 7 % (u 8 % għall-proprjetà industrijali). Għalkemm dan ir-rapport tfassal iżjed tard wara li saru d-deċiżjonijiet tal-investiment mill-GL li qed jiġu diskussi f’din id-deċiżjoni, huwa madankollu rilevanti, għaliex ir-rapport huwa bbażat fuq l-osservazzjonijiet ta’ investimenti li saru u m’hemmx raġuni ovvja biex wieħed jemmen li r-reddittu meħtieġ kien se jkun iktar baxx b’mod sinifikanti fis-snin ta’ qabel. B’kwalunkwe rata, dan jipprovdi indikazzjonijiet konvinċenti li r-redditti mistennija minn ÅI ma kinux se jkunu suffiċjenti għal investitur privat.
(55)
Il-Finlandja argumentat li, minkejja r-reddittu baxx jew żero mistenni, l-investimenti kienu konsistenti mal-MEIP għaliex (i) qabel bdiet il-kostruzzjoni, ÅI kienet avviċinat inkwilini potenzjali u kienet kunfidenti li kienet se tikseb rata ta’ okkupanza ta’ mill-inqas 80 % u (ii) bis-saħħa tal-prestazzjoni finanzjarja attwali ta’ ÅI (u għalhekk prinċipalment tal-proġett iTiden) fis-snin mill-2004 ’il quddiem, u l-qligħ kapitali potenzjali li għalhekk kien akkumula, l-investimenti spiċċaw biex ikunu profitabbli.
(56)
F’dan ir-rigward, u mingħajr il-ħtieġa li wieħed jidħol fil-merti tal-prestazzjoni finanzjarja ta’ ÅI fis-snin ta’ wara, huwa biżżejjed biex wieħed jisħaq li l-kwistjoni mhix jekk ir-riżultati attwali tal-kumpanija humiex adegwati imma jekk, abbażi ta’ dak li kien magħruf jew seta’ jiġi preżunt f’dak iż-żmien meta l-GL iddeċieda li jagħmel ir-riżorsi tal-Istat disponibbli għal ÅI (wara li kkunsidra r-rata ta’ okkupanza mistennija ta’ 80 %), investitur privat billi jaġixxi fuq it-termini tas-suq kienx jipprovdi l-istess kapital lill-kumpanija. Għar-raġunijiet spjegati hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li investitur privat ma kienx jagħmel dan.
(57)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ssib li ż-żidiet kapitali C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X u C-XI taw vantaġġ lil ÅI li kieku ma setgħetx takkwista fuq it-termini tas-suq (17).
Iż-żidiet kapitali l-oħra
(58)
Il-Kummissjoni issa se tħares lejn iż-żidiet kapitali l-oħra koperti bid-deċiżjoni tal-ftuħ li, skont il-Finlandja, ma kinux motivati mill-proġett iTiden.
Iż-żieda kapitali C-I tat-18 ta’ Ġunju 1997
(59)
Skont ir-regoli de minimis applikabbli fiż-żmien ta’ din l-injezzjoni kapitali, is-sussidji ta’ inqas minn ECU 100 000 mogħtija lill-impriża fuq perjodu ta’ 3 snin ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat (18). Din iż-żieda kapitali tammonta għal EUR 84 094,39, jiġifieri ferm taħt il-limitu de minimis ta’ ECU 100 000. ÅI ma bbenefikat mill-ebda miżura oħra matul il-perjodu ta’ 3 snin (19). Abbażi ta’ dan, l-injezzjoni kapitali tal-1997 - irrispettivament miċ-ċirkostanzi li twettqet fihom - f’kwalunkwe każ ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Iż-żidiet kapitali C-II u C-III tat-22 ta’ Ġunju 2000 u tal-10 ta’ Ottubru 2000
(60)
Il-Finlandja indikat li dawn il-miżuri kienu intenzjonati għall-kostruzzjoni tal-proprjetà industrijali f’Norrböle, ir-rinnovazzjoni tal-proprjetà f’Mariehamn (C-II) u x-xiri tal-proprjetà industrijali fil-parti tal-lvant ta’ Åland (C-III). Għalhekk m’hemm l-ebda rabta ċara għall-proġett iTiden, li f’dak iż-żmien kien għadu ma ħax il-forma b’mod ċar (dan kellu jiġri fl-2001 meta nxtrat l-art).
(61)
Għalkemm huwa veru li l-profitti totali ta’ ÅI kienu modesti jew negattivi fil-perjodu 1998-2007, il-fatt huwa li l-kumpanija għamlet profitt modest fl-2000 u fis-sentejn ta’ qabel u li t-telf beda fl-2001. Matul l-investigazzjoni ntwera li l-kumpanija kienet qed tkopri l-ispejjeż tagħha u li l-qagħda tal-likwidità kienet adegwata. L-investimenti li jimmotivaw dawn iż-żewġ żidiet kapitali jidhru proporzjonati mad-daqs u l-mudell tan-negozju “tradizzjonali” ta’ ÅI qabel l-espansjoni marbuta mal-proġett iTiden. Għalhekk m’hemm l-ebda raġuni konvinċenti biex jiġi kkunsidrat li investitur privat ma kienx iwettaq l-istess żidiet kapitali, u għalhekk m’hemmx evidenza ċara ta’ vantaġġ għal ÅI.
(62)
Sal-2000 l-operat tan-negozju ta’ ÅI kien qed juri riżultati modesti imma pożittivi (fil-firxa ta’ bejn EUR 9 000 u EUR 38 000 fil-perjodu 1997-2000). L-operat tan-negozju ta’ ÅI kien skont il-pjan attwali tal-kumpanija għal dak iż-żmien. Għalhekk ÅI kellha s-sjieda u kienet tikri l-imħażen u l-uffiċċji madwar il-Gżejjer Åland. L-istokk ta’ proprjetà immobbli li kellha ÅI kien baqa’ stabbli ħafna sal-2000, li jispjega wkoll il-prestazzjoni finanzjarja stabbli tal-kumpanija. L-introjtu ta’ ÅI kien fil-firxa ta’ bejn il-EUR 95 000 u l-EUR 101 000 fil-perjodu 1997-2000. Għalhekk, għalkemm b’introjtu relattivament żgħir, ÅI kienet kapaċi tagħmel in-negozji tagħha profitabbli.
Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX tat-30 ta’ Settembru 2004 u tas-16 ta’ Ġunju 2005
(63)
Skont il-Finlandja, dawn iż-żidiet kapitali ntużaw għax-xiri tal-proprjetà industrijali (C-VIII) u sabiex jinbena l-ħangar fil-mitjar ta’ Jomala ’l barra minn Mariehamn (C-IX).
(64)
Għalkemm mhux iġġustifikati immedjatament bil-proġett iTiden, dawn il-miżuri ġew implimentati f’ċirkostanzi li kienu kompletament differenti minn dawk li kienu jaffettwaw il-miżuri diskussi qabel C-II u C-III. Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX twettqu fl-2004 u fl-2005, rispettivament. F’dak iż-żmien, ÅI kienet ilha topera bit-telf mill-2001. B’mod kruċjali, wkoll, dawn l-investimenti twettqu fiż-żmien meta l-GL kien diġà investa iktar minn EUR 2,25 miljun f’ÅI sa mill-2001 fuq il-ftehim li dan l-investiment ma kellux jipprovdi reddittu li jkun aċċettabbli għal investitur fis-suq.
(65)
Ir-reddittu inadegwat fuq il-proġett iTiden kellu b’mod inevitabbli jħalli impatt negattiv fuq ir-riżultat ġenerali ta’ ÅI. Fil-fatt, l-ekwità tal-impriża mhix assenjata imma funġibbli u għandha tiġi rimborżata mill-prestazzjoni ġenerali tal-kumpanija. Għalhekk kellu jkun ċar għall-GL, fiż-żmien meta twettqu l-miżuri C-VIII u C-IX, li kwalunkwe miżuri addizzjonali fil-kapital ta’ ÅI aktarx li ma kinux se jipproduċu reddittu adegwat fil-ġejjieni previst. L-investitur fis-suq kien ikun lest li jagħmel dawk l-injezzjonijiet kapitali li kieku dawk l-investimenti kienu jippermettu reddittu fis-suq fuq il-prestazzjoni ġenerali tal-kumpanija (jiġifieri reddittu li jkun jikkumpensa għar-redditti baxxi taż-żidiet kapitali l-oħra), imma m’hemm xejn li jissuġġerixxi li dan kien mistenni li jkun il-każ. Il-Finlandja ma pprovdietx xi informazzjoni speċifika rigward dawk il-miżuri li tista’ tbiddel din l-opinjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-ebda investitur privat ma kien se jipprovdi kapital addizzjonali lil ÅI f’dawn iċ-ċirkostanzi. Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX għalhekk ipprovdew lil ÅI b’vantaġġ li kieku ma kinitx tkun tista’ tikseb fuq is-suq.
5.1.2.2. Il-garanziji ta’ self
(66)
Meta tiżen l-għajnuna mill-Istat possibbilment involuta fil-garanziji, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji stipulati fl-Avviż dwar il-Garanziji tagħha. Il-punt 3.2 tal-Avviż jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li normalment ikunu biżżejjed biex jeliminaw il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat f’garanzija mogħtija mill-awtoritajiet pubbliċi. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-garanziji G-I, G-II u G-III (huwa biżżejjed li jiġi nnutat li dawn il-garanziji kienu jkopru 100 % tas-self sottostanti, ara l-punt 3.2(c) tal-Avviż dwar il-Garanziji).
(67)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel li l-pożizzjoni finanzjarja ta’ ÅI fil-perjodu li fih ingħataw il-garanziji kienet b’saħħitha biżżejjed biex ma teskludix il-kapaċità tal-kumpanija li tikseb is-self mis-suq mingħajr il-garanziji. Il-kumpanija ma kinitx kumpanija f’diffikultà skont il-Linji Gwida tal-Kummissjoni dwar l-Għajnuna ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (20). Ma jistax jiġi konkluż abbażi tal-evidenza disponibbli li ÅI kienet kumpanija li ma kinitx issalva għal kollox mingħajr l-appoġġ tal-Istat. Fis-snin ta’ qabel l-injezzjonijiet kapitali, jiġifieri qabel it-tnedija tal-proġett iTiden, il-prestazzjoni finanzjarja ta’ ÅI kienet stabbli u l-operat tan-negozju tagħha wera riżultati pożittivi moderati. Ir-raġuni għaliex l-awtoritajiet pubbliċi bdew bl-injezzjoni kapitali massiva fl-2001 ma kinitx li tiġi salvata l-kumpanija imma biex jiġi ffinanzjat it-tkabbir tagħha. Fin-nuqqas tal-għajnuna fil-forma ta’ żidiet kapitali, ÅI ma kinitx se tkun kumpanija falluta imma kumpanija iżgħar li xorta kien se jkollha aċċess għas-swieq finanzjarji. Il-Kummissjoni ma tistax, għalhekk, tikkonkludi li ÅI ma kienx ikollha aċċess għas-swieq tal-kreditu mingħajr il-garanziji. Il-mistoqsija hija għalhekk jekk il-garanziji tawx vantaġġ lill-kumpanija fil-forma ta’ spejjeż tas-self iżjed baxxi milli kieku kienet tħallas f’termini tas-suq, fin-nuqqas tal-garanzija.
(68)
Il-mistoqsija li jmiss li jeħtieġ li tiġi eżaminata hija jekk kienx dovut primjum adegwat għall-garanziji, meta pparagunat ma dak li kien ikun dovut minn fornitur tal-garanziji privat. Fil-każ attwali, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda garanziji privati li jippermettu paragun sempliċi. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni għandha tipparaguna l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit, inkluż ir-rata tal-imgħax tas-self u l-primjum tal-garanzija, mal-primjum tas-suq fuq self simili mhux iggarantit (21).
(69)
Fid-9 ta’ Ottubru 2003, […] (**), bank kummerċjali, ta self lil ÅI li jammonta għal EUR […] kontra kollateral […]. Ir-rata tal-imgħax kienet stabbilita bħala […]% fis-sena sal-15 ta’ Jannar 2007. (22)
(70)
Għalkemm dan is-self kien kontemporanju mal-garanzija G-I, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li dan huwa paragun tajjeb għall-ispiża ta’ dik il-miżura. Fil-fatt, bejn Ġunju tal-2000 u Marzu tal-2003, ÅI irċeviet ħames injezzjonijiet kapitali għall-ammont totali ta’ EUR 2 208 595,01. L-appoġġ mill-Istat ta’ dan il-kobor, b’mod inevitabbli, se jkun influwenza l-valutazzjoni tar-riskju li twettqet minn […] qabel ta s-self u għalhekk tejjeb it-termini tas-self, inkluż l-ispiża, meta pparagunati mat-termini li l-kumpanija setgħet tikseb fuq is-swieq fin-nuqqas tal-element tal-għajnuna mill-Istat fiż-żidiet kapitali. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax tassumi li r-rata tal-imgħax għas-self mhux garantit tal-2003 (jew kwalunkwe self sussegwenti) tirrifletti b’mod preċiż it-termini tal-kreditu ta’ ÅI fin-nuqqas tal-għajnuna mill-Istat u ma tistax tużaha bħala valur referenzjarju kredibbli u affidabbli għall-ispiża tas-self kopert mill-garanziji mogħtija mill-GL.
(71)
Il-Kummissjoni tqis li, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza affidabbli oħra dwar self paragunabbli fuq it-termini tas-suq, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja (23) tipprovdi valur referenzjarju xieraq li huwa estern għall-benefiċjarju biex jiġi vvalutat jekk il-miżuri G-I, G-II u G-III ingħatawx fuq termini tas-suq. Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja tipprovdi approssimazzjoni għar-rata tas-suq u għall-kalkolu tal-element tal-għajnuna fil-miżuri tal-għajnuna. Il-metodoloġija biex tiġi ddefinita r-rata referenzjarja hija bbażata fuq dawn iż-żewġ fatturi li ġejjin: ir-rata bażi (f’dan il-każ Euribor ta’ sena) li magħha jiżdied il-marġni tas-self. Il-marġni tas-self li għandu jiżdied mar-rata bażi jiddependi fuq żewġ fatturi: il-klassifikazzjoni tal-impriża li qed tirċievi s-self u l-livell tal-kollateral offrut għas-self. Il-komunikazzjoni tiddistingwi ħames kategoriji ta’ klassifikazzjoni (b’saħħitha [AAA-A], tajba [BBB], sodisfaċenti [BB], dgħajfa [B] u ħażina [CCC jew taħt]) u tliet livelli ta’ kollateralizzazzjoni (għoli, normali u baxx) għal kull kategorija tal-klassifikazzjoni.
(72)
Fit-18 ta’ Ġunju 2010, il-Finlandja ppreżentat lill-Kummissjoni rapport mill-kumpanija tal-konsulenza […] li tipprovdi klassifikazzjoni annwali għal ÅI f’Diċembru ta’ kull sena. Il-klassifikazzjoni titħejja b’mod retrospettiv u tkun ibbażata fuq iċ-ċifri disponibbli fl-aħħar tas-sena finanzjarja (jiġifieri l-klassifikazzjoni mogħtija f’Diċembru 2002 tħares b’mod retrospettiv lejn is-saħħa tal-kumpanija matul l-2002). […] ipproduċiet r-rapport dwar il-klassifikazzjoni li jiddeskrivi l-istatus finanzjarju ġenerali u l-iżvilupp tal-kumpanija u jkopri dawn is-setturi tal-valutazzjoni li ġejjin: it-tkabbir, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, il-likwidità, is-solvenza u l-obbligi. L-iskala tal-klassifikazzjoni applikata għandha ħames kategoriji tal-klassifikazzjoni: eċċellenti (A + u A), tajba (A- u B+), sodisfaċenti (B u B-), adegwata (C + u C) u dgħajfa (C- u D), u tippermetti paragun dirett mal-iskala tal-klassifikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja.
(73)
F’Diċembru 2002, 2003 u 2004, […] ikklassifikat lil ÅI bħala C+, C + u C, rispettivament, li jqiegħed il-kumpanija fil-kategorija ta’ “adegwata”. Din il-kategorija tikkorrispondi għall-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Fil-każ ta’ kumpanija kklassifikata bħala “dgħajfa”, il-marġnijiet tas-self li għandhom jiżdiedu mar-rata bażi skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja jvarjaw, skont il-kollateral offrut, bejn 220 bps fil-każ ta’ kollateralizzazzjoni għolja u 650 bps fil-każ ta’ kollateralizzazzjoni baxxa. F’Diċembru 2005, […] ikklassifikat lil ÅI bħala B- (sodisfaċenti), li tikkorrispondi għal klassifikazzjoni ta’ “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja.
(74)
Fis-27 ta’ Ġunju 2011 il-Finlandja ppreżentat informazzjoni addizzjonali dwar il-klassifikazzjoni u l-kollateralizzazzjoni tas-self. Il-klassifikazzjoni ġiet prodotta minn […], il-bank li ta s-self mhux garantit lil ÅI u tnejn mis-self garantit. Il-klassifikazzjoni ta’ […] tuża sistema ta’ ittri għas-snin 2000 sa 2003, ikkumplimentata b’kwalifiki ta’ kelma waħda. Il-klassifikazzjoni hija paragunabbli b’mod faċli mal-iskala tal-klassifikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Mill-2005 ’il quddiem, il-klassifikazzjoni kienet ipprovduta minn […], kumpanija ta’ konsulenza simili għal […]. Fl-2003 u fl-2004, […] ikklassifikat lil ÅI bħala B- (sodisfaċenti) u A (sodisfaċenti), li jikkorrispondu għal klassifikazzjoni ta’ “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Dan ifisser li għall-2003 u l-2004 […] ikklassifikat lil ÅI kategorija waħda ogħla milli għamlet […]. Għall-2005 […] kklassifikat lil ÅI bħala A (sodisfaċenti), li tittraduċi ruħha f’klassifikazzjoni “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja u għalhekk tqiegħed lil ÅI fl-istess kategorija kif għamlet […].
(75)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-klassifikazzjoni ta’ […] għandha tiġi applikata meta jiġi vvalutat jekk il-garanziji G-I, G-II u G-III ingħatawx fuq it-termini tas-suq. Wieħed irid iżomm f’moħħu li qabel ingħatat l-ewwel garanzija G-I f’Ottubru 2003, meta ÅI kienet diġà rċeviet ħames injezzjonijiet kapitali għal total ta’ EUR 2 208 595,01, kwalunkwe klassifikazzjoni tal-kumpanija fl-2003 aktarx li kienet affettwata mill-ammont konsiderevoli ta’ appoġġ mill-Istat. Għaldaqstant il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li tapplika l-klassifikazzjoni iżjed konservattiva prodotta minn […]. Dan għandu impatt għall-2003 u l-2004, hekk kif għal dawn is-sentejn, […] ikklassifikat lil ÅI kategorija waħda iżjed ’l isfel minn […]. Wieħed irid jinnota wkoll li […] tat self lil ÅI iggarantit mill-GL filwaqt li fl-istess ħin ipproduċiet il-klassifikazzjoni ta’ ÅI, b’din jista’ jkun li affettwat il-valutazzjoni. […] ma kinitx involuta fil-proċedimenti finanzjarji u fil-valutazzjoni tagħhom u għalhekk aktarx li kienet inqas influwenzata direttament minn kunsiderazzjonijiet eċċessivi marbuta mal-għajnuna mill-Istat.
(76)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tissoponi dawn il-klassifikazzjonijiet li ġejjin għal ÅI għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja: dgħajfa (B) fl-2003 u fl-2004 u sodisfaċenti (BB) fl-2005.
(77)
Fir-rigward tal-kollateral, ÅI ipprovdiet kollateral għall-valur nominali tal-garanziji fil-forma ta’ ipoteki fuq il-proprjetà immobbli li fuqha nbena l-proġett iTiden. Il-Finlandja ma pprovditx informazzjoni relatata mat-Telf fil-Każ ta’ Inadempjenza (LGD) taħt in-nota 2 f’qiegħ il-paġna tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Din l-informazzjoni tgħin biex tiddefinixxi l-livell tal-kollateralizzazzjoni u tal-marġnijiet tas-self li għandhom jiżdiedu fuq ir-rata bażi. Għaldaqstant il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar il-prijorità tal-ipoteki mogħtija bħala rahan u dwar il-valur tal-proprjetà fiż-żmien meta ngħataw il-garanziji. Il-Finlandja m’għandhiex valutazzjonijiet li juru l-valur tal-proprjetà fiż-żmien tal-miżuri tal-garanziji. L-awtoritajiet Finlandiżi, madankollu, argumentaw li l-valur tal-proprjetà żdied matul iż-żmien, hekk kif il-proġett kompla jagħmel progress. Skont il-Finlandja, fl-2010 il-proprjetà kellha valur ta’ EUR […] miljun.
(78)
Fir-rigward tal-anzjanità tal-kollateral, il-Kummissjoni tqis li fil-każ tal-garanziji G-I u G-II, il-kollateral tal-GL kellu l-iżjed anzjanità mill-ipoteki kollha mogħtija fuq il-proprjetà. Il-Kummissjoni tinnota li l-banek kummerċjali taw self mhux garantit lil ÅI u aċċettaw bħala kollateral ipoteki fuq l-istess proprjetà li għandhom inqas prijorità bħala anzjanità (u għalhekk huma kollateral inqas tajjeb) mill-kollateral riċevut mill-GL. Minħabba dan, u fin-nuqqas ta’ evidenza aħjar, il-Kummissjoni tissoponi li l-livell tal-kollateralizzazzjoni tal-garanziji kien “normali” għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Avviż dwar il-Garanziji.
(79)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, ir-rata referenzjarja se tiġi vvalutata separatament għal kull garanzija li ÅI irċeviet mingħand il-GL.
(80)
Il-Kummissjoni tinnota li, fil-każ tal-garanziji kollha mogħtija lil ÅI, il-primjums kienu magħmula minn żewġ partijiet: (i) il-primjum rikorrenti, imħallas kull sena u muri bħala perċentwali tal-prinċipal tas-self pendenti u (ii) tariffa “ta’ darba”, ukoll murija bħala perċentwali tal-ammont tas-self, imma mħallsa darba biss, mal-ħruġ tal-garanzija. Fil-valutazzjoni t’hawn taħt, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit tinkludi biss il-primjum rikorrenti mħallas fis-sena. Skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji, l-element tal-għajnuna ta’ garanzija għandu jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn il-prezz tas-suq (f’dan il-każ ir-rata referenzjarja) u l-prezz attwalment imħallas. Il-prezz attwalment imħallas minn ÅI jinkludi l-primjum rikorrenti mħallas fis-sena u l-primjum ta’ darba mħallas darba biss. Għal raġunijiet prattiċi, il-primjum ta’ darba se jiġi indirizzat hawn taħt fit-Taqsima 8.2 li titratta l-irkupru, għaliex huwa iżjed faċli li jitnaqqas l-ammont tat-tariffa ta’ darba mill-ammont tal-għajnuna li għandu jiġi rkuprat. F’kwalunkwe każ, anke jekk il-primjums ta’ darba kellhom jiżdiedu mal-ispejjeż finanzjarji totali tas-self iggarantit, il-konklużjoni dwar il-preżenza tal-għajnuna ma tinbidilx. Il-primjum ta’ darba jaffettwa biss l-ammont tal-għajnuna mogħti lil ÅI.
Garanzija G-I
(81)
Il-garanzija G-I ingħatat mill-GL fid-9 ta’ Ottubru 2003 biex tkopri s-self ta’ EUR […] minn […] lil ÅI (in-numru ta’ kreditu […]). Bħala kollateral għal kwalunkwe talbiet taħt il-garanzija, ÅI ipprovdiet ipoteka fuq il-proprjetà immobbli. Ir-rata tal-imgħax fuq is-self kienet stabbilita bħala […]% sal-15 ta’ Jannar 2007. (24) Il-primjum għall-garanzija kien ta’ […]% fis-sena tal-ammont tas-self (25). Għalhekk, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit fiż-żmien ta’ meta ngħata s-self kienet ta’ […]% fis-sena, li għandha tiġi pparagunata mar-rata referenzjarja maħduma għall-garanzija abbażi tar-rata bażi u tal-marġni li jiddependi fuq il-klassifikazzjoni ta’ ÅI u l-livell tal-kollateralizzazzjoni tas-self. Ir-rata bażi (Euribor ta’ sena) fid-9 ta’ Ottubru 2003 kienet ta’ 2,235 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Kif stabbilit hawn fuq, il-Kummissjoni tissoponi li l-livell tal-kollateralizzazzjoni tas-self kien normali, li jfisser li l-marġni tas-self li kellu jiżdied fuq ir-rata bażi kien ta’ 400bps. Għaldaqstant, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 6,235 %, li hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-I li kienet tammonta għal […]% p.a.
(82)
Barra minn hekk, mis-6 ta’ Settembru 2004, il-GL naqqas il-primjum tal-garanzija għal G-I għal […]%. Għalhekk, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit niżlet għal […]%, jiġifieri […] punt bażi taħt ir-rata referenzjarja, u b’hekk ġie ġġenerat vantaġġ korrispondenti għal ÅI.
Garanzija G-II
(83)
Fit-2 ta’ Novembru 2004 ÅI ħadet self ta’ EUR […] mingħand […] (in-numru ta’ kreditu […]). Dan is-self kien assigurat b’garanzija mill-GL, li għaliha ÅI ipprovdiet sigurtà fil-forma ta’ garanzija fuq il-proprjetà immobbli. Ir-rata tal-imgħax ġiet stabbilita bħala […] + […] punti bażi u t-tariffa tal-garanzija bħala […]% fis-sena tal-ammont tas-self, li jfisser li l-ispiża finanzjarja totali ta’ dan is-self iggarantit kienet ta’ […]% fis-sena (26).
(84)
Ir-rata referenzjarja għal G-II għandha tiġi maħduma abbażi tal-Euribor ta’ sena fit-2 ta’ Novembru 2004, li kienet 2,314 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Jekk nassumu livell normali ta’ kollateralizzazzjoni, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 6,314 % fis-sena, li hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-II li kienet tammonta għal […]% fis-sena. Jekk jiġu pparagunati l-ispejjeż ta’ dan is-self ġdid iggarantit mar-rata referenzjarja jidher li l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert mill-garanzija G-II kien mill-inqas […] punt bażi taħt ir-rata referenzjarja, u għalhekk kienet tipprovdi vantaġġ finanzjarju lil ÅI. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, ir-rata tal-imgħax fuq is-self iggarantit ma nbidlitx minn mindu nħareġ.
Garanzija G-III
(85)
Fit-13 ta’ Diċembru 2005, il-GL ħareġ garanzija ġdida favur ÅI. Din il-garanzija kellha tkopri s-“self referenzjarju”, jiġifieri s-self oriġinali mhux iggarantit tad-9 ta’ Ottubru 2003, li t-termini tiegħu kienu għalhekk ġew emendati. F’dan il-punt, ir-rata tal-imgħax tas-self inbidlet għal […]% fis-sena. It-tariffa tal-garanzija ġiet stabbilita bħala […]% tal-ammont tas-self, jiġifieri spiża finanzjarja totali ta’ […]% fis-sena (27) (it-termini li kellhom japplikaw minn din id-data huma identiċi għal dawk, deskritti hawn fuq, li japplikaw għas-self kopert bil-garanzija G-I, inkluż it-tibdil fir-rata tal-imgħax matul iż-żmien.)
(86)
Ir-rata referenzjarja għal G-III għandha tiġi maħduma abbażi tal-Euribor ta’ sena fit-13 ta’ Diċembru 2005, li kienet 2,769 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Jekk inqisu livell normali ta’ kollateralizzazzjoni, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 4,969 % fis-sena. Din hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-III li tammonta għal […]% fis-sena. Għaldaqstant, il-GL ta’ lil ÅI vantaġġ finanzjarju korrispondenti ta’ mill-inqas […]% fis-sena.
5.2. DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI U L-EFFETTI FUQ IL-KUMMERĊ
(87)
L-awtoritajiet Finlandiżi sostnew li l-miżuri in kwistjoni ma jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri u għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE. B’appoġġ għal dan l-argument, il-Finlandja essenzjalment argumentat li ÅI hija biss waħda minn diversi kumpaniji attivi fis-suq tal-proprjetà immobbli, u mhux l-ikbar waħda. Għalhekk m’hemmx evidenza li l-miżuri, jekk jiġu kkunsidrati li jkkostitwixxu għajnuna mill-Istat, saħħu l-pożizzjoni ta’ ÅI għad-detriment tal-kompetituri.
(88)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument. Il-fatt li ÅI ingħatat vantaġġ finanzjarju li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha (u, kif ikkonfermat il-Finlandja, hemm diversi operaturi oħra fis-suq tal-proprjetà immobbli f’Åland) ifisser li ÅI setgħet tagħmel investimenti kbar u tespandi l-operat tagħha fuq termini finanzjarji li kienu iżjed vantaġġużi minn dawk disponibbli għall-kompetituri tagħha (li, fin-nuqqas tal-vantaġġ mogħti lil ÅI, setgħu għażlu li jagħmlu investimenti simili). Mhux meħtieġ li jintwera li l-miżuri ppermettew lil ÅI li takkwista xi sehem mis-suq mingħand xi kompetitur speċifiku.
(89)
B’mod simili, il-vantaġġ mogħti lil ÅI kien dovut li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Huwa veru li Åland huwa suq żgħir, li jinsab fuq arċipelagu li jista’ jintlaħaq biss bil-baħar jew bl-ajru, u li hemmhekk japplikaw restrizzjonijiet speċifiċi dwar id-dritt tal-istabbiliment skont it-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Finlandja fl-UE. Madankollu, jibqa’ l-fatt li m’hemmx ostakolu assolut għall-kumpaniji barranin biex joperaw f’Åland, u ċertament l-ebda ostakolu biex dawn l-impriżi jagħmlu investimenti fis-suq tal-proprjetà lokali. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Finlandja ma ddiskutitx id-dikjarazzjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ li l-proprjetà immobbli f’Åland fil-passat kienet inxtrat minn impriżi fi Stati Membri oħra. Kwalunkwe vantaġġ mogħti lil ÅI permezz ta’ dawn il-miżuri għandu għalhekk ikollu mill-inqas il-potenzjal li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri billi b’mod żejjed isaħħaħ il-pożizzjoni ta’ ÅI fir-rigward tal-kompetituri jew l-investituri barranin potenzjali.
5.3. KONKLUŻJONI DWAR IL-KWALIFIKA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(90)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li ż-żidiet kapitali kollha (bl-eċċezzjoni ta’ C-I, C-II u C-III) u l-garanziji tas-self G-I, G-II u G-III jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 TFUE.
6. L-ALLEGATA LEĠITTIMITÀ TAL-GĦAJNUNA
(91)
Il-Finlandja argumentat li kemm l-injezzjonijiet kapitali kif ukoll il-garanziji, jekk huma għajnuna mill-Istat, kienu leġittimi skont l-iskemi tal-għajnuna li kienu daħlu fis-seħħ qabel is-sħubija tal-Finlandja fl-UE u ppreżentati kif xieraq lill-Awtorità ta’ Sorveljanza tal-EFTA (“ESA”) qabel is-sħubija fl-UE bir-referenzi 93-074 (iż-żidiet kapitali) u 93-079 (il-garanziji).
(92)
Dan l-argument għandu jiġi eżaminat fil-kuntest tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 659/1999. Skont l-Artikolu 1(d), “skema tal-għajnuna” tfisser “kwalunkwe att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa iżjed miżuri ta’ implimentazzjoni, l-għotjiet tal-għajnuna individwali jistgħu jsiru lill-impriżi ddefiniti fl-att b’mod ġenerali u astratt u kwalunwke att li abbażi tiegħu l-għajnuna li mhux marbuta ma’ proġett speċifiku tista’ tingħata lill-impriża waħda jew diversi għall-perjodu ta’ żmien indefinit u/jew għal ammont indefinit”. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna eżistenti” tfisser: “(i) mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 144 u 172 tal-Att ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja, l-għajnuna kollha li eżistiet qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fi Stati Membri rispettivi, li jfisser, skemi ta’ għajnuna u għajnuna individwali li daħlu fis-seħħ qabel, u għadhom jgħoddu wara, id-dħul fis-seħħ tat-Trattat”.
(93)
Il-Finlandja ssieħbet fil-Komunità Ewropea fl-1 ta’ Jannar 1995. Barra minn hekk, skont il-paragrafu 5 tat-Taqsima 172 tat-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja “[…] l-għajnuniet mill-Istat mogħtija minn Stati Membri ġodda matul l-1994 imma li, bi ksur tal-Ftehim taż-ŻEE jew l-arranġamenti li saru taħtu, jew ma ġewx innotifikati lill-ESA jew ġew innotifikati imma mogħtija qabel l-ESA ħadet deċiżjoni, m’għandhomx bħala konsegwenza jiġu kkunsidrati bħala għajnuniet eżistenti mill-Istat skont l-Artikolu 93(1) tat-Trattat KE […]”.
(94)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1(c) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna ġdida” tfisser kull għajnuna, jiġifieri, skemi ta’ għajnuna u għajnuna individwali, li mhix għajnuna eżistenti, li jinkludu tibdil lill-għajnuna eżistenti (28).
(95)
Fl-aħħar nett, l-Artikolu 4(1) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljatigħall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 93 tat-Trattat (29) jiddefinixxi t-tibdil lill-għajnuna eżistenti bħala “xi bidla, minbarra modifikazzjonijiet ta’ natura purament formali jew amministrattiva li ma jistgħux jaffettwaw l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura tal-għajnuna mas-suq komuni. Iżda żieda fl-estimi oriġinali ta’ skema eżistenti ta’ għajnuna sa 20 % m’għandhiex titqies bħala alterazzjoni għall-għajnuna eżistenti.”
(96)
Minn dan t’hawn fuq isegwi li miżura b’data ta’ qabel l-adeżjoni u li tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna mill-Istat tista’ titqies li hija għajnuna eżistenti jekk jiġu ssodisfati żewġ kundizzjonijiet. L-ewwel hija li l-iskema ddaħħlet fis-seħħ qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KE u t-tieni hija li s-sustanza tagħha ma nbidlitx sostanzjalment minn dak iż-żmien.
(97)
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-argument Finlandiż dwar il-leġittimità tal-għajnuna b’mod separat għaż-żewġ skemi allegati.
6.1. L-ALLEGATA SKEMA TAL-GARANZIJI (93-079)
(98)
Il-Kummissjoni għandha l-ewwel tivvaluta jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux skema tal-għajnuna skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(99)
Il-bażi legali nazzjonali għall-iskema tal-garanziji hija l-Att dwar il-garanziji provinċjali għall-industrija u ċertu setturi oħra tal-impriżi (ÅFS 1966:14) (30), li għaddiet fl-1966, u emendata b’ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 u 2002:23. Fir-rigward tal-baġit jew l-“envelopp”, fiż-żmien tal-adeżjoni tal-Finlandja fil-KE, l-Att provinċjali tal-1966 kien jistipula li “l-ammont tal-garanziji jew self pendenti (31) ma jista’ fl-ebda ħin partikolari jaqbeż il-FIM 20 000 000”. Minn naħa l-oħra, il-miżura in kwistjoni ma tipprovdix għal limitazzjoni temporali għall-applikazzjoni tagħhom.
(100)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq u tad-dispożizzjonijiet tal-att nazzjonali, il-miżuri jidhru prima facie li jissodisfaw id-definizzjoni ta’ skema tal-għajnuna, għaliex jidher li l-att jippermetti li tingħata għajnuna li mhix marbuta ma’ proġett speċifiku lill-impriża waħda jew diversi għall-perjodu taż-żmien indefinit. L-allegata skema inkwistjoni daħlet fis-seħħ fl-1 ta’ Settembru 1982, jiġifieri ferm qabel l-1 ta’ Jannar 1994, u kienet ġiet ikkomunikata lill-ESA. Għalhekk l-ewwel kundizzjoni tal-għajnuna eżistenti tidher li hija ssodisfata, għaliex l-iskema oriġinali ddaħħlet fis-seħħ qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fil-Finlandja u anke qabel l-1 ta’ Jannar 1994, li jfisser li l-paragrafu 5 tal-Artikolu 172 tat-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja mhux applikabbli f’dan il-każ.
(101)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tivvaluta wkoll jekk il-miżuri għaddewx minn xi tibdil sostanzjali mill-1 ta’ Jannar 1994.
(102)
Saru mill-inqas tliet emendi fl-iskema tal-garanziji mill-awtoritajiet reġjonali wara l-1 ta’ Jannar 1994 (bl-Atti Provinċjali 1994:29, 1996:56 u 2002:23) u qabel l-għoti tal-ewwel garanzija fl-14 ta’ Awwissu 2003. Dawn l-emendi pprovdew għal żieda sostanzjali fil-baġit tal-iskema (jiġifieri żieda fl-ammont globali tal-garanziji li seta’ jingħata f’kwalunkwe żmien partikolari). Billi l-każ attwali jikkonċerna l-għoti ta’ garanzija ta’ self, għandu jiġi vvalutat jekk it-tibdil li jikkonċerna l-baġit tal-iskema, introdott qabel il-miżuri li qed jiġu diskussi, għandux jiġi kkunsidrat bħala sostanzjali u li jista’ jinqata’ mill-iskema eżistenti.
(103)
Kif deskritt, skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 iż-żidiet baġitarji ta’ iktar minn 20 % jikkostitwixxu tibdil ta’ skema tal-għajnuna eżistenti. Tnejn minn dawn l-emendi msemmija hawn fuq (32) żiedu l-baġit oriġinali tal-iskema b’50 % u 150 %, rispettivament. Dawn iż-żidiet baġitarji jikkostitwixxu tibdil sostanzjali fl-iskema li qatt ma ġew innotifikati lill-Kummissjoni.
(104)
L-effett ta’ dan it-tibdil sostanzjali ma jistax jitqies li jista’ jinqata’ mill-allegata skema, bir-riżultat li l-iskema fl-intier tagħha ssir għajnuna ġdida. Fil-fatt, l-iskema tal-għajnuna oriġinali kienet limitata biss fir-rigward tal-ammont totali tal-garanziji li setgħu jkunu pendenti f’kwalunkwe żmien partikolari. B’din il-konfigurazzjoni partikolari, żieda sostanzjali ħafna fil-baġit (anke mingħajr l-ebda tibdil ieħor fl-iskema) tmiss essenzjalment ir-regoli eżistenti.
(105)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li ma jidhirx mid-dokumenti tal-garanzija ppreżentati mill-Finlandja li l-bażi legali ta’ dawn il-garanziji kienet l-allegata skema tal-garanziji.
(106)
Konsegwentement, il-garanziji koperti minn din id-deċiżjoni għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ġdida. Billi l-għajnuna ddaħħlet fis-seħħ mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni kif jitlob l-Artikolu 108 TFUE, din hija illegali.
6.2. L-ALLEGATA SKEMA TAS-SOTTOSKRIZZJONI TAL-ISHMA (93-079)
(107)
Ir-regoli nazzjonali li jikkonċernaw din l-allegata skema ġew iddikjarati lill-ESA bħala arranġamenti ta’ għajnuna għas-sottoskrizzjoni tal-ishma. Jidher mid-dokumenti ppreżentati f’dak iż-żmien li l-“Baġit annwali għal Åland” ingħata bħala l-bażi legali nazzjonali. Taħt l-intestatura “l-intensità massima possibbli ta’ għajnuna li (…) tista’ tinkiseb favur kwalunkwe proġett wieħed”, il-Finlandja indikat “30 %”. Barra minn hekk, taħt l-intestatura “Baġit/nefqa” il-Finlandja indikat il-baġits għas-snin 1992 sal-1994 imma ħalliet vojt taħt l-intestatura “L-istima totali tal-baġit għall-perjodu kollu tal-ippjanar tal-iskema”.
(108)
Matul l-investigazzjoni, il-Finlandja spjegat li l-bażi legali formali tal-allegata skema hija l-Att dwar l-Awtonomija ta’ Åland (1144/1991), li għadda fl-1991. Skont it-Taqsima 18(22) l-awtoritajiet lokali ta’ Åland għandhom “poteri ġenerali” biex jadottaw forom differenti ta’ miżuri li jiffukaw fuq il-promozzjoni tal-ekonomija ta’ Åland. Dawn il-poteri huma implimentati (pereżempju permezz ta’ self, injezzjonijiet kapitali, garanziji) permezz ta’ dispożizzjonijiet fil-baġit ġenerali annwali tal-GL.
(109)
Il-Kummissjoni tinnota dan li ġej:
(110)
Irrispettivament mill-fatt li l-Finlandja tista’ tikkwalifika l-poteri tal-awtoritajiet lokali sabiex jipprovdu dawn l-injezzjonijiet kapitali (skont il-poteri ġenerali dawn jingħataw mill-Att dwar l-Awtonomija) bħala “skema”, il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk id-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali li jistabbilixxu dawk il-poteri jissodisfawx id-definizzjoni ta’ “skema” skont l-Artikolu 1(d) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999. F’dan ir-rigward jidher li l-bażi legali (Taqsima 18(22) tal-Att 1144/1991) tikkonsisti f’regoli li jirrelataw mal-allokazzjoni tal-poteri bejn l-awtoritajiet differenti fi ħdan l-ordni legali tal-Finlandja u li ma jissodisfawx ir-rekwiżiti għall-kostituzzjoni ta’ skema tal-għajnuna (li fost l-oħrajn hija definita bħala “… att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa iżjed miżuri ta’ implimentazzjoni, l-għotjiet tal-għajnuna individwali jistgħu jsiru …”). Kwalunkwe allokazzjoni tal-kapital lil benefiċjarju individwali għandha għalhekk l-ewwel teħtieġ l-approprjazzjoni fil-baġit annwali tal-GL (ivvutat mill-assemblea reġjonali ta’ Åland fid-diskrezzjoni tagħha) imbagħad l-implimentazzjoni tad-deċiżjonijiet meħuda mill-GL. Għalhekk jidher li l-injezzjonijiet kapitali mogħtija skont dawk il-poteri għandhom jitqiesu bħala sensiela ta’ deċiżjonijiet individwali iktar milli skema tal-għajnuna.
(111)
F’kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-allegata skema kienet tikkonċerna biss is-snin 1992 sal-1994, għaliex ma ngħatat l-ebda informazzjoni oħra taħt l-intestatura “Baġit/nefqa” għalkemm il-bażi legali kienet il-“baġit annwali għal Åland”.
(112)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja kienet indikat li l-massimu tal-intensità tal-għajnuna li jista’ “jinkiseb favur kwalunkwe proġett wieħed” huwa ta’ 30 %. Dan jista’, f’kwalunkwe każ, jinftiehem biss li jfisser li l-injezzjonijiet kapitali skont din l-allegata skema kienu intenzjonati li jintużaw flimkien b’kontribuzzjonijiet privati sinjifikanti (mill-inqas 70 %) lejn “proġetti” maħsuba biex jippromwovu l-għanijiet tal-allegata skema, mogħtija li huma “Turiżmu, industrija, R&Ż”. Iż-żidiet kapitali in kwistjoni f’din id-deċiżjoni ma jissodisfawx din il-kundizzjoni formali u konsegwentement jistgħu ma jkunux koperti bid-dispożizzjonijiet legali nazzjonali li ġew ippreżentati lill-ESA, irrispettivament minn jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux skema tal-għajnuna xierqa u jekk inhu hekk jekk kinitx tapplika lil hinn mill-1994.
(113)
Konsegwentement, l-għajnuna mill-Istat mogħtija fil-forma ta’ żidiet kapitali lil ÅI tikkostitwixxi għajnuna ġdida. Billi l-għajnuna ddaħħlet fis-seħħ mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni kif jitlob l-Artikolu 108 TFUE, din hija illegali.
6.3. KUMMENT ADDIZZJONALI DWAR ID-DEĊIŻJONIJIET RIĊENTI TAL-QORTI AMMINISTRATTIVA SUPREMA TAL-FINLANDJA
(114)
Għandu jiġi nnutat ukoll li żewġ miżuri mogħtija mill-GL lil ÅI riċentement ġew annullati minn qorti nazzjonali Finlandiża. Il-miżuri huma (i) żieda kapitali C-XI imħallsa lil ÅI fl-2007 (ara l-kumment fi premessa 16 hawn fuq) u (ii) garanzija ta’ self tal-2006 li qatt ma ġiet implimentata. Bid-deċiżjoni tas-6 ta’ April 2011 il-Qorti Amministrattiva Suprema ddeċidiet dwar jekk id-deċiżjonijiet tal-GL itteħdux f’konformità mar-regoli amministrattivi nazzjonali. Madankollu, biex għamlet dan, il-Qorti vvalutat ukoll jekk kienx hemm biżżejjed indikazzjonijiet li l-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, li jfisser li l-awtoritajiet lokali kellhom jinnotifikawhom lill-Kummissjoni qabel idaħħluhom fis-seħħ. Il-Qorti sabet li prima facie l-kriterji kollha tal-għajnuna mill-Istat ġew issodisfati. Il-Qorti analizzat ukoll it-talba tal-Finlandja biex il-miżuri - jekk veru jikkostitwixxu għajnuna - jkunu koperti bir-regoli nazzjonali li kienu japplikaw qabel l-adeżjoni u konsegwentement jikkwalifikaw bħala “għajnuna eżistenti”. Biex għamlet dan, il-Qorti għamlet valutazzjoni profonda tar-regoli nazzjonali u sabet li, irrispettivament minn jekk dawn ir-regoli kinux jammontaw għal skemi ta’ għajnuna mill-Istat ġenwini jew le, id-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet lokali ma kinux jikkonformaw mar-rekwiżit formali skont ir-regoli nazzjonali, l-iktar minħabba r-raġunijiet ippreżentati hawn fuq mill-Kummissjoni. Għalhekk il-konklużjonijiet tal-Qorti Amministrattiva Suprema nazzjonali jaqblu ma’ dawk tal-Kummissjoni li l-injezzjoni kapitali C-XI li qed tiġi investigata tinkludi għajnuna ġdida mill-Istat. Il-Qorti Suprema waslet għall-istess konklużjoni rigward il-garanzija ta’ self tal-2006. Billi l-garanzija qatt ma daħlet fis-seħħ, ma ġietx ivvalutata f’din id-deċiżjoni.
7. KOMPATIBBILTÀ
(115)
Il-Finlandja argumentat f’termini ġenerali li l-miżuri, jekk jinstab li jikkostitwixxu għajnuna ġdida mill-Istat, għandhom madankollu jkunu kompatibbli mas-suq intern għaliex l-għan tal-attivitajiet ta’ ÅI, kif iffinanzjati mill-għajnuna, kien li jiffaċilitaw l-iżvilupp tar-reġjun u l-ħolqien ta’ impjiegi ġodda.
(116)
L-għajnuna mill-Istat, għalkemm fil-prinċipju hija pprojbita, għandha madankollu tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern fiċ-ċirkostanzi msemmija fl-Artikolu 107(2) TFUE u tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli jekk tintuża biex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 107(3). L-unika raġuni għall-kompatibbiltà li tista’ tiġi prevista f’dan il-każ hija l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, li jippermetti li l-għajnuna tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod mhux normali jew fejn hemm qagħad serju, jew l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, li jipprovdi biex l-għajnuna mill-Istat tkun tista’ tiġi awtorizzata biex tiffaċilità l-iżvilupp ta’ ċertu żoni ekonomiċi.
(117)
Skont ir-regoli tal-għajnuna reġjonali applikabbli għall-Finlandja f’dak iż-żmien (il-Mapep tal-Għajnuna Reġjonali 2000-2006 u 2007-2013), il-Belt ta’ Mariehamn fejn jinsab iTiden kienet f’kwalunkwe każ mhux eliġibbli għal din l-għajnuna. Dan ifisser li anke jekk jista’ jingħad li l-għajnuna kienet assenjata għal dak il-proġett, ma setgħetx titqies kompatibbli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja ma wrietx li ġew issodisfati kwalunkwe mill-kundizzjonijiet għall-kompatibbiltà skont ir-regoli tal-għajnuna reġjonali (rigward pereżempju l-forma tal-għajnuna, l-ispejjeż eliġibbli jew l-intensitajiet massimi tal-għajnuna).
(118)
L-għajnuna l-anqas ma tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern taħt xi waħda mil-Linji Gwida u Komunikazzjonijiet l-oħra adottati mill-Kummissjoni fir-rigward tal-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE jew direttament skont dak l-Artikolu. L-awtoritajiet Finlandiżi ma pprovdewx xi argument speċifiku jew evidenza li jippermettu lill-Kummissjoni li tapprova dawk il-miżuri bħala kompatibbli taħt kwalunkwe dispożizzjoni tat-TFUE.
8. L-IRKUPRU TAL-GĦAJNUNA
8.1. L-ARGUMENTI TAL-FINLANDJA
(119)
L-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju […]. Il-Kummissjoni m’għandhiex teħtieġ l-irkupru tal-għajnuna jekk dan ikun kuntrarju għal prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Komunità.” Il-konsegwenza naturali għalhekk hija li l-miżuri li jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat lil ÅI għandhom jiġu rkuprati.
(120)
Il-Finlandja, madankollu, argumentat li l-Kummissjoni għandha toqgħod lura milli tordna l-irkupru f’dan il-każ, għaliex il-Finlandja kellha aspettazzjonijiet leġittimi li l-għajnuna kienet legali skont l-allegati skemi ta’ qabel l-adeżjoni u li l-irkupru jkun kuntrarju tal-prinċipju tal-liġi Komunitarja. Il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja formalment argumentat aspettazzjonijiet leġittimi biss fir-rigward tal-GL. L-aspettazzjonijiet leġittimi f’isem il-benefiċjarju ma ġewx argumentati b’mod espress.
(121)
F’kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument.
(122)
Fir-rigward taż-żidiet kapitali, il-Kummissjoni wriet hawn fuq li, irrispettivament minn dak li ÅI jew xi ħadd ieħor seta’ kellu raġuni li jemmen dwar l-istatus legali tal-allegata skema tas-sottoskrizzjoni tal-ishma fir-rigward tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, dawn l-anqas kienu konformi mal-kundizzjonijiet formali tal-allegata skema hekk kif kienet ġiet innotifikata lill-ESA. Għalhekk mhux possibbli li jiġi argumentat li ÅI tista’ tibbenefika minn stennija leġittima dwar il-leġittimità taż-żidiet kapitali, għaliex dawn ma setgħux ikunu koperti bir-regoli nazzjonali li fir-rigward tagħhom il-Finlandja qed titlob li kellha aspettazzjonijiet leġittimi.
(123)
Fir-rigward tal-garanziji ta’ self, il-Kummissjoni wriet li l-iskema tal-garanziji kienet inbidlet b’mod sostanzjali anke qabel l-għoti tal-garanziji in kwistjoni f’din id-deċiżjoni. Dan it-tibdil, li sar mill-awtoritajiet ta’ Åland, ma ġiex innotifikat lill-Kummissjoni. Il-konsegwenza hija li kwalunkwe garanziji mogħtija skont ir-regoli nazzjonali li kienu jagħmlu l-iskema oriġinali għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ġdida. Huwa magħruf sew li l-ebda benefiċjarju tal-għajnuna ma jista’ jistenna b’mod leġittimu li l-għajnuna tkun legali jekk kellha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108 TFUE u ma ġietx (33).
(124)
Fil-qosor, iż-żewġ garanziji u ż-żidiet kapitali jikkostitwixxu għajnuna ġdida mill-Istat li kellha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni qabel l-implimentazzjoni.
(125)
Hija ġurisprudenza stabbilita (34) li dak l-Istat Membru li l-awtoritajiet tiegħu jkunu taw l-għajnuna kuntrarju għar-regoli proċedurali stabbiliti fl-Artikolu 108 TFUE ma jkunx jista’ jiddependi fuq l-aspettazzjonijiet leġittimi tar-riċevituri tal-għajnuna sabiex jiġġustifika n-nuqqas tal-konformità mal-obbligu li jieħu l-passi meħtieġa biex jimplimenta d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li titolbu jiġbor lura l-għajnuna. Jekk l-awtoritajiet nazzjonali kienu kapaċi jiddependu fuq l-aġir illegali tagħhom stess, huma jistgħu kompletament jinvalidaw l-Artikoli 107 u 108 tat-TFUE u jċaħħdu l-effikaċja tad-deċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni skont dawn id-dispożizzjonijiet.
(126)
L-istess prinċipju għandu neċessarjament japplika meta l-awtoritajiet nazzjonali jargumentaw li huma stess kellhom aspettazzjoni leġittima dwar il-leġittimità tal-miżuri, imma ma nnotifikawhomx lill-Kummissjoni minkejja li l-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna ġdida (35).
(127)
Bl-istess mod, sakemm l-aspettazzjonijiet leġittimi ta’ ÅI huma rilevanti, il-Kummissjoni tinnota li skont il-ġurisprudenza stabbilita, minħabba n-natura obbligatorja tas-superviżjoni tal-għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108 tat-TFUE, l-impriżi li lilhom ingħatat l-għajnuna ma jistgħux, bħala prinċipju, jaċċettaw l-aspettazzjoni leġittimà li l-għajnuna hija legali sakemm ma tkunx ingħatat f’konformità mal-proċedura stabbilita f’dak l-Artikolu. In-negozjant diliġenti għandu normalment ikun kapaċi jiddetermina jekk dik il-proċedura ġietx segwita (36).
(128)
Il-Kummissjoni tirrimarka li l-ebda kumpanija ma kienet f’qagħda aħjar minn ÅI biex ikollha għarfien profond tal-azzjonijiet tal-GL rigward l-allegati skemi ta’ għajnuna, għaliex il-GL huwa l-azzjonist ewlieni tagħha u jinsab irrappreżentat fuq il-bord ta’ ÅI minn individwi li huma wkoll membri tal-eżekuttiv tal-GL. Dan l-argument huwa sostnut bil-fatt li, kif muri hawn fuq f’konnessjoni maż-żidiet kapitali, ir-rappreżentanti ta’ ÅI u tal-GL jiskambjaw l-informazzjoni b’mod regolari. Għalhekk, anke minkejja li l-awtoritajiet Finlandiżi ma argumentawx b’mod espress l-aspettazzjoni leġittima f’isem il-benefiċjarju tal-għajnuna, il-Kummissjoni temmen li ÅI ma tistax titlob aspettazzjoni leġittima fil-każ attwali.
(129)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni qatt ma tat xi assigurazzjoni preċiża la lill-Finlandja u lanqas lill-benefiċjarju tal-għajnuna li l-miżuri in kwistjoni ma kinux se jkunu għajnuna mill-Istat jew li se jkunu għajnuna kompatibbli, biex setgħet ħolqot aspettazzjoni ta’ dan it-tip (37).
(130)
Il-Finlandja argumentat ukoll li fil-każ tal-ġbir lura tal-għajnuna mogħtija permezz taż-żidiet kapitali, l-element tal-għajnuna m’għandux neċessarjament ikun l-ammont kollu tal-kapital mogħti, imma minflok (b’analoġija mal-kalkolu tal-element tal-għajnuna fil-garanziji), ikun l-ispiża ta’ ÅI biex issib investiment alternattiv fis-swieq. F’dan ir-rigward, il-Finlandja ssuġġeriet li l-ispiża ta’ dan l-iffinanzjar alternattiv setgħet tiġi stabbilita b’referenza għas-7 % reddittu mistenni fuq l-investiment għall-proprjetà tal-uffiċċji kif stabbilit fir-rapport ta’ KPMG.
(131)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din il-fehma.
(132)
Huwa ċertament korrett, bħala propożizzjoni ġenerali, li l-għajnuna mill-Istat f’każ partikolari hija kkostitwita mid-differenza bejn il-vantaġġ (fil-forma tal-iffinanzjar) li l-kumpanija effettivament irċeviet mir-riżorsi tal-Istat u dak li kieku setgħet tikseb fis-swieq kapitali. Konsegwentement, “billi jħallas lura l-għajnuna, ir-riċevitur qed iċedi l-vantaġġ li jkun gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u terġa’ tiġi restawrata s-sitwazzjoni qabel il-ħlas tal-għajnuna” (38).
(133)
Kull min jagħmel l-investiment, kemm billi jipprovdi l-kreditu kif ukoll billi jkollu sehem fl-ekwità tal-kumpanija, se jfittex li jkollu reddittu fuq l-investiment tiegħu li huwa proporzjonat mar-riskju.
(134)
Meta l-għajnuna tingħata fil-forma ta’ kreditu bi spiża taħt l-ispejjeż tas-swieq (li huwa l-każ għal self garantit meta l-ispiża finanzjarja totali hija iktar baxxa mir-rata tal-imgħax ta’ self mis-suq) lill-kumpanija li mhix eskluża mis-suq tas-self u li għalhekk, bħala alternattiva għall-għajnuna, setgħet tieħu self bir-rata tas-suq, huwa ċar li l-għan reparattiv tal-irkupru jista’ jinkiseb billi l-kumpanija jkollha tħallas id-differenza (bl-imgħax), u b’hekk terġa’ titqiegħed fuq livell ekwu mal-kompetituri tagħha.
(135)
Is-sitwazzjoni hija differenti għall-investimenti fl-ekwità. Ir-reddittu hawnhekk mhux dipendenti fuq ir-rieda tal-kumpanija li tħallas (bħal fil-każ tas-self) imma huwa kompletament fattur tal-profitabbiltà inerenti tal-mudell tan-negozju tal-kumpanija. Sakemm l-investitur privat ma jemminx li n-negozju se jħallas b’mod adegwat għar-riskju li fih, huwa ma jagħmilx l-investiment imma jqiegħed flusu xi mkien ieħor. Fi kliem ieħor il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-kumpanija setgħet takkwista l-istess flus fis-suq kapitali biex iżżid il-kapital tagħha billi toffri rimunerazzjoni ogħla għaliex il-prestazzjoni mistennija tagħha ma kinitx tippermettilha li toffri din ir-rimunerazzjoni ogħla lil kwalunkwe investitur fl-ekwità. Il-kontrafattwali, jiġifieri s-sitwazzjoni fin-nuqqas tal-għajnuna li l-irkupru huwa maħsub li jirrestawra jew iġib lura, huwa għalhekk li ma kien jiġi investit l-ebda kapital. L-għajnuna li għandha tinġabar lura hija għalhekk l-ammont sħiħ taż-żidiet kapitali.
(136)
Il-Kummissjoni tista’ konsegwentement ma taċċettax il-fehma tal-Finlandja rigward l-element tal-għajnuna fiż-żidiet kapitali.
8.2. L-GĦAJNUNA LI GĦANDHA TINĠABAR LURA
(137)
B’konsegwenza, l-għajnuna illegali u inkompatibbli li ġiet identifikata mill-Kummissjoni u li l-Finlandja għandha tiġbor lura mingħand ÅI hija kif ġej:
(138)
Żidiet kapitali:
(a)
Żieda kapitali C-IV: EUR 353 199,00. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fl-20 ta’ Lulju 2001.
(b)
Żieda kapitali C-V: EUR 599 933,78. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fil-15 ta’ Awwissu 2002.
(c)
Żieda kapitali C-VI: EUR 799 911,64. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-13 ta’ Marzu 2003.
(d)
Żieda kapitali C-VII: EUR 515 165,97. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-6 ta’ Mejju 2004.
(e)
Żieda kapitali C-VIII: EUR 669 896,95. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-30 ta’ Settembru 2004.
(f)
Żieda kapitali C-IX: EUR 199 977,91. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-16 ta’ Ġunju 2005.
(g)
Żieda kapitali C-X: EUR 234 961,43. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-16 ta’ Ġunju 2005.
(h)
Żieda kapitali C-XI: EUR 1 379 998,95. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fil-15 ta’ Frar 2007.
(139)
Il-garanziji ta’ self: l-element tal-għajnuna fil-garanziji kollha huwa maħdum bħala d-differenza bejn, minn naħa waħda, ir-rata referenzjarja applikata bħala l-valur referenzjarju għall-ispejjeż tas-self li kumpanija b’saħħa finanzjarja paragunabbli ma’ dik ta’ ÅI kien ikollha ġġorr mingħajr il-garanzija u, minn naħa l-oħra, ir-rata tal-imgħax miksuba permezz tal-garanzija tal-Istat wara li jitqiesu kwalunkwe primjums imħallsa, skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji (kif spjegat fid-dettall fil-premessi 66 sa 80).
(a)
Fir-rigward tal-garanzija G-I, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa (B)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fid-9 ta’ Ottubru 2003 (kif spjegat fil-premessi 81 u 82). Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 19 500 (39).
(b)
Fir-rigward tal-garanzija G-II, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa (B)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-2 ta’ Novembru 2004. Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 2 900 (40).
(c)
Fir-rigward tal-garanzija G-III, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “sodisfaċenti (BB)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-13 ta’ Diċembru 2005. Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 6 500 (41).
(140)
L-ammont eżatt totali tal-għajnuna li għandha tinġabar lura għandu jiġi ddeterminat mill-awtoritajiet Finlandiżi, f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni, fil-qafas tal-proċedura tal-irkupru skont il-metodoloġija deskritta fil-premessi 138-139 hawn fuq. Mal-ammont tal-għajnuna li għandu jiġi ddeterminat għandu jiżdied l-imgħax mid-data li fiha l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tar-riċevitur sad-data tal-irkupru tagħha. Il-Kummissjoni titlob lill-awtoritajiet Finlandiżi, skont l-obbligu tal-kooperazzjoni leali tagħhom, biex jikkollaboraw magħha fid-determinazzjoni tal-ammont eżatt tal-għajnuna li għandu jinġabar lura,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Iż-żieda kapitali li tammonta għal EUR 84 094,39 li ngħatat mill-Finlandja favur Ålands Industrihus AB fit-18 ta’ Ġunju 1997 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Il-miżuri tal-għajnuna mill-Istat elenkati fit-Taqsima 8.2 ta’ din id-Deċiżjoni li ngħataw illegalment mill-Finlandja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur Ålands Industrihus AB huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Il-Finlandja għandha tiġbor lura l-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jinġabru lura għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data tal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Finlandja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b’seħħ mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-ġbir lura tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Finlandja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Finlandja għandha tissottometti t-tagħrif li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u mgħax tal-irkupru) li għandu jitħallas lura mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ppjanati sabiex timxi ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Finlandja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħudin biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm ikun kompletat il-ġbir lura tal-għajnuna msemmi fl-Artikolu 2. Għandha tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, tagħrif dwar il-miżuri diġà meħudin u ppjanati biex timxi ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll tagħrif iddettaljat rigward l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax tal-irkupru diġà miġbura lura mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.