NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 461/2010
ze dne 27. května 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady č. 19/65/EHS ze dne 2. března 1965 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě (1), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení,
po konzultaci Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení č. 19/65/EHS zmocňuje Komisi k tomu, aby formou nařízení použila čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) na určité kategorie vertikálních dohod a jim odpovídající jednání ve vzájemné shodě spadající pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Nařízení o blokových výjimkách se vztahují na vertikální dohody, které splňují určité podmínky, a mohou být obecná nebo specifická pro příslušná odvětví.
(2)
Komise definovala kategorii vertikálních dohod, které zpravidla splňují podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a přijala za tím účelem nařízení Komise (EU) č. 330/2010 ze dne 20. dubna 2010 o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě (3), které nahrazuje nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 (4).
(3)
Odvětví motorových vozidel, kam patří osobní automobily a užitková vozidla, bylo předmětem nařízení o specifických blokových výjimkách od roku 1985, z nichž nejnovější je nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 ze dne 31. července 2002 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel (5). Nařízení (ES) č. 2790/1999 výslovně uvádělo, že se nevztahuje na vertikální dohody, jejichž předmět spadal do působnosti jiných nařízení o blokových výjimkách. Odvětví motorových vozidel proto nespadal do působnosti tohoto nařízení.
(4)
Použitelnost nařízení (ES) č. 1400/2002 končí dnem 31. května 2010. Na odvětví motorových vozidel by se však měla bloková výjimka nadále vztahovat, aby se zjednodušila administrativa, snížily náklady na dosažení souladu pro dotčené podniky a zároveň byl zajištěn účinný dozor nad trhem v souladu s čl. 103 odst. 2 písm. b) Smlouvy.
(5)
Dosavadní zkušenosti nabyté od roku 2002 ohledně prodeje nových motorových vozidel, distribuce náhradních dílů a poskytování servisu oprav a údržby motorových vozidel umožňují definovat kategorie vertikálních dohod v odvětví motorových vozidel, o kterých je možné se domnívat, že zpravidla splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(6)
Tato kategorie zahrnuje vertikální dohody o koupi, prodeji a dalším prodeji nových motorových vozidel, vertikální dohody o koupi, prodeji a dalším prodeji náhradních dílů pro motorová vozidla a vertikální dohody o poskytování servisu oprav a údržby pro tato vozidla, pokud jsou tyto dohody uzavřeny mezi podniky, které mezi sebou nesoutěží, mezi určitými soutěžiteli nebo mezi určitými sdruženími maloobchodníků nebo servisních pracovníků. Patří sem i vertikální dohody obsahující dodatečná ustanovení o postoupení nebo užívání práv duševního vlastnictví. „Vertikální dohody“ by měly být definovány tak, aby zahrnovaly jak tyto dohody, tak odpovídající jednání ve vzájemné shodě.
(7)
Určité typy vertikálních dohod mohou zlepšit hospodářskou účinnost uvnitř výrobního a distribučního řetězce tím, že usnadní koordinaci mezi zúčastněnými podniky. Zejména mohou vést ke snížení obchodních a distribučních nákladů stran a zajistit optimální úroveň jejich prodejů a investic.
(8)
Pravděpodobnost, že účinky k povzbuzení účinnosti převáží případné účinky škodlivé pro soutěž vycházející z omezení obsažených ve vertikálních dohodách, závisí na stupni tržní síly stran dohody, a tedy i na míře konkurenceschopnosti těchto podniků vůči dalším dodavatelům zboží a poskytovatelům služeb, které jejich zákazníci považují z důvodů vlastností výrobků, jejich ceny a zamýšleného použití za vzájemně zaměnitelné nebo nahraditelné. Vertikální dohody obsahující omezení, která mohou omezovat hospodářskou soutěž a poškozovat spotřebitele nebo která nejsou nezbytná k dosažení účinků k povzbuzení účinnosti, by měly být z výhod blokové výjimky vyloučeny.
(9)
Pro definování náležité oblasti působnosti nařízení o blokových výjimkách musí Komise přihlížet ke konkurenčním podmínkám v příslušném odvětví. V tomto ohledu závěry podrobného sledování odvětví motorových vozidel obsažené v hodnotící zprávě o uplatňování nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 ze dne 28. května 2008 (6) a ve sdělení Komise - Budoucí rámec soutěžního práva použitelný v odvětví motorových vozidel ze dne 22. července 2009 (7) ukázaly, že by měl být stanoven rozdíl mezi dohodami týkajícími se prodeje nových motorových vozidel a dohodami o poskytování servisu oprav a údržby a o prodeji náhradních dílů.
(10)
Pokud jde o prodej nových motorových vozidel, nezdá se, že by existovaly významné nedostatky v hospodářské soutěži, které by toto odvětví odlišovaly od jiných odvětví hospodářství a které by vyžadovaly použití odlišných pravidel, která by byla přísnější než pravidla obsažená v nařízení (EU) č. 330/2010. Prahová hodnota výše podílu na trhu, nevyloučení některých vertikálních dohod a další podmínky stanovené v uvedeném nařízení zpravidla zajistí, že vertikální dohody týkající se prodeje nových motorových vozidel splňují požadavky čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Na tyto dohody by se proto měla vztahovat výjimka udělená nařízením (EU) č. 330/2010 za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky, jež jsou v něm stanoveny.
(11)
Pokud jde o dohody týkající se distribuce náhradních dílů a poskytování servisu oprav a údržby motorových vozidel, je třeba přihlédnout k některým specifickým vlastnostem poprodejního trhu motorových vozidel. Zkušenosti, jež Komise nabyla při používání nařízení (ES) č. 1400/2002, svědčí o tom, že zvyšování cen za jednotlivé opravy se jen částečně odrazí ve zvýšené spolehlivosti moderních automobilů a v prodloužení intervalů mezi opravami. Tyto trendy jsou spjaty s technologickým vývojem a zvyšující se složitostí a spolehlivostí automobilových komponentů, které výrobci vozidel nakupují od dodavatelů původního vybavení Tito dodavatelé komponentů prodávají své výrobky jako náhradní díly na poprodejním trhu jak prostřednictvím schválených sítí opraven provozovaných samotnými výrobci vozidel, tak prostřednictvím nezávislých kanálů, v důsledku čehož se na poprodejních trzích s motorovými vozidly stávají významnou konkurenční silou. Náklady, které spotřebitelé v Unii v průměru platí za servis opravy a údržby motorových vozidel, představují velmi vysoký podíl celkových výdajů spotřebitelů v souvislosti s motorovými vozidly.
(12)
Konkurenční podmínky na poprodejním trhu motorových vozidel mají také přímý dopad na veřejnou bezpečnost, neboť vozidla, nejsou-li správně opravena, mohou být řízena nebezpečným způsobem, a také na veřejné zdraví a životní prostředí, jelikož emise oxidu uhličitého a dalších znečišťujících látek ovzduší mohou být vyšší z vozidel u nichž není pravidelně prováděna údržba.
(13)
Pokud je možno definovat samostatný poprodejní trh, závisí účinná hospodářská soutěž na trzích s nákupem a prodejem náhradních dílů a s poskytováním servisu oprav a údržby motorových vozidel na stupni konkurenční interakce mezi schválenými servisními pracovníky, tzn. servisními pracovníky působícími v rámci sítí servisů zřizovaných přímo či nepřímo výrobcem vozidel, a mezi schválenými a nezávislými subjekty, včetně nezávislých dodavatelů náhradních dílů a servisních pracovníků. Schopnost nezávislých subjektů obstát v konkurenci závisí na neomezeném přístupu k nezbytným vstupům, jako jsou náhradní díly a technické informace.
(14)
S ohledem na uvedené zvláštnosti jsou pravidla uvedená v nařízení (EU) č. 330/2010 včetně jednotné prahové hodnoty podílu na trhu 30 % nezbytná, ale nikoliv dostatečná k tomu, aby bylo zajištěno, že bude výhoda blokové výjimky vyhrazena pouze těm vertikálním dohodám týkajícím se distribuce náhradních dílů a poskytování servisu oprav a údržby, o nichž lze s dostatečnou jistotou předpokládat, že splňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(15)
Na vertikální dohody týkající se distribuce náhradních dílů a poskytování servisu oprav a údržby by se proto měla bloková výjimka vztahovat, pouze pokud kromě podmínek pro výjimku stanovených nařízení (EU) č. 330/2010 splňují přísnější požadavky ohledně některých závažných omezení hospodářské soutěže, která by mohla omezit dodávky a využití náhradních dílů na poprodejním trhu motorových vozidel.
(16)
Výhoda blokové výjimky by zejména neměla být udělena dohodám, jež omezují prodej náhradních dílů členy selektivního distribučního systému výrobce vozidel nezávislým servisním pracovníkům, kteří je používají pro poskytování servisu oprav a údržby. Bez přístupu k těmto náhradním dílům by nezávislí servisní pracovníci nebyli schopni účinně soutěžit se schválenými servisy, protože by nemohli poskytovat zákazníkům kvalitní služby, které přispívají k bezpečnému a spolehlivému fungování motorových vozidel.
(17)
V zájmu zajištění účinné hospodářské soutěže na trhu poskytování servisu oprav a údržby a s cílem umožnit servisům nabízet konečným uživatelům konkurenční náhradní díly by se bloková výjimka zároveň neměla vztahovat na vertikální dohody, které však, třebaže jsou v souladu s nařízením (EU) č. 330/2010, omezují schopnost výrobců náhradních dílů tyto díly prodávat schváleným servisním pracovníkům v rámci distribučního systému výrobce vozidel, nezávislým distributorům náhradních dílů, nezávislým servisním pracovníkům nebo konečným uživatelům. Není tím dotčena odpovědnost výrobců náhradních dílů podle občanského práva nebo schopnost výrobců vozidel požadovat od schválených servisních pracovníků v rámci jejich distribučního systému, aby používali náhradní díly, které odpovídají kvalitě komponentů použitých pro montáž určitého motorového vozidla. Navíc vzhledem k tomu, že výrobci vozidel mají přímou smluvní odpovědnost pro případ záručních oprav, servisu zdarma a svolávání vozidel, by dohody obsahující povinnost schválených servisních pracovníků používat pro tyto opravy pouze náhradní díly dodávané výrobcem vozidla měly být výjimkou pokryty.
(18)
Aby také bylo umožněno schváleným i nezávislým servisním pracovníkům a konečným uživatelům rozpoznat výrobce komponentů nebo náhradních dílů pro motorová vozidla a vybírat si mezi jinými možnými díly, bloková výjimka by se neměla vztahovat dohody, kterými výrobce motorových vozidel omezuje možnost výrobce komponentů nebo originálních náhradních dílů umisťovat účinně a čitelně svoji obchodní značku nebo logo na tyto díly.
(19)
Aby byl všem hospodářským subjektům poskytnut čas přizpůsobit se tomuto nařízení, bylo by vhodné prodloužit použitelnost ustanovení nařízení (ES) č. 1400/2002 týkajících se vertikálních dohod o nákupu, prodeji a dalším prodeji nových motorových vozidel do 31. května 2013. Pokud jde o vertikální dohody o prodeji náhradních dílů a o poskytování servisu oprav a údržby, mělo by se toto nařízení použít od 1. června 2010, aby byla zachována náležitá ochrana hospodářské soutěže na poprodejních trzích motorových vozidel.
(20)
Komise bude neustále sledovat vývoj v odvětví motorových vozidel a přijme vhodná nápravná opatření, pokud se objeví nedostatky v hospodářské soutěži, jež mohou na trhu distribuce nových motorových vozidel, dodávek náhradních dílů nebo poprodejního servisu motorových vozidel poškozovat spotřebitele.
(21)
Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (8), pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(22)
Podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 může úřad pro hospodářskou soutěž členského státu odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení na celém území členského státu nebo na jeho části, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má na celém území členského státu nebo na jeho části dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(23)
Při určování, zda by měla být podle článku 29 nařízení (ES) č. 1/2003 odejmuta možnost využívat toto nařízení, mohou mít v tomto ohledu zvláštní význam negativní účinky na hospodářskou soutěž vyplývající z existence paralelních sítí vertikálních dohod, jež mají podobné účinky omezující přístup na relevantní trh nebo hospodářskou soutěž na tomto trhu. Tyto kumulativní účinky mohou například vzniknout v případech selektivní distribuce nebo závazků zakazujících soutěž.
(24)
K posílení dohledu nad paralelními sítěmi vertikálních dohod, které mají podobné účinky omezující hospodářskou soutěž a které se týkají více než 50 % daného trhu, může Komise formou nařízení prohlásit, že se toto nařízení nevztahuje na vertikální dohody obsahující určitá omezení vztahující se k dotyčnému trhu, čímž obnoví plné použití článku 101 Smlouvy na tyto dohody.
(25)
K posouzení účinků tohoto nařízení na hospodářskou soutěž v oblasti maloobchodu s motorovými vozidly, dodávek náhradních dílů a poprodejního servisu pro motorová vozidla na vnitřním trhu je vhodné, aby byla vypracována hodnotící zpráva o provádění tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„vertikální dohodou“ dohoda nebo jednání ve vzájemné shodě, jež byly uzavřeny mezi dvěma nebo více podniky, z nichž každý pro účely dohody nebo jednání ve vzájemné shodě jedná na různé úrovni výrobního či distribučního řetězce, a které se týkají podmínek, za kterých mohou strany nakupovat, prodávat nebo dále prodávat určité zboží nebo služby;
b)
„vertikálním omezením“ omezení hospodářské soutěže obsažené ve vertikální dohodě spadající do oblasti působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy;
c)
„schváleným servisním pracovníkem“ poskytovatel servisu oprav a údržby motorových vozidel, který působí v rámci distribučního systému vytvořeného dodavatelem motorových vozidel;
d)
„schváleným distributorem“ distributor náhradních dílů pro motorová vozidla, který působí v rámci distribučního systému vytvořeného dodavatelem motorových vozidel;
e)
„samostatným servisním pracovníkem“
i)
poskytovatel servisu oprav a údržby motorových vozidel nezačleněný do distribučního systému vytvořeného dodavatelem motorových vozidel, pro která poskytuje opravy nebo údržbu,
ii)
schválený servisní pracovník v rámci distribučního systému dotyčného dodavatele v tom rozsahu, ve kterém poskytuje servis oprav a údržby pro motorová vozidla jiného dodavatele, do jehož distribučního systému nenáleží;
f)
„samostatným distributorem“
i)
distributor náhradních dílů pro motorová vozidla, který nepůsobí v rámci distribučního systému vytvořeného dodavatelem motorových vozidel pro která prodává náhradní díly,
ii)
schválený distributor v rámci distribučního systému dotyčného dodavatele v tom rozsahu, ve kterém prodává náhradní díly pro motorová vozidla jiného dodavatele, do jehož distribučního systému nenáleží;
g)
„motorovým vozidlem“ vozidlo s vlastním pohonem a třemi či více koly určené pro použití na veřejných komunikacích;
h)
„náhradními díly“ zboží, které je určené k instalaci do motorového vozidla nebo na něj, aby se nahradily komponenty uvedeného vozidla, včetně zboží, jako jsou maziva nutná pro použití motorového vozidla, s výjimkou paliva;
i)
„systémem selektivní distribuce“ distribuční systém, ve kterém se dodavatel zavazuje přímo nebo nepřímo k prodeji smluvního zboží nebo služeb pouze distributorům vybraným na základě stanovených kritérií a ve kterém se tito distributoři zavazují, že nebudou prodávat toto zboží nebo tyto služby neschváleným distributorům na území, které je dodavatelem vyhrazeno pro provoz systému.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“, „dodavatel“, „výrobce“ a „kupující“ i jejich spojené podniky.
„Propojenými podniky“ se rozumí:
a)
podniky, ve kterých jedna strana dohody přímo nebo nepřímo:
i)
má pravomoc vykonávat více než polovinu hlasovacích práv, nebo
ii)
má pravomoc jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik, nebo
iii)
má právo řídit záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo nebo nepřímo v jedné smluvní straně vykonávat práva, uvedená v písmenu a);
c)
podniky, v nichž podnik uvedený v písmenu b) má přímo či nepřímo práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, v nichž jedna strana dohody spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenu a), b) nebo c), nebo v nichž dva nebo více posledně zmíněných podniků, mají společně práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, ve kterých vykonávají práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) společně:
i)
smluvní strany nebo jejich spojené podniky uvedené v písmenech a) až d), nebo
ii)
jedna nebo více smluvních stran nebo jeden nebo více spojených podniků uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran.
KAPITOLA II
VERTIKÁLNÍ DOHODY TÝKAJÍCÍ SE NÁKUPU, PRODEJE NEBO DALŠÍHO PRODEJE NOVÝCH MOTOROVÝCH VOZIDEL
Článek 2
Použitelnost nařízení (ES) č. 1400/2002
Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy se od 1. června 2010 do 31. května 2013 ustanovení čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije na vertikální dohody týkající se podmínek, na jejichž základě mohou strany kupovat, prodávat nebo dále prodávat nová motorová vozidla a které splňují požadavky pro výjimku podle nařízení (ES) č. 1400/2002, jež se vztahují konkrétně na vertikální dohody týkající se nákupu, prodeje a dalšího prodeje nových motorových vozidel.
Článek 3
Použití nařízení (EU) č. 330/2010
S účinkem ode dne 1. června 2013 se nařízení (EU) č. 330/2010 použije na vertikální dohody týkající se nákupu, prodeje a dalšího prodeje nových motorových vozidel.
KAPITOLA III
VERTIKÁLNÍ DOHODY TÝKAJÍCÍ SE POPRODEJNÍHO TRHU MOTOROVÝCH VOZIDEL
Článek 4
Výjimka
Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a s výhradou ustanovení tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije pro vertikální dohody týkající se podmínek, za kterých mohou strany nakupovat, prodávat nebo dále prodávat náhradní díly pro motorová vozidla nebo poskytovat servis oprav a údržby pro motorová vozidla, které splňují požadavky pro výjimku podle nařízení Komise (EU) č. 330/2010 a neobsahují žádné z tvrdých omezení uvedených v článku 5 tohoto nařízení.
Tato výjimka se použije, pokud uvedené dohody obsahují vertikální omezení.
Článek 5
Omezení, jež vedou k odebrání výhody blokové výjimky - tvrdá omezení
Výjimka podle článku 4 se nevztahuje na vertikální dohody, jejichž cílem je přímo nebo nepřímo, samostatně nebo společně s jinými faktory pod kontrolou stran:
a)
omezení prodeje náhradních dílů pro motorová vozidla členy selektivního distribučního systému nezávislým servisním pracovníkům, kteří používají tyto díly k opravám a údržbě motorových vozidel;
b)
omezení dohodnuté mezi dodavatelem náhradních dílů, nástrojů pro opravy nebo diagnostického nebo jiného zařízení a výrobcem motorových vozidel, které omezuje možnost dodavatele prodávat toto zboží schváleným nebo nezávislým distributorům nebo schváleným nebo nezávislým servisním pracovníkům nebo konečným uživatelům;
c)
omezení dohodnuté mezi výrobcem motorových vozidel, který používá komponenty pro první montáž motorových vozidel, a dodavatelem těchto komponentů, které omezuje schopnost dodavatele účinným a dobře viditelným způsobem umisťovat svoji obchodní značku nebo logo na dodávané komponenty nebo na náhradní díly.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 6
Nepoužití tohoto nařízení
Podle článku 1a nařízení č. 19/65/EHS může Komise tam, kde paralelní sítě podobných vertikálních omezení pokrývají více než 50 % relevantního trhu, nařízením prohlásit, že se toto nařízení nepoužije na vertikální dohody obsahující specifická omezení vztahující se k uvedenému trhu.
Článek 7
Dohled a hodnotící zpráva
Komise pravidelně dohlíží na provádění tohoto nařízení a vypracuje zprávu o provádění tohoto nařízení nejpozději do dne 31. května 2021 zejména s ohledem na podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
Článek 8
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. června 2010.
Jeho použitelnost končí dnem 31. května 2023.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 461/2010
tas-27 ta’ Mejju 2010
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal kategoriji ta’ akkordji vertikali u prattiċi miftiehma fis-settur tal-vetturi bil-mutur
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill Nru 19/65/KEE tat-2 ta’ Marzu 1965 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 85(3) tat-Trattat għal ċerti kategoriji ta’ ftehim u prattiċi miftiehma (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 1 tiegħu,
Wara li ppubblikat abbozz ta’ dan ir-Regolament,
Wara li kkunsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament Nru 19/65/KEE jagħti l-poter lill-Kummissjoni sabiex tapplika l-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (*) permezz ta’ regolament għal ċerti kategoriji ta’ akkordji vertikali u prattiċi miftiehma korrispondenti li jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat. Regolamenti dwar eżenzjoni ta’ kategorija japplikaw għall-akkordji vertikali li jissodisfaw ċerti kundizzjonijiet u jistgħu jkunu ġenerali jew speċifiċi għal settur.
(2)
Il-Kummissjoni ddefiniet kategorija ta’ akkordji vertikali li hi tqis li normalment jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 101(3) tat-Trattat u għal dan il-għan adottat ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 330/2010 tal-20 ta’ April 2010 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal kategoriji ta’ akkordji vertikali u prattiċi miftiehma (2), li jissostitwixxi r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2790/1999 (3).
(3)
Is-settur tal-vetturi bil-mutur, li jinkludi kemm il-karozzi tal-passiġġieri u l-vetturi kummerċjali, ilu soġġett għal regolamenti dwar eżenzjoni ta’ kategorija speċifiċi mill-1985, l-aktar reċenti huwa r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1400/2002 tal-31 ta’ Lulju 2002 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 81(3) tat-Trattat fuq kategoriji ta’ ftehim vertikali u prattiċi miftiehma fis-settur tal-vettur bil-mutur (4). Ir-Regolament (KE) Nru 2790/1999 iddikjara b’mod espliċitu li ma japplikax għall-akkordji vertikali li jaqgħu fl-ambitu ta’ kwalunkwe regolament ieħor dwar eżenzjoni ta’ kategorija. Is-settur tal-vetturi bil-mutur għalhekk ma jaqax fl-ambitu ta’ dak ir-Regolament.
(4)
Ir-Regolament (KE) Nru 1400/2002 jiskadi fil-31 ta’ Mejju 2010. Madankollu, is-settur tal-vetturi bil-mutur għandu jkompli jibbenefika minn eżenzjoni ta’ kategorija sabiex jissimplifika l-amministrazzjoni u jnaqqas l-ispejjeż ta’ konformità għall-impriżi konċernati, waqt li jiżgura superviżjoni effettiva tas-swieq skont l-Artikolu 103(2)(b) tat-Trattat.
(5)
L-esperjenza miksuba mill-2002 fir-rigward tad-distribuzzjoni ta’ vetturi bil-mutur ġodda, id-distribuzzjoni ta’ partijiet tal-bdil u l-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għall-vetturi bil-mutur, tirrendi possibbli d-definizzjoni ta’ kategorija ta’ akkordji vertikali fis-setturi tal-vetturi bil-mutur li tista’ titqies bħala li normalment tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(6)
Din il-kategorija tinkludi akkordji vertikali dwar ix-xiri, il-bejgħ jew il-bejgħ mill-ġdid ta’ vetturi bil-mutur ġodda, akkordji vertikali dwar ix-xiri, il-bejgħ jew il-bejgħ mill-ġdid ta’ partijiet tal-bdil għal vetturi bil-mutur u akkordji vertikali għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għat-tali vetturi, fejn dawk l-akkordji jiġu konklużi bejn impriżi li mhumiex f’kompetizzjoni, bejn ċerti kompetituri, jew minn ċerti assoċjazzjonijiet ta’ bejjiegħa bl-imnut jew garaxxijiet tat-tiswija. Din tinkludi wkoll akkordji vertikali li jkun fihom dispożizzjonijiet anċillari dwar l-għoti jew l-użu ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali. It-terminu “akkordji vertikali” għandu ikun għalhekk iddefinit biex jinkludi kemm akkordji bħal dawn kif ukoll il-prattiċi miftiehma korrispondenti.
(7)
Ċerti tipi ta’ akkordji vertikali jistgħu jtejbu l-effiċjenza ekonomika fi ħdan katina ta’ produzzjoni jew distribuzzjoni billi jiffaċilitaw koordinazzjoni aħjar bejn l-impriżi parteċipanti. B’mod partikolari, jistgħu jwasslu għal tnaqqis fl-ispejjeż ta’ tranżazzjoni u distribuzzjoni tal-partijiet u għal ottimizzazzjoni tal-livelli tal-bejgħ u l-investiment tagħhom.
(8)
Il-probabbiltà li dawn l-effetti li jsaħħu l-effiċjenza jkunu akbar minn kull effett antikompetittiv minħabba restrizzjonijiet li jinsabu f’akkordji vertikali tiddependi fuq il-grad ta’ poter fis-suq tal-partijiet fl-akkordju u, għalhekk, fuq sa fejn dawk l-impriżi jaffaċċjaw kompetizzjoni minn fornituri oħra ta’ oġġetti jew servizzi li l-klijenti tagħhom iqisu li jkunu skambjabbli jew sostitwibbli għal xulxin, minħabba l-karatteristiċi tal-prodotti, il-prezzijiet u l-użu maħsub tagħhom. Akkordji vertikali li fihom restrizzjonijiet li x’aktarx jirrestrinġu l-kompetizzjoni u jagħmlu ħsara lill-konsumaturi, jew li mhumiex indispensabbli għall-kisba tal-effetti li jsaħħu l-effiċjenza, għandhom jiġu esklużi mill-benefiċċju tal-eżenzjoni ta’ kategorija.
(9)
Sabiex jiġi definit l-ambitu xieraq ta’ regolament dwar l-eżenzjoni ta’ kategorija, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-kondizzjonijiet kompetittivi fis-settur rilevanti. F’dan ir-rigward, il-konklużjonijiet tal-monitoraġġ fil-fond tas-settur tal-vetturi bil-mutur imsemmija fir-Rapport ta’ Evalwazzjoni tal-operat tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1400/2002 tat-28 ta’ Mejju 2008 (5) u fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar il-Qafas Ġejjieni tal-Liġi tal-Kompetizzjoni applikabbli għas-settur tal-vetturi bil-mutur tat-22 ta’ Lulju 2009 (6) urew li għandha ssir distinzjoni bejn akkordji dwar id-distribuzzoni ta’ vetturi bil-mutur ġodda u akkordji għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni u d-distribuzzjoni ta’ partijiet tal-bdil.
(10)
Fir-rigward tad-distribuzzjoni ta’ vetturi bil-mutur ġodda, ma jidhirx li hemm xi nuqqasijiet sinjifikanti ta’ kompetizzjoni li jiddistingwu dan is-settur minn setturi oħra ekonomiċi u li jistgħu jeħtieġu l-applikazzjoni ta’ regoli differenti u aktar stretti minn dawk stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 330/2010. Il-limitu tas-sehem mis-suq, in-nuqqas ta’ eżenzjoni ta’ ċerti akkordji vertikali u l-kondizzjonijiet l-oħra stipulati f’dak ir-Regolament normalment jiżguraw li l-akkordji vertikali dwar id-distribuzzjoni ta’ vetturi bil-mutur ġodda jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat. Għaldaqstant, tali akkordji għandhom jibbenefikaw mill-eżenzjoni mogħtija bir-Regolament (UE) Nru 330/2010, soġġetti għall-kondizzjonijiet kollha stipulati fih.
(11)
Fir-rigward tal-akkordji dwar id-distribuzzjoni ta’ partijiet tal-bdil u għall-provvista tas-servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni, għandhom jiġu kkunsidrati ċerti karatteristiċi speċifiċi tas-suq ta’ wara l-bejgħ tal-vetturi bil-mutur. B’mod partikolari, l-esperjenza miksuba mill-Kummissjoni fl-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1400/2002 turi li ż-żidiet fil-prezz għal xogħol ta’ tiswija individwali huma biss parzjalment riflessi fiż-żieda fl-affidabilità ta’ karozzi moderni u t-titwil tal-intervalli bejn is-servizzi ta’ manutenzjoni. Dawn it-tendenzi tal-aħħar huma konnessi mal-evoluzzjoni teknoloġika u mal-kumplessità u affidabilità ogħla ta’ komponenti tal-vetturi bil-mutur li l-manifatturi tal-vetturi jixtru mingħand il-fornituri tat-tagħmir oriġinali. Fornituri bħal dawn ibiegħu l-prodotti tagħhom bħala partijiet tal-bdil fis-suq ta’ wara l-bejgħ kemm permezz tan-netwerks tat-tiswija awtorizzati tal-manifatturi tal-vetturi u permezz ta’ kanali indipendenti, li b’hekk jirrappreżentaw forza kompetittiva importanti fis-suq ta’ wara l-bejgħ tal-vetturi bil-mutur. Il-medja tal-ispejjeż li jeħlu l-konsumaturi fl-Unjoni għas-servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni ta’ vetturi bil-mutur jirrappreżentaw proporzjon għoli ħafna tal-infiq totali tal-konsumaturi fuq il-vetturi bil-mutur.
(12)
Il-kondizzjonijiet kompetittivi fis-suq ta’ wara l-bejgħ tal-vetturi bil-mutur ukoll għandhom effett dirett fuq is-sigurezza pubblika, fis-sens li l-vetturi jistgħu jinsaqu b’mod mhux sigur jekk ma jiġux imsewwija korrettament, kif ukoll fuq is-saħħa pubblika u l-ambjent, minħabba li l-emissjonijiet tad-dijossidu tal-karbonju u materjal ieħor li jniġġes l-arja jistgħu jkunu ogħla meta jkunu ġejjin minn vetturi li ma jkunux għaddew minn xogħol ta’ manutenzjoni regolari.
(13)
Sa fejn jista’ jiġi definit suq ta’ wara l-bejgħ separat, l-eżistenza ta’ kompetizzjoni effettiva fis-swieq għax-xiri u l-bejgħ ta’ partijiet tal-bdil, kif ukoll għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għall-vetturi bil-mutur, tiddependi fuq il-livell ta’ interazzjoni kompetittiva bejn garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati, jiġifieri dawk li joperaw fi ħdan netwerks tat-tiswija stabbiliti direttament jew indirettament minn manifatturi tal-vetturi, kif ukoll bejn operaturi awtorizzati u indipendenti, inklużi fornituri tal-partijiet tal-bdil u garaxxijiet tat-tiswija indipendenti. Il-kapaċità ta’ dawn tal-aħħar li jikkompetu tiddependi fuq aċċess mhux ristrett għal inputs essenzjali bħal partijiet tal-bdil u informazzjoni teknika.
(14)
Fid-dawl ta’ dawk id-dettalji speċifiċi, ir-regoli li hemm fir-Regolament (UE) Nru 330/2010, inkluż il-limitu tas-sehem mis-suq ta’ 30 %, huma neċessarji iżda mhux suffiċjenti sabiex jiżguraw li l-benefiċċju tal-eżenzjoni ta’ kategorija jkun riżervat biss għal dawk l-akkordji vertikali dwar id-distribuzzjoni ta’ partiiet tal-bdil u għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni li għalihom jista’ jiġi assunt b’ċertezza suffiċjenti li jissodisfaw il-kondizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(15)
Għaldaqstant, akkordji vertikali dwar id-distribuzzjoni ta’ partijiet tal-bdil u għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għandhom jibbenefikaw mill-eżenzjoni ta’ kategorija biss jekk, flimkien mal-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 330/2010, jikkonformaw ma’ rekwiżiti aktar stretti li għandhom x’jaqsmu ma’ ċerti tipi ta’ restrizzjonijiet severi tal-kompetizzjoni li jistgħu jillimitaw il-provvista u l-użu ta’ partijiet tal-bdil fis-suq ta’ wara l-bejgħ tal-vetturi bil-mutur.
(16)
B’mod partikolari, il-benefiċċju tal-eżenzjoni ta’ kategorija m’għandux jingħata lil akkordji li jirrestrinġu l-bejgħ ta’ partijiet tal-bejgħ minn membri tas-sistema tad-distribuzzjoni selettiva ta’ manifattur tal-vetturi lil garaxxijiet tat-tiswija indipendenti, li jużawhom għall-provvista ta’ servizzi tat-tiswija jew manutenzjoni. Mingħajr aċċess għal dawn l-imsemmija partijiet tal-bdil, dawn is-sewwejja indipendenti ma jkunux jistgħu jikkompetu effettivament ma’ garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati, peress li ma jkunux jistgħu jipprovdu lill-konsumaturi b’servizzi ta’ kwalità tajba li jikkontribwixxu għal funzjonament li hu sigur u affidabbli tal-vetturi bil-mutur.
(17)
Barra minn hekk, sabiex tiġi żgurata l-kompetizzjoni effettiva fis-swieq tat-tiswija u l-manutenzjoni u sabiex il-garaxxijiet tat-tiswija jkunu jistgħu joffru lill-utenti finali partijiet tal-bdil konkorrenti, l-eżenzjoni ta’ kategorija m’għandhiex tkopri akkordji vertikali li, għalkemm jikkonformaw mar-Regolament (UE) Nru 330/2010, jirrestrinġu l-kapaċità ta’ prodottur ta’ partijiet tal-bdil li jbiegħ tali partijiet lil garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati fi ħdan is-sistema tad-distribuzzjoni ta’ manifattur tal-vetturi, distributuri indipendenti ta’ partijiet tal-bdil, garaxxijiet tat-tiswija indipendenti jew utenti finali. Dan ma jaffettwax ir-responsabbiltà tal-produtturi tal-partijiet tal-bdil taħt il-liġi ċivili, jew il-kapaċità tal-manifatturi tal-vetturi li jeħtieġu garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati fi ħdan is-sistema tad-distribuzzjoni tagħhom li jużaw biss partijiet tal-bdil li għandhom kwalità ugwali għall-komponenti użati għall-immuntar ta’ vettura bil-mutur partikolari. Barra minn hekk, minħabba l-involviment kuntrattwali dirett tal-manifatturi tal-vetturi fit-tiswijiet taħt il-garanzija, l-isservisjar b’xejn, u l-operazzjonijiet tas-sejħiet lura, l-akkordji li fihom obbligi fuq garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati li jużaw biss partijiet tal-bdil ipprovduti mill-manifattur tal-vettura għal dawk it-tiswijiet għandhom ikunu koperti bl-eżenzjoni.
(18)
Finalment, sabiex tippermetti garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati u indipendenti u l-utenti finali biex jiddentifikaw il-manifattur tal-komponenti tal-vetturi bil-mutur jew tal-partijiet tal-bdil u biex jagħzlu bejn partijiet alternattivi, l-eżenzjoni ta’ kategorija m’għandhiex tkopri akkordji li permezz tagħhom manifattur ta’ vetturi bil-mutur jillimita l-kapaċità ta’ manifattur ta’ komponenti jew partijiet tal-bdil oriġinali milli jpoġġi t-trejdmark jew logo tiegħu b’mod effettiv u viżibbli fuq dawk il-partijiet.
(19)
Sabiex jingħata żmien lill-operaturi kollha sabiex jadattaw għal dan ir-Regolament, huwa xieraq li jiġi estiż il-perjodu ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1400/2002 relatat mal-akkordji vertikali dwar ix-xiri, il-bejgħ u l-bejgħ mill-ġdid ta’ vetturi bil-mutur ġodda sal-31 ta’ Mejju 2013. Fir-rigward tal-akkordji vertikali dwar id-distribuzzjoni ta’ partijiet tal-bdil u għall-provvista ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Ġunju 2010 sabiex tkompli tiġi żgurata protezzjoni xierqa tal-kompetizzjoni fis-swieq tal-vetturi bil-mutur ta’ wara l-bejgħ.
(20)
Il-Kummissjoni se tkun qed timmonitorja, fuq bażi kontinwa, l-iżviluppi fis-settur tal-vetturi bil-mutur u se tieħu azzjoni rimedjali xierqa jekk jinħoloq nuqqas ta’ kompetizzjoni li jista’ jwassal għal dannu lill-konsumatur fuq is-suq tad-distribuzzjoni ta’ vetturi bil-mutur ġodda jew tal-forniment tal-partijiet tal-bdil jew tas-servizzi ta’ wara l-bejgħ tal-vetturi bil-mutur.
(21)
Il-Kummissjoni tista’ tirtira l-benefiċċji ta’ dan ir-Regolament, skont l-Artikolu 29(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 tas-16 ta’ Diċembru 2002 fuq l-implimentazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni mniżżlin fl-Artikoli 81 u 82 tat-Trattat (7) meta, f’każ partikolari, akkordju li tapplika għalih l-eżenzjoni prevista f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(22)
L-awtorità tal-kompetizzjoni ta’ Stat Membru tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(2) tar-Regolament (KE) Nru 1/2003 fir-rigward tat-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew parti minnu, meta, f’każ partikolari, akkordju li tapplika għalih l-eżenzjoni prevista f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li jkunu inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew f’parti minnu, u fejn tali territorju jkollu l-karatteristiċi kollha ta’ suq ġeografiku distint.
(23)
Fid-deċiżjoni dwar jekk il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament għandux jiġi rtirat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament (KE) Nru 1/2003, għandhom importanza partikolari l-effetti antikompetittivi li jistgħu jirriżultaw mill-eżistenza ta’ netwerks paralleli ta’ akkordji vertikali b’effetti simili li jirrestrinġu b’mod sinifikanti l-aċċess għal suq rilevanti jew il-kompetizzjoni fl-istess suq. Tali effetti kumulattivi jistgħu, pereżempju, jirriżultaw fil-każ ta’ distribuzzjoni selettiva jew obbligi li wieħed ma jikkompetix.
(24)
Sabiex issaħħaħ is-superviżjoni ta’ netwerks paralleli ta’ akkordji vertikali b’effetti antikompetittivi simili u li jkopru aktar minn 50 % ta’ suq partikolari, il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ regolament, tiddikjara li dan ir-Regolament ma japplikax għal akkordji vertikali li jkun fihom restrizzjonijiet speċifiċi relatati mas-suq ikkonċernat, biex b’hekk l-Artikolu 101 tat-Trattat jerġa’ japplika bis-sħiħ għal dawn l-akkordji.
(25)
Huwa xieraq li jitfassal rapport ta’ evalwazzjoni tal-operat ta’ dan ir-Regolament sabiex jiġu eżaminati l-effetti ta’ dan ir-Regolament fuq il-kompetizzjoni fil-bejgħ bl-imnut ta’ vetturi bil-mutur, fil-provvista ta’ partijiet tal-bdil u fis-servizzi ta’ manutenzjoni ta’ wara l-bejgħ għall-vetturi bil-mutur fis-suq intern,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 1
Definizzjonijiet
1. Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“akkordju vertikali” tfisser akkordju jew prattika miftiehma konkluż bejn żewġ impriżi jew aktar li kull waħda minnhom topera, għall-iskopijiet tal-akkordju jew tal-prattika miftiehma, f’livell differenti tal-katina ta’ produzzjoni jew ta’ distribuzzjoni, u li jirrigwarda l-kundizzjonijiet li taħthom il-partijiet jistgħu jixtru, ibiegħu jew ibiegħu mill-ġdid ċerti oġġetti jew servizzi;
(b)
“restrizzjoni vertikali” tfisser restrizzjoni tal-kompetizzjoni f’akkordju vertikali li taqa’ fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat;
(c)
“garaxx tat-tiswija awtorizzat” tfisser fornitur ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għall-vetturi bil-mutur li jopera fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni stabbilita minn fornitur ta’ vetturi bil-mutur;
(d)
“distributur awtorizzat” tfisser distributur ta’ partijiet tal-bdil għall-vetturi bil-mutur li jopera fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni stabbilita minn fornitur ta’ vetturi bil-mutur;
(e)
“garaxx tat-tiswija indipendenti” tfisser:
(i)
fornitur ta’ servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għall-vetturi bil-mutur li ma joperax fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni stabbilita mill-fornitur tal-vetturi bil-mutur li għalihom jipprovdi t-tiswija jew il-manutenzjoni,
(ii)
garaxx tat-tiswija awtorizzat fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni ta’ fornitur speċifiku, sa fejn huwa jipprovdi servizzi ta’ tiswija jew manutenzjoni għal vetturi bil-mutur li fir-rigward tagħhom huwa mhuwiex membru tas-sistema ta’ distribuzzjoni tal-fornitur rispettiv,
(f)
“distributur indipendenti” tfisser:
(i)
distributur ta’ partijiet tal-bdil għall-vetturi bil-mutur li ma joperax fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni stabbilita mill-fornitur tal-vetturi bil-mutur li għalihom jiddistribwixxi l-partijiet tal-bdil;
(ii)
distributur awtorizzat fi ħdan is-sistema ta’ distribuzzjoni ta’ fornitur speċifiku, sa fejn huwa jiddistribwixxi partijiet tal-bdil għall-vetturi bil-mutur li fir-rigward tagħhom huwa mhuwiex membru tas-sistema ta’ distribuzzjoni tal-fornitur rispettiv;
(g)
“vettura bil-mutur” tfisser vettura awtomotriċi maħsuba għall-użu fuq it-toroq pubbliċi u li għandha tlieta jew aktar roti għat-triq;
(h)
“partijiet tal-bdil” tfisser oġġetti li għandhom jiġu stallati fi jew fuq vettura bil-mutur ħalli jibdlu komponenti ta’ dik il-vettura, inklużi oġġetti bħal lubrikanti li huma neċessarji għall-użu ta’ vettura bil-mutur, bl-eċċezzjoni tal-karburant;
(i)
“sistema ta’ distribuzzjoni selettiva” tfisser sistema ta’ distribuzzjoni fejn il-fornitur jaċċetta li jbiegħ l-oġġetti jew is-servizzi li jkunu s-suġġett tal-kuntratt, jew direttament jew indirettament, lil distributuri magħżula abbażi ta’ kriterji speċifikati biss u fejn dawn id-distributuri jobbligaw ruħhom li ma jbiegħux dawn l-oġġetti jew servizzi lil distributuri li ma jkunux awtorizzati fit-territorju rriżervat mill-fornitur sabiex jopera dik is-sistema.
2. Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament, it-termini “impriża”, “fornitur”, “manifattur” u “xerrej” għandhom jinkludu l-intrapriżi konnessi rispettivi tagħhom.
“Impriżi konnessi” tfisser:
(a)
impriżi li fihom parti fl-akkordju, direttament jew indirettament:
(i)
ikollha s-setgħa li teżerċita iktar minn nofs id-drittijiet tal-vot, jew
(ii)
ikollha s-setgħa li taħtar aktar minn nofs il-membri tal-bord ta’ superviżjoni, tal-bord ta’ tmexxija jew ta’ korpi li jirrappreżentaw lill-impriża legalment, jew
(iii)
ikollha d-dritt li tiġġestixxi l-affarijiet tal-impriża;
(b)
impriżi li direttament jew indirettament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) fuq parti fl-akkordju;
(c)
impriżi li fihom impriża msemmija fil-punt (b) ikollha, direttament jew indirettament, id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(d)
impriżi li fihom parti fl-akkordju flimkien ma’ waħda jew aktar mill-impriżi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c), jew li fihom tnejn jew aktar mill-impriżi tal-aħħar, konġuntament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(e)
impriżi li fihom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ikunu miżmuma konġuntament minn:
(i)
partijiet fl-akkordju jew l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d), jew
(ii)
parti waħda jew aktar fl-akkordju jew impriża konnessa waħda jew aktar tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d) u terz wieħed jew aktar.
KAPITOLU II
AKKORDJI VERTIKALI DWAR IX-XIRI, IL-BEJGĦ JEW IL-BEJGĦ MILL-ĠDID TA’ VETTURI BIL-MUTUR ĠODDA
Artikolu 2
Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1400/2002
Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat, mill-1 ta’ Ġunju 2010 sal-31 ta’ Mejju 2013, l-Artikolu 101(1) tat-Trattat ma għandux japplika għal akkordji vertikali relatati mal-kondizzjonijiet li taħthom il-partijiet jistgħu jixtru, jbiegħu jew jbiegħu mill-ġdid vetturi bil-mutur ġodda li jissodisfaw ir-rekwiżiti għal eżenzjoni taħt ir-Regolament (KE) Nru 1400/2002 li huma relatati speċifikament ma’ akkordji vertikali dwar ix-xiri, il-bejgħ jew il-bejgħ mill-ġdid ta’ vetturi bil-mutur ġodda.
Artikolu 3
L-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 330/2010
B’effett mill-1 ta’ Ġunju 2013, ir-Regolament (UE) Nru 330/2010 għandu japplika għal akkordji vertikali relatati max-xiri, il-bejgħ jew il-bejgħ mill-ġdid ta’ vetturi bil-mutur ġodda.
KAPITOLU III
AKKORDJI VERTIKALI DWAR IS-SUQ TA’ WARA L-BEJGĦ TAL-VETTURI BIL-MUTUR
Artikolu 4
Eżenzjoni
Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat u suġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 101(1) tat-Trattat ma għandux japplika għal akkordji vertikali relatati mal-kondizzjonijiet li taħthom il-partijiet jistgħu jixtru, ibiegħu jew ibiegħu mill-ġdid partijiet tal-bdil għall-vetturi bil-mutur jew jipprovdu servizzi ta’ tiswija u manutenzjoni għall-vetturi bil-mutur li jissodisfaw ir-rekwiżiti għal eżenzjoni taħt ir-Regolament (UE) Nru 330/2010 u ma fihomx kwalunkwe klawżola fundamentali elenkata fl-Artikolu 5 ta’ dan ir-Regolament.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika sa fejn dawn l-akkordji jkunu jinkludu restrizzjonijiet vertikali.
Artikolu 5
Restrizzjoniijet li jneħħu l-benefiċċju tal-eżenzjoni ta’ kategorija - restrizzjonijiet fundamentali
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 4 ma għandhiex tapplika għal akkordji vertikali li, direttament jew indirettament, waħedhom jew flimkien ma’ fatturi oħra taħt il-kontroll tal-partijiet, ikollhom bħala għan:
(a)
ir-restrizzjoni tal-bejgħ ta’ partijiet tal-bdil għall-vetturi bil-mutur minn membri ta’ sistema ta’ distribuzzjoni selettiva lil garaxxijiet tat-tiswija indipendenti li jużaw dawk il-partijiet għat-tiswija jew manutenzjoni ta’ vettura bil-mutur;
(b)
ir-restrizzjoni, miftiehma bejn fornitur ta’ partijiet tal-bdil, għodda tat-tiswija jew tagħmir dijanjostiku jew ieħor u manifattur ta’ vetturi bil-mutur, tal-kapaċità tal-fornitur li jbiegħ dawk l-oġġetti lil distributuri awtorizzati jew indipendenti jew lil garaxxijiet tat-tiswija awtorizzati jew indipendenti jew lill-utenti finali;
(c)
ir-restrizzjoni, miftiehma bejn manifattur ta’ vetturi bil-mutur li juża komponenti għall-immuntar inizjali ta’ vetturi bil-mutur u l-fornitur ta’ tali komponenti, tal-kapaċità tal-fornitur li jpoġġi t-trejdmark jew il-logo tiegħu b’mod effettiv u faċilment viżibbli fuq il-komponenti forniti jew fuq il-partijiet tal-bdil.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 6
Nuqqas ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament
Skont l-Artikolu 1a tar-Regolament Nru 19/65/KEE, il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ regolament, tiddikjara li, fejn netwerks paralleli ta’ restrizzjonijiet vertikali simili jkunu jkopru aktar minn 50 % ta’ suq rilevanti, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal akkordji vertikali li jkunu jinkludu restrizzjonijiet speċifiċi relatati ma’ dak is-suq.
Artikolu 7
Rapport ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja t-tħaddim ta’ dan ir-Regolament u tfassal rapport dwar it-tħaddim tiegħu sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Mejju 2021, b’kunsiderazzjoni partikolari għall-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
Artikolu 8
Perijodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Ġunju 2010.
Għandu jiskadi fil-31 ta’ Mejju 2023.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Mejju 2010.