ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Jannar 2012
li tistabilixxi jekk itteħditx azzjoni effettiva mill-Ungerija b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009
(2012/139/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 126(8) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 126(1) tat-Trattat, l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċits eċċessivi tal-gvern.
(2)
Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir huwa bbażat fuq l-objettiv ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala mezz biex jissaħħu l-kondizzjonijiet għall-istabilità tal-prezzijiet u għal tkabbir sostenibbli qawwi li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi. Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir jinkludi r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (1), li kien adottat sabiex jgħin il-korrezzjoni fil-pront tad-defiċits eċċessivi tal-amministrazzjoni pubblika.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2004/918/KE (2) li ttieħdet fil-5 ta’ Lulju 2004 il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (TKE), li fl-Ungerija kien hemm defiċit eċċessiv (3).
(4)
Fil-5 ta’ Lulju 2004, il-Kunsill fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, irrakkomanda, skont l-Artikolu 104(7) TKE li l-awtoritajiet Ungeriżi jieħdu azzjoni f’qafas ta’ terminu medju sabiex iġibu d-defiċit taħt it-3 % tal-PDG sal-2008. Permezz tad-Deċiżjoni 2005/348/KE (4) li ttieħdet fit-18 ta’ Jannar 2005 il-Kunsill, skont l-Artikolu 104(8) TKE, il-Kunsill stabbilixxa li l-Ungerija ma kienitx ħadet azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill.
(5)
Fit-8 ta’ Marzu 2005, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, il-Kunsill adotta t-tieni rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE, fejn ikkonferma l-iskadenza tal-2008 għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv. Wara deterjorament sostanzjali tal-prospetti baġitarji fl-Ungerija, permezz tad-Deċiżjoni 2005/843/KE (5) li ttieħdet fit-8 ta’ Novembru 2005 il-Kunsill, skont l-Artikolu 104(8) TKE, stabbilixxa li l-Ungerija għat-tieni darba kienet naqset milli tieħu azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill.
(6)
Għaldaqstant, fl-10 ta’ Ottubru 2006, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, il-Kunsill adotta t-tielet rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE indirizzata lill-Ungerija, fejn ippospona l-iskadenza tal-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2009. Fis-7 ta’ Lulju 2009, il-Kunsill fir-rakkomnadazzjoni tiegħu adottata skont l-Artikolu 104(7) TKE kkonkluda li l-awtoritajiet Ungeriżi jistgħu jitqiesu li ħadu azzjoni effikaċi b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet minn Ottubru 2006. Fl-isfond tat-tnaqqis qawwi fir-rittmu ekonomiku fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja, fl-istess rakkomandazzjoni l-Kunsill ħareġ verżjoni riveduta tat-tielet rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE.
(7)
Ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 talbet lill-awtoritajiet Ungeriżi li jtemmu s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv sa mhux aktar tard mill-2011. Inter alia, l-Ungerija kellha rakkomandazzjoni (i) biex tillimita d-deterjorament tal-pożizzjoni fiskali fl-2009 billi tiżgura implimentazzjoni rigoruża tal-miżuri korrettivi adottati u mħabbra biex tinżamm il-mira ta’ 3,9 % tal-PDG; (ii) biex mill-2010 jiġu implimentati rigorożament il-miżuri ta’ konsolidament neċessarji biex jiżguraw tnaqqis kontinwu tad-defiċit strutturali u tnaqqis mill-ġdid tad-defiċit nominali, b’aktar irbit ta’ miżuri strutturali sabiex ikun ggarantit titjib dejjiemi fil-finanzi pubbliċi; (iii) biex jiġu speċifikati u adotatti propizjożament il-miżuri ta’ konsolidament neċessarji biex tintlaħaq il-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2011; (iv) biex jiġi żgurat sforz fiskali kumulattivi ta’ 0,5 % tal-PDG matul l-2010 u l-2011; (v) biex jiżguraw li l-proporzjoni tad-dejn pubbliku gross jinġieb f’perkors ta’ tnaqqis konsitenti.
(8)
Fis-27 ta’ Jannar 2010 il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni lill-Kunsill (6) li tikkonkludi li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli f’dak il-mument, l-Ungerija ħadet azzjoni effikaċi b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009. Il-Kummissjoni wslet għal din il-konklużjoni billi ħadet kont, b’mod partikolari, il-miżuri ta’ konsolidament ta’ 1,5 % tal-PDG biex tintlaħaq il-mira tad-defiċit tal-2009 ta’ 3,9 % tal-PDG, ir-riformi strutturali fil-pensjonijiet u s-sistema tal-benefiċċji soċjali b’appoġġ biex tintlaħaq il-mira tad-defiċit tal-2010 ta’ 3,8 % tal-PDG, u l-progress fir-rigward tal-implementazzjoni tal-qafas fiskali ġdid, imma fl-istess ħin, il-Kummissjoni wissiet dwar riskji konsiderevoli.
(9)
Fil-15 ta’ Diċembru 2011 l-Ungerija ppreżentat ir-Rapport tagħha dwar il-miżuri meħuda b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat, Diċembru 2011 (rapport ta’ progress tal-PDE, Diċembru 2011) lill-Kummissjoni u l-Kunsill. Abbażi, inter alia, ta’ dak ir-rapport ta’ progress, valutazzjoni aġġornata tal-azzjoni meħuda mill-Ungerija biex tikkoreġi d-defiċit eċċessiv sal-2011 b’reazzjoni għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009, twassal għal dawn il-konklużjonijiet:
(a)
fl-2010 id-defiċit baġitarju reali eċċeda l-mira b’0.4 % tal-PDG filwaqt li t-tkabbir ekonomiku kien akbar fl-2010 milli previst mit-tbassir tar-rebbiegħa 2009 tas-servizzi tal-Kummissjoni, li kien serva bħala l-bażi għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009. Fl-2011, il-bilanċ tal-amministrazzjoni pubblika huwa mistenni (kemm mill-gvern kif ukoll mit-tbassir tal-ħarifa 2011 tas-servizzi tal-Kummissjoni - “tbassir tal-ħarifa 2011”) li jkun f’surplus, imma grazzi għal dħulijiet ta’ darba ta’ 9,75 % tal-PDG marbuta mat-trasferiment tal-assi tal-pensjonijiet mill-iskemi ta’ pensjoni privati lill-pilastru tal-istat u 0,9 % tal-PDG mil-levies settorjali (fuq is-setturi tat-telekom, l-enerġija, il-konsum u finanzjarji). Mingħajr il-miżuri ta’ darba d-defiċit ilaħħaq madwar 6 % tal-PDG u jaqbeż sew il-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG stabbilit fl-Artikolu 1 tal-Protokoll (Nru 12) dwar il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv mehmuż mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat. Fin-notifika tagħhom tal-PDE tal-ħarifa 2011, l-awtoritajiet Ungeriżi pproġettaw surplus ta’ 3,9 % tal-PDG. It-tbassir tal-ħarifa 2011 pproġettaw surplus kemmxejn iżgħar (notevolment 3,6 % tal-PDG), minħabba li inkludiet l-assunzjoni ta’ parti mid-dejn tal-kumpaniji tat-trasport pubbliku (0,2 % tal-PDG). Abbażi tal-informazzjoni dwar dħulijiet ta’ darba li jaslu wara d-data ta’ skadenza tat-tbassir tal-ħarifa 2011, is-surplus jista’ jkun saħansitra iżgħar. Id-defiċit strutturali ddeterjora b’1,5 % fl-2010 u b’1,25 % fl-2011, 2,75 % kumulattivi tal-PDG, kuntrarju għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 li rrakkomandat li jiġi żgurat, tal-anqas, sforz fiskali kumulattiv ta’ 0,5 % tal-PDG fuq l-istess sentejn kif meħtieġ biex jiġi kkoreġut id-defiċit sal-iskadenza tal-2011 b’mod sostenibbli. Dan id-deterjorament strutturali huwa riflessjoni tal-fatt li t-tnaqqisiet ta’ taxxa li ammontaw għal aktar minn 2 % tal-PDG ma kinux ikkumpensati biżżejjed minn miżuri strutturali;
(b)
fir-rigward tal-2012, l-abbozz tal-baġit jimmira għal defiċit ta’ 2,5 % tal-PDG b’konformità mal-aġġornament tal-2011 tal-Programm ta’ Konverġenza. Sabiex jintlaħaq dan, il-proposta tal-baġit fiha bosta miżuri, li flimkien iqarrbu l-4 % tal-PDG skont l-awtoritajiet, filwaqt li twarrab 0,7 % tal-PDG bħala bafer ta’ riżerva straordinarja. B’kuntrast ma’ dan, it-tbassir tal-ħarifa 2011 jipproġetta li d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika għall-2012 jilħaq it-2,8 % tal-PDG u li d-defiċit strutturali jitjieb b 2,4 % tal-PDG. Meta mqabbel mal-abbozz tal-baġit, dawn iċ-ċifri ogħla tad-defiċit jirriflettu, fost fatturi oħra, proġettazzjoni iċken tat-tkabbir ekonomiku għall-2012 b'punt perċentwali 1 kif ukoll valutazzjoni aktar prudenti tal-iżviluppi fid-dħul u n-nefqa. Fl-istess waqt, l-abbozz tal-baġit jassumi b’konformità mal-leġiżlazzjoni relevanti li r-riserva straordinarja mhijiex mistennija tintnefaq. Madankollu, il-livell limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG ser jintlaħaq biss grazzi għal dħul ta’ darba ta’ kważi 0,9 % tal-PDG mil-levies settorjali straordinarji diġà msemmija;
(c)
skont it-tbassir tal-ħarifa 2011, u abbażi tal-assunzjoni solita tal-ebda bidla fil-politika, id-defiċit baġitarju kien proġettat li jerġa’ jiddeterjora għal 3,7 % fl-2013. Dan huwa primarjament dovut għall-fatt li l-eliminazzjoni gradwali tal-levies straordinarji ta’ madwar 0,9 % tal-PDG mhuwiex mistenni jissalda b’iffrankar addizzjonali mill-programm ta’ riforma strutturali għal dik is-sena;
(d)
Abbażi tal-iżviluppi baġitarji sa mill-pubblikazzjoni tat-tbassir tal-ħarifa 2011, il-proġettazzjonijiet tal-2012 ta’ defiċit ġenerali tal-gvern ta’ 2,8 % tal-PDG xorta waħda jidhru plawsibbli (mingħajr ma jitqies id-deterjorament reċenti fl-ambjent makroekonomiku). Dan huwa spjegat mill-fatt li l-impatt li jnaqqas id-defiċit tal-pakkett ta’ konsolidament il-ġdid ta’ 0,4 % tal-PDG adottat mill-gvern fil-15 ta’ Diċembru 2011 huwa ġeneralment saldat mill-emendi li jżidu d-defiċit adottati fl-abbozz tal-baġit kif ukoll mill-kosijiet baġitarji netti tal-ftehim mas-settur bankarju konkluż fil-15 ta’ Diċembru 2011 li għadhom ma tpaċewx kif xieraq b’miżuri addizzjonali ta’ konsolidament;
(e)
għall-2013, meta jitqiesu xi speċifikazzjonijiet oħra tal-programm ta’ riforma strutturali (deċiżjonijiet tal-gvern u Parlamentari relatati huma ddettaljati fir-rapport ta’ progress tal-Ungerija ta’ Diċembru 2011), l-effet bażilari pożittiv mill-2012 u l-kost nett li joħroġ mill-ftehim mas-settur bankarju, il-proġettazzjoni tad-defiċit għall-2013 inkluża fit-tbassir tal-ħarifa 2011 tista’ tkun anqas minn 3,7 % tal-PDG sa 3,25 % tal-PDG, li, madankollu, huwa ċarament ogħla mil-livell limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG. Id-differenza bejn din il-valutazzjoni aġġornata u l-mira uffiċjali (2,2 % tal-PDG) stabbilita fil-Programm ta’ Konverġenza ta’ April 2011 tal-Ungerija notevolment toħroġ mill-fatt li n-nuqqas ta’ passi speċifiċi, madwar nofs mill-programm ta’ riforma strutturali, ma tistax tiġi kkunsidrata. Il-bqija tad-differenza mqabbla mal-mira uffiċjali hija marbuta ma’ tbassir ta’ nefqa ogħla partikolarment fil-qasam tal-intrapriżi statali tat-trasport u l-manutenzjoni tat-toroq u tinkopora wkoll xi differenzi fl-assunzjonijiet tat-tkabbir. Riformi strutturali ulterjuri huma ppjanati, li jistgħu jnaqqsu t-tbassir tad-defiċit, iżda għadhom mhumiex speċifikati b’mod suffiċenti;
(f)
ir-riskji għal dawn il-proġettazzjonijiet ta’ terminu medju aġġornati jxaqilbu lejn il-lat negattiv. Hemm xi riskju pożittiv, partikolarment mill-kontinwazzjoni ta’ influssi ta’ dħul aħjar minn dawk mistennija fl-2012 u 2013. Madankollu, ir-riskji negattivi huma mistennija li jkunu ogħla mir-riskji pożittivi kompensatorji. Partikolarment, ir-rati tal-imgħax għall-maturitajiet kollha żdiedu, ir-rata tal-kambju ddgħajfet, u l-prospetti ekonomiċi ta’ terminu medju jidhru li ħżienu minn meta t-tbassir tal-ħarifa 2011 ġie ppubblikat fl-10 ta’ Novembru 2011. Kumplessivament, jekk jitqiesu dawn il-fatturi, il-proġettazzjonijiet tad-defiċit kemm fl-2012 u fl-2013 jiżdiedu aktar b’0,5 % tal-PDG, li jwassal għal defiċits ta’ ftit aktar minn 3 % tal-PDG u 3,75 % tal-PDG, rispettivament;
(g)
skont it-tbassir tal-ħarifa 2011, id-dejn pubbliku gross, fid-dawl taċ-ċifri tad-defiċit fit-tbassir u l-assunzjonijiet tar-rati tal-kambju, huwa mistenni li jerġa’ jiżdied għal 77 % tal-PDG sal-2013, wara tnaqqis temporanju fl-2011 minħabba l-akkwiżizzjoni totali tal-assi tal-pensjonijiet privati. Jekk il-proġettazzjonijiet baġitarji ta’ terminu medju jiġu aġġornati biss abbażi tal-miżuri l-ġodda adottati wara d-data ta’ skadenza tat-tbassir, il-proporzjon tad-dejn proġettat tal-2012 ma tantx jinbidel u jitjieb biss ħarira fl-2013. Madankollu, aktar reviżjonijiet possibbli fil-proġettazzjonijiet baġitarji, fejn jitqiesu l-aktar ir-redditi akbar, ir-rata tal-kambju HUF/EUR fi tmiem l-2011 ta’ 311 (li hija madwar 12 % anqas mill-assunzjoni teknika użata fit-tbassir tal-ħarifa 2011) kif ukoll, l-ambjent makroekonomiku aktar dgħajjef, iwasslu għal proporzjon tad-dejn ta’ madwar 80 % fl-2011, u wara dan jistabilizza għal madwar 78,5 % fl-2012 u 2013 filwaqt li l-Kunsill irrakkomanda li l-proporzjon tad-dejn gross għandu jinġieb fuq perkors ta’ tnaqqis konsistenti.
(10)
Il-konklużjoni kumplessiva hija filwaqt li l-Ungerija formalment tirrispetta l-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG sal-2011, dan ma jkunx ibbażat fuq korrezzjoni strutturali u sostenibbli. Is-surplus baġitarju fl-2011 jiddependi minn dħuljiet sostanzjali ta’ darba ta’ aktar minn 10 % tal-PDG u huwa akkumpanjat minn deterjorament strutturali kumulattiv fl-2010 u l-2011 ta’ 2,75 % tal-PDG meta mqabbel ma’ rakkomandazzjoni ta’ titjib fiskali kumulattiv ta’ 0,5 % tal-PDG. Barra minn hekk, l-awtoritajiet qed jimplimentaw miżuri strutturali sostanzjali fl-2012 li jnaqqsu d-defiċit strutturali għal 2,6 % tal-PDG; il-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG jerġa’ jiġi osservat biss grazzi għal miżuri ta’ darba ta’ madwar 1 % tal-PDG. Fl-aħħar nett, fl-2013, id-defiċit (ta’ 3,25 % tal-PDG) huwa mistenni li jaqbeż il-limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG, ukoll anki meta jitqiesu l-miżuri addizzjonali mħabbra wara t-bassir tal-ħarifa 2011. Id-defiċit ogħla fl-2013 huwa prinċipalment marbut mal-fatt li dħulijiet temporanji ta’ ta’ darba qed jiġu eliminati gradwalment kif pjanat, filwaqt li mhux ir-riformi strutturali pjanati kollha ġew speċifikati biżżejjed. Kumplessivament, dan isostni l-konklużjoni li r-reazzjoni mill-awtoritajiet Ungeriżi għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 adottata skont l-Artikolu 104(7) TKE kienet insuffiċjenti,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Ungerija ma ħaditx azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 skont l-Artikolu 104(7) TKE fil-perijodu stipulat f’dik ir-Rakkomandazzjoni.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Ungerija.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Jannar 2012.