ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Diċembru 2011
dwar ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija mill-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (ELGA) matul l-2008 u l-2009
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 7260)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/157/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li l-Kummissjoni rċeviet xi informazzjoni mill-istampa dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens li jammontaw għal EUR 425 miljun li l-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (minn hawn ‘il quddiem ELGA) kienet qed tipprevedi li tħallas bi tweġiba għall-protesti li seħħew fil-Greċja f’Jannar 2009 minn għadd kbir ta’ produtturi ta’ prodotti agrikoli minħabba telf li kienu sofrew fid-dħul tagħhom matul is-sena 2008 minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, saret laqgħa bilaterali mal-awtoritajiet Griegi fl-4 ta’ Frar 2009. Wara din il-laqgħa, ir-rappreżentanza permanenti Griega fi ħdan l-Unjoni Ewropea bagħtet xi informazzjoni rigward din il-miżura permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Frar 2009.
(2)
Permezz tal-ittra tat-23 ta’ Frar 2009, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni. Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Marzu 2009, l-awtoritajiet Griegi kienu wieġbu lill-Kummissjoni li l-ELGA kienet ħadet self sabiex tħallas il-kumpens ta’ EUR 425 miljun inkwistjoni kif ukoll self ieħor ta’ EUR 444 miljun li parti kbira minnu kienet maħsuba għall-ħlas ta’ kumpens matul is-sena 2008 għall-ħsara li saret lill-produzzjoni tal-ħxejjex u lill-bhejjem ikkawżata wkoll minn kawżi koperti mill-ELGA.
(3)
Is-servizzi tal-Kummissjoni kienu talbu aktar informazzjoni permezz tal-ittra datata l-4 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Griegi wieġbu permezz tal-ittra datata s-16 ta’ Ġunju 2009. Permezz tal-ittra tat-13 ta’ Lulju 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni kienu infurmaw lill-awtoritajiet Griegi li l-miżura ta’ kumpens ta’ EUR 425 miljun għas-sena 2009 kienet ġiet irreġistrata bħala każ suspettat taħt in-nru KS 196/2009 u li l-miżura ta’ kumpens ta’ EUR 444 miljun imħallsa fl-2008 kienet ikkunsidrata għall-parti li tirrigwarda d-danni kkawżati minn kawżi koperti mill-ELGA, bħala għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (*) tat-Trattat tal-KE (2) u ġiet irreġistrata taħt in-nru NN 39/09.
(4)
Wara l-ittra ta’ tweġiba tal-awtoritajiet Griegi, datata t-18 ta’ Awwissu 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu aktar informazzjoni permezz ta’ ittra datata l-14 ta’ Settembru 2009. Barra minn hekk, permezz tal-ittra msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Griegi li, wara li l-imsemmija awtoritajiet ipprovdew l-informazzjoni li l-kumpens ta’ EUR 425 miljun għas-sena 2009 tħallas lill-bdiewa kkonċernati, il-ħlasijiet inkwistjoni ġew irreġistrati wkoll bħala għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, bin-numru NN 39/09 ukoll.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-20 ta’ Marzu 2010 (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti min-naħa ta’ partijiet terzi, li ntbagħtu lill-awtoritajiet Griegi fis-6 ta’ Mejju 2010. L-awtoritajiet Griegi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom fuq il-kummenti tal-partijiet interessati fil-21 ta’ Lulju 2010.
(6)
L-awtoritajiet Griegi pprovdew aktar informazzjoni rigward l-għajnuna inkwistjoni fl-4 ta’ Ġunju 2010, fl-10 ta’ Settembru 2010 u fl-14 ta’ Settembru 2010. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Novembru 2010. L-awtoritajiet Griegi wieġbu bl-ittra tad-9 ta’ Marzu 2011.
(7)
Fuq talba tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa bilaterali mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-31 ta’ Marzu 2011. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Griegi bagħtu aktar informazzjoni fil-11 ta’ Mejju 2011 u fit-12 ta’ Lulju 2011. Fuq talba tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa oħra bilaterali mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-11 ta’ Novembru 2011.
II. DESKRIZZJONI
(8)
Permezz tal-Liġi Griega Nru 1790/1988, dwar l-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola u dispożizzjonijiet oħrajn (4) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa il-“Liġi 1790/1988”), twaqqfet organizzazzjoni bi skop ta’ benefiċċju pubbliku msejħa “Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjonijiet Agrikoli (ELGA)”. L-ELGA hija entità legali tal-liġi privata li tappartjeni kollha lill-Istat. Hija kkontrollata mill-Ministru tal-Agrikoltura skont l-Artikolu 12 tal-liġi msemmija hawn fuq. L-ELGA tamministra l-partiti inklużi fil-baġit tagħha skont id-deċiżjonijiet tal-Bord tad-Diretturi tagħha li l-membri tiegħu jinħatru permezz ta’ deċiżjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura. L-ELGA għandha bħala għan prinċipali l-assigurazzjoni tal-uċuħ tar-raba’ u tal-bhejjem u tal-kapital tal-uċuħ tar-raba’ u tal-bhejjem tal-irziezet kontra danni li jirriżultaw minn riskji naturali.
(9)
Skont l-Artikolu 3(2) (5) tal-Liġi 1790/1988, l-iskema ta’ assigurazzjoni mill-ELGA hija obbligatorja u tkopri riskji naturali u b’mod partikolari għargħar, maltempati, ġlata u kesħa estrema, borra, silġ, temperaturi għoljin u radjazzjoni solari, xita eċċessiva jew barra mill-istaġun, nixfa, mard entomoloġiku u fitopatoloġiku tal-pjanti, mard epiżootiku, sajjetti jekk jikkawżaw nirien, terremoti, riskji kkawżati mill-baħar, ħsara lill-uċuħ tar-raba’ minn annimali selvaġġi kif ukoll sensiela ta’ mard tal-frat, nagħaġ u mogħoż.
(10)
Skont l-Artikolu 5(2) (6), tal-Liġi 1790/1988 kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni favur l-ELGA hija imposta fuq il-produtturi tal-prodotti agrikoli li jibbenefikaw minn din l-iskema ta’ assigurazzjoni, li hija deskritta fil-premessa 9. Din il-kontribuzzjoni tieħu l-għamla ta’ ħlas impost mil-leġiżlatur li jaffettwa l-bejgħ u x-xiri tal-prodotti agrikoli nazzjonali u li d-dħul tiegħu huwa maħsub sabiex jiffinanzja lill-ELGA, li hija responsabbli mill-prevenzjoni u l-kumpens tal-ħsara kkawżata minn riskji naturali għall-irziezet.
(11)
Skont l-Artikolu 5(2) tal-Liġi 1790/1988, il-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni hija ffissata għal 3 % għall-prodotti ta’ ħxejjex u għal 0,5 % għall-prodotti li ġejjin mill-annimali (7). Dawn ir-rati ta’ kontribuzzjoni jiġu stabbiliti mill-Ministri kompetenti fuq il-bażi ta’ proposta tal-ELGA lill-Ministru tal-Agrikoltura. Id-dħul tal-ELGA li jiġi mill-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni, miġbura mit-Taxxi Interni, jiddaħħlu fil-baġit tal-Istat bħala dħul tal-Istat u jitniżżlu taħt taqsima speċifika tad-dħul. Dan id-dħul jitħallas lill-ELGA fil-baġit tal-Ministeru tal-Agrikoltura, imsejjaħ Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u għall-Ikel, permezz ta’ reġistrazzjoni annwali ta’ kreditu ta’ ammont ugwali, fuq proposta tal-ELGA lil dan il-Ministeru. L-ELGA m’għandha l-ebda influwenza oħra fuq l-ammont tal-kontribuzzjoni jew fuq dak tal-kumpens.
(12)
Huma soġġetti għall-assigurazzjoni tal-ELGA il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li huma sidien jew operaturi ta’ impriżi tal-agrikoltura, ta’ trobbija tal-bhejjem, ta’ trobbija tat-tjur, ta’ trobbija tan-naħal, tas-sajd, tal-akkwakultura jew ta’ impriżi simili. Id-dħul tal-ELGA huwa magħmul, b’mod partikolari mid-dħul mill-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni. Barra minn hekk, skont il-Liġi Nru 3147/2003, l-għoti ta’ għajnuniet jaqa’ wkoll taħt il-kompetenza tal-ELGA fil-kuntest tal-programmi ta’ ppjanar f’każ ta’ ħtieġa estrema li għandha x’taqsam mal-kumpens għall-ħsara lill-kapital tal-ħxejjex u lill-kapital fiss li jirriżulta minn diżastri naturali, avvenimenti straordinarji jew kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Dawn l-għajnuniet huma ffinanzjati mill-Baġit tal-Istat jew minn self. Dawn il-programmi jirrigwardaw l-għajnuna mill-Istat li tkun approvata minn deċiżjonijiet tal-Kummissjoni.
(13)
Bid-digriet Nru 262037 tal-Ministru tal-Ekonomija u tal-Ministru tal-Iżvilupp Rurali tat-30 ta’ Jannar 2009 (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “digriet interministerjali”) kien ippjanat kumpens tal-ammont ta’ EUR 425 miljun, b’mod eċċezzjonali, għal ħsarat li seħħew fl-2008. Skont id-digriet interministerjali, il-kumpens inkwistjoni ser jitħallas mill-ELGA minħabba t-tnaqqis fil-produzzjoni ta’ ċerti ħxejjex indikati fih li seħħ matul l-istaġun ta’ attività tal-2008 minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena bħal nixfa, temperaturi għoljin, xita u mard entomoloġiku u fitopatoloġiku tal-uċuħ inkwistjoni. Il-ħsara tirrigwarda t-tkabbir tas-siġar tal-lewż, taċ-ċirasa, tal-berquq, ta’ xi varjetajiet ta’ ħawħ, tal-għajnbaqar, tal-lanġas, tat-tuffieħ, l-asparagu, l-uċuħ tat-tabakk tal-Lvant, tal-patata, qoton, imsaġar taż-żebbuġ u ċ-ċereali.
(14)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi, minbarra t-telf tal-produzzjoni, għal ċerti uċuħ (iċ-ċereali, il-qoton), id-deterjorament fil-kwalità tal-produzzjoni kien ikkunsidrat ukoll għall-iffissar tal-limitu tal-ħsara. It-telf inkwistjoni jew il-produzzjoni ta’ kwalità ddeterjorata kienu r-riżultat ta’ taħlita ta’ fenomeni metereoloġiċi u mard tal-ħxejjex minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofrew il-ħxejjex ikkonċernati matul is-sena inkwistjoni.
(15)
Biex tkun tista’ tħallas dan il-kumpens inkwistjoni, l-ELGA għamlet kuntratt ta’ self ma’ Bank tal-ammont ta’ EUR 425 000 000. Is-self għandu jitħallas lura fuq għaxar snin (mill-2010 sal-2019). Għall-ewwel tliet snin (mill-2010 sal-2012) dan is-self għandu fuqu imgħaxijiet u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 28 513 250 fis-sena u għas-seba’ snin ta’ wara (mill-2013 sal-2019) imgħaxijiet, amortizzazzjoni u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 89 227 536 fl-2013, għal EUR 85 087 786 fl-2014, għal EUR 81 025 536 fl-2015, għal EUR 76 963 286 fl-2016, għal EUR 72 901 036 fl-2017, għal EUR 68 838 786 fl-2018 u għal EUR 64 776 536 fl-2019. Is-self huwa kkuntrattat taħt garanzija mill-Istat Grieg favur l-ELGA.
(16)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi, il-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 għal ħsarat koperti mill-assigurazzjoni jammonta għal EUR 386 986 648. Parti minn dan l-ammont kienet ġejja mill-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni, f’ammont ta’ EUR 88 353 000, u parti oħra mid-dħul miskub fuq bażi ta’ self ta’ EUR 444 miljun.
(17)
L-ELGA ħadet self mingħand Bank li jammonta għal EUR 444 000 000 fuq il-bażi tal-Artikolu 13 tal-Liġi Griega Nru 3074/2002 u tal-Artikolu 28 par. 17 tal-Liġi Griega Nru 3147/2003. Is-self għandu jitħallas lura fuq għaxar snin (mill-2009 sal-2018). Għall-ewwel tliet snin (mill-2009 sal-2011) dan is-self għandu fuqu imgħaxijiet u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 23 709 600 fis-sena u għas-seba’ snin ta’ wara (mill-2012 sal-2018) imgħaxijiet, amortizzazzjoni u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 87 138 171 fl-2012, għal EUR 83 789 143 fl-2013, għal EUR 80 395 714 fl-2014, għal EUR 77 002 286 fl-2015, għal EUR 73 608 857 fl-2016, għal EUR 70 215 429 fl-2017 u għal EUR 66 822 000 fl-2018. Is-self jittieħed taħt garanzija mill-Istat Grieg favur l-ELGA.
(18)
Il-parti l-oħra tas-self, li tammonta għal EUR 145 366 352, kienet maħsuba għall-għoti tal-għajnuna mill-Istat approvata permezz ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-kuntest tal-programmi ta’ ppjanar ta’ ħtieġa estrema li kienu jirrigwardaw nirien fl-2006 u fis-sena 2007. Din id-deċiżjoni ma tirrigwardax din il-parti tad-dħul tal-ELGA.
III. ID-DUBJI MQAJMA MILL-KUMMISSJONI MARBUTA MAL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI
1. Dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont l-artikolu 107(1) tat-TFUE
(19)
Miżuri allokati permezz ta’ riżorsi tal-Istat: Il-Kummissjoni qieset li din il-kundizzjoni kienet issodisfata f’dan il-każ, minħabba li l-liġi nazzjonali inkwistjoni (ara l-premessa 11) tistabbilixxi b’mod ċar li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma ffinanzjati minn riżorsi tal-Istat u li dawn huma attribwibbli lill-Istat.
(20)
Fil-kuntest tal-informazzjoni supplimentari pprovduta qabel il-ftuħ tal-proċedura, l-awtoritajiet Griegi kienu indikaw li kienu qegħdin jaħsbu li jżidu l-perċentwal tal-kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali sabiex iżidu d-dħul tal-ELGA. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta dwar iż-żieda fid-dħul tal-ELGA ma pprovdietx elementi speċifiċi f’dan l-istadju tal-proċedura biex ikun konkluż li din iż-żieda tkun biżżejjed sabiex jitħallas lura s-self inkwistjoni u jingħata l-kumpens lill-produtturi għas-snin ikkonċernati. Ma setax ikun eskluż għalhekk, li l-miżuri inkwistjoni jkunu ffinanzjati wkoll minn riżorsi statali oħrajn disponibbli għall-ELGA.
(21)
Miżuri li jaffettwaw il-kummerċ u għad-distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni: Il-kumpens imħallas fl-2008 mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kien jirrigwarda diversi prodotti agrikoli Griegi li ġejjin mill-ħxejjex u mill-annimali u dak imħallas fl-2009 kien jirrigwarda diversi uċuħ ta’ ħxejjex (ara l-premessa 13). Għalhekk, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni ddikjarat, li l-kumpens inkwistjoni kien jagħti vantaġġ lill-produtturi lokali meta mqabbla ma’ produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma jingħatawx l-istess appoġġ. Is-settur agrikolu huwa miftuħ għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni, u għalhekk huwa sensittiv għal kwalunkwe miżura favur il-produzzjoni fi Stat Membru jew ieħor. Għalhekk, il-kumpens inkwistjoni jista’ jwassal għal tgħawwiġ fil-kompetizzjoni fis-suq u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(22)
Miżuri li jiffavorixxu ċerti impriżi jew ċerti produzzjonijiet: F’dak li jirrigwarda l-kwistjoni dwar jekk il-ħlasijiet tal-ELGA fil-kuntest tal-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali jagħtux vantaġġ selettiv, il-Kummissjoni qieset li, a priori, is-selettività tal-miżura tirriżulta mill-fatt li l-kumpens tal-ELGA kien limitat għal ċerti produzzjonijiet agrikoli.
Il-Kummissjoni kienet tal-fehma li jista’ jkun argumentat li l-karatteristiċi speċjali tas-settur agrikolu u d-dipendenza partikolari tiegħu fuq ċerti kundizzjonijiet klimatiċi kif ukoll il-vulnerabbiltà tiegħu minħabba r-riskji naturali fil-Greċja jeħtieġu l-istabbiliment ta’ sistema tal-Istat li tiżgura livell minimu ta’ kumpens ibbażat fuq il-prinċipju tas-solidarjetà. Sakemm il-kumpens imħallas mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jkun iffinanzjat mid-dħul mill-kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali, il-Kummissjoni kkunsidrat li dan seta’ eventwalment jitqies li ma jagħtix vantaġġ inġust lill-benefiċjarji.
Madankollu, ġustifikazzjoni bħal din ibbażata fuq il-loġika u n-natura tal-iskema ma tistax tkopri interventi finanzjarji addizzjonali tal-Istat Grieg għall-iskema inkwistjoni (minbarra l-finanzjament mill-kontribuzzjonijiet obbligatorji). Madankollu, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed elementi sabiex tikkonkludi li dan kien il-każ. B’mod partikolari, il-Kummissjoni kellha dubji li l-miżuri inkwistjoni kienu ffinanzjati mingħajr intervent addizzjonali mill-Istat.
(23)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni kienet ikkonkludiet fl-istadju tal-proċedura tal-ftuħ li ma setax ikun eskluż li l-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jaqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u li jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
2. Kwalifika tal-miżuri bħala għajnuna illegali
(24)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuna li ngħatat u tħallset mingħajr ma ġiet innotifikata minn qabel, hija għajnuna illegali skont it-termini tal-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
3. Evalwazzjoni preliminari tal-kompatibbiltà tal-għajnuna
(25)
Minħabba li l-awtoritajiet Griegi kienu sostnew li l-miżuri inkwistjoni ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, fil-mument tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni ma kellhiex l-informazzjoni meħtieġa sabiex tkun tista’ tevalwa l-kompatibbiltà tal-għajnuna mad-dispożizzjonijiet tat-testi ġuridiċi applikabbli fil-mument tal-għoti tagħha, jiġifieri fl-2008 u fl-2009. F’dan il-każ, dawn huma l-Linji Gwida tal-Komunità rigward l-għajnuna mill-Istat fl-Agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 (8) (minn hawn ‘il quddiem, il-Linji Gwida) u b’mod partikolari l-Kapitolu V.B dwar l-għajnuna maħsuba sabiex tikkumpensal-ħsarat fil-produzzjoni agrikola jew fil-mezzi ta’ produzzjoni agrikola.
(26)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta, kien jidher li l-kumpens previst għall-parti l-kbira tal-kultivazzjonijiet ikkonċernati kien maħsub għal ħsarat li kienu jilħqu minimu ta’ 30 % filwaqt li jkun ikkunsidrat it-telf fil-produzzjoni jew id-deterjorament fil-kwalità ta’ ċerti prodotti, li seħħew matul is-sena kkonċernata, minħabba taħlita ta’ aktar minn fenomenu metereoloġiku ħażin wieħed kif ukoll, fil-każ ta’ ċerti kultivazzjonijiet, minħabba mard tal-pjanti wkoll. L-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi ma kinitx tipprovdi tagħrif dwar il-metodu tal-kalkolu tal-kumpens inkwistjoni.
(27)
Għaldaqstant il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk din l-għajnuna setgħetx titqies kompatibbli mal-Kapitolu V.B tal-Linji Gwida.
IV. KUMMENTI MRESSQA MINN PARTIJIET TERZI
(28)
Il-partijiet interessati li ressqu l-kummenti tagħhom huma l-Kumitat Ewropew għall-Bejjiegħa tal-Prodotti Agrikoli u tal-Prodotti Agrikoli għall-Ikel, minn hawn ‘il quddiem CELCAA, Il-Kumitat Ewropew taċ-Ċereali, tal-Għalf tal-Annimali, tal-Frott taż-Żebbuġ, taż-Żejt taż-Żebbuġa, taż-Żebbuġ, tax-Xaħmijiet u tal-Kummerċ Agrikolu u tal-Ikel, minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ COCERAL, kif ukoll parti terza interessata oħra li talbet li l-identità tagħha tinżamm kunfidenzjali.
(29)
Fir-rigward tal-bejjiegħa indipendenti (il-parti terza interessata) u, rigward CELCAA u COCERAL li għandhom l-għan li jħarsu l-interessi tal-bejjiegħa indipendenti, il-partijiet interessati jemmnu li din l-għajnuna mogħtija inizjalment lil xi bdiewa fir-realtà kienet tasal għand kooperattivi agrikoli u għand l-assoċjazzjonijiet tagħhom li, minħabba li għandhom il-ġestjoni esklussiva tal-prodotti agrikoli, huma għalhekk, f’kompetizzjoni mal-bejjiegħa indipendenti.
(30)
Skont il-partijiet interessati, il-Greċja ma tatx provi li jistgħu juru li l-kumpens inkwistjoni ingħata għal telf li rriżulta minn kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. L-awtoritajiet Griegi ma tawx deskrizzjoni analitika rigward in-natura tal-kundizzjonijiet klimatiċi kkonċernati b’appoġġ għall-informazzjoni meterjoloġika xierqa skont il-Linji Gwida.
(31)
Skont l-opinjoni tal-partijiet interessati, l-awtoritajiet Griegi la kienu spjegaw il-metodu ta’ kalkolu użat fir-rigward tal-kumpens inkwistjoni u lanqas il-minimu tat-telf imġarrab. Barra minn hekk, il-kumpens inkwistjoni kien limitat għal ċerti prodotti agrikoli, għalkemm il-produtturi ta’ prodotti oħrajn esklużi mill-kumpens inkwistjoni sofrew l-istess telf fil-produzzjonijiet rispettivi tagħhom.
(32)
Il-partijiet interessati kienu wkoll tal-fehma li l-għoti tal-kumpens inkwistjoni kellu impatt fuq l-iffurmar tal-prezz tal-prodotti finali, minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-prodotti kkonċernati minħabba dan il-kumpens. Għalhekk, din l-għajnuna tat vantaġġ ekonomiku lill-produtturi kkonċernati billi tathom il-possibbiltà li jbiegħu dawk il-partijiet tal-produzzjonijiet tagħhom li ma kinux affettwati mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena f’kundizzjonijiet li ħolqu tgħawwiġ fil-kompetizzjoni. Min-naħa l-oħra, l-aġenti privati tat-tqegħid fis-suq (bħall-bejjiegħa, l-imtieħen tad-dqiq, l-imtieħen tal-għalf, dawk li jrabbu t-tjur, dawk li jrabbu l-majjali eċċ.) kienu mġiegħla jsegwu politika ta’ prezzijiet imposti mill-kooperattivi agrikoli u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, li qiegħed lil dawn il-kooperattivi f’sitwazzjoni ta’ monopolju.
(33)
Barra minn hekk, il-kopertura li l-ELGA toffri fir-rigward tar-riskji li għalihom is-settur agrikolu huwa espost għandha tirrispetta l-prinċipji tal-proporzjonalità u tal-ugwaljanza. Skont il-fehma tal-partijiet interessati, mhuwiex aċċettabbli li t-total tal-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 kien jaqbeż bi tliet darbiet u b’erba’ darbiet rispettivament l-ammonti totali tal-primjums tal-assigurazzjoni għall-istess snin.
(34)
Skont il-partijiet interessati, permezz tas-self il-ġdid li ħadet fis-sena 2009, l-ELGA “ipotekat” b’mod eċċessiv id-dħul li sejra tikseb matul l-għaxar snin li ġejjin, minħabba li hija kienet diġà responsabbli għall-ħlas lura tas-self li kienet ħadet fl-2008 u li għalih kienet “ipotekat” bil-quddiem il-ħlasijiet ta’ assigurazzjoni għas-snin ta’ wara. Il-partijiet interessati jirrappurtaw ukoll - l-eżistenza ta’ żewġ selfiet addizzjonali li l-ELGA ħadet fl-2009, jiġifieri self ta’ EUR 350 miljun li l-ELGA ħadet mingħand il-Bank ta’ Piraeus kif ukoll self ta’ EUR 112-il miljun li l-ELGA ħadet mill-Bank Agrikolu tal-Greċja u mill-Bank Nazzjonali tal-Greċja.
(35)
Il-partijiet interessati kienu wkoll tal-fehma li s-self ta’ EUR 444 miljun u ta’ EUR 415-il miljun huma dħul addizzjonali għal dak tal-ħlasijiet ta’ assigurazzjoni li l-ħlas tagħhom huwa previst mil-liġi taħt forma ta’ self meħud b’garanzija tal-Istat Grieg. Għaldaqstant, dan is-self għandu jitqies bħala riżorsa tal-Istat.
V. KUMMENTI MRESSQA MILL-GREĊJA
1. Kummenti ġenerali rigward l-għajnuna ta’ kumpens mogħtija fl-2008 u fl-2009
(36)
Skont l-awtoritajiet Griegi, il-ħlasijiet ta’ kumpens imħallsa mill-ELGA matul l-2008 u l-2009 m’hijiex għajnuna mill-Istat.
Il-finanzjament tal-iskema ta’ assigurazzjoni inkwistjoni jsir mill-ħlasijiet speċjali obbligatorji mħallsa mill-bdiewa. Minħabba li din l-iskema ta’ assigurazzjoni hija regolata mill-prinċipju tas-solidarjetà soċjali, minn naħa l-ħlasijiet speċjali obbligatorji m’għandhomx ikunu strettament proporzjonati għar-riskju assigurat u min-naħa l-oħra l-ammont tal-benefiċċji mħallsa m’għandux neċessarjament ikun proporzjonat mad-dħul tal-assigurat (9). Għaldaqstant, skont l-awtoritajiet Griegi, f’dan il-każ dan huwa proprju kumpens imħallas bi tpattija għall-ħsarat li rriżultaw mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofriet il-produzzjoni agrikola, skont il-liġi Griega rigward l-assigurazzjonijiet agrikoli mħallsa mill-ELGA.
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Griegi, fid-data ta’ maturità l-ELGA tista’ tħallas l-obbligi finanzjarji tagħha fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja. Din il-kapaċità tal-ELGA hija msaħħa mill-implimentazzjoni tal-Liġi l-ġdida Nru 3877/2010 dwar is-sistema ta’ protezzjoni u ta’ assigurazzjoni tal-attività agrikola li tipprovdi sorsi ta’ finanzjament addizzjonali favur l-ELGA. Għalhekk, din il-Liġi, fil-parti l-kbira tal-każijiet iżżid il-ħlas ta’ assigurazzjoni speċjali (għall-ħsarat fil-produzzjoni tal-ħxejjex, minn 3 % għal 4 % u għall-ħsarat għall-produzzjoni tal-bhejjem minn 0,50 % għal 0,75 %). Barra minn hekk, din tistabblixxi assigurazzjoni fakultattiva għal telf li mhuwiex kopert mill-assigurazzjoni obbligatorja kif ukoll assigurazzjoni ġenerali li għandha titħallas lill-ELGA mill-persuni fiżiċi li x-xogħol ewlieni tagħhom mhuwiex il-biedja u mill-persuni ġuridiċi li l-maġġoranza tal-ishma tagħhom ma tappartjenix lil dawk li x-xogħol ewlieni tagħhom huwa l-biedja.
(37)
Madankollu, anki jekk il-ħlas ta’ kumpens kellu jitqies bħala għajnuna mill-Istat, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li huwa kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u mal-Linji Gwida. L-awtoritajiet Griegi pprovdew tagħrif dettaljat lis-servizzi tal-Kummissjoni dwar kull għajnuna mogħtija mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 li fiha indikaw l-isem u n-numru ta’ identifikazzjoni tat-taxxa ta’ kull bidwi kkonċernat, iż-żona fejn tinsab l-art, it-tip ta’ kultivazzjoni, l-unità ta’ kejl tal-kultivazzjoni u n-numru ta’ unitajiet użati, l-ammont tal-għajnuna u d-data tal-għoti tal-għajnuna, id-deskrizzjoni tal-ħsara u l-livell tagħha mqabbel mal-produzzjoni normali.
(38)
Rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens matul l-2008 u l-2009 għal ħsarat li qerdu aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali ta’ ħxejjex, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li l-kundizzjonijiet kollha previsti fil-punti 124 sa 130 tal-Linji Gwida kif ukoll fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (KE) tal-Kummissjoni Nru 1857/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna mill-Istat lill-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni ta’ prodotti agrikoli (10) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ir-“Regolament dwar l-eżenzjonijiet”) huma ssodisfati.
(39)
Fil-fehma tal-awtoritajiet Griegi, l-għajnuniet inkwistjoni tħallsu lill-produtturi kkonċernati jew lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi li magħhom huma affiljati l-produtturi, skont il-Linji Gwida u r-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija hawn fuq. L-awtoritajiet Griegi kkonfermaw b’mod partikolari:
(a)
l-ammont tal-għajnuna fl-ebda każ ma qabeż dak tat-telf attwali sofrut mill-produtturi,
(b)
rigward l-intensità tal-għajnuna, l-awtoritajiet Griegi kkonfermaw li l-kundizzjonijiet stabbiliti fid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet ġew irrispettati, minħabba li l-ELGA ma ħallset l-ebda kumpens li jaqbeż l-74,8 % tat-tnaqqis fid-dħul mill-bejgħ tal-prodott minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena,
(c)
l-ammont massimu tat-telf eliġibbli għall-għajnuna tnaqqas bi kwalunkwe ammont riċevut taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni u mill-ispejjeż mhux imġarrba minħabba l-klima ħażina,
(d)
it-telf ġie kkalkulat fil-livell tal-irziezet individwali, u
(e)
id-deċiżjoni tal-għoti tal-għajnuna inkwistjoni kif ukoll il-ħlas tal-imsemmija għajnuna seħħew fi żmien l-iskadenzi ta’ tliet snin wara t-telf u erba’ snin wara t-telf rispettivament, stabbiliti fl-Artikolu 11(10) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(f)
l-għajnuna inkwistjoni ma nġabritx flimkien ma’ għajnuna oħra mill-Istat u lanqas mal-kontribuzzjonijiet finanzjarji allokati mill-Istati Membri jew mill-Unjoni f’dak li jirrigwarda l-istess spejjeż eliġibbli. Il-produtturi kkonċernati ma kinux ingħataw għajnuna inkwistjoni bħala tpattija għall-istess telf fuq bażi ta’ aktar minn test legali wieħed, għalhekk, din l-għajnuna kienet ingħatat kemm skont il-Linji Gwida, kif ukoll skont ir-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1535/2007 tal-20 ta’ Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnuniet de minimis fis-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (11) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ir-“Regolament de minimis” jew il-Komunikazzjoni tat-22 ta’ Jannar 2009 għall-għajnuna mill-Istat maħsuba sabiex tappoġġja l-aċċess għall-finanzjament fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju”) (12).
(40)
Fir-rigward tal-metodu tal-kalkolu tal-produzzjoni normali, l-awtoritajiet Griegi ppreżentaw informazzjoni dwar il-metodu użat u kkonfermaw li l-kundizzjonijiet previsti fil-paragrafu 128 tal-Linji Gwida, li f’każ ta’ użu ta’ metodu alternattiv, dan għandu jkun rappreżentattiv u mhux ibbażat fuq rendimenti għoljin aktar minn normal, huma ssodisfati. B’mod partikolari, l-evalwazzjoni tat-telf li rriżulta mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena ssir fil-livell tal-irziezet individwali minn agronomi abbażi ta’ stimi fuq il-post, kif huwa previst mir-Regolament tal-ELGA dwar l-assigurazzjoni. Waqt l-analiżi fuq il-post, l-agronomu u evalwatur ikejjel il-kobor tal-art b’kull mezz xieraq (rutella, karti ta’ identifikazzjoni tal-artijiet, apparat GPS), u, f’każ ta’ kultivazzjonijiet ta’ siġar, jgħodd l-ammont ta’ siġar. Wara, l-agronomu jistma l-produzzjoni mistennija mill-biċċa art waqt li jikkunsidra t-tekniki ta’ kultivazzjoni użati (b’mod partikolari d-densità tat-tħawwil, is-sistema ta’ żbir fil-kultivazzjoni tas-siġar, uċuħ bikrija bl-użu ta’ folji tal-plastik, is-sistema ta’ tisqija), il-varjetà tal-ispeċijiet ikkultivati, il-kultivazzjoni preċedenti f’każ ta’ kultivazzjonijiet annwali, il-kontroll tal-kultivazzjonijiet (b’mod partikolari l-fertilizzazzjoni, il-kontroll tal-insetti), il-produttività tal-ħamrija u partikolaritajiet eventwali tas-sena ta’ produzzjoni (bħal nixfa, problemi ta’ stabbiliment tal-frott). Fl-aħħar, tiġi stmata r-rata ta’ ħsara fuq il-produzzjoni mistennija mill-art. Biex tkun iddeterminata r-rata ta’ ħsara, jittieħdu kampjuni minn partijiet differenti mill-art filwaqt li jiġi kkunsidrat it-telf fil-kwantità tal-produzzjoni mistennija, id-degradazzjoni tal-kwalità minħabba l-ħsara, il-kontroll tal-kultivazzjoni wara li tkun saret il-ħsara (bħall-protezzjoni addizzjonali għall-ħxejjex, tnaqqigħ addizzjonali, esklużjoni tal-frott imħassar).
2. Kummenti speċifiċi dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008
(41)
Fost l-għajnuniet li l-ELGA tat matul is-sena 2008, jiġifieri EUR 386 986 648 tħallas kumpens ta’ EUR 373 257 465,71 lill-produtturi bħala tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Rigward din l-għajnuna, l-ELGA applikat l-Artikolu 6 tar-Regolament dwar l-assigurazzjoni tal-produzzjoni ta’ ħxejjex fir-rigward tal-kumpens lil produtturi ta’ prodotti agrikoli bħala tpattija għat-telf minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena kif previsti mil-Liġi nazzjonali 1790/1988 li tistabbilixxi s-sistema ta’ assigurazzjoni tal-ELGA.
(42)
Għall-għajnuna inkwistjoni, il-Greċja pprovdiet informazzjoni meteoroloġika rigward il-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena osservati matul is-sena ta’ attività 2007-2008. Dawn il-fenomeni meteoroloġiċi ħżiena kienu rikonoxxuti formalment mill-awtoritajiet pubbliċi. Dawn kienu jinkludu b’mod partikolari l-mewġa ta’ sħana osservata fl-aħħar ta’ Ġunju u Lulju 2007 fil-pajjiż kollu, xita qawwija f’diversi reġjuni tal-pajjiż f’Ottubru 2007 kif ukoll irjieħ xotti u sħuni katabatiċi (katabatic) osservati f’dan l-istess xahar fi Kreta, maltempati u silġ fil-bidu tax-xahar ta’ Awwissu 2008 f’ċerti dipartimenti fil-Majjistral u fiċ-ċentru tal-Greċja kontinentali kif ukoll maltempati fl-aħħar tax-xahar ta’ Awwissu fir-reġjuni ta’ Manjesja, Viotia, tal-Attika tal-Lvant u fil-gżejjer ta’ Evia u ta’ Kreta.
B’mod partikolari, il-kumpens inkwistjoni ingħata għal ħsarat li kienu jaqbżu r-rati ta’ produzzjoni normali li ġejjin (13):
Rata minima ta’ ħsara meta mqabbla mal-produzzjoni normali
Ammont totali ta’ kumpens
(Euro)
Numru ta’ ħbula ta’ art agrikoli li sofrew telf
% fuq l-ammont totali tal-kumpens
20 - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Total
373 257 465,71
666 406
100 %
Barra minn hekk, l-ELGA tat kumpens addizzjonali ta’ EUR 2 472 785,97 lil produtturi li matul l-istess sena ta’ attività 2007-2008 sofrew telf ieħor fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Għal 6,98 % tal-ammont totali ta’ dan il-kumpens il-livell ta’ ħsara kien laħaq ukoll 20 % sa 30 % tal-produzzjoni normali u għal 93,02 % tal-ammont totali tiegħu, il-ħsara qerdet aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali.
(43)
Barra minn hekk, fost l-għajnuniet li l-ELGA tat lill-bdiewa matul is-sena 2008, ingħatat ukoll din l-għajnuna li ġejja:
(a)
għajnuna ta’ EUR 7 338 119,74 għall-telf fil-kapital tal-bhejjem. Minn dan it-telf, ammont ta’ EUR 1 860 279,67 kien jikkorrispondi għal telf fil-kapital tal-bhejjem minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, ammont ta’ EUR 3 188 825,78 kien jirrappreżenta telf minħabba mard tal-annimali u ammont ta’ EUR 2 289 014,29 kien jirrappreżenta telf ikkawżat minn ħsarat oħra (bħal attakki minn annimali selvaġġi, orsijiet, ilpup u klieb li jiġru fit-toroq). Din l-għajnuna hija meqjusa mill-awtoritajiet Griegi bħala kumpens reali fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja u ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat,
(b)
għajnuna ta’ EUR 114 374,86 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l- ors. Din l-għajnuna tingħata fil-kuntest tal-programm Komunitarju “LIFE” għall-ħarsien tal-ors il-kannella fil-Greċja. L-intensità tal-għajnuna kienet ta’ 100 %, u
(c)
għajnuna ta’ EUR 3 803 901,72 għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji involontarji fir-rapporti ta’ stima rigward it-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil- kapital tal-bhejjem. Dawn l-iżbalji, li nstabu wara l-ħlas tal-għajnuna lill-bdiewa, kienu jikkostitwixxu dejn tal-ELGA fir-rigward ta’ benefiċjarji kkonċernati.
3. Kummenti speċifiċi rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009
(44)
Rigward il-kumpens mogħti matul is-sena 2009 abbażi tad-Deċiżjoni Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009, jiġifieri EUR 415 019 452, il-prodotti kkonċernati, il-kundizzjonijiet klimatiċi li kkawżaw il-ħsara u d-deskrizzjoni tal-ħsarat huma mogħtija fit-tabella li ġejja.
Prodott agrikolu
Ammont totali tal-kumpens
(EUR)
Kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena
Deskrizzjoni tal-ħsara kkawżata
1.
Lewż
Ċirasa
Berquq (varjetà Bebekou)
Tuffieħ
Għanbaqar
Lanġas
56 580 555
(għall-prodotti kollha)
Temperaturi għoljin u sħana kbira
Xitwa sħuna u niexfa
Nixfa għal żmien twil
Tibdil f’daqqa fit-temperatura
It-temperaturi għoljin u l-mewġa ta’ sħana matul is-sajf tal-2007 kellhom effett negattiv fuq il-produzzjoni ta’ dawn il-prodotti u b’mod partikolari fuq il-formazzjoni ta’ blanzuni tal-kultivazzjonijiet tal-frott. In-nixfa fit-tul fl-2007 u l-bidliet f’daqqa fit-temperatura kkawżaw tnaqqis fil-produzzjoni. Barra minn hekk, minħabba x-xitwa sħuna u niexfa l-perjodu ta’ letarġija ta’ diversi kultivazzjonijiet tas-siġar ma kinux biżżejjed
2.
Ħawħ
10 970 348
L-istess kundizzjonijiet klimatiċi taħt in-nru 1
L-istess ħsara kkawżata bħal dik taħt in-nru 1
3.
Asparagu
6 751 747
Xitwa sħuna u xotta
Temperaturi baxxi
Ix-xitwa sħuna u xotta matul l-2007-2008 ikkontribwiet għaż-żieda fl-attività katabolika tal-asparaġi u kkawżat it-telf tan-nutrijenti maħżuna. Dawn il-kundizzjonijiet irriżultaw fit-tnaqqis f’daqqa tal-produzzjoni futura tal-asparaġi. Il-produzzjoni diġà mnaqqsa kienet ukoll influwenzata mit-temperaturi baxxi fi Frar 2008 li ħolqu dewmien fit-tkabbir. Dan ikkawża tnaqqis addizzjonali fil-ħsad tal-asparaġi fl-2008 fil-Greċja.
4.
Tabakk tal-Lvant
13 817 834
Temperaturi għoljin u sħana kbira
Nixfa
It-temperaturi għoljin u l-mewġa ta’ sħana matul is-sajf tal-2007 flimkien man-nixfa għamlu t-trattament tal-infestazzjonijiet tal-insetti u ta’ virus ikkawżati minn parassiti li jagħmlu l-ħsara (thrips) u wasslu għat-tnaqqis tal-produzzjoni tat-tabakk fil-pajjiż kollu.
5.
Patata tas-sajf
7 220 996
Temperaturi għoljin
It-temperaturi għoljin matul is-sajf tal-2006 u tal-2008 għamlu diffiċli t-trattament ta’ infestazzjonijiet entomoloġiċi u fitopatoloġiċi għall-kultivazzjoni tal-patata tas-sajf f’diversi dipartimenti tal-Greċja.
6.
Qoton
109 564 462
Nixfa għal żmien twil
Sajf sħun
Ħarifa kiesħa
Xita
In-nixfa fit-tul ikkawżat it-tnaqqis tar-riservi tal-ilma. Is-sajf sħun segwit minn ħarifa kiesħa flimkien max-xita eċċessiva lejn l-aħħar tax-xahar ta’ Settembru tal-2008 ikkawżaw it-tnaqqis u d-degradazzjoni fil-kwalità tal-produzzjoni tal-qoton fil-pajjiż kollu.
7.
Żebbuġ
72 026 112
Nixfa
Ġlata
Xita
In-nixfa fit-tul, il-ġlata ta’ Frar tal-2008 wara xitwa ħafifa, it-temperaturi għoljin u x-xita eċċessiva matul il-perjodu tal-fjoritura taż-żebbuġ ħolqu tnaqqis kbir fil-produzzjoni taż-żebbuġ fil-pajjiż kollu.
8.
Ċereali (qamħirrun, qamħ, xgħir, ħafur, segala, ross)
138 087 394
Xita
Tibdil fit-temperatura
Ix-xita u l-bidliet fit-temperatura matul ir-rebbiegħa u l-ħarifa tal-2008 ħolqu d-degradazzjoni fil-produzzjoni taċ-ċereali u ffaċilitaw l-iżvilupp ta’ infestazzjonijiet fitopatoloġiċi. Id-degradazzjoni tal-kwalità hija dovuta wkoll għall-assenza ta’ nutrijenti meħtieġa (proteini, glutina) minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena.
Total
415 019 448
(45)
Skont l-awtoritajiet Griegi, fost il-kumpens ta’ EUR 415 019 452, l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905, mogħtija lil 871 produttur, hija meqjusa bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u tal-Linji Gwida.
(46)
Il-bqija tal-ammont ta’ din l-għajnuna, EUR 387 404 547, ingħata lil 784 408 produttur. Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna inkwistjoni hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
Skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna inkwistjoni kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet. B’mod partikolari:
(a)
l-intensità grossa tal-għajnuna ma qabżitx 80 % tat-tnaqqis tad-dħul mill-bejgħ tal-prodott minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena,
(b)
it-telf ġie kkalkulat fil-livell tal-irziezet individwali,
(c)
l-ammont tat-telf ma kienx jinkludi nefqiet li ma sarux minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena u l-produtturi ma rċevewx kumpens minn organizzazzjonijiet oħrajn tal-assigurazzjoni,
(d)
il-kumpens inkwistjoni kien tħallas direttament lill-bdiewa,
(e)
id-deċiżjoni tal-għoti tal-għajnuna inkwistjoni kif ukoll il-ħlas tal-imsemmija għajnuna seħħew fl-iskadenzi ta’ tliet snin wara t-telf u ta’ erba’ snin wara t-telf rispettivament.
(f)
il-metodu ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali huwa l-istess bħal dak deskritt fil-premessa 42 dwar l-għajnuna mogħtija fl-2008.
(47)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li anki jekk din l-għajnuna ma setgħetx titqies bħala kumpens reali (ara l-premessa 36) jew kompatibbli mar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (ara l-premessa 46), din għandha tkun ikkunsidrata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat u l-Komunikazzjoni għall-Qafas Temporanju.
L-għoti tal-għajnuna inkwistjoni ffaċilita l-aċċess għall-finanzjament tal-bdiewa kkonċernati. Għalhekk, l-imsemmi kumpens żgura likwidità finanzjarja fil-produzzjoni primarja fil-Greċja, l-uniku settur li fuqu seta’ jiddependi l-Istat matul dawn l-ewwel xhur ta’ kriżi ekonomika sabiex jevita perikli f’setturi oħrajn tal-ekonomija Griega. Madankollu, din l-għajnuna ngħatat bl-applikazzjoni ta’ kriterji speċifiċi. Bil-kontra ta’ dan, l-għajnuna kienet ingħatat biss f’każ ta’ problemi ekonomiċi reali marbuta esklussivament mal-produzzjoni ta’ prodotti agrikoli u b’mod aktar konkret f’każ ta’ problemi marbuta mal-eżistenza ta’ kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofriet il-produzzjoni agrikola (ara l-premessa 44). Fil-każ tal-parti l-kbira ta’ din l-għajnuna, ma kinux ġew stabbiliti limiti li jirrigwardaw l-intensità u l-grad tal-problema ta’ kull produttur, minħabba li l-għan kien l-appoġġ tal-ekonomija agrikola Griega inġenerali.
(48)
Barra minn hekk, skont il-punt 7(a) tal-Komunikazzjoni, il-Kummissjoni tapplika l-imsemmija Komunikazzjoni fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata (14) jekk l-għajnuna ngħatat wara s-17 ta’ Diċembru 2008. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-punt 7(a) tal-imsemmija Komunikazzjoni japplika fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, minħabba li din ingħatat lill-produtturi wara s-17 ta’ Diċembru 2008.
(49)
L-awtoritajiet Griegi jemmnu li din l-għajnuna, ipprovduta b’mod eċċezzjonali, permezz tad-Digriet Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009, tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju. B’mod partikolari:
(a)
l-għajnuna ingħatat fil-forma ta’ skema, minħabba li kienet ibbażata fuq id-digriet interministerjali msemmi hawn fuq,
(b)
din ingħatat lil impriżi li ma kinux f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008, skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat biex jiġu salvati u ristrutturati impriżi f’diffikultà. L-awtoritajiet Griegi kkonfermaw li din l-għajnuna kienet ingħatat esklussivament lil persuni fiżiċi u li dawn, fil-parti l-kbira tagħhom, kienu eżenti mil-liġi Griega milli jissottomettu dikjarazzjoni tat-taxxa, minħabba li d-dħul annwali tagħhom kien inqas minn EUR 12 000. Il-produtturi kollha li rċevew il-kumpens inkwistjoni kellhom tranżazzjonijiet pendenti mal-banek, il-pagamenti ta’ din l-għajnuna ġew iddepożitati fil-kontijiet bankarji tagħhom. L-awtoritajiet Griegi jikkonfermaw li l-produtturi inkwistjoni kienu solventi u kellhom opportunità ta’ finanzjament bankarju biżżejjed. Għaldaqstant, dawn il-produtturi ma kinux f’diffikultà meta tħallsu dawn l-għajnuniet.
(c)
l-iskema ta’ għajnuna ma ġietx applikata għall-impriżi attivi fis-settur tas-sajd,
(d)
din l-għajnuna ma kinitx għajnuna għall-esportazzjoni lanqas għajnuna li tiffavorixxi l-prodotti domestiċi fuq dawk importati,
(e)
l-għajnuna ngħatat matul is-sena 2009, u għalhekk qabel il-31 ta’ Diċembru 2010 kif jipprovdi l-punt 4.2.2 (f) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju, u
(f)
l-ammont tal-għajnuna lil kull bidwi kien ivarja bejn EUR 7 501 u EUR 15 000.
(50)
Skont il-punt 4.2.2(g) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju kif kien emendat f’Ottubru 2009, l-għajnuna inkwistjoni li ħa kull bidwi kkonċernat m’għandhiex ittella’ l-ammont totali tal-għajnuna riċevuta minn kull bidwi kkonċernat matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010 għal aktar mil-limitu ta’ EUR 15 000. Skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, il-fatt li l-ELGA ma kisbitx mill-bidwi kkonċernat dikjarazzjoni fuq karta jew f’forma elettronika dwar l-għajnuniet l-oħra de minimis u l-għajnuna bbażata fuq il-miżura taħt il-Qafas Komunitarju Temporanju li rċieva matul is-sena fiskali attwali għandu jkun biss formalità. Għalhekk, in-nuqqas ta’ din il-formalità m’għandux iwassal għall-konklużjoni li l-kundizzjoni stabbilita fil-punt 4.2.2 (g) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju kif emendat f’Ottubru 2009 ma kinitx issodisfata, speċjalment peress li, kif jista’ jintwera mis-sistema ta’ tabulazzjoni tal-ELGA, matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010 il-Greċja ma kinitx tat għajnuna de minimis lill-produtturi tas-settur primarju tal-prodotti agrikoli jew għajnuna fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju.
(51)
Fi kwalunkwe każ, skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, minn dan l-ammont ta’ EUR 387 404 547, għajnuna ta’ EUR 75 382 500 tista’ taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament de minimis..
(52)
L-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-għajnuna msemmija hawn fuq ta’ EUR 75 382 500 tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007 dwar l-għajnuna de minimis. B’mod partikolari:
(a)
skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007, għall-għajnuna msemmija hawn fuq, il-bdiewa kkonċernati ma rċevewx kumpens li kien jaqbeż l-ammont ta’ EUR 7 500 għal kull bidwi fil-perjodu tas-snin fiskali 2008 sa 2010,
(b)
l-ammont akkumulat ta’ għajnuna de minimis mogħtija mill-Greċja lill-impriżi agrikoli fuq perjodu ta’ tliet snin fiskali ma qabiżx l-ammont ta’ EUR 75 382 500, jiġifieri l-ammont massimu akkumulat għall-Greċja skont l-Artikolu 3(3) u l-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1535/2007.
4. Noti dwar il-kummenti tal-partijiet terzi
(53)
Il-Greċja ssostni li l-partijiet interessati ma pprovdewx provi sabiex juru li l-kumpens inkwistjoni kellu effett fuq il-pożizzjoni tal-membri tagħhom fis-suq intern.
(54)
Rigward il-kumment li ma ngħatatx deskrizzjoni tan-natura ta’ kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, l-awtoritajiet Griegi jenfasizzaw li din id-deskrizzjoni mhijiex meħtieġa fid-deċiżjoni interministerjali li tirrigwarda l-kumpens u li dak li, għall-kuntrarju, kien meħtieġ jintwera kien, minn naħa, l-eżistenza tal-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena u, min-naħa l-oħra, jekk il-ħsara kkawżata kinitx laħqet il-limitu minimu ta’ 30 % meta mqabbel mal-produzzjoni normali. Barra minn hekk, il-Greċja ppreżentat, bħala parti mill-kummenti li tat lis-servizzi tal-Kummissjoni, tagħrif analitiku rigward il-kundizzjonijiet klimatiċi inkwistjoni b’appoġġ għall-informazzjoni meteoroloġika xierqa.
(55)
Rigward il-kumment li l-Greċja la speċifikatx il-metodu ta’ kalkolu użat għall-kumpens inkwistjoni u lanqas il-limitu minimu tat-telf sofrut, l-awtoritajiet Griegi jfakkru li fil-kummenti li ppreżentat lill-Kummissjoni, il-Greċja pprovdiet informazzjoni dettaljata rigward dawn iż-żewġ kwistjonijiet.
(56)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għoti tal-kumpens inkwistjoni ma kellux effett fuq il-konsumaturi finali, minħabba li t-tnaqqis tal-prezzijiet tal-prodotti agrikoli kkonċernati ma ġabx tnaqqis fil-prezzijiet bl-imnut. Biex isostnu din il-fehma, l-awtoritajiet Griegi ppreżentaw artikli tal-istampa Griega li kienu jindikaw li l-prezzijiet bl-imnut għal diversi prodotti agrikoli, inklużi l-prodotti involuti f’dan il-każ, baqgħu f’livelli għoljin minkejja l-fatt li l-prezz tal-bejgħ bl-ingrossa ta’ dawn il-prodotti kien naqas.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-trattat
(57)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jiddikjara bħala inkompatibbli mas-suq intern, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi. Il-Kummissjoni temmen li, fir-rigward tal-miżuri inkwistjoni, il-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq ġew issodisfati
(58)
Miżuri mogħtija permezz ta’ riżorsi tal-Istat
Kif jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tat-22 ta’ Marzu 2003 fil-kawża C-355/00 bejn Freskot AE u Elliniko Dimosio (15) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa l-“kawża Freskot”), din il-kundizzjoni hija ssodisfata f’dan il-każ minħabba li l-liġi nazzjonali inkwistjoni tistabbilixxi b’mod ċar li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat u li dawn huma attribwibbli lill-Istat skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (16).
Bħal fil-każ tal-kawża Freskot, f’dan il-każ ukoll, jirriżulta mill-Artikolu 5(a) tal-Liġi 1790/1988 (ara wkoll il-premessa 11) u mid-dispożizzjonijiet l-oħrajn fis-seħħ tal-liġi Griega fis-seħħ, id-dħul tal-ELGA li ġej mill-kontribuzzjoni speċjali jinġabar mit-Taxxi Interni, jidħol fil-baġit tal-Istat bħala dħul tal-Istat u jitħallas lill-ELGA fil-baġit tal-Ministeru tal-Agrikoltura (li sar il-Ministeru tal-Iżvilupp Rurali u tal-Ikel). Għaldaqstant, il-fatt li l-kontribuzzjonijiet inkwistjoni huma rikonoxxuti bħala dħul tal-Istat huwa biżżejjed sabiex wieħed iqis li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma meħuda minn riżorsi tal-Istat.
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 2 tal-Liġi 1790/1998 (17), permezz ta’ deċiżjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura, l-ELGA tista’ tħallas għajnuna jew kumpens lill-benefiċjarji permezz tat-trasferiment tar-riżorsi mill-baġit tal-Istat jew permezz ta’ self meħud mill-ELGA bil-garanzija tal-Istat Grieg u l-obbligu tal-Istat Grieg li jħallas lura s-self.
Madankollu, jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja li l-vantaġġi li jingħataw direttament mill-Istat kif ukoll dawk li jingħataw permezz ta’ organizzazzjoni pubblika jew privata, maħtura jew stabbilita minn dan l-Istat, jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat (18). Għaldaqstant, f’dan il-każ, iż-żewġ selfiet li ħadet l-ELGA għall-kumpens imħallas fl-2008 u fl-2009 li saru taħt il-garanzija tal-Istat Grieg (ara l-premessi 15 u -17) jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, minħabba li dawn jagħmlu parti mir-riżorsi tal-ELGA, kumpanija privata li tappartjeni kompletament lill-Istat u soġġetta għall-kontroll tal-Ministru tal-Agrikoltura (ara wkoll il-premessa 8).
(59)
Miżuri li jolqtu l-kummerċ u li jwasslu għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ għall-kompetizzjoni
Il-Kummissjoni tinnota li l-kumpens inkwistjoni jagħti vantaġġ lill-produtturi domestiċi meta mqabbla ma’ produtturi Komunitarji oħrajn li ma jingħatawx l-istess appoġġ. Is-settur agrikolu huwa miftuħ għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni (19) u, minħabba f’hekk, huwa sensittiv għal kwalunkwe miżura li tiffavorixxi l-produzzjoni fi Stat Membru jew ieħor (20). Il-kumpens inkwistjoni, jista’, għalhekk, iwassal għal tgħawwiġ tal-kompetizzjoni fis-suq intern u jolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(60)
Miżuri li jiffavorixxu ċerti impriżi jew ċerti produtturi
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (21), huma kkunsidrati b’mod partikolari bħala għajnuna dawk il-miżuri li, taħt forom differenti, itaffu l-piżijiet li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta’ impriża u li, mingħajr ma jkunu sussidji fis-sens strett, huma ta’ natura simili u għandhom l-istess effetti.
Fis-sentenza Freskot, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet li l-kunċett ta’ impriża skont l-Artikolu 102 tat-Trattat ma jkoprix organizzazzjoni bħall-ELGA fir-rigward tal-attivitajiet tagħha taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra r-riskji naturali (ara l-punti 79 u 88 tas-sentenza).
Fil-fatt, l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja inkwistjoni ssegwi primarjament l-għan ta’ politika soċjali li jiżgura kopertura xierqa għall-irziezet kollha, inklużi għal dawk bi probabbiltà ogħla ta’ riskji mill-okkorrenza ta’ diżastri naturali (ara l-punti 66 u 67 tas-sentenza). Il-kontribuzzjoni tal-assigurazzjoni tolqot il-prodotti agrikoli kollha b’rati uniformi li huma indipendenti mir-riskju li effettivament jaffaċċja l-produttur (fuq il-bażi tal-prinċipju tas-solidarjetà). L-ELGA hija soġġetta għall-kontroll tal-Istat, minħabba li l-ammont tal-kontribuzzjoni, f’termini ta’ dħul, kif ukoll ir-rati tal-kumpens huma stabbiliti mill-Ministri rilevanti.
Kif innutat il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tat-22 ta’ Jannar 2002, fil-kawża C-218/00, Cisal/INAIL (22), f’dan il-każ iż-żewġ elementi essenzjali tal-iskema ta’ assigurazzjoni tal-ELGA, jiġifieri l-ammont tal-kumpens u dak tal-kontribuzzjonijiet, huma soġġetti għall-kontroll tal-Istat u l-affiljazzjoni obbligatorja li tikkaratterizza l-iskema hija indispensabbli għall-bilanċ finanzjarju tagħha kif ukoll għall-implimentazzjoni tal-prinċipju tas-solidarjetà, li jindika li l-kumpens imħallas lill-assigurat mhuwiex proporzjonat mal-kontribuzzjonijiet imħallsa minn dan tal-aħħar.
Madankollu, b’differenza miċ-ċirkostanzi fil-kawża Cisal/INAIL, il-benefiċjarji tal-benefiċċji ta’ assigurazzjoni tal-organizzazzjoni ELGA huma impriżi li jwettqu attività ekonomika. Għalhekk, il-fatt li l-ELGA ma twettaqx hija stess xi attività ekonomika mhuwiex biżżejjed sabiex wieħed jikkunsidra li l-benefiċjarji tal-benefiċċji ta’ assigurazzjoni mħallsa minn din l-organizzazzjoni mhumiex impriżi fis-sens tat-Trattat u mhumiex benefiċjarji potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat (ara s-sentenza Freskot, punt 80).
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-vantaġġ ekonomiku, il-Qorti tal-Ġustizzja tindika sempliċement fil-punt 84 tas-sentenza Freskot li “F’dawn il-kundizzjonijiet, jeħtieġ li wieħed iwieġeb id-domanda, l-ewwel jekk, u jekk iva, sa liema punt, fin-nuqqas ta’ kopertura obbligatorja, l-irziezet Griegi kellhom u effettivament setgħu jiksbu assigurazzjoni mingħand kumpaniji ta’ assigurazzjoni privati jew jagħmlu arranġamenti oħrajn sabiex jipproteġu lilhom infushom b’mod adegwat kontra l-konsegwenzi li jirriżultaw mill-perikli naturali għal dawn l-irziezet u, it-tieni, sa liema punt il-kontribuzzjoni tikkorrispondi għall-ispiża ekonomika reali tal-benefiċċji pprovduti mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja, jekk tabilħaqq tali spiża tista’ tiġi kkalkulata’. Fil-punt ta’ wara l-Qorti tinnota madankollu li “il-Qorti ma kellhiex l-elementi tal-fatti u tal-liġi sabiex twieġeb għall-parti tad-domanda dwar il-klassifikazzjoni possibbli ta’ għajnuna mill-Istat tal-benefiċċji mogħtija mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali”. Madankollu, fil-punt 87 tas-sentenza Freskot il-Qorti tiddikkjara li “ma kellhiex l-elementi tal-fatti u tal-liġi sabiex twieġeb għall-parti tad-domanda dwar il-klassifikazzjoni possibbli ta’ għajnuna mill-Istat tal-benefiċċji mogħtija mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali”.
(61)
Huwa kkonfermat mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizza li la l-karattru soċjali tal-miżura (23) u lanqas il-fatt li hija totalment jew parzjalment iffinanzjata minn kontribuzzjonijiet imposti mill-awtorità pubblika u miġbura mill-impriżi involuti (24) ma huma biżżejjed sabiex jeskludu l-miżura mill-klassifikazzjoni ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 7(1) tat-Trattat, li ma jagħmilx distinzjoni fil-miżuri ta’ intervent mill-Istat skont il-kawżi jew l-għanijiet iżda jiddefinihom skont l-effetti tagħhom (25).
Il-kumpens imħallas fl-2008 mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kien jirrigwarda ċerti prodotti agrikoli Griegi li ġejjin mill-ħxejjex u mill-annimali u dak imħallas fl-2009 kien jirrigwarda ċerti kultivazzjonijiet ta’ ħxejjex. Minn dan jirriżulta li l-kumpens imħallas mill-ELGA lill-produtturi lokali ta’ prodotti agrikoli jista’ jirrappreżenta vantaġġ finanzjarju selettiv għal dawn il-produtturi fil-konfront ta’ produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma jingħatawx l-istess appoġġ.
Barra minn hekk, f’każijiet li jippreżentaw riskju akbar f’dak li jirrigwarda ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali, hemm dubju jekk l-irziezet jistgħux jiksbu kopertura ta’ assigurazzjoni mingħand assiguratur privat taħt kundizzjonijiet simili. Il-Kummissjoni tikkunsidra, għalhekk, li f’dawn iċ-ċirkostanzi, il-kumpens imħallas mill-ELGA permezz tal-iskema inkwistjoni jikkostitwixxi vantaġġ finanzjarju selettiv għall-benefiċjarji.
(62)
Fid-dawl tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Freskot (ara l-punt 86), tista’ madankollu titqajjem il-kwistjoni dwar jekk din il-miżura tistax tkun iġġustifikata minħabba n-natura jew l-ekonomija ġenerali tas-sistema, li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru kkonċernat li juri dan (26). Wieħed għandu jeżamina jekk il-karatteristiċi speċjali tas-settur agrikolu u d-dipendenza partikolari tiegħu fuq ċerti kundizzjonijiet klimatiċi kif ukoll il-vulnerabbiltà tiegħu fir-rigward ta’ riskji naturali fil-Greċja jistgħux jeżiġu l-implimentazzjoni tal-iskema tal-Istat li tiżgura livell minimu ta’ kumpens ibbażat fuq il-prinċipju tas-solidarjetà. Madankollu, miżura li toħloq eċċezzjoni fl-applikazzjoni tas-sistema (para)fiskali ġenerali tista’ tkun iġġustifikata min-natura u l-ekonomija ġenerali tas-sistema jekk l-Istat Membru kkonċernat jista’ juri li din il-miżura tirriżulta direttament mill-prinċipji bażiċi jew gwida ta’ din is-sistema. Għandha ssir distinzjoni bejn, minn naħa, l-għanijiet ta’ skema partikolari u li huma esterni għaliha u, min-naħa l-oħra, il-mekkaniżmi inerenti fis-sistema nnifisha li huma meħtieġa sabiex jintlaħqu għanijiet bħal dawn. (27)
Peress li jidher li l-ELGA mhijiex iffinanzjata biss minn kontribuzzjonijiet parafiskali iżda wkoll minn kontribuzzjonijiet diretti tal-Istat, ġustifikazzjoni bħal din ibbażata fuq is-solidarjetà bejn il-produtturi ma tistax tkun applikabbli, b’mod li l-iskema għandha titqies selettiva kollha kemm hi.
Għalhekk, f’dan il-każ, il-kumpens imħallas lill-produtturi fl-2008, jiġifieri EUR 386 986 648, ma kienx iffinanzjat fil-parti l-kbira tiegħu mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji, billi dawn tal-aħħar kienu jammontaw biss għal EUR 88 353 000. F’dan il-każ, il-benefiċċji mħallsa lill-produtturi assigurati ma jistgħux jibqgħu jiġu kkunsidrati bħala ffinanzjati biss minn kontribuzzjonijiet (28).
(63)
Rigward il-kumpens imħallas fl-2009, jiġifieri EUR 415 019 452, il-Kummissjoni tinnota li dan ma kienx iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji, li l-ammont fl-2009 kien ta’ EUR 57 015 388. Dan il-kumpens kien ipprovdut mid-Digriet Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009 bħala kopertura ta’ assigurazzjoni eċċezzjonali minħabba telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u ma kienx jagħmel parti mill-kumpens li l-ELGA kellha tħallas lill-produtturi matul is-sena 2009 għat-tiswija tal-ħsarat fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja. Għaldaqstant, l-argument tal-awtoritajiet Griegi li anki dan il-kumpens għandu jitqies bħala kumpens reali ma jistax ikun appoġġjat mill-Kummissjoni.
(64)
Biex tkun tista’ tħallas dan il-kumpens għoli lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli, l- ELGA kellha tissellef żewġ ammonti li se jitħallsu lura fuq għaxar snin (ara l-premessi 16 u 17). Abbażi ta’ tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Griegi dwar il-bidliet fir-rati annwali ta’ imgħax u ta’ amortizzazzjoni fuq is-self, huwa ċar li l-ELGA mhux se tkun tista’ tħallas dawn il-pagamenti annwali fuq għaxar snin mill-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni speċjali tal-produtturi, speċjalment peress li dawn il-kontribuzzjonijiet se jintużaw sabiex jitħallas il-kumpens għal ħsarat li jseħħu matul is-snin inkwistjoni.
(65)
Skont l-informazzjoni addizzjonali pprovduta, l-awtoritajiet Griegi kienu indikaw li l-Liġi l-ġdida 3877/2010 dwar is-sistema ta’ protezzjoni u assigurazzjoni tal-biedja ġiet adottata bil-għan li jiżdied id-dħul tal-ELGA.
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-imsemmija liġi tista’ fil-fatt tikkontribwixxi għat-titjib tal-funzjonament tal-ELGA fil-futur. Madankollu, żieda fid-dħul tal-ELGA għall-futur ma tippermettix li wieħed jikkonkludi li din se tkun biżżejjed biex jitħallas lura s-self inkwistjoni u l-għoti tal-kumpens lill-produtturi matul is-snin ikkonċernati.
B’hekk, is-self li ħadet l-ELGA għall-2009 għabba b’mod eċċessiv id-dħul li sejra tikseb matul l-għaxar snin li ġejjin, peress li din kienet diġà mgħobbija bil-ħlas lura tas-self li ħadet għall-2008 u li għalih kienet iddebitat minn qabel il-primjums tal-assigurazzjoni għas-snin ta’ wara. Kif jinnutaw il-partijiet interessati (ara l-premessi 34 u 35), din il-problema tista’ biss tiggrava bl-eżistenza ta’ żewġ selfiet oħra li l-ELGA ħadet fl-2009. Għalhekk, ma jistax ikun eskluż, li l-miżuri inkwistjoni jkunu ffinanzjati wkoll minn riżorsi statali oħrajn disponibbli għall-ELGA.
(66)
Fi kwalunkwe każ, ma jidhirx li d-differenzjazzjonijiet magħmula mill-iskema ta’ għajnuna bejn l-impriżi li jsibu ruħhom f’sitwazzjoni attwali u legali komparabbli jistgħu jkunu ġġustifikati abbażi tal-għanijiet ta’ solidarjetà tal-iskema inkwistjoni, imqiegħda fil-kuntest tal-leġiżlazzjoni Griega dwar il-kumpens għad-danni kkawżati minn avvenimenti naturali. Fil-fatt, l-ewwel nett, riskji simili jew komparabbli jitħallsu mill-impriżi nfushom f’setturi oħrajn li mhumiex koperti minn din l-iskema u, it-tieni, huwa ovvju li, fl-istess settur agrikolu kopert minn din l-iskema, ċerti produtturi dejjem sejrin ikunu aktar esposti minn oħrajn għal ċerti riskji (minħabba t-tip ta’ produzzjoni tagħhom jew il-pożizzjoni ġeografika tagħhom), b’mod li l-għajnuna mħallsa dejjem se tingħata b’mod aktar predominanti lil ċerti kategoriji ta’ produtturi għad-detriment tal-oħrajn.
(67)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpens imħallas lill-produtturi tal-prodotti agrikoli mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(68)
Għaldaqstant, għandu jiġi kkunsidrat jekk teżistix il-possibbiltà li tingħata deroga għall-prinċipju ġenerali ta’ projbizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat stabbilita fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
2. Kwalifika tal-miżura bħala għajnuna illegali
(69)
Minħabba li din l-għajnuna kienet ingħatat u tħallset mingħajr ma kienet ġiet innotifikata minn qabel, din hija għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
3. Valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna skont l-artikolu 107(3)(c) tat-tfue
(70)
Skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, l-għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(71)
Biex tikkwalifika għal din id-deroga, l-għajnuna inkwistjoni għandha tirrispetta d-dispożizzjonijiet tat-testi legali applikabbli meta ngħatat, jiġifieri fl-2008 u fl-2009. F’dan il-każ, dawn huma l-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fl-Agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 u b’mod partikolari l-Kapitolu V.B dwar l-għajnuna bħala kumpens għal ħsara lill-produzzjoni agrikola jew ta’ mezzi ta’ produzzjoni agrikola u b’mod partikolari d-dispożizzjonijiet tal-punt V.B.3 dwar l-għajnuna bħala kumpens lill-bdiewa għat-telf ikkawżat minn kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena kif ukoll l-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
Għandu jiġi nnutat li d-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu V.B.4 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna favur il-ġlieda kontra l-mard tal-annimali u tal-ħxejjex għandhom japplikaw għal ċerti produzzjonijiet soġġetti għall-għajnuna mogħtija lill-produtturi fl-2009 (tabakk tal-Lvant, patata tas-sajf). Madankollu, minħabba li l-awtoritajiet Griegi urew li l-mard ta’ dawn il-produzzjonijiet kien ikkawżat mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena (ara wkoll il-premessa -44), skont in-nota ta’ qiegħ il-paġna Nru 31 tal-Kapitolu V.B.4 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni vvalutat il-miżuri ta’ għajnuna fir-rigward tad-dispożizzjonijiet tas-Sottokapitolu V.B.3.
(72)
Il-kundizzjonijiet previsti fid-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq tal-Linji Gwida, li huma rilevanti f’dan il-każ, huma dawn li ġejjin:
(a)
skont il-punt 125 tal-Linji Gwida, fenomeni metereoloġiċi, bħal ġlata, silġ, xita jew nixfa, jiġifieri fenomeni bħal dawk f’dan il-każ li kkawżaw telf f’ċerti produzzjonijiet agrikoli fil-Greċja matul l-2008 u l-2009, jistgħu jitqiesu bħala diżastri naturali meta l-livell ta’ ħsara jilħaq ċertu livell tal-produzzjoni normali. Il-kumpens ta’ avvenimenti simili bħal dawn jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-settur agrikolu u għandu jkun awtorizzat fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Għalhekk, biex ikun eliġibbli għall-benefiċċju tal-għajnuna, it-telf ikkawżat mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena għandu jilħaq it-30 % tal-produzzjoni annwali medja tal-individwu matul l-aħħar tliet snin jew matul medja ta’ tliet snin ibbażata fuq l-aħħar ħames snin, eskluż l-ogħla u l-inqas valur. Skont il-punt 128 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni tista’ taċċetta metodi oħrajn ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali, inklużi valuri ta’ referenza reġjonali, sakemm dawn il-metodi jkunu rappreżentattivi, u mhux ibbażata fuq rendimenti għoljin aktar min-normal,
(b)
in-notifiki tal-miżuri ta’ għajnuna għandhom jinkludu informazzjoni metereoloġika xierqa bħala appoġġ. Barra minn hekk, l-avveniment klimatiku avvers li jista’ jitqies diżastru naturali għandu jkun rikonoxxut formalment mill-awtoritajiet pubbliċi,
(c)
l-intensità sħiħa tal-għajnuna ma tistax taqbeż it-80 % (90 % fiż-żoni żvantaġġjati jew fiż-żoni msemmija fl-Artikolu 36(a)(i),(ii) u (iii) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal-20 ta’ Settembru 2005 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (29), iddefiniti mill-Istati Membri skont l-Artikoli 50 u 94 tal-imsemmi Regolament) tat-tnaqqis fid-dħul mill-bejgħ tal-prodott, ikkalkulat billi jitnaqqas:
(i)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità prodotta matul is-sena li fiha seħħ l-avveniment klimatiku avvers mal-prezz tal-bejgħ medju miksub matul dik is-sena,
minn
(ii)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità annwali medja prodotta matul l-aħħar tliet snin (jew medja ta’ tliet snin ibbażata fuq l-aħħar ħames snin eskluż l-ogħla u l-inqas valur) mal-prezz tal-bejgħ medju miksub.
L-ammont eliġibbli għall-għajnuna jista’ jiżdied bi spejjeż oħrajn magħmula speċifikament mill-bidwi minħabba li ma sarx il-ħsad minħabba l-avveniment klimatiku avvers,
(d)
l-ammont massimu ta’ telf eliġibbli għall-għajnuna għandu jitnaqqas minn kull ammont riċevut taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni u mill-ispejjeż mhux magħmula minħabba l-avveniment klimatiku avvers,
(e)
it-telf għandu jkun ikkalkulat fil-livell tar-razzett individwali iżda l-Kummissjoni tista’ taċċetta l-użu ta’ medji, sakemm dawn ikunu biss rappreżentattivi u ma jwasslux għal kumpens żejjed sinifikanti favur kwalunkwe benefiċjarju,
(f)
il-benefiċjarju għandu, fi kwalunkwe każ, dejjem iħallas parti mill-ispejjeż (punt 125(d) tal-Linji Gwida),
(g)
l-iskemi għandhom ikunu introdotti fi żmien tliet snin, u l-għajnuna tingħata fi żmien erba’ snin, wara li jkunu saru l-ispejjeż jew it-telf.
Ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008
(73)
Rigward il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 373 257 465,71 li l-ELGA kienet tat lill-produtturi sabiex ipattu għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, il-Kummissjoni issib li din tikkonforma, fil-parti l-kbira tagħha, jiġifieri għal ammont ta’ EUR 347 193 466,52 (ara l-premessa 42), mad-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija fil-premessa 72. Fir-rigward tal-għajnuna għal telf suċċessiv għall-istess produzzjoni ta’ ħxejjex, EUR 2 472 785,97, din ukoll tikkonforma, fil-parti l-kbira tagħha, jiġifieri għal ammont ta’ EUR 2 300 185,51, mad-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija fil-premessa 72.
(74)
B’mod partikolari, kif turi t-tabella fil-premessa 42, il-kundizzjoni msemmija fil-premessa 72(a) hija ssodisfata, jiġifieri l-limitu tal-ħsara laħaq it-30 % tal-produzzjoni normali fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 347 193 466,52. F’dak li jirrigwarda l-għajnuna għat-telf suċċessiv, għal 93,02 % tal-ammont totali ta’ din l-għajnuna, jiġifieri EUR 2 300 185,51, il-livell tal-ħsara qered aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali u, għalhekk, il-kundizzjoni msemmija fil-premessa 72(a) hija ssodisfata wkoll.
(75)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi (ara l-premessa 39), l-intensità sħiħa tal-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni meta mqabbla mat-tnaqqis tad-dħul mill-bejgħ tal-prodott tirrispetta l-limiti stabbiliti mill-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (ara l-premessa 72(c)). Madankollu, il-kalkolu tal-intensità ma jirreferix għall-kwantità medja prodotta matul l-aħħar tliet snin (jew medja ta’ tliet snin) skont l-Artikolu 2 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, minħabba li għall-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni ġie applikat metodu ieħor ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali (ara l-premessa 40 dwar id-deskrizzjoni tal-metodu ta’ kalkolu).
(76)
Skont il-punt 128 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni tista’ taċċetta metodi differenti ta’ kalkolazzjoni minn dak previst fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, sakemm dawn ikunu rappreżentattivi u mhux ibbażati fuq rendimenti għoljin iżżejjed. Wara li eżaminat id-deskrizzjoni tal-metodu ta’ kalkolazzjoni użat f’dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li dan jikkonforma mad-dispożizzjoni msemmija hawn fuq tal-Linji Gwida u fid-dawl tal-intensità ta’ din l-għajnuna m’hemmx riskju ta’ kumpens żejjed għat-telf sofrut.
(77)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li t-tagħrif metereoloġiku pprovdut mill-Greċja dwar l-avvenimenti li seħħew matul il-perjodu ta’ attività 2007-2008 huwa prova tal-okkorrenza ta’ avvenimenti klimatiċi li jistgħu jiġġustifikaw l-għoti tal-kumpens inkwistjoni.
(78)
Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta rigward l-għajnuna inkwistjoni (ara l-premessa 39), din tnaqqset skont l-ammonti eventwalment riċevuti minn kumpanija tal-assigurazzjoni u l-ispejjeż mhux imġarrba minħabba l-avvenimenti responsabbli għat-telf. Barra minn hekk, it-telf huwa kkalkulat fil-livell tar-razzett individwali. Fl-aħħar nett, l-iskadenzi tal-ħlas tal-għajnuna wara t-telf, imsemmija fil-premessa 72(g), huma rrispettati.
(79)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tista’ għalhekk tikkonkludi li l-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 349 493 652,03, mogħtija mill-ELGA lill-produtturi matul is-sena 2008 bi tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, li minnhom EUR 2 300 185,51 jirrigwardaw għajnuna għal telf suċċessiv fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex, issodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern fil-kuntest tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(80)
Madankollu, kif turi t-tabella fil-premessa 42, il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 26 063 999,19 mogħtija mill-ELGA lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli matul is-sena 2008 bi tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom ma tirrispettax id-dispożizzjoni tal-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjoni fir-rigward tal-limitu tal-ħsara meta mqabbel mal-produzzjoni normali. Il-Kummissjoni tinnota, li dan il-ħlas ta’ kumpens mhuwiex kompatibbli mal-kundizzjonijiet kollha rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u ma jistax, għalhekk, jibbenefika mill-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(81)
Rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens ta’ EUR 7 338 119,74 mogħtija lill-bdiewa mill-ELGA fl-2008 għal telf fil-kapital tal-annimali, jirriżulta mill-premessa 43 li, skont l-awtoritajiet Griegi, din l-għajnuna, imħallsa fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni speċifika obbligatorja, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Għalkemm l-awtoritajiet jaslu għal din il-konklużjoni għall-għajnuna kollha f’kumpens mogħtija mill-ELGA fl-2008 u fl-2009, huwa biss dwar din l-għajnuna li ma pprovdewx informazzjoni addizzjonali li tista’ tikkwalifika din l-għajnuna bħala kompatibbli mal-Linji Gwida. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li din l-għajnuna ma tissodisfax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjoniiet u ma tistax, għalhekk, tibbenefika mill-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tenfasizza li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru kkonċernat, sabiex iwettaq id-dmir tiegħu li jikkoopera mal-Kummissjoni, li jipprovdi l-elementi kollha li jistgħu jippermettu lil din l-istituzzjoni tivverifika li l-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni li minnha jixtieq jibbenefika huma ssodisfati (30). F’dan il-każ, l-awtoritajiet Griegi qatt ma invokaw l-applikazzjoni tal-Linji Gwida, u lanqas ma pprovdew xi dokument li jippermetti lill-Kummissjoni tivvaluta l-informazzjoni fid-dawl ta’ dawn il-Linji Gwida, u dan, minkejja l-indikazzjonijiet mogħtija mill-Kummissjoni fil-paragrafu 21 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura formali ta’ investigazzjoni.
(82)
Rigward l-għajnuna ta’ EUR 114 374,86 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors, din l-għajnuna mhijiiex koperta mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu V tal-Linji Gwida dwar il-ġestjoni tar-riskji u tal-kriżijiet. Skont il-punt 23 tal-Linji Gwida, għall-miżuri ta’ għajnuna mhux koperti mil-Linji Gwida, il-Kummissjoni tirrevedi każ b’każ u tapprova biss miżuri ta’ dan it-tip jekk il-kontribuzzjoni pożittiva għall-iżvilupp tas-settur jikkumpensa b’mod wiesa’ r-riskji ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jippreżentaw.
Skont il-punt 113 tal-Linji Gwida, meta jkun il-każ ta’ awtorizzazzjoni ta’ għajnuna statali għall-ġestjoni tar-riskji, jeħtieġ li jkun ipprovdut li tinħtieġ kontribuzzjoni minima mill-produtturi għat-telf, sabiex jitnaqqas ir-riskju ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u sabiex jiġu mħajra jimminimizzaw ir-riskji. Madankollu, f’dan il-każ, l-intensità tal-għajnuna mogħtija kienet ta’ 100 % u, skont il-fehma tal-Kummissjoni, l-assenza totali ta’ kontribuzzjoni tal-produtturi għat-telf tista’ tippreżenta riskji ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tqis li f’dan il-każ kellha tintalab kontribuzzjoni minima ta’ 20 % mingħand il-produtturi. Għaldaqstant, din l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern sa 80 % tal-intensità tagħha, jiġifieri EUR 91 500. Għall-kuntrarju, għall-bqija tal-ammont li jifdal minnha, li jikkorrispondi għal 20 % tal-intensità tagħha, l-imsemmija għajnuna hija meqjusa inkompatibbli mas-suq intern.
(83)
F’dak li jirrigwarda l-għajnuna għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji amministrattivi involontarji fir-rapporti ta’ valutazzjoni rigward għajnuna għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali, il-Greċja pprovdiet biss l-ammont totali ta’ din l-għajnuna, jiġifieri EUR 3 803 901,72. Madankollu, l-ammonti li jirrigwardaw l-azzjonijiet korrettivi rigward għajnuna ta’ kumpens għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali kif ukoll fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors (ara l-premessi 41, 42 u 43) ma kinux speċifikati fl-informazzjoni addizzjonali mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi lill-Kummissjoni. Minħabba li l-azzjonijiet korrettivi kienu jirrigwardaw żbalji amministrattivi li kienu djun tal-ELGA fil-konfront tal-benefiċjarji tal-għajnuna inkwistjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna korrettiva tista’ tagħmel parti mill-għajnuna ta’ kumpens ikkonċernata. Madankollu, minħabba l-fatt li l-għajnuna ta’ kumpens għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex, ta’ EUR 349 666 252,49 (ara l-premessa 75) biss hija kkunsidrata kompatibbli mill-Kummissjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-azzjonijiet korrettivi biss li jirrigwardaw dan il-ħlas ta’ kumpens jistgħu jitqiesu bħala għajnuna li tissodisfa l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u li tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009
(84)
Mill-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 415 019 452 imħallas mill-ELGA lill-bdiewa matul is-sena 2009, l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905 tirrispetta d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, kif din hija deskritta fil-premessa 73.
(85)
Fuq il-bażi ta’ informazzjoni dettaljata li l-awtoritajiet Griegi pprovdew għal kull ħlas ta’ kumpens mogħti mill-ELGA fl-2009 (ara l-premessa 37), il-Kummissjoni sabet li l-kundizzjoni msemmija fil-premessa 73(a), jiġifieri li l-limitu ta’ ħsara għandu jilħaq it-30 % tal-produzzjoni normali, hija ssodisfata f’dak li jirrigwarda l-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 27 614 905.
(86)
Kif jirriżulta mill-premessi 76 sa 79 rigward parti mill-għajnuna mogħtija mill-ELGA fl-2008, l-istess konklużjonijiet jistgħu jiġu applikati wkoll rigward l-għajnuna mogħtija fl-2009 ta’ EUR 27 614 905, jiġifieri li din tal-aħħar tissodisfa wkoll il-kundizzjonijiet l-oħrajn kollha rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(87)
B’mod partikolari, l-intensità tal-għajnuna inkwistjoni, il-metodu ta’ kalkolazzjoni użat f’dan il-każ, it-tagħrif metereoloġiku dwar l-avvenimenti li seħħew matul il-perjodu ta’ attività 2008-2009 (ara t-tabella fil-premessa 44), l-esklużjoni ta’ kumpens żejjed għat-telf imġarrab kif ukoll l-iskadenzi tal-għajnuna wara t-telf jirrispettaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(88)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni ssib li l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905 imħallsa mill-ELGA lill-bdiewa matul is-sena 2009 tista’ titqies kompatibbli mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet. Għaldaqstant tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(89)
Rigward il-bqija tal-ammont ta’ din l-għajnuna, EUR 387 404 547, il-Kummissjoni tqis, għall-kuntrarju tal-fehma tal-awtoritajiet Griegi (ara l-premessa 46), li dan ma jistax jitqies kompatibbli mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(90)
Fuq il-bażi ta’ informazzjoni dettaljata pprovduta mill-Greċja rigward kull għajnuna mogħtija fl-2009, jirriżulta li l-avvenimenti klimatiċi avversi f’dan il-każ ma jaqgħux taħt id-definizzjoni ta’ avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jitqiesu bħala diżastru naturali, prevista fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, minħabba li l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena inkwistjoni kienu qerdu inqas minn 30 % tal-produzzjoni normali tal-bdiewa kkonċernati. Barra minn hekk, il-produzzjoni normali ma kinitx definita f’dan il-każ fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (31) u, għaldaqstant, l-intensità tal-għajnuna inkwistjoni ma kinitx stabbilita skont il-kalkolu previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(91)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jikkunsidraw li l-għajnuna inkwistjoni tissodisfa wkoll il-kundizzjonijiet kollha sabiex tkun ikkunsidrata konformi mal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat u mal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju (ara l-premessi 47 sa 50).
(92)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li, rigward l-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, li ngħatat kollha matul is-sena 2009, l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat ma jistax japplika direttament, minħabba li l-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju li tapplika mis-17 ta’ Diċembru 2008 fuq il-bażi ta’ din id-dispożizzjoni. Il-Komunikazzjoni kienet teskludi b’mod espliċitu l-impriżi speċjalizzati fil-produzzjoni agrikola primarja mill-kamp ta’ applikazzjoni tagħha fil-punt 4.2.2 (h)). Skont ġurisprudenza kostanti, fil-qasam speċifiku tal-għajnuna Statali, il-Kummissjoni hija marbuta bil-linji gwida u l-komunikazzjonijiet li tadotta, sakemm dawn ma jitbiegħdux mir-regoli tat-Trattat (32). Madankollu, billi ġie stmat f’dak iż-żmien fil-punt 4.2.2(h) tal-Qafas Temporanju li l-iskema ta’ għajnuna (li nfakkru li kellha l-għan li tinkoraġġixxi l-aċċess għall-finanzjament fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja) ma kinitx tapplika għall-impriżi attivi fil-qasam tal-produzzjoni agrikola primarja, il-Kummissjoni stmat, li, fid-dawl tat-tgħawwiġ kbir fil-kompetizzjoni li jista’ jseħħ f’dan is-settur, din l-għajnuna ma tkunx meħtieġa jew proporzjonata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat sad-dħul fis-seħħ ta’ regoli u ta’ limiti speċifiċi adottati għal dan is-settur (33). Skont il-fehma tal-Kummissjoni, il-Komunikazzjoni kif kienet fis-seħħ f’dak iż-żmien tapplika għalhekk f’dan il-każ għall-għajnuna mogħtija mis-17 ta’ Diċembru 2008 sas-27 ta’ Ottubru 2009.
Il-Linji Gwida applikabbli meta ngħatat l-għajnuna inkwistjoni huma l-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fil-qasam tal-Agrikoltura u tal-forestrija 2007-2013. Madankollu, kif jirriżulta mill-premessa 90, il-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li seħħew f’dan il-każ kienu qerdu inqas minn 30 % tal-produzzjoni normali tal-bdiewa kkonċernati. Minn dan jirriżulta li d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ma jistgħux jitqiesu bħala ssodisfati fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni.
(93)
Kif jirriżulta mill-premessa 48, l-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-punt 7(a) tal-Komunikazzjoni japplika fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, minħabba li din ingħatat lill-bdiewa wara s-17 ta’ Diċembru 2008.
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-possibbiltà li tiddikjara għajnuna lis-settur agrikolu kompatibbli fil-kuntest tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju tista’ tkopri biss l-għajnuna fis-settur agrikolu mogħtija mit-28 ta’ Ottubru 2009, id-data li fiha daħlet fis-seħħ il-bidla fil-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju li tipprevedi ammont limitat ta’ għajnuna kompatibbli għall-impriżi attivi fil-produzzjoni agrikola primarja.
(94)
F’dan il-każ, skont l-informazzjoni dettaljata li l-awtoritajiet Griegi pprovdew għal kull għajnuna mogħtija mill-ELGA matul is-sena 2009, jirriżulta li kważi l-għajnuna kollha inkwistjoni kienet ingħatat lill-produtturi tal-prodotti agrikoli f’dati preċedenti għad-data msemmija hawn fuq tat-28 ta’ Ottubru 2009. Għalhekk, il-parti l-kbira tal-għajnuna ngħatat bejn Marzu 2009 u Lulju 2009, filwaqt li għajnuna oħra ngħatat f’Settembru 2009.
(95)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li l-għajnuna inkwistjoni mhijiex konformi mal-Komunikazzjoni u ma tistax, għalhekk, tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(96)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi madankollu li, għall-għajnuna mogħtija mill-ELGA lill-produtturi tal-prodotti agrikoli f’dati wara d-data msemmija hawn fuq tat-28 ta’ Ottubru 2009 (ammont żgħir minn din l-għajnuna ngħata f’Diċembru 2009 u f’Novembru 2010), jistgħu japplikaw il-bidliet magħmula fil-Komunikazzjoni għas-settur agrikolu.
(97)
L-għajnuna inkwistjoni tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju. Madankollu, il-kundizzjoni prevista fil-punt 4.2.2(g) tal-imsemmija Komunikazzjoni ma kinitx issodisfata, minħabba li l-ELGA ma kisbitx mingħand il-bdiewa kkonċernati dikjarazzjoni rigward l-għajnuna l-oħra de minimis u l-għajnuna bbażata fuq il-miżura fil-kuntest tal-Qafas Komunitarju Temporanju li dawn kienu rċevew matul is-sena fiskali attwali. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra l-argument tal-awtoritajiet Griegi bħala validu, li, f’dan il-każ, din l-eżiġenza hija biss formalità, minħabba li l-Greċja ma kinitx tat lil impriżi agrikoli għajnuna de minimis jew għajnuna fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni tikkonkludi, għalhekk, li l-għajnuna, li għaliha tapplika l-Komunikazzjoni, tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-imsemmija Komunikazzjoni u tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(98)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li mhuwiex eskluż li parti mill-imsemmija għajnuna, ta’ EUR 75 382 500, tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007 (ara l-premessi 51 u 52).
VII. KONKLUŻJONIJIET
(99)
Il-kumpens li l-ELGA ħallset lill-produtturi fl-2008, jiġifieri EUR 386 986 648, kien biss parzjalment iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji mħallsa mill-bdiewa, minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet kienu jammontaw biss għal EUR 88 353 000 fl-2008. Rigward il-kumpens imħallas fl-2009, jiġifieri EUR 415 019 452, dan ma kienx iffinanzjat permezz tal-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji.
(100)
Rigward iż-żewġ selfiet li l-ELGA kellha tieħu sabiex tkun tista’ tħallas il-kumpens imsemmi lill-produtturi, jidher ċar li l-ELGA mhijiex se tkun tista’ tħallas, permezz tal-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni speċjali tal-produtturi l-pagamenti annwali ta’ imgħax u ta’ amortizzazzjoni fuq għaxar snin, li huwa l-perjodu previst għall-ħlas lura ta’ dan is-self, speċjalment minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet għandhom jintużaw sabiex jitħallas kumpens għal danni li jistgħu jseħħu matul is-snin inkwistjoni.
(101)
Minn dan jirriżulta, fid-dawl ta’ dak li ntqal, li l-kumpens li ħallset l-ELGA matul l-2008 u l-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja ma jistax jitqies li kien iffinanzjat biss mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-produtturi bħala kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpens li ħallset l-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jaqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(102)
Il-Kummissjoni ssib li r-Repubblika Ellenika implimentat din l-għajnuna bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(103)
Għall-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali obbligatorja, il-Kummissjoni:
(a)
tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, li minnha, l-ammont ta’ EUR 2 300 185,51 jirrigwarda għajnuna għal telf suċċessiv fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex hija kompatibbli, sa EUR 349 493 652,03. Il-Kummissjoni tqis li din l-għajnuna ssodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(b)
tqis li l-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 33 402 118,93 li l-ELGA tat lill-produtturi għal ċertu telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali ma ssodisfatx id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u, għalhekk, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(c)
tqis li l-għajnuna mill-Istat ta’ EUR 114 374,86 li l-ELGA tat lill-produtturi għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-ors tista’ toħloq riskji ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u, għaldaqstant, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(d)
tqis li, mill-għajnuna mill-Istat, li tammonta għal EUR 3 803 901,72, mogħtija għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji fir-rapporti ta’ valutazzjoni, l-azzjonijiet korrettivi biss li kienu jirrigwardaw ħlas ta’ kumpens li jammonta għal EUR 349 493 652,03 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex kif ukoll l-azzjonijiet korrettivi li kienu jirrigwardaw ħlas ta’ kumpens li jammonta għal EUR 91 500 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors tissodisfa l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat. Bil-kontra ta’ dan, l-għajnuna l-oħra mogħtija għal azzjonijiet korrettivi ma tissodisfax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u, għaldaqstant, ma tistax tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(104)
Fil-każ tal-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009 skont id-deċiżjoni interministerjali, il-Kummissjoni:
(a)
tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 27 614 905, li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, hija kompatibbli. Il-Kummissjoni tqis li l-imsemmija għajnuna ssodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(b)
tikkonkludi li, fil-każ tal-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 387 404 547, li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom:
-
dik l-għajnuna li ngħatat qabel id-data tat-28 ta’ Ottubru 2009 (34), id-data li fiha daħlet fis-seħħ l-emenda tal-Komunikazzjoni bl-għan li jkunu inklużi fiha l-impriżi agrikoli, ma rrispettatx id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Komunikazzjoni, tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u għalhekk, hija inkompatibbli mas-suq intern. Din il-konklużjoni hija mingħajr preġudizzju għall-għajnuna li, meta ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
-
rigward dik l-għajnuna li kienet ingħatat wara t-28 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni tikkonkludi li din tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-Komunikazzjoni u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-kumpens imħallas mill-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (minn hawn ‘il quddiem imsejħa l-ELGA) lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli matul is-snin 2008 u 2009 jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
2. Il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali obbligatorja hija kompatibbli mas-suq intern f’dak li jirrigwarda għajnuna sa EUR 349 493 652,03 li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom kif ukoll f’dak li jirrigwarda l-għajnuna relatata mat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors sa EUR 91 500 u ma’ azzjonijiet korrettivi li ttieħdu fil-kuntest tal-għajnuna msemmija hawn fuq. Il-ħlas ta’ kumpens li jikkorrispondi għall-ammont li jifdal u li tħallas fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali, huwa inkompatibbli mas-suq intern.
3. Il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 27 614 905 li ngħatat fl-2009 skont id-Deċiżjoni Interministerjali Nru 262037 tal-Ministri tal-Ekonomija u tal-Iżvilupp Rurali tat-30 ta’ Jannar 2009 hija kompatibbli mas-suq intern.
Il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 387 404 547, li ngħatat lill-produtturi f’dati qabel dik tat-28 ta’ Ottubru 2009 mhijiex kompatibbli mas-suq intern. Din il-konklużjoni hija mingħajr preġudizzju għall-għajnuna li, meta ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex tirkupra, mingħand il-benefiċjarji tagħha, l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 1 u li diġà tqiegħdet illegalment għad-dispożizzjoni tagħhom.
2. L-għajnuna li għandha tinġabar għandha tinkludi l-imgħaxijiet ikkalkulati mid-data li fiha tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji, sad-data tal-irkupru tagħha.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi magħmula skont id-dispożizzjonijiet previsti fil-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (35).
4. L-irkupru għandu jsir mingħajr dewmien skont il-proċeduri tal-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) u (3), għandu jkun immedjat u effettiv. Il-Greċja għanda tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tippreżenta lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax tal-irkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarji;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha tinforma lill-Kummissjoni dwar il-progress li jkun sar wara li jkunu ġew adottati l-miżuri nazzjonali għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, u dan sakemm ikun sar l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) u (3).
3. Wara l-perjodu ta’ xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1, il-Greċja għandha tippreżenta, fuq talba tal-Kummissjoni, rapport dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk ippjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Dan ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 5
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Diċembru 2011.