PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1185/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, článek 18, čl. 22 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %.
(2)
Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(8)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(14)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(15)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
c)
Indická vláda.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(17)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(18)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).
Regionální režimy
d)
režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).
(19)
Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.
2. Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
(21)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(22)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(23)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění režimu DEPB
(24)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
(25)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(26)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.
(27)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(28)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPB
(29)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(30)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(34)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.
(35)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(36)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(37)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.
4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a - od dubna 2003 - i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(41)
Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.
(42)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCG
(43)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(44)
Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(45)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(46)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.
(47)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(48)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.
5. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) - regionální režim státu Madhjapradéš
(49)
V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.
b) Způsobilost
(51)
Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.
c) Praktické provádění
(52)
Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny - místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš - společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.
(53)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EDE
(54)
Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.
(55)
Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.
(56)
Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.
(58)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(59)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(60)
Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.
(61)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
REŽIMY
PP
DEPB
EPCG
EDE
Celkem
HEG Ltd.
žádné
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(62)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(63)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.
(64)
Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
(66)
Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(67)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(68)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(70)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech.
(71)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(72)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(73)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(74)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(75)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)*
2 000 až
3 000
3 000 až
4 000
7 000 až
9 000
5 000 až
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi
1,5 %
asi
2 %
asi
5 %
asi
5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi
2 000
asi
2 600
asi
3 000
asi
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(77)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(78)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(79)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(81)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(83)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(84)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(85)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(86)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.
(87)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(88)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(89)
Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(90)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(92)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(93)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(94)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(95)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah subvencování
(96)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(97)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek subvencovaného dovozu
(98)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(99)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(101)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(103)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(104)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(105)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(106)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(107)
Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(108)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(109)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(110)
Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(111)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(112)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(113)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(114)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(115)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(117)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.
(118)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(120)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(121)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(122)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(123)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(124)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(125)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(126)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
7,0
A531
Všechny ostatní společnosti
7,2
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1185/2010
tat-13 ta’ Diċembru 2010
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita li joriġinaw mill-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 15(1), 18 u 22 (1) (2) u (3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni kontra s-sussidju (“l-investigazzjoni oriġinali”), bir-Regolament (KE) Nru 1628/2004 (2), impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 li joriġinaw mill-Indja (“il-miżuri kompensatorji definittivi”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 15,7 %, minbarra kumpanija waħda li r-rata tad-dazju għaliha kienet ta’ 7 %.
(2)
Il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1629/2004 (3), impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 li joriġinaw mill-Indja (“il-miżuri anti-dumping definittivi”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 0 %.
(3)
Wara reviżjoni interim parzali ex officio tal-miżuri kompensatorji, il-Kunsill permezz tar-Regolament (KE) Nru 1354/2008 (4) emenda r-Regolament (KE) Nru 1628/2004 u (KE) Nru 1629/2004. Id-dazji kompensatorji definittivi ġew emendati għal 6,3 % u 7,0 % għall-importazzjonijiet minn esportaturi msemmija individwalment b’rata tad-dazju residwa ta’ 7,2 %. Id-dazji anti-dumping definittivi ġew emendati għal 9,4 % u 0 % għall-importazzjonijiet minn esportaturi msemmija individwalment b’rata tad-dazju residwa ta’ 8,5 %.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ notifika ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri kompensatorji definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni, fit-18 ta’ Ġunju 2009, irċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawn il-miżuri, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. It-talba ġiet ippreżentata minn tliet produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili: Graftech International, SGL Carbon GmbH, u Tokai ERFTCARBON GmbH (“l-applikanti”) li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ iżjed minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
(6)
Qabel il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 22(1) u 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Gvern tal-Indja (“il-GOI”) li kienet irċeviet talba għal reviżjoni dokumentata sew u stiednet lill-GOI għal konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi kjarifikata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenut tat-talba għal reviżjoni u biex jaslu għal soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Il-GOI aċċetta l-offerta tal-konsultazzjonijiet u dawn saru sussegwentement fis-16 ta’ Settembru 2009. Matul il-konsultazzjonijiet, ma setgħet tintlaħaq l-ebda soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Madankollu, ittieħdet nota tal-kummenti ppreżentati mill-awtoritajiet tal-GOI.
3. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(7)
Wara li ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fis-17 ta’ Settembru 2009, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-notifika tal-bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjonijiet paralleli
(8)
Permezz ta’ notifika tal-bidu ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fis-17 ta’ Settembru 2009 (7), il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat- 30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (8) tal-miżuri anti-dumping definittivi.
5. Investigazzjoni
5.1. Perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżaminar tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sat-tmiem tal-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu kkunisdrat”).
5.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi, l-importaturi, l-utenti kkonċernati, u lill-GOI dwar il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(11)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ngħataw smigħ.
(12)
Minħabba l-għadd kbir apparenti ta’ importaturi mhux relatati, kien meqjus xieraq, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, li jiġi eżaminat jekk għandux isir kampjunar. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk il-kampjunar ikunx neċessarju u, jekk dan ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il ġurnata mill-bidu tar-reviżjonijiet u biex jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fin-notifika tal-bidu. Madankollu, l-ebda importatur mhux relatat ma resaq biex jikkoopera. Il-kampjunar għalhekk ma kienx neċessarju.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li għamlu lilhom infushom magħrufa fl-iskadenzi stabbiliti fin-notifika tal-bidu. Waslu risposti mingħand tliet gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni (jiġifieri l-applikanti), prodottur esportatur wieħed u 17-il utent, u l-GOI. L-ebda wieħed mill-importaturi ma ippreżenta ruħu matul l-eżerċizzju tal-kampjunar u l-ebda importatur ieħor ma ta lill-Kummissjoni l-ebda informazzjoni jew ippreaenta ruħu matul l-investigazzjoni.
(14)
Wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi magħrufa fl-Indja, jiġifieri HEG Limited (“HEG”) ikkoopera bi sħiħ fir-reviżjoni billi ssottometta tweġiba għall-kwestjonarju. Ta’ min jinnota f’dan ir-rigward li fl-investigazzjoni oriġinali l-isem uffiċjali sħiħ ta’ dik il-kumpanija kien Hindustan Electro Graphite Limited. Sussegwentement il-kumpanija bidlet isimha f’HEG Limited. It-tieni produttur esportatur li kkoopera fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri Graphite India Limited (“GIL”) ddeċieda li ma jissottomettix tweġiba għall-kwestjonarju fir-reviżjoni preżenti.
(15)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu li jirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden u Meitingen, il-Ġermanja;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, l-Isvizzera;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanja;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, il-Ġermanja.
(b)
Prodottur esportatur fl-Indja
-
HEG Limited, Bhopal.
(c)
Il-Gvern tal-India (“GTI”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(16)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri elettrodi tal-grafita ta’ tip użat għall-fran elettriċi, b’densità apparenti ta’ 1,65 g/ċm3 jew iżjed u reżistenza elettrika ta’ 6,0 μ.μ.m jew anqas, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 sew jekk huma importati flimkien jew joriġinaw separatament fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
(17)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħin mill-produttur esportatur fis-suq domestiku fl-Indja, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħin fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u huma, għalhekk, meqjusin bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(18)
Abbażi tal-informazzjoni fit-talba għal reviżjoni u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
Skemi nazzjonali
(a)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”);
(b)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”);
(c)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”);
Skema Reġjonali
(d)
Skema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (“EDES”).
(19)
L-iskemi speċifikati fil-punti (a) sa (c) hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolazzjoni) tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GOI joħroġ notifiki fir-rigward tal-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma mogħtija fil-qosor fid-dokumenti tal-“Politika tal-Kummerċ Barrani”, li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati regolarment. Żewġ dokumenti dwar il-Politika tal-Kummerċ Barrani huma rilevanti għall-PIR ta’ dan il-każ, jiġifieri l-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’April 2009. Barra minn hekk, il-GOI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14 fil-“Manwal tal-Proċeduri, Volum I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-Manwal tal-Proċeduri jiġi aġġornat ukoll fuq bażi regolari.
(20)
L-iskema speċifikata fil-punt (d) hawn fuq hija mmaniġġjata mill-awtoritajiet tal-Istat ta’ Madhya Pradesh.
2. Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”)
(21)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produttur Indjan li kien qed jikkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċju taħt l-iskema AAS matul il-PIR. Għalhekk ma kienx neċessarju li din l-iskema tiġi analizzata iżjed f’din l-investigazzjoni.
3. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”)
(a) Bażi Legali
(22)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-DEPBS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibilità
(23)
Kwalunkwe manifattur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(24)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li huma kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Rati tad-DEPBS bħal dawn ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għall-maġġoranza tal-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn huma determinati abbażi tan-Norma Standard Input-Output (“SION”), li hija norma b’kunsiderazzjoni ta’ kontenut importat preżunt ta’ inputs fil-prodott esportat u inċidenza ta’ dazju doganali fuq tali importazzjonijiet preżunti, irrispettivament jekk id-dazji fuq l-importazzjonijiet tħallsux jew le.
(25)
Sabiex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-mument tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed issir taħt id-DEPBS. Sabiex l-oġġetti jiġu esportati, l-awtoritajiet tad-dwana Indjani joħorġu, matul il-proċedura ta’ dispaċċ, polza ta’ esportazzjoni. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. F’dak il-mument, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċji li għandu jirċievi. Malli l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu polza ta’ esportazzjoni, il-GOI ma jkollu ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti għall-kalkolu tal-benefiċċju hija dik applikata fiż-żmien meta tkun saret id-dikjarazzjoni ta’ esportazzjoni. Għalhekk, mhijiex possibbli emenda retroattiva tal-livell tal-benefiċċju.
(26)
Instab li skont l-istandards tal-kontabilità Indjani, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Krediti bħal dawn jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe oġġetti importabbli mingħajr restrizzjonijiet, minbarra oġġetti kapitali. Oġġetti importati kontra krediti bħal dawn jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa fuq il-bejgħ) jew jiġu użati f’mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli b’xejn u validi għal perjodu ta’ 12-il xahar mid-data tal-ħruġ.
(27)
Applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS jiġu ffajljati elettronikament u jistgħu jkopru ammont mhux limitat ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto, ma jeżistu l-ebda skadenzi stretti għall-krediti tad-DEPBS. Is-sistema elettronika użata għall-immaniġġjar tad-DEPBS ma teskludix awtomatikament it-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li jaqbżu l-perjodu taż-żmien għas-sottomissjoni msemmija fil-Kapitolu 4.47 tal-HOP I 04-09 u 09-14 Barra minn hekk, kif stipulat b’mod ċar fil-Kapitolu 9.3 tal-HOP I 04-09 u 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati bl-impożizzjoni ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(28)
Instab li l-produttur esportatur Indjan li kkoopera uża din l-iskema matul l-PIR.
(d) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(29)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GOI, minħabba li l-kreditu eventwalment jintuża biex jagħmel tajjeb għad-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazji tal-GOI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(30)
Barra minn hekk, id-DEPBS huwa soġġett fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus li huwa speċifiku u kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku.
(31)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku kif iddikjarat mill-produttur esportatur Indjan li qed jikkoopera. Din ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I partita (i), fl-Anness II (definizzjonijiet u regoli għar-rifużjoni) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur ma għandu l-ebda obbligu li jikkonsma attwalment l-oġġetti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat relatat mal-inputs attwali użati. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs huma kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni seħħx skont it-tifsira tal-partita (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III għar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed għal esportatur li sempliċement jesporta oġġetti mingħajr ma juri li kwalunkwe materjal ta’ input ġie importat. Għalhekk, anki l-esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda oġġett li jista’ jintuża bħala inputs huma xorta waħda intitolati biex jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(32)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kompensatorji kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-reċevitur, li jinsab li jeżisti matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, tqies li l-benefiċċju huwa konferit lir-riċevitur fil-mument meta tranżazzjoni ta’ esportazzjoni ssir taħt din l-iskema. F’dan il-mument, il-GOI huwa obbligat iċedi d-dazji doganali, li jikkostitwixxu kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(33)
Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi valutat il-benefiċċju taħt id-DEPBS bħala s-somma tal-krediti gwadanjati fuq it-tranżazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(34)
Il-produttur esportatur Indjan li qed jikkoopera stqarr li fil-każ tiegħu l-krediti kollha tad-DEPBS miksuba ntużaw għall-importazzjoni ta’ materjali użati biss fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, minkejja li fil-prinċipju għandu l-permess ibigħhom jew jużahom għall-importazzjoni ta’ materjali oħra. Il-kumpanija stqarret li għalhekk id-DEPBS kienet skema ta’ rifużjoni tad-dazju normali, u huwa biss it-tnaqqis tal-eċċess li għandu jiġi kkumpensat. Din l-istqarrija għandha tinċaħad, madankollu, minħabba li, kif spjegat hawn fuq fil-premessa (31), id-DEPBS mhijiex ikkunsidrata bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni, li ġiet ammessa wkoll mill-GOI. Għalhekk, mhuwiex rilevanti x’jagħmel attwalment l-esportatur bil-liċenzji miksuba taħt din l-iskema. Huwa fil-mument tat-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li jsiru taħt din l-iskema li esportatur jikseb konferiment irrevokabbli ta’ benefiċċju, u mhux fil-mument tal-użu sussegwenti tal-liċenzja.
(35)
Fejn saru talbiet ġustifikati, it-tariffi mħallsa neċessarjament għall-kisba tas-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ sussidju bħala numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(36)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidji ġew allokati fuq il-qligħ totali mill-esportazzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(37)
Abbażi ta’ dak imsemmi, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul l-PIR tammonta għal 5,7 %.
4. Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(a) Bażi legali
(38)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-politika-FT 04-09 u tal-politika-FT 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14
(b) Eliġibilità
(39)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(40)
Taħt il-kundizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpanija hija permessa timporta oġġetti kapitali (oġġetti kapitali ġodda u - sa minn April 2003 - użati li għandhom sa 10 snin) b’rata mnaqqsa tad-dazju. Għal dan il-għan, il-GOI joħroġ, ma’ applikazzjoni u l-ħlas ta’ tariffa, liċenzja tal-EPCGS. Minn April 2000, l-iskema tipprovdi għal rata tad-dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 5 % applikabbli għall-oġġetti kapitali kollha importati taħt l-iskema. Sal-31 ta’ Marzu 2000, kienu applikabbli rata tad-dazju effettiva ta’ 11 % (inkluża imposta miżjuda ta’ 10 %) u, fil-każ ta’ importazzjonijiet ta’ valur ogħla, rata tad-dazju żero. Sabiex jintlaħaq l-obbligu ta’ esportazzjoni, l-oġġetti kapitali importati għandhom jintużaw biex jiġi prodott ċertu ammont ta’ oġġetti esportati matul ċertu perjodu. Taħt politika-FT 09-14 ġdida, l-oġġetti kapitali jistgħu jiġu importati b’rata tad-dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien biex jiġi sodisfatt l-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(41)
Id-detentur tal-liċenzja tal-EPCGS jista’ jakkwista wkoll l-oġġetti kapitali lokalment. F’każ bħal dan, il-manifattur lokali tal-oġġetti kapitali jista’ jagħmel użu mill-benefiċċju għall-importazzjoni mingħajr dazju tal-komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ oġġetti kapitali bħal dawn. Alternattivament, il-manifattur lokali jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjusa fir-rigward tal-forniment tal-oġġetti kapitali lil detentur tal-liċenzja tal-EPCGS.
(42)
Instab li l-produttur esportatur li qed jikkoopera uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(43)
L-EPCGS tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GOI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazji tal-GOI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, it-tnaqqis fid-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex id-dazji ffrankati mal-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(44)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, għaliex liċenzji bħal dawn ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk huwa meqjus speċifiku u kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Ġie ddikjarat mill-produttur esportatur li qed jikkoopera li s-sussidji tal-EPCGS fir-rigward tax-xiri tal-oġġetti kapitali fejn l-obbligu ta’ esportazzjoni kien diġà sodisfatt qabel il-PIR, m’għandux jibqa’ jiġi trattat bħala soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Għalhekk dawn m’għandhomx jiġu trattati bħala sussidji speċifiċi u ma għandhomx jiġu kompensati. Madankollu, din id-dikjarazzjoni għandha tinċaħad. Għandu jiġi enfasizzat li s-sussidju fih innifsu huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, jiġifieri ma kienx jingħata kieku l-kumpanija ma aċċettatx ċertu obbligu ta’ esportazzjoni.
(45)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-oġġetti kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ sistemi permissibbli bħal dawn, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex dawn mhumiex ikkonsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(46)
L-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq l-oġġetti kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ oġġetti kapitali bħal dawn fl-industrija kkonċernata. L-imgħaxijiet għandhom jiġu miżjuda ma’ dan l-ammont sabiex jirriflettu l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata tal-imgħax kummerċjali matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni fl-Indja tqieset xierqa għal dan l-iskop.
(47)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq id-dħul tal-esportazzjoni matul l-PIR bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(48)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul il-PIR jammonta għal 0,9 %.
5. Skema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (EDES) - skema reġjonali tal-Istat ta’ Madhya Pradesh
(49)
Skont il-Politika tal-Promozzjoni Industrijali tal-2004, l-Istat ta’ Madhya Pradesh (MP) joffri eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku lill-kumpaniji industrijali li jinvestu fil-ġenerazzjoni tal-elettriku għall-konsum intern.
(a) Bażi legali
(50)
Id-deskrizzjoni dettaljta tal-EDES tinsab fin-Notifika tal-Gvern ta’ Madhya Pradesh Nru 29 tal-21 ta’ Lulju 2006 u fl-Ordni Nru 4238-XIII-2006 l-Anness C tat-12 ta’ Lulju 2006.
(b) Eliġibilità
(51)
Kull manifattur li jinvesti ċertu ammont ta’ kapital fit-twaqqif ta’ impjant tal-enerġija fl-Istat ta’ Madhya Pradesh huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(52)
L-EDES tipprovdi għal eżenzjoni mill-ħlas tad-dazju fuq l-elettriku - taxxa fuq il-bejgħ lokali normalment dovuta f’Madhya Pradesh - għal kumpaniji li jinvestu ċertu ammont ta’ kapital fil-bini ta’ impjant tal-enerġija. L-eżenzjoni tingħata għal ċertu perjodu skont il-valur tal-investiment. L-għan tal-iskema huwa li tiġi żviluppata infrastruttura billi l-impjanti tal-enerġija tal-Istat ma jistgħux jipprovdu lill-kumpaniji fiż-żona b’biżżejjed elettriku. L-eżenzjoni mid-dazju tingħata biss għall-użu intern tal-enerġija.
(53)
Instab li l-produttur esportatur li qed jikkoopera uża din l-iskema matul l-PIR.
(d) Konklużjoni dwar l-EDES
(54)
L-EDES tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. L-eżenzjoni mid-dazju tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju tal-Gvern tal-Istat li kieku kienet tkun dovuta. Barra minn hekk, it-tnaqqis fit-taxxa jagħti benefiċċji lill-esportatur, għaliex id-dazju ffrankat fuq ix-xiri tal-elettriku jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(55)
L-EDES mhijiex soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, mhijiex limitata fil-liġi għal ċerti żoni ġeografiċi fl-Istat ta’ Madhya Pradesh jew għal ċerti kumpaniji jew fergħat tal-industrija biss. Għalhekk, il-produttur esportatur li qed jikkoopera ddikjara mill-ewwel li din l-iskema m’għandhiex titqies speċifika u għalhekk m’għandhiex tkun kompensata, billi l-eliġibilità tagħha hija bbażata fuq kriterji ekonomiċi oġġettivi u newtrali.
(56)
Madankollu, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh, il-Kummissjoni ma setgħetx tagħmel konklużjoni soda dwar din l-iskema fir-rigward tal-ispeċifiċità u l-applikazzjoni prattika ta’ din il-liġi u l-livell ta’ diskrezzjoni li l-awtorità tal-għoti tgawdi meta tiddeċiedi dwar l-applikazzjonijiet. Tabilħaqq ma jistax jiġi determinat b’ċertezza jekk l-Artikolu 4(2), l-ewwel subparagrafu, il-punt (b) huwiex sodisfatt, minħabba li ma jistax jiġi stabbilit li l-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh applika kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi għall-għoti tas-sussidju. Għalhekk, anki jekk l-iskema tidher li mhijiex speċifika fil-liġi, għadu mhux ċar li mhijiex speċifika de facto. Bħala riżultat hija meqjusa speċifika u kompensabbli taħt l-Artikolu 4(2), l-ewwel subparagrafu, il-punt (c) u l-Artikolu 4(2), ir-raba’ subparagrafu tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(57)
L-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju fuq il-bejgħ mhux imħallsa fuq l-elettriku mixtri fl-PIR (in-numeratur) u d-dħul totali mill-bejgħ tal-kumpanija (id-denominatur) billi l-EDES la hija soġġetta għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u lanqas ma l-użu tal-elettriku kien limitat biss għall-produzzjoni tal-proġetti kkonċernat.
(58)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul il-PIR tammonta għal 0,5 %.
6. Ammont ta’ sussidji kompensabbli
(59)
L-ammont ta’ sussidji kompensabbli determinat skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, mill-produttur esportatur investigat jammonta għal 7,1 %. Dawn l-ammonti ta’ sussidjar jaqbżu l-limitu de minimis imsemmi taħt l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(60)
Il-livell ta’ sussidjar stabbilit fil-proċedura attwali jikkorrispondi għal-livell ta’ sussidjar ta’ 7,2 % misjub għall-istess produttur esportatur matul l-aħħar reviżjoni interim.
(61)
Għalhekk huwa meqjus li, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, is-sussidjar kompla matul l-PIR.
SKEMI
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Total
HEG Ltd
Xejn
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà jew ir-rikorrenza tas-sussidjar
(62)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ x’aktarx twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar.
(63)
F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat ikkooperaw. Ġie stabbilit li matul il-PIR, il-produttur esportatur li qed jikkoopera kompla jibbenefika mis-sussidjar kompensatorju mill-awtoritajiet Indjani. L-iskemi tas-sussidju analizzati hawn fuq jagħtu benefiċċji rikorrenti u ma hemmx indikazzjonijiet li dawn il-programmi għandhom jitneħħew gradwalment jew jiġu modifikati fil-futur qrib jew li l-produttur esportatur li qed jikkoopera għandu jieqaf jikseb benefiċċji taħt dawn l-iskemi. L-iskemi kkonċernati għadhom jinżammu fil-politika-FT 09-14.
(64)
Fir-rigward tal-produttur esportaturi l-ieħor magħruf fl-Indja, skont it-talba għar-reviżjoni dan kompla jibbenefika mill-iskemi tas-sussidju analizzati hawn fuq. Ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli li tista’ tindika li dan ma kienx il-każ. Għalhekk ġie konkluż li s-sussidjar fuq livell nazzjonali kompla.
(65)
Minħabba s-sejbiet deskritti hawn fuq ġie konkluż li s-sussidjar kompla matul il-PIR u probabbli jkompli fil-futur.
(66)
Peress li jidher li s-sussidjar kompla matul il-PIR u li probabbli jkompli fil-futur, il-kwistjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tas-sussidjar mhijiex rilevanti.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
1. Produzzjoni tal-Unjoni
(67)
Fl-Unjoni, il-prodott simili huwa mmanifatturat minn ħames kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji li l-prodott tagħhom jikkostitwixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku.
2. Industrija tal-Unjoni
(68)
Tnejn mill-ħames gruppi ta’ kumpaniji ma resqux biex jappoġġjaw it-talba u ma kkooperawx fl-investigazzjoni tar-reviżjoni billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. It-tliet gruppi li ġejjin ta’ produtturi ppreżentaw it-talba u qablu li jikkooperaw: Graftech International, SGL Carbon GmbH, u Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Dawn it-tliet gruppi ta’ produtturi jammontaw għal proporzjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili, għaliex jirrappreżentaw iżjed minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita, kif indikat fil-premessa (4) hawn fuq. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 10(8) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Rimarka preliminari
(70)
Minħabba li produttur esportatur Indjan wieħed biss tal-prodott ikkonċernat ikkoopera f’din l-investigazzjoni, id-dejta relatata mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni li joriġinaw mill-Indja ma ġietx ippreżentata b’ċifri preċiżi sabiex tippreserva l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku.
(71)
Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-elettrodi tal-grafita hija marbuta mill-qrib ma’ dik tas-settur tal-azzar billi l-elettrodi tal-grafita jintużaw primarjament fl-industrija tal-azzar elettriku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li fl-2007, u sal-ewwel tliet kwarti tal-2008, kien hemm kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna fis-settur tal-azzar, u bħala konsegwenza, ukoll għall-industrija tal-elettrodi tal-grafita.
(72)
Ta’ min jinnota li l-volumi tal-bejgħ tal-elettrodi tal-grafita jimxu bejn wieħed u ieħor f’konformità mal-volum tal-produzzjoni tal-azzar. Madankollu, il-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita, li jkopru l-prezzijiet u l-kwantitajiet, normalment jiġu nnegozjati għal perjodi ta’ minn 6 sa 12-il xahar. Għalhekk, ġeneralment hemm spazju taż-żmien bejn l-iżviluppi fil-volumi tal-bejgħ li jirriżultaw mill-bidliet fid-domanda u kwalunkwe effett konsegwenzjali fuq il-prezzijiet.
2. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(73)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, stima tal-volumi tal-bejgħ tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, fuq id-dejta tal-importazzjonijiet fis-suq tal-Unjoni mill-Eurostat, u d-dejta miġbura skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament bażiku. Kif seħħ fl-investigazzjoni oriġinali (9), ċerti importazzjonijiet ġew injorati billi, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, dawn dehru li mhumiex il-prodott li qed jiġi investigat.
(74)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi kważi 25 % bit-tnaqqis maġġuri iseħħ bejn l-2008 u l-PIR. Għandu jiġi nnotat li, minħabba kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna fil-bidu tal-perjodu meqjus, il-konsum tal-Unjoni kien f’livelli għoljin ħafna u kien żdied bi 30 % bejn il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali u l-2006.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (tunnellati)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indiċi (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja
(75)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”) żdied konsistentement b’143 punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq livell ta’ 5 000 sa 7 000 tunnellata matul il-PIR. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli ttripla bejn l-2006 u l-PIR, meta laħaq il-livell ta’ madwar 5 %. Is-sehem tas-suq kien għadu jikber matul il-PIR, minkejja t-tnaqqis sinifikanti fid-domanda. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 52 % matul il-perjodu kkunsidrat, billi segwew tendenza simili għal dik tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, iżda baqgħu iżjed baxxi konsistentement minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Id-dejta fit-Tabella 2 mhijiex f’ċifri preċiżi għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, minħabba li hemm żewġ produtturi esportaturi biss magħrufa fl-Indja.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (tunnellati)*
Minn 2 000 sa
3 000
Minn 3 000 sa
4 000
Minn 7 000 sa
9 000
Minn 5 000 sa
7 000
Indiċi (2006 = 100)
100
123
318
243
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat*
Madwar
1,5 %
Madwar
2 %
Madwar
5 %
Madwar
5 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/tunnellata)
Madwar
2 000
Madwar
2 600
Madwar
3 000
Madwar
3 200
Indiċi (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(76)
Skont l-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li għandhom effett fuq l-istat tal-Industrija tal-Unjoni.
4.1. Produzzjoni
(77)
Fl-PIR, il-produzzjoni naqset b’29 % meta mqabbla mal-2006. Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel żdiedet bi 2 % fl-2007 meta mqabbla mal-2006, qabel ma naqset drastikament, b’mod partikolari matul l-PIR.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indiċi (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(78)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset marġinalment (b’total ta’ 2 %) bejn l-2006 u l-PIR. Kif il-produzzjoni naqset ukoll fl-2008, u b’mod partikolari matul l-IP, l-użu tal-kapaċità li rriżulta wera tnaqqis totali ta’ 25 punt perċentwali bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indiċi (2006 = 100)
100
98
98
98
Użu tal-kapaċità
91 %
95 %
90 %
66 %
Indiċi (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stokkijiet
(79)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli fl-2007 meta mqabbel mal-2006 u mbagħad naqas b’10 % fl-2008. Fl-PIR, il-livell tal-ħażniet żdied kemxejn, iżda kien 5 % iżjed baxx milli fl-2006.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indiċi (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volum tal-bejgħ
(80)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas b’39 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan kien għoli ħafna fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat billi żdied bi kważi 70 % meta mqabbel mal-perjodu tal-investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali. Il-volumi tal-bejgħ naqsu kemxejn fl-2007 u 2008 iżda baqgħu f’livell relattivament għoli (fl-2008 xorta kienu 47 % “il fuq mil-livell tal-perjodu ta” investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali). Madankollu, il-volum tal-bejgħ waqa’ drastikament bejn l-2008 u l-PIR (bi kważi terz).
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (tunnellati)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indiċi (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Sehem tas-suq
(81)
Is-sehem tas-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni naqas progressivament bi kważi 16-il punt perċentwali bejn l-2006 u l-PIR (minn 84,6 % għal 68,7 %).
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indiċi (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Tkabbir
(82)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi kważi 25 %. L-industrija tal-Unjoni tilfet kważi 16-il punt ta’ perċentwal tas-sehem tas-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet ikkonċernati żdiedu 3,4 punti perċentwali tas-sehem tas-suq.
4.7. Impjiegi
(83)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas b’7 % bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Prodott tal-impjiegi kkonċernat (persuni)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indiċi (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produttività
(84)
Il-produttività tas-saħħa tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott għal kull persuna impjegata kull sena, naqset b’24 % bejn l-2006 u l-PIR. Din żdiedet kemm kemm matul l-2007 u l-2008, qabel ma naqset bi kważi 25 % matul il-PIR.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Produttività (tunnellati għal kull impjegat)
140
151
146
107
Indiċi (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(85)
Il-prezzijiet tal-bejgħ unitarji tal-industrija tal-Unjoni juru tendenza pożittiva, billi żdiedu b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa minħabba: i) il-livell ġenerali tal-prezzijiet fis-suq, ii) il-bżonn li jiġu rkuprati ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni, u iii) il-mod kif il-prezzijiet tal-kuntratt tal-provvista ġew stabbiliti.
(86)
Fl-2007 u l-2008 l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid il-prezzijiet tagħha fil-kuntest taż-żieda ġenerali fil-prezzijiet tas-suq, minħabba d-domanda b’saħħitha kontinwa għall-elettrodi tal-grafita. Din id-domanda kienet riżultat tal-kundizzjonijiet pożittivi ħafna tas-suq li kien jipprevalu fis-settur tal-azzar sal-ewwel tliet kwarti tal-2008, kif deskritt fil-premessa (71).
(87)
Il-prezzijiet żdiedu parzjalment ukoll fl-2007 u fl-2008, sabiex ikopru ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni u b’mod partikolari dawk tal-materji primi. Bejn l-2006 u l-2008 l-ispejjeż żdiedu bi 23 %. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tkopri dan billi żiedet il-prezzijiet tagħha konsiderevolment (+ 33 %).
(88)
Il-prezzijiet xorta baqgħu jiżdiedu, għalkemm b’rata anqas (+ 5 %), fil-PIR. Il-fatt li l-prezzijiet ma niżlux matul perjodu meta d-domanda naqset huwa spjegat bil-mod ta’ kif il-kuntratti tal-provvista huma stabbiliti fis-suq u l-fatt li l-maġġoranza tal-kuntratti tal-provvista għall-2009 ġew konklużi fl-2008. Kif indikat fil-premessa (72), il-volumi tal-bejgħ tal-elettrodi tal-grafita jsegwu bejn wieħed u ieħor l-andament tal-produzzjoni tal-azzar. Madankollu, in-negozjati tal-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita għall-perjodi ta’ sitta sa 12-il-xahar jistgħu jwasslu għal dewmien fl-effett ta’ kwalunkwe bidla (żieda jew tnaqqis) fid-domanda fuq il-prezzijiet. Il-kuntratti ġew innegozjati abbażi tal-volumi tal-bejgħ antiċipati, li jistgħu jkunu differenti mil-livell tal-bejgħ attwali miksub, bir-riżultat li t-tendenza tal-prezz f’perjodu partikolari ma jsegwix neċessarjament t-tendenza fil-volumi tal-bejgħ għall-istess perjodu. Dan kien il-każ fil-PIR meta l-volumi tal-bejgħ naqsu iżda l-prezzijiet baqgħu għoljin minħabba li l-maġġoranza tal-kuntratti tal-provvista għall-2009 ġew konklużi fl-2008 u ċerti kunsinni previsti għall-2008 ġew iddifferiti sal-2009. Iż-żieda ta’ 5 % fil-prezzijiet matul il-PIR kienet, madankollu, mhux biżżejjed biex tkopri ż-żidiet fl-ispejjeż (+ 13 %), kif kien possibbli matul il-perjodi preċedenti. Il-prezzijiet ġew innegozjati mill-ġdid f’livelli iżjed baxxi minn wara l-PIR.
(89)
Kif spjegat fil-premessa (75), il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat segwew tendenza simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni, iżda kienu konsistentement iżjed baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Prezz unitarju tas-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indiċi (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Pagi
(90)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-paga medja għal kull impjegat żdiedet bi 15 %.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Spejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (‘000 EUR)
52
56
61
60
Indiċi (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investimenti
(91)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-fluss annwali tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat li saru mill-industrija tal-Unjoni żdied b’37 %. Madankollu, matul l-PIR l-investimenti naqsu b’14 % meta mqabbel mal-2008.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indiċi (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitabilità u qligħ fuq l-investimenti
(92)
B’żieda fl-ispejjeż ta’ 40 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni xorta rnexxielha, bejn l-2006 u l-2007, iżżid il-prezzijiet tagħha b’iżjed miż-żieda fl-ispejjeż tagħha. Dan wassal għal żieda fil-qligħ mil-livell ta’ 19 % fl-2006 għal 26 % fl-2007. Mill-2007 sal-2008 l-prezzijiet u l-ispejjeż żdiedu fl-istess proporzjon sabiex il-marġni tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli fil-livell tal-2007. Il-qligħ imbagħad reġa’ naqas għal 19 % fil-PIR minħabba l-effett fuq l-ispejjeż tal-użu iżjed baxx tal-kapaċità tal-produzzjoni u prezzijiet ogħla tal-materja prima. Il-qligħ kompla jonqos fl-2009, għaliex l-industrija tal-Unjoni kellha taġġusta l-prezzijiet tagħha ‘l isfel sabiex jirriflettu t-tnaqqis ġenerali tal-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-elettrodi tal-grafita, minħabba t-tnaqqis fid-domanda fis-settur tal-azzar.
(93)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) żdied minn livell ta’ 71 % fl-2006 għal 103 % fl-2007. Fl-2008 dan żdied għal 119 % qabel ma naqas għal 77 % matul l-PIR. Ġeneralment, ir-redditu fuq l-investimenti żdied biss b’sitt punti perċentwali bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 13
2006
2007
2008
PIR
Qligħ nett tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett)
19 %
26 %
25 %
19 %
ROI (qligħ nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Likwidità u kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(94)
Il-likwidità netta mill-attivitajiet operattivi żdiedet bejn l-2006 u l-2007. Din iż-żieda kompliet fl-2008 qabel tnaqqis matul il-PIR. Ġeneralment, il-likwidità kienet 28 % ogħla fil-PIR milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
(95)
Ma kien hemm l-ebda indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni ffaċċjat diffikultajiet fil-ġbir tal-kapital, minħabba li ċerti produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 14
2006
2007
2008
PIR
Likwidità (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indiċi (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Daqs tas-sussidji
(96)
Minħabba l-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġni attwali tas-sussidju ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
4.15. Irkupru mill-effetti ta’ sussidji preċedenti u ta’ dumping preċedenti
(97)
L-indikaturi eżaminati hawn fuq juru ċertu titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni wara l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji u anti-dumping definittivi fl-2004. B’mod partikolari, bejn l-2006 u l-2008, l-industrija tal-Unjoni bbenefikat minn żieda fil-prezzijiet u l-qligħ. Dan kien minħabba kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna, li ppermettew li jinżamm livell għoli ta’ prezzijiet u profitabilità, anki minkejja, kif spjegat fil-premessa (81), li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jonqos. Madankollu, fl-istess perjodu, u minkejja l-miżuri, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Indjani żdied u l-prodotti Indjani ġew importati għal prezzijiet iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Matul l-PIR, il-qligħ diġà beda jonqos għall-industrija tal-Unjoni u kompla jonqos fl-2009 minħabba żieda fl-ispejjeż u żidiet limitati fil-prezzijiet.
5. Impatt tal-importazzjonijiet sussidjati u fatturi oħra
5.1. Impatt tal-importazzjonijiet sussidjati
(98)
Minkejja tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni Ewropea matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli rdoppja u s-sehem tas-suq ta’ dawk l-importazzjonijiet aktar milli ttripla (ara l-premessa (75)). Jekk id-dazji anti-dumping u kompensatorji ma jitqisux, jirriżulta li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm b’anqas minn 2 %, matul l-PIR.
5.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(99)
Minħabba l-kundizzjonijiet ekonomiċi pożittivi ħafna prevalenti fl-industrija tal-azzar u industriji relatati, inklużi dawk tal-elettrodi tal-grafita, fl-2007 u fl-ewwel tliet kwarti tal-2008, l-industrija tal-Unjoni kienet f’kundizzjoni ekonomika relattivament tajba meta l-kriżi ekonomika bdiet fl-aħħar tal-2008. Il-fatt li l-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita normalment huma nnegozjati għal minn 6 sa 12-il xahar ifisser li hemm dewmien fl-effett ta’ kwalunkwe bidla (żieda jew tnaqqis) fid-domanda tal-prezzijiet. Minħabba li l-kuntratti għall-PIR ġew innegozjati fi stadju meta l-effetti tal-kriżi ekonomika ma setgħux ikunu previsti, l-impatt tal-kriżi ekonomika matul il-PIR kien l-aktar f’termini ta’ volumi, minħabba li, f’termini ta’ prezzijiet, kwalunkwe impatt malajr kien jinħass mill-industrija tal-Unjoni. F’dak il-kuntest ta’ min jinnota li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat f’ċerti aspetti, anki matul il-perjodu ta’ kundizzjonijiet ekonomiċi pożittivi, billi tilfet is-sehem tas-suq għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Il-fatt li din id-deterjorazzjoni ma wasslitx għal effetti negattivi iżjed sinifikanti kien parzjalment dovut għal-livell għoli ta’ domanda fl-2007-2008 li kien ippermetta lill-industrija tal-Unjoni żżomm volumi għoljin ta’ produzzjoni u bejgħ u parzjalment minħabba li meta dawn il-volumi naqsu fil-PIR, il-prezzijiet setgħu jinżammu minħabba d-dewmien taż-żmien deskritt hawn fuq.
5.3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(100)
Minħabba l-inklużjoni ta’ prodotti oħra minbarra l-prodott li qed jiġi investigat fid-dejta tal-importazzjoni disponibbli fil-livell tal-kodiċi NM mill-Eurostat, l-analiżi li ġejja saret abbażi tad-dejta tal-importazzjoni fil-livell tal-kodiċi Taric, supplimentata bl-informazzjoni mid-dejta miġbura skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament bażiku. Ċerti importazzjonijiet ġew injorati għaliex, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, dehru li mhumiex il-prodott li qed jiġi investigat.
(101)
Huwa stmat li l-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra żdied bi 63 % minn madwar 11 000 tunnellata fl-2006 għal madwar 18 500 tunnellata fil-PIR. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra żdied minn 6,6 % fl-2006 għal 14,4 % fil-PIR. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra żdied bi 42 % bejn l-2006 u l-PIR. L-importazzjonijiet ewlenin jidhru li huma mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”), ir-Russja, il-Ġappun u l-Messiku, li kienu l-uniċi pajjiżi b’ishma tas-suq individwali ogħla minn 1 % matul l-PIR. L-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi huma eżaminati ulterjorament fil-premessi li ġejjin. L-importazzjonijiet minn disa’ pajjiżi oħra jammontaw għal sehem tas-suq totali ta’ madwar 2 % biss u mhumiex eżaminati ulterjorament.
(102)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 2,4 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 0,2 % għal 2,6 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li kienu iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u wkoll iżjed baxxi mill-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(103)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja żdied b’4,2 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 1,9 % għal 6,1 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li kienu kemxejn iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, iżda ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(104)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun naqas b’0,4 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 2,0 % għal 1,6 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu simili għal, jew iżjed minn, dawk tal-industrija tal-Unjoni u ogħla wkoll minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(105)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Messiku żdied b’punt perċentwal (1,0) matul il-perjodu kkunsidrat (minn 0,9 % għal 1,9 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u ogħla wkoll minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(106)
Bħala konklużjoni, ma jistax jiġi eskluż li l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mir-Russja setgħu kkontribwew sa ċertu punt għad-deterjorazzjoni tas-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, minħabba n-natura ġenerali tad-dejta disponibbli mill-istatistika tal-importazzjoni, li ma tippermettix tqabbil tal-prezzijiet skont it-tip ta’ prodott, kif kien possibbli għall-Indja abbażi tal-informazzjoni dettaljata provduta mill-produttur esportatur, l-impatt tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u r-Russja ma jistax jiġi stabbilit b’ċertezza.
Tabella 15
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (tunnellati)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indiċi (2006 = 100)
100
100
170
163
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prezz tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (EUR/tunnellata)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indiċi (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ(tunnellati)
421
659
2 828
3 380
Indiċi (2006 = 100)
100
157
672
804
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (EUR/tunnellati)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indiċi (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mir-Russja (tunnellati)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indiċi (2006 = 100)
100
90
264
245
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prezz tal-importazzjonijiet mir-Russja (EUR/tunnellata)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indiċi (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (tunnellati)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indiċi (2006 = 100)
100
66
110
62
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (EUR/tunnellata)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indiċi (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Messiku (tunnellati)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indiċi (2006 = 100)
100
148
143
167
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Messiku
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Messiku (EUR/tunnellata)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indiċi (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Konklużjoni
(107)
Kif inhu indikat fil-premessa (75), il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli rdoppja bejn l-2006 u l-PIR. Minħabba li l-konsum naqas bi kważi 25 % matul l-istess perjodu, dan irriżulta f’żieda drastika fis-sehem tas-suq f’idejn l-esportaturi Indjani minn madwar 1,5 % fl-2006 għal madwar 5 % matul il-PIR. Filwaqt li l-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni żdied b’mod konsiderevoli matul il-perjodu kkunsidrat minħabba l-prezzijiet tas-suq ġeneralment għoljin, dawn xorta waħda kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(108)
Bejn l-2006 u l-PIR, u minkejja l-eżistenza tal-miżuri anti-dumping u kompensatorji, numru ta’ indikaturi importanti żviluppaw negattivament: il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ naqsu b’29 % u 39 % rispettivament, l-użu tal-kapaċità niżel bi 28 % u ġie segwit bi tnaqqis fil-livelli tal-impjiegi u tal-produttività. Għalkemm uħud minn dawn l-iżviluppi negattivi jistgħu jiġu spjegati mit-tnaqqis b’saħħtu fil-konsum, li waqa’ bi kważi 25 % matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis b’saħħtu fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni (li niżel bi 15,9 punti perċentwali bejn l-2006 u l-PIR) għandu jiġi interpretat ukoll fid-dawl taż-żieda kostanti fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(109)
Fir-rigward tal-livell relattivament għoli tal-qligħ matul il-PIR, dan seħħ l-aktar minħabba l-livell għoli kontinwu tal-prezzijiet, u għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (88). Ġie konkluż li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat kumplessivament matul il-perjodu kkunsidrat u li l-industrija tal-Unjoni kienet f’sitwazzjoni fraġli fl-aħħar tal-PIR, minkejja livell relattivament għoli ta’ qligħ f’dak l-istadju, meta l-isforzi tagħha biex iżżomm il-volumi tal-bejgħ u l-livell suffiċjenti tal-prezzijiet, f’sitwazzjoni ta’ domanda dgħajfa, ġew imfixkla bil-preżenza akbar tal-importazzjonijiet sussidjati Indjani.
F. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI U RIKORRENZA TAD-DANNU
1. Rimarki preliminari
(110)
Kif intwera diġà, l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji ppermettiet lill-industrija tal-Unjoni tirkupra biss sa ċertu punt mid-dannu li sofriet. Madankollu, meta l-livelli għoljin tal-konsum tal-Unjoni esperjenzati matul il-maġġoranza tal-perjodu kkunsidrat sparixxew matul l-PIR, l-industrija tal-Unjoni dehret f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli u baqgħet esposta għall-effett dannuż tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. B’mod partikolari, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tkopri ż-żieda fl-ispejjeż kienet dgħajfa fl-aħħar tal-PIR.
2. Relazzjoni bejn il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi u l-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(111)
Instab li l-prezz medju tal-esportazzjoni tal-bejgħ Indjan lil pajjiżi mhux tal-UE kien taħt il-prezz medju tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kif ukoll taħt il-prezzijiet fis-suq domestiku. Il-bejgħ tal-esportatur Indjan lill-pajjiżi mhux tal-UE sar fi kwantitajiet sinifikanti, li jammontaw għall-maġġoranza tal-bejgħ tal-esportazzjoni totali tiegħu. Għalhekk, tqies li, kieku kellhom jiskadu l-miżuri, l-esportaturi Indjani kien ikollhom inċentiv biex iċaqalqu kwantitajiet sinifikanti ta’ esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra lejn is-suq iżjed attraenti tal-Unjoni, b’livelli ta’ prezzijiet, li, anki kieku kienu ogħla mill-prezzijiet għal pajjiżi terzi, probabbli xorta waħda kienu jkunu iżjed baxxi mil-livelli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwali lejn l-Unjoni.
3. Kapaċità mhux użata u ħażniet fis-suq Indjan
(112)
Il-produttur Indjan li qed jikkoopera kellu kapaċitajiet żejda sinifikanti u kien qed jippjana jżid il-kapaċità tiegħu fl-2010/2011. Għalhekk, il-kapaċità li jżid b’mod sinifikanti l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni teżisti, b’mod partikolari għaliex ma hemmx indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni żejda.
(113)
Fil-kummenti tiegħu għall-iżvelar, il-produttur Indjan li kkoopera allega li l-kapaċità żejda tagħha kien prinċipalment minħabba l-kriżi ekonomika u t-tnaqqis relatat fid-domanda. Madankollu, parti sinifikanti ta’ kapaċità żejda tal-kumpanija tista’ tiġi spjegata mill-fatt li l-kumpanija żiedet sostanzjalment il-kapaċità tagħha bejn l-2006 u l-PIR. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-kumpanija ppjanat żieda fil-kapaċità addizzjonali. Barra minn hekk, għandu jiġi enfasizzat ukoll li hemm produttur Indjan ieħor li ma kkooperax, li għandu kapaċità u utilizzazzjoni simili u reċentement ħabbar ukoll żieda saħansitra aktar sostanzjali fil-kapaċità.
4. Konklużjoni
(114)
Il-produtturi fil-pajjiż ikkonċernat għandhom il-potenzjal li jżidu u/jew jidderieġu mill-ġdid il-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn pajjiżi terzi huma iżjed baxxi minn dawk lejn l-UE. L-investigazzjoni wriet li, abbażi tat-tipi ta’ prodott komparabbli, il-produttur esportatur li qed jikkoopera biegħ il-prodott ikkonċernat bi prezzijiet iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Dawn il-prezzijiet baxxi probabbli jonqsu b’konformità mal-prezzijiet iżjed baxxi li jintalbu lill-bqija tad-dinja. Imġiba tal-prezzijiet bħal din, flimkien mal-kapaċità tal-esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat li jwasslu kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, għandu jkollha, fil-probabbiltà kollha, impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(115)
Kif jidher hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli u fraġli. Jekk l-industrija tal-Unjoni kellha tkun esposta għal żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat għal prezzijiet sussidjati, dan x’aktarx li jirriżulta f’deterjorazzjoni tal-bejgħ, tas-sehem tas-suq, u tal-prezzijiet tal-bejgħ tagħha, kif ukoll f’deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha għal-livelli misjuba fl-investigazzjoni oriġinali. Fuq din il-bażi, huwa għalhekk konkluż li r-revoka tal-miżuri x’aktarx li twassal għal’aggravazzjoni tas-sitwazzjoni diġà fraġli, u rikorrenza tad-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
G. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(116)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti kompensatorji tmurx kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni saret abbażi ta’ apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
(117)
Ta’ min ifakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri kienet ikkunsidrata li ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri kompensatorji diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq tal-partijiet ikkonċernati mill-miżuri kompensatorji attwali.
(118)
Abbażi ta’ dan ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar dannuż, jeżistux raġunijiet konvinċenti li għandhom iwasslu għall-konklużjoni li mhijiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(119)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan ġie kkonfermat bl-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservat wara l-impożizzjoni tal-miżuri kompensatorji fl-2004. B’mod partikolari, il-fatt li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-profittabilità tagħha fil-ftit snin qabel il-PIR jikkuntrasta sew mas-sitwazzjoni ta’ qabel l-impożizzjoni tal-miżuri. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni tilfet f’mod konsistenti s-sehem tas-suq filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu sostanzjalment fis-sehem tas-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Mingħajr l-eżistenza tal-miżuri, l-industrija tal-Unjoni probabbli tkun f’sitwazzjoni agħar.
3. Interess tal-importaturi/utenti
(120)
L-ebda wieħed mid-disa’ importaturi mhux relatati li ġew ikkuntattjati ma kkoopera.
(121)
Sbatax-il utent ressaq u ppreżenta tweġibiet għall-kwestjonarju. Filwaqt li l-maġġoranza tal-utenti ma akkwistawx elettrodi tal-grafita mill-Indja għal ħafna snin, u għalhekk jibqgħu newtrali fir-rigward ta’ kontinwazzjoni possibbli tal-miżuri, sitt utenti, mill-anqas sa ċertu punt, użaw elettrodi Indjani. Erba’ utenti ddikjaraw li kontinwazzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-kompetizzjoni. Assoċjazzjoni waħda (Eurofer) opponiet bil-qawwa l-kontinwazzjoni tal-miżuri u ddikjarat li l-miżuri rriżultaw fl-irtirar tal-esportaturi Indjani mis-suq tal-UE. L-assoċjazzjoni tallega li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri ttellef il-produtturi tal-azzar fl-iżvilupp ta’ sorsi alternattivi ta’ provvista u tippermetti lill-industrija tal-Unjoni biex tkompli jkollha, pożizzjoni dominanti qrib duwopolju. Madankollu, jidher ċar mill-iżvilupp tal-importazzjonijiet Indjani wara l-impożizzjoni tal-miżuri, li l-irtirar daqshekk kbir ma seħħx; minflok l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-elettrodi tal-grafita dejjem aktar qed jidħlu fis-suq tal-Unjoni minn numru ta’ pajjiżi terzi oħra. Fir-rigward tal-qawwa tal-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq, huwa mfakkar li s-sehem tas-suq tagħha naqas bi kważi 16-il punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (81) hawn fuq). Fl-aħħar nett, din l-assoċjazzjoni ammettiet ukoll li l-elettrodi tal-grafita jirrappreżentaw biss komponent relattivament żgħir tal-ispejjeż totali tal-manifatturi tal-azzar.
(122)
Ta’ min ifakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, instab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri m’għandux ikun sinifikanti għall-utenti (10). Minkejja l-eżistenza tal-miżuri għal ħames snin, l-importaturi/utenti fl-Unjoni komplew jakkwistaw il-provvisti tagħhom, inter alia, mill-Indja. L-ebda indikazzjoni ma tressqet lanqas li kien hemm diffikultajiet fis-sejba ta’ sorsi oħra. Barra minn hekk, ta’ min ifakkar li, fir-rigward tal-effetti tal-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-utenti, ġie konkluż fl-investigazzjoni oriġinali li, minħabba l-inċidenza negliġibbli tal-ispejjeż tal-elettrodi tal-grafita fuq l-industriji tal-utenti, huwa improbabbli li kwalunkwe żieda fl-ispejjeż ikollha effett sinifikanti fuq l-industrija tal-utenti. L-ebda indikazzjoni tal-kuntrarju ma nstabet wara l-impożizzjoni tal-miżuri. Għalhekk ġie konkluż li huwa improbabbli li ż-żamma tal-miżuri kompensatorji jkollha effett serju fuq l-importaturi/utenti fl-Unjoni.
4. Konklużjoni
(123)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, ġie konkuż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri kompensatorji attwali.
H. MIŻURI KOMPENSATORJI
(124)
Il-partijiet kollha ġew informati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu għas-sottomissjoni tal-kummenti wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw kunsiderazzjoni fejn neċessarju.
(125)
Isegwi minn dak imsemmi hawn fuq li, kif previst fl-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri kompensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita, li joriġinaw mill-Indja għandhom jinżammu. Ta’ min ifakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f’dazji ad valorem.
(126)
Ir-rati tad-dazju kompensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodott minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma tistax tibbenefika minn dawn ir-rati u għandha tkun soġġetta għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(127)
Kwalunkwe talba li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju kompensatorji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem ta’ entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (11) minnufih bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija konnessi mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat b’mod xieraq billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ elettrodi tal-grafita tat-tip użat għall-fran elettriċi, b’densità apparenti ta’ 1,65 g/ċm3 jew iżjed u reżistenza elettrika ta’ 6,0 μ.μ.m jew anqas, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 (kodiċi TARIC 8545110010) u żnienen użati għat-tali elettrodi, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 (kodiċi TARIC 8545909010) kemm jekk huma importati flimkien u kemm jekk joriġinaw separatament mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju Definittiv
(%)
Kodiċi TARIC Addizzjonali
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,2
A999
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Diċembru 2010.