NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 267/2010
ze dne 24. března 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě v odvětví pojišťovnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1534/91 ze dne 31. května 1991 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě v odvětví pojišťovnictví (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a), b), c) a e) uvedeného nařízení,
poté, co zveřejnila návrh tohoto nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EHS) č. 1534/91 zmocňuje Komisi k použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) prostřednictvím nařízení na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě v odvětví pojišťovnictví, jejichž předmětem je spolupráce v těchto oblastech:
-
stanovení společných sazeb rizikového pojistného, založených na společně zjištěné statistice nebo na počtu pojistných událostí,
-
sestavení vzoru všeobecných pojistných podmínek,
-
společné krytí určitých druhů rizik,
-
likvidace pojistných událostí,
-
kontrola a uznání zabezpečovacích opatření,
-
sestavování seznamů zvýšených rizik a výměna příslušných informací.
(2)
Podle nařízení (EHS) č. 1534/91 přijala Komise nařízení (ES) č. 358/2003 ze dne 27. února 2003 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě v odvětví pojišťovnictví (3). Platnost nařízení (ES) č. 358/2003 končí dnem 31. března 2010.
(3)
Nařízení (ES) č. 358/2003 neuděluje výjimku dohodám týkajícím se likvidace pojistných událostí a sestavování seznamů zvýšených rizik a výměny příslušných informací. Komise měla za to, že postrádá dostatečnou zkušenost při projednávání jednotlivých případů, aby využila pravomoci udělené nařízením (EHS) č. 1534/91 v těchto dvou oblastech. Tato situace se nezměnila. Ačkoliv nařízení (ES) č. 358/2003 udělilo výjimku pro sestavování vzoru všeobecných pojistných podmínek a pro kontrolu a uznávání zabezpečovacích opatření, toto nařízení by tak nemělo činit, jelikož při přezkumu Komise týkajícím se fungování nařízení (ES) č. 358/2003 bylo zjištěno, že již není nutné zahrnout tyto dohody do nařízení o blokové výjimce pro dané odvětví. Jelikož tyto dvě kategorie dohod nejsou specifické pro odvětví pojišťovnictví, a jak prokázal přezkum, mohou vyvolat určité obavy z narušení hospodářské soutěže, je vhodnější, aby se na ně vztahovalo vlastní hodnocení.
(4)
Na základě veřejné konzultace, která byla zahájena dne 17. dubna 2008, přijala Komise dne 24. března 2009 zprávu Evropskému parlamentu a Radě o fungování nařízení (ES) č. 358/2003 (dále jen „zpráva“) (4). Ve zprávě a připojeném pracovním dokumentu (dále jen „pracovní dokument“) byly navrženy předběžné změny nařízení (ES) č. 358/2003. Dne 2. června 2009 uspořádala Komise veřejnou schůzku se zúčastněnými stranami, včetně zástupců odvětví pojišťovnictví, spotřebitelských organizací a vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž, která se týkala zjištění a návrhů obsažených ve zprávě a pracovním dokumentu.
(5)
Toto nařízení by mělo zajišťovat účinnou ochranu hospodářské soutěže, přinést výhody spotřebitelům a poskytnout přiměřenou právní jistotu podnikům. Při snaze o dosažení těchto cílů je nutno vzít v úvahu zkušenosti Komise v této oblasti a výsledky konzultací vedoucích k přijetí tohoto nařízení.
(6)
Nařízení (EHS) č. 1534/91 vyžaduje, aby nařízení Komise o blokové výjimce definovalo kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, pro něž platí, určilo omezení nebo ustanovení, jež smí nebo nesmí být obsažena v dohodách, rozhodnutích a jednání ve vzájemné shodě, a určilo ustanovení, která musí být obsažena v dohodách, rozhodnutích a jednání ve vzájemné shodě, nebo jiné podmínky, jež musí být splněny.
(7)
Je však vhodné zachovat přístup přijatý v nařízení (ES) č. 358/2003, které položilo důraz na definování kategorií dohod, které jsou vyňaty do určité úrovně podílu na trhu, a na bližší určení omezení nebo ustanovení, která nesmí být v těchto dohodách obsažena.
(8)
Je třeba omezit výhody blokové výjimky stanovené tímto nařízením na ty dohody, u nichž se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy formou nařízení není nezbytné vymezit ty dohody, které mohou spadat do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Zároveň se také nelze domnívat, že dohody, které nemohou využívat tohoto nařízení, spadají pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy nebo nesplňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Při jednotlivém hodnocení dohod podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy je nutné vzít v úvahu řadu činitelů, zejména strukturu relevantního trhu.
(9)
Spolupráce mezi pojišťovnami nebo v rámci sdružení pojišťoven při kompilaci informací (což může zahrnovat rovněž určité statistické výpočty), jež umožňuje výpočet průměrných nákladů na pokrytí určitého rizika v minulosti nebo, u životního pojištění, vypracování tabulky úmrtnosti nebo četnosti onemocnění, úrazů nebo invalidity, umožňuje zlepšit znalost rizik a usnadňuje výpočet sazby pojistného za rizika u jednotlivých společností. To může zase usnadnit vstup na trh, a tím se stát přínosem pro spotřebitele. Totéž platí pro společné studie o pravděpodobném dopadu vnějších okolností, které mohou ovlivnit četnost nebo rozsah pojistných událostí nebo výnos různých typů investic. Je však nezbytné zajistit, aby taková spolupráce byla vyňata pouze v rozsahu, v jakém je nezbytná pro dosažení těchto cílů. Je tudíž vhodné stanovit, aby dohody o hrubém pojistném vyňaty nebyly. Hrubé pojistné může být ve skutečnosti nižší než částky, které udávají výsledky dotyčných kompilací, tabulek nebo studií, jelikož pojistitelé mohou využít výnosy svých investic k snížení hrubého pojistného. Dotyčné kompilace, tabulky nebo studie by mimoto měly být nezávazné a sloužit pouze pro orientační účely. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na výměnu informací, která není nezbytná k dosažení cílů stanovených v tomto bodě odůvodnění.
(10)
Čím užší jsou kategorie, do nichž se řadí statistika nákladů na krytí určitého rizika v minulosti, tím volněji mohou pojišťovny rozlišovat hrubé pojistné při jeho výpočtu. Je tudíž vhodné vyjmout společné kompilace minulých nákladů na rizika pod podmínkou, že dostupné statistické údaje jsou k dispozici tak podrobně a s takovým rozlišením, které by vyhovovalo z pojistně-matematického hlediska.
(11)
Přístup ke společným kompilacím, tabulkám a výsledkům studií je navíc nezbytný jak pro pojišťovny působící na dotyčném zeměpisném nebo produktovém trhu, tak i pro ty, které uvažují o vstupu na trh. Přístup k těmto kompilacím, tabulkám a výsledkům studií může mít obdobně význam pro organizace spotřebitelů nebo organizace zákazníků. Pojišťovnám, které na dotyčném trhu dosud nepůsobí, a organizacím spotřebitelů nebo zákazníků musí být umožněn přístup k těmto kompilacím, tabulkám a výsledkům studií za přiměřených, dostupných a nediskriminačních podmínek ve srovnání s pojišťovnami, které již na trhu působí. Tyto podmínky mohou zahrnovat například závazek ze strany pojišťovny, která ještě nepůsobí na trhu, poskytovat statistické informace o pojistných událostech, pokud by na trh vstoupila, a mohou zahrnovat rovněž členství ve sdružení pojistitelů odpovědném za kompilace. Výjimka z povinnosti poskytnout přístup organizacím spotřebitelů a organizacím zákazníků by měla být možná z důvodu veřejné bezpečnosti, například pokud informace souvisejí s bezpečnostními systémy jaderných elektráren nebo nedostatky systémů pro předcházení povodním.
(12)
Spolehlivost společných kompilací, tabulek a studií je tím vyšší, čím větší je objem statistických údajů, na nichž se zakládá. Pojistitelé s vysokým podílem na trhu mohou sami vytvářet dostatečný objem statistických údajů, aby byli schopni provádět spolehlivé kompilace, což pojistitelé s nízkým podílem na trhu nemohou a u nových účastníků trhu je ještě méně pravděpodobné, že by mohli takovéto statistické údaje vytvářet. Zahrnutí informací od všech pojistitelů na trhu, včetně velkých pojistitelů, do takovýchto společných kompilací, tabulek a studií v zásadě podporuje hospodářskou soutěž tím, že pomáhá menším pojistitelům a usnadňuje vstup na trh. Vzhledem k této specifičnosti odvětví pojišťovnictví není vhodné podmínit jakékoliv výjimky pro tyto společné kompilace, tabulky a studie prahovou hodnotou podílu na trhu.
(13)
Skupiny soupojištění nebo souzajištění mohou být za určitých omezených okolností nezbytné, aby zúčastněné podniky skupiny mohly poskytovat soupojištění nebo souzajištění rizik, pro něž by v případě neexistence této skupiny mohli nabídnout pouze nedostatečné krytí. Tyto typy skupin obvykle nevedou k omezení hospodářské soutěže podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy, nejsou tudíž touto smlouvou zakázány.
(14)
Skupiny soupojištění nebo souzajištění mohou pojistitelům a zajistitelům umožnit poskytování pojištění nebo zajištění rizik i v případě, že spojení přesahuje to, co je nezbytné k zajištění krytí tohoto rizika. Takovéto skupiny však mohou představovat omezení hospodářské soutěže, jako je slaďování pojistných podmínek či dokonce výše krytí a pojistného. Je tudíž vhodné stanovit okolnosti, za nichž takové skupiny mohou výjimky využít.
(15)
U zcela nových rizik není možné vědět dopředu, jaký upisovací objem je nezbytný ke krytí rizika, ani to, zda za účelem poskytování zvláštního typu dotyčného pojištění mohou společně existovat dvě nebo více skupin. Dohoda o spojení nabízející soupojištění nebo souzajištění takových nových rizik může být tudíž po určitou dobu vyňata bez prahové hodnoty podílu na trhu. Tři roky by měly představovat přiměřené období pro vytvoření dostatečného objemu informací o pojistných událostech k určení, zda je konkrétní skupina nezbytná, či nikoli.
(16)
Rizika, která dříve neexistovala, by se měla považovat za nová rizika. Riziko však lze za výjimečných okolností považovat za nové riziko, pokud je na základě objektivní analýzy zjištěno, že se charakter rizika změnil natolik výrazně, že není možné vědět dopředu, jaký upisovací objem je nezbytný ke krytí tohoto rizika.
(17)
U rizik, která nejsou nová, mohou takové skupiny soupojištění nebo souzajištění, které s sebou nesou omezení hospodářské soutěže, za určitých omezených okolností využívat výhod, pokud odůvodní výjimku podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy, i když by mohly být nahrazeny dvěma nebo více konkurenčními pojišťovacími subjekty. Mohou například umožnit zúčastněným podnikům získat nezbytné zkušenosti v dotyčné oblasti pojištění nebo mohou umožňovat úspory nákladů nebo snížení hrubého pojistného prostřednictvím společného zajištění za výhodných podmínek. Jakákoli výjimka by se však měla omezovat na dohody, které zúčastněným podnikům neumožňují vyloučit hospodářskou soutěž s ohledem na podstatnou část dotyčných produktů. Spotřebitelům mohou skupiny přinést výhody pouze v případě, existuje-li dostatečná hospodářská soutěž na relevantních trzích, na nichž skupiny působí. Tuto podmínku je nutno považovat za splněnou, pokud podíl určité skupiny na trhu je nižší než prahová hodnota, a lze tudíž předpokládat, že tato skupina je vystavena skutečné nebo potenciální hospodářské soutěži ze strany podniků, které se neúčastní této skupiny.
(18)
Toto nařízení by proto mělo udělit výjimku každé skupině soupojištění nebo souzajištění, která existuje déle než tři roky nebo která nebyla zřízena za účelem krytí nového rizika, pod podmínkou, že společný podíl zúčastněných podniků na trhu nepřekročí určité prahové hodnoty. Prahová hodnota pro soupojišťovací skupiny by měla být nižší, jelikož soupojišťovací skupiny mohou sdílet jednotné pojistné podmínky a hrubé pojistné. Za účelem posouzení, zda skupina splňuje podmínku týkající se podílu na trhu, je nutno sečíst celkový podíl zúčastněných podniků na trhu. Podíl na trhu každého zúčastněného podniku vychází z celkového hrubého příjmu daného zúčastněného podniku z pojistného, jak v rámci skupiny, tak mimo ni na stejném relevantním trhu. Tyto výjimky by se však měly uplatnit pouze tehdy, jestliže dotyčná skupina splňuje ostatní podmínky stanovené v tomto nařízení, jež mají za cíl snížit na minimum omezení hospodářské soutěže mezi zúčastněnými podniky ve skupině. V takovýchto případech je nezbytná individuální analýza s cílem určit, zda jsou či nejsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.
(19)
S cílem usnadnit uzavírání dohod, z nichž některé mohou obsahovat významná investiční rozhodnutí, by doba platnosti tohoto nařízení měla být stanovena na sedm let.
(20)
Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (5), pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahují výjimky uvedené v tomto nařízení, nicméně má dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(21)
Orgán pro hospodářskou soutěž členského státu může odejmout možnost využívat toto nařízení podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 na území členského státu nebo na jeho části; pokud v konkrétním případě dohoda, na kterou se vztahuje výjimka upravená tímto nařízením, má dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, na území členského státu nebo na jeho části a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(22)
Při určování, zda by měla být podle článku 29 nařízení (ES) č. 1/2003 odejmuta možnost využívat toto nařízení, mohou mít v tomto ohledu zvláštní význam proti soutěžní účinky vyplývající z existence vazeb mezi skupinou soupojištění nebo souzajištění a/nebo jejími zúčastněnými podniky a ostatními skupinami a/nebo jejich zúčastněnými podniky na stejném relevantním trhu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
DEFINICE
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„dohodou“ se rozumí dohoda, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě;
2)
„zúčastněnými podniky“ se rozumí podniky, které jsou smluvními stranami, a s nimi spojené podniky;
3)
„spojenými podniky“ se rozumí
a)
podniky, v nichž smluvní strana přímo nebo nepřímo
i)
může vykonávat více než polovinu hlasovacích práv nebo
ii)
může jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik nebo
iii)
má právo spravovat záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo nebo nepřímo v podniku, který je stranou dohody, vykonávat práva uvedená v písmenu a);
c)
podniky, ve kterých může podnik uvedený v písmenu b) přímo nebo nepřímo vykonávat práva uvedená v písmenu a);
d)
podniky, ve kterých může smluvní strana spolu s jedním či více podniky uvedenými v písmenech a), b) nebo c) nebo ve kterých mohou dva či více z posledně uvedených podniků společně vykonávat práva uvedená v písmenu a);
e)
podniky, v nichž vykonávají práva uvedená v písmenu a) společně
i)
smluvní strany nebo jejich spojené podniky uvedené v písmenech a) až d) nebo
ii)
jedna nebo více smluvních stran nebo jeden či více s nimi spojených podniků uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran;
4)
„soupojišťovacími skupinami“ se rozumí skupiny zřízené pojišťovnami přímo nebo prostřednictvím makléřů či zplnomocněných zástupců, vyjma soupojišťovacích dohod ad hoc na trhu s upisováním, při němž je určitá část daného rizika kryta vedoucím pojistitelem a zbývající část rizika je kryta ostatními pojistiteli, kteří jsou vyzváni ke krytí tohoto zbývajícího rizika, které
a)
se dohodly na tom, že upíší na jméno a na účet všech účastníků skupiny pojištění uvedené kategorie rizik nebo
b)
svěří upsání a řízení pojištění specifické kategorie rizik jejich jménem a na jejich účet jedné z pojišťoven, společnému makléři nebo společnému orgánu zřízenému za tímto účelem;
5)
„souzajišťovacími skupinami“ se rozumí skupiny zřízené pojišťovnami přímo nebo prostřednictvím makléřů či zplnomocněných zástupců, případně s pomocí jedné nebo více zajišťoven, vyjma dohod o souzajištění ad hoc na trhu s upisováním, při němž je určitá část daného rizika kryta vedoucím pojistitelem a zbývající část rizika je kryta ostatními pojistiteli, kteří jsou vyzváni ke krytí zbývajícího rizika, za účelem
a)
vzájemného zajištění všech nebo části závazků, pokud jde o specifickou kategorii rizik;
b)
okrajově za účelem přijetí na jméno a na účet všech účastníků zajištění téže kategorie rizik;
6)
„novými riziky“ se rozumí
a)
rizika, která dříve neexistovala a jejichž pojistné krytí vyžaduje vývoj zcela nového pojistného produktu, který není ani rozšířením, vylepšením či nahrazením stávajícího pojistného produktu, nebo
b)
ve výjimečných případech rizika, u kterých bylo na základě objektivní analýzy zjištěno, že se jejich charakter změnil natolik výrazně, že není možné vědět dopředu, jaký upisovací objem je nezbytný ke krytí tohoto rizika;
7)
„hrubým pojistným“ se rozumí cena, která je účtována kupujícímu pojistky.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ KOMPILACE, TABULKY A STUDIE
Článek 2
Výjimka
Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a podle ustanovení tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije na dohody uzavřené mezi dvěma nebo více společnostmi v odvětví pojišťovnictví pokud jde o
a)
společnou kompilaci a šíření informací nezbytných pro tyto účely:
i)
výpočet průměrných nákladů na krytí uvedených rizik v minulosti (dále jen „kompilace“),
ii)
vytváření tabulek úmrtnosti a tabulek uvádějících četnost onemocnění, úrazů a invalidity v souvislosti s pojištěním zahrnujícím prvek kapitalizace (dále jen „tabulky“);
b)
společné provádění studií pravděpodobného dopadu obecných vnějších okolností zúčastněných podniků na četnost nebo rozsah budoucích pojistných událostí pro dané riziko nebo kategorii rizik nebo na ziskovost různých typů investic (dále jen „studie“) a šíření výsledků těchto studií.
Článek 3
Podmínky vynětí
1. Výjimka uvedená v čl. 2 písm. a) se použije pod podmínkou, že kompilace nebo tabulky
a)
se vztahují k vybranému počtu rizikových let jako sledovanému období a které se týkají stejných nebo srovnatelných rizik v dostatečném počtu, aby vznikl základ, který by byl statisticky vyhodnotitelný a na základě kterého by mohly být číselně vyjádřeny, mimo jiné
i)
počty pojistných událostí během uvedeného období,
ii)
počty jednotlivých rizik pojištěných v každém roce ve vybraném sledovaném období,
iii)
úhrn provedených nebo splatných plateb, pokud jde o pojistné události vzniklé v uvedeném období,
iv)
souhrn pojistných částek za každý rizikový rok ve vybraném sledovaném období;
b)
zahrnují co nejpodrobnější přehled dostupných statistických údajů, který by vyhovoval z pojistně-matematického hlediska;
c)
v žádném případě neobsahují nepředvídané výdaje, příjem odvozený z rezerv, správní nebo obchodní náklady nebo fiskální či parafiskální příspěvky a nezohledňují výnosy z investic, ani předpokládané zisky.
2. Výjimky uvedené v článku 2 se použije pod podmínkou, že výsledné kompilace, tabulky nebo studie
a)
neoznačují dotyčnou pojišťovnu nebo kteréhokoliv pojištěnce;
b)
po svém dokončení a šíření obsahují sdělení, že nejsou závazné;
c)
neobsahují žádný údaj o výši hrubého pojistného;
d)
jsou zpřístupněny za přiměřených, dostupných a nediskriminačních podmínek kterékoli pojišťovně, která si vyžádá jejich kopii, včetně pojišťoven, které nepůsobí na zeměpisném trhu nebo trhu produktu, k nimž se tyto kompilace, tabulky nebo studie vztahují;
e)
jsou s výjimkou případu, kdy je nezveřejnění objektivně opodstatněno důvody veřejné bezpečnosti, zpřístupněny za přiměřených, dostupných a nediskriminačních podmínek organizacím spotřebitelů nebo organizacím zákazníků, které si vyžádají přístup k těmto kompilacím, tabulkám nebo studiím, a to za konkrétních a přesných podmínek z řádně opodstatněného důvodu.
Článek 4
Dohody, na které se výjimka nevztahuje
Výjimky uvedené v článku 2 se nepoužijí, pokud zúčastněné podniky přijmou závazek nebo se zavážou vzájemně či zavážou jiné podniky nepoužívat kompilace nebo tabulky, jež se liší od těch, které jsou uvedeny v čl. 2 písm. a), nebo se neodchýlit od výsledků studií uvedených v čl. 2 písm. b).
KAPITOLA III
SPOLEČNÉ KRYTÍ URČITÝCH DRUHŮ RIZIK
Článek 5
Výjimka
Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a s výhradou ustanovení tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nevztahuje na dohody uzavřené mezi dvěma či více podniky v odvětví pojišťovnictví, pokud jde o vytváření a fungování skupin pojišťoven nebo pojišťoven a zajišťoven pro společné krytí specifických kategorií rizik ve formě soupojištění a souzajištění.
Článek 6
Použití výjimky a prahové hodnoty podílu na trhu
1. Pokud jde o soupojišťovací nebo souzajišťovací skupiny, které jsou vytvořeny výhradně za účelem krytí nových rizik, výjimka uvedená v článku 5 se použije v období tří let ode dne prvního zřízení skupiny bez ohledu na podíl skupiny na trhu.
2. Pokud jde o soupojišťovací nebo souzajišťovací skupiny, které nespadají do oblasti působnosti odstavce 1, výjimka uvedená v článku 5 se použije po dobu platnosti tohoto nařízení pod podmínkou, že společný podíl zúčastněných podniků na trhu nepřekročí
a)
20 % relevantního trhu v případě soupojišťovacích skupin;
b)
25 % relevantního trhu v případě souzajišťovacích skupin.
3. Při výpočtu podílu zúčastněného podniku na relevantním trhu se vezme v úvahu
a)
podíl zúčastněného podniku na trhu v rámci dotyčné skupiny;
b)
podíl zúčastněného podniku v rámci jiné skupiny na stejném relevantním trhu jako v případě dotyčné skupiny, jejímž členem je zúčastněný podnik, a
c)
podíl zúčastněného podniku na stejném relevantním trhu jako v případě dotyčné skupiny mimo jakoukoli skupinu.
4. Pro účely použití prahových hodnot podílu na trhu podle odstavce 2 se použijí tato pravidla:
a)
podíl na trhu se vypočítá na základě hrubého příjmu z pojistného; nejsou-li k dispozici údaje o hrubém příjmu z pojistného, lze ke stanovení podílu dotyčného podniku na trhu použít odhady založené na spolehlivých informacích o trhu, včetně poskytnutého pojistného krytí nebo hodnoty pojištěného rizika;
b)
podíl na trhu se vypočítává na základě údajů z předchozího kalendářního roku.
5. Pokud podíl na trhu uvedený v odst. 2 písm. a) nejdříve nepřesahuje 20 %, následně však vzroste nad tuto úroveň, aniž by překročil 25 %, výjimka stanovená v článku 5 se použije i nadále po dobu dvou po sobě jdoucích kalendářních let následujících po roce, v němž byla poprvé překročena 20 % prahová hodnota.
6. Pokud podíl na trhu uvedený v odst. 2 písm. a) nejdříve nepřesahuje 20 %, avšak následně vzroste nad 25 %, výjimka stanovená v článku 5 se použije i nadále po dobu jednoho kalendářního roku následujícího po roce, v němž byla poprvé překročena 25 % prahová hodnota.
7. Výhodu z odstavců 5 a 6 nelze kombinovat tak, aby bylo překročeno období dvou kalendářních let.
8. Pokud podíl na trhu uvedený v odst. 2 písm. b) nejdříve nepřesahuje 25 %, následně však vzroste nad tuto úroveň, aniž by překročil 30 %, výjimka stanovená v článku 5 se použije i nadále po dobu dvou po sobě jdoucích kalendářních let následujících po roce, v němž byla poprvé překročena 25 % prahová hodnota.
9. Pokud podíl na trhu uvedený v odst. 2 písm. b) nejdříve nepřesahuje 25 %, avšak následně vzroste nad 30 %, výjimka stanovená v článku 5 se použije i nadále po dobu jednoho kalendářního roku následujícího po roce, v němž byla poprvé překročena 30 % prahová hodnota.
10. Výhodu z odstavců 8 a 9 nelze kombinovat tak, aby bylo překročeno období dvou kalendářních let.
Článek 7
Podmínky vynětí
Výjimka uvedená v článku 5 se použije pod podmínkou, že
a)
každý zúčastněný podnik má právo vystoupit ze skupiny s přiměřenou výpovědní lhůtou, aniž by podléhal jakýmkoliv sankcím;
b)
pravidla skupiny nezavazují žádný zúčastněný podnik skupiny pojistit nebo zajistit prostřednictvím skupiny riziko druhu, který skupina kryje, ani neomezují žádný zúčastněný podnik skupiny, aby pojišťoval nebo zajišťoval, celkově nebo částečně, takové riziko mimo skupinu;
c)
pravidla skupiny neomezují činnost skupiny nebo zúčastněných podniků na pojištění nebo zajištění rizik nacházejících se v jakékoli zeměpisné části Unie;
d)
dohoda neomezuje výkon nebo prodej;
e)
dohoda nepřiděluje trhy nebo zákazníky a
f)
zúčastněné podniky souzajišťovací skupiny se nedohodnou na hrubém pojistném, které účtují v přímém pojištění.
KAPITOLA IV
KONEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 8
Přechodné období
Zákaz uvedený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se v období od 1. dubna 2010 do 30. září 2010 nevztahuje na dohody již platné ke dni 31. března 2010 a které nesplňují podmínky pro výjimku podle tohoto nařízení, ale které splňují podmínky pro výjimku podle nařízení (ES) č. 358/2003.
Článek 9
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2010.
Jeho použitelnost skončí dnem 31. března 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 267/2010
tal-24 ta’ Marzu 2010
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal ċerti kategoriji ta’ akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma fis-settur tal-assigurazzjoni
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1534/91 tal-31 ta’ Mejju 1991 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 85(3) tat-Trattat għal ċerti kategoriji ta’ ftehim, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma fis-settur tal-assigurazzjoni (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 1(1)(a), (b), (c) u (e) tiegħu,
Wara li ppubblikat abbozz ta’ dan ir-Regolament,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KEE) Nru 1534/91 jagħti l-poter lill-Kummissjoni biex tapplika l-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (2) permezz ta’ regolament għal ċerti kategoriji ta’ akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma fis-settur tal-assigurazzjoni li għandhom bħala l-għan tagħhom il-kooperazzjoni fir-rigward ta’:
-
l-istabbiliment ta’ tariffi komuni ta’ premium ta’ riskju bażati fuq statistiċi aċċertati kollettivament jew fuq in-numru ta’ pretensjonijiet,
-
it-twaqqif ta’ kundizzjonijiet komuni ta’ polza standard,
-
il-kopertura komuni ta’ ċerti tipi ta’ riskji,
-
ir-riżoluzzjoni ta’ pretensjonijiet,
-
l-ittestjar u l-aċċettazzjoni ta’ apparat ta’ sigurtà,
-
reġistri ta’, u informazzjoni dwar, riskji aggravati.
(2)
Skont ir-Regolament (KEE) Nru 1534/91, il-Kummissjoni adottat ir-Regolament (KE) Nru 358/2003 tas-27 ta’ Frar 2003 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 81(3) tat-Trattat għal ċerti kategoriji ta’ ftehim, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma fis-settur tal-assigurazzjoni (3). Ir-Regolament (KE) Nru 358/2003 jiskadi fil-31 ta’ Marzu 2010.
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 358/2003 ma jipprovdix għall-eżenzjoni ta’ akkordji li jikkonċernaw ir-riżoluzzjoni ta’ pretensjonijiet u reġistri ta’, u informazzjoni dwar, riskji aggravati. Il-Kummissjoni kkunsidrat li kienet nieqsa minn esperjenza suffiċenti fit-trattazzjoni ta’ każijiet individwali biex tagħmel użu mill-awtorità mogħtija mir-Regolament (KEE) Nru 1534/91 f’dawn l-oqsma. Dik is-sitwazzjoni ma tbiddlitx. Barra dan, minkejja li r-Regolament (KE) Nru 358/2003 ta eżenzjoni għall-istabbiliment ta’ kundizzjonijiet ta’ politika standard u l-ittestjar u l-aċċettazzjoni ta’ apparat ta’ sigurtà, dan ir-Regolament m’għandux jagħmel dan minħabba li l-analiżi tal-Kummissjoni dwar it-tħaddim tar-Regolament (KE) Nru 358/2003 wriet li ma kienx iktar neċessarju li tali akkordji jiġu inklużi f’regolament ta’ eżenzjoni sħiħa ta’ kategorija speċifika. Fil-kuntest ta’ fejn dawk iż-żewġ kategoriji ta’ akkordji mhumiex speċifiċi għas-settur tal-assigurazzjoni u, kif uriet ir-reviżjoni, jistgħu jagħtu lok għal ċertu tħassib dwar il-kompetizzjoni, huwa aktar adatt li jkunu suġġetti għall-awto-valutazzjoni.
(4)
Wara konsultazzjoni pubblika mnedija fis-17 ta’ April 2008, il-Kummissjoni adottat, fl-24 ta’ Marzu 2009, rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament tar-Regolament (KE) Nru 358/2003 (4) (ir-Rapport). Fir-Rapport u d-Dokument ta’ Ħidma li jakkumpanjah saru proposti preliminari għall-emendar tar-Regolament (KE) Nru 358/2003. Fit-2 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni organizzat laqgħa pubblika mal-partijiet interessati, inklużi r-rappreżentanti tas-settur tal-assigurazzjoni, l-organizzazzjonijiet tal-konsumatur u l-awtoritajiet nazzjonali tal-kompetizzjoni, dwar ir-riżultati u l-proposti fir-Rapport u d-Dokument ta’ Ħidma.
(5)
Dan ir-Regolament għandu jiżgura ħarsien effettiv tal-kompetizzjoni filwaqt li jipprovdi benefiċċji għall-konsumaturi u ċertezza legali adegwata għall-impriżi. L-insegwiment ta’ dawn l-għanijiet għandu jieħu inkunsiderazzjoni l-esperjenza tal-Kummissjoni f’dan il-qasam, u r-riżultati tal-konsultazzjonjiet li wasslu għall-adozzjoni tar-Regolament.
(6)
Ir-Regolament (KEE) Nru 1534/91 jitlob li r-regolament ta’ eżenzjoni tal-Kummissjonij iddefinixxi l-kategoriji ta’ akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma li japplika għalihom, jispeċifika r-restrizzjonijiet jew klawżoli li jistgħu, jew ma jistgħux, jidhru fl-akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma, u jispeċifika l-klawżoli li għandhom jidhru fl-akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma jew il-kundizzjonijiet l-oħra li jridu jiġu sodisfatti.
(7)
Madankollu, huwa xieraq li jitkompla l-approċċ meħud fir-Regolament (KE) Nru 358/2003 li titqiegħed enfażi fuq id-definizzjoni ta’ kategoriji ta’ akkordji li huma eżenti sa ċertu livell ta’ sehem fis-suq u fuq il-preċiżazzjoni tar-restrizzjonijiet jew klawżoli li ma jinsabux f’dawn it-tipi ta’ akkordji.
(8)
Il-benefiċċju tal-eżenzjoni ta’ kategorija stabbilita b’dan ir-Regolament għandu jkun limitat għal dawk l-akkordji li fir-rigward tagħhom wieħed jista’ jassumi b’ċertezza suffiċjenti li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat. Għall-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat permezz ta’ regolament, mhuwiex neċessarju li jiġu definiti dawk l-akkordji li jistgħu jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat. Fl-istess ħin, ma hemm l-ebda preżunzjoni li dawk l-akkordji li ma jibbenefikawx minn dan ir-Regolament jew jaqgħu taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat jew jonqsu milli jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat. Fl-evalwazzjoni individwali tal-akkordji taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat, għandhom jittieħdu inkunsiderazzjoni diversi fatturi, u b’mod partikolari l-istruttura tas-suq fis-suq relevanti.
(9)
Il-kollaborazzjoni bejn l-impriżi ta’ assigurazzjoni jew fi ħdan l-assoċjazzjonijiet tal-impriżi fil-ġbir ta’ informazzjoni (li jista’ jinvolvi xi kalkoli statistiċi) li jippermetti l-kalkolu tal-ispiża medja tal-kopertura ta’ riskju speċifiku fil-passat jew, għal assigurazzjoni tal-ħajja, tabelli tar-rati tal-mortalità jew tal-frekwenza ta’ mard, inċidenti u invalidità, tagħmilha possibbli li jitjieb l-għarfien tar-riskji u tiffaċilita l-ikklassifikar tar-riskji għall-kumpaniji individwali. Dan min-naħa tiegħu jista’ jiffaċilita d-dħul fis-suq u b’hekk jibbenefika lill-konsumaturi. L-istess japplika għal studji konġunti dwar l-impatt probabbli ta’ ċirkostanzi estranji li jistgħu jinfluwenzaw il-frekwenza jew l-iskala tal-pretensjonijiet, jew kemm jirrendu tipi differenti ta’ investimenti. Madanakollu, huwa neċessarju li jiġi żgurat li tali kollaborazzjoni tkun eżentata biss sa fejn huwa neċessarju biex jintlaħqu dawn l-għanijiet. Huwa għalhekk xieraq li jiġi stabbilit b’mod partikolari li l-akkordji fuq premiums kummerċjali mhumiex eżentati. Fil-fatt, il-premiums kummerċjali jistgħu jkunu inqas mill-ammonti indikati mill-kumpilazzjonjiet, mit-tabelli jew mir-riżultati ta’ studji inkwistjoni, peress li l-assiguraturi jistgħu jużaw id-dħul mill-investimenti tagħhom sabiex inaqqsu l-premiums tagħhom. Barra dan, il-kumpilazzjonjiet, tabelli jew studji inkwistjoni għandhom ikunu mhux vinkolanti u jservu biss għal finijiet ta’ referenza. L-iskambju ta’ informazzjoni li mhijiex neċessarja sabiex jintlaħqu l-għanijiet stabbiliti f’din il-premessa m’għandux ikun kopert b’dan ir-Regolament.
(10)
Barra dan, aktar kemm ikunu stretti l-kategoriji li fihom huma miġbura l-istatistiki dwar l-ispiża tal-kopertura ta’ riskju speċifiku fil-passat, aktar ikun hemm lok għall-impriżi tal-assigurazzjonijiet li jiddifferenzjaw il-premiums kummerċjali tagħhom meta jikkalkolawhom. Huwa għaldaqstant xieraq li jiġu eżentati kumpilazzjonjiet konġunti ta’ spiża tar-riskju tal-passat bil-kundizzjoni li l-istatistiċi disponibbli jiġu pprovduti b’daqstant dettall u differenzjazzjoni daqskemm ikun attwalment adegwat.
(11)
Barra minn hekk, l-aċċess għall-kumpilazzjonijiet, tabelli u riżultati ta’ studji konġunti huwa meħtieġ kemm għall-impriżi ta’ assigurazzjoni attivi fis-suq ġeografiku jew ta’ prodotti inkwistjoni kif ukoll għal dawk li jkunu qed jikkunsidraw jekk jidħlux f’dak is-suq. B’mod simili l-aċċess għal tali kumpilazzjonjiet, tabelli u riżultati tal-istudji jista’ jkun ta’ valur għall-organizzazzjonijiet tal-konsumatur jew organizzazzjonijiet tal-klijenti. L-impriżi tal-assigurazzjoni li għadhom mhux attivi fis-suq inkwistjoni u l-organizzazzjonijiet tal-konsumatur jew tal-klijenti jridu jingħataw aċċess għal tali kumpilazzjonijiet, tabelli u riżultati tal-istudji b’termini raġonevoli, mhux projbittivi ekonomikament u mhux diskriminatorji, ipparagunati mill-impriżi tal-assigruazzjoni li diġà huma preżenti f’dak is-suq. Tali termini jistgħu pereżempju jinkludu impenn minn impriża tal-assigurazzjoni li għadha mhix preżenti fis-suq li tipprovdi informazzjoni statistika fuq il-pretensjonijiet, jekk qatt tidħol fis-suq u tista’ tinkludi wkoll sħubija fl-assoċjazzjoni tal-assiguraturi responsabbli għall-produzzjoni tal-kumpilazzjonijiet. Eċċezzjoni għal dan l-obbligu li jingħata aċċess lill-organizzazzjonijiet tal-konsumatur u organizzazzjonijiet tal-klijenti għandu jkun possibbli għal raġunijiet ta’ sigurtà pubblika, pereżempju fejn l-informazzjoni għandha x’taqsam ma’ sistemi ta’ sigurtà ta’ impjanti nukleari jew id-dgħjufija ta’ sistemi ta’ prevenzjoni tal-għargħar.
(12)
L-affidabbiltà tal-kumpilazzjonjiet, tabelli u studji konġunti tikber iktar ma jiżdied l-ammont ta’ statistiċi li fuqhom huma bbażati. L-assiguraturi li għandhom ishma kbar fis-suq jistgħu jiġġeneraw biżżejjed statistiċi internament biex ikunu jistgħu jagħmlu kumpilazzjonijiet ta’ min jorbot fuqhom, iżda jista’ jkun li dawk li għandhom ishma żgħar fis-suq ma jkunux jistgħu jagħmlu hekk, u dawk li jidħlu ġodda għandhom anqas probabbiltà li jiġġeneraw tali statistiċi. L-inklużjoni f’tali kumpilazzjonijiet, tabelli u studji konġunti ta’ informazzjoni mill-assiguraturi kollha f’suq, inklużi dawk li huma kbar, fil-prinċipju tippromwovi l-kompetizzjoni billi tgħin lill-assiguraturi iżgħar, u tiffaċilita d-dħul fis-suq. Minħabba din l-ispeċifiċità tas-settur tal-assigurazzjoni, mhux xieraq li xi eżenzjoni għal tali kumpilazzjonijiet, tabelli u studji konġunti tiġi soġġetta għal limiti tas-sehem fis-suq.
(13)
Pools ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassigurazzjoni, f’ċerti ċirkostanzi limitati, jistgħu jkunu neċessarji sabiex jippermettu lill-impriżi parteċipanti ta’ pool jipprovdu assigurazzjoni jew riassigurazzjoni għal riskji li għalihom huma jkunu jistgħu joffru biss kopertura insuffiċjenti fin-nuqqas tal-pool. Dawn it-tipi ta’ Pools ġeneralment ma jagħtux lok għal restrizzjoni tal-kompetizzjoni taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat u għaldaqstant mhux projbiti minnu.
(14)
Pools ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassigurazzjoni jistgħu jippermettu lill-assiguraturi u lir-riassiguraturi jipprovdu assigurazzjoni jew riassigurazzjoni għal riskji anki jekk il-pooling imur lil hinn minn dak li jkun neċessarju jiġi żgurat li tali riskju jiġi kopert. Madanakollu, tali pools jistgħu jinvolvu restrizzjonjiet tal-kompetizzjoni, bħalma hija l-istandardizzazzjoni tal-kundizzjonjiet tal-polza u anki tal-ammonti tal-kopertura u l-premiums. Huwa għalhekk xieraq li jiġu stabbiliti ċ-ċirkustanzi li fihom tali pools jistgħu jibbenefikaw mill-eżenzjoni.
(15)
Għal riskji ġenwinament ġodda mhuwiex possibbli li jkun hemm għarfien minn qabel ta’ x’kapaċità ta’ sottoskrizzjoni hija neċessarja biex tkopri r-riskju, lanqas jekk żewġ pools jew aktar jistgħux jikkoeżistu sabiex jipprovdu t-tip speċifiku ta’ assigurazzjoni kkonċernat. Arranġament ta’ pools li joffri l-ko-assigurazzjoni jew il-ko-riassigurazzjoni ta’ tali riskji ġodda jista’ għalhekk jiġi eżentat għal perjodu limitat ta’ żmien mingħajr limitu tas-sehem fis-suq. Tliet snin għandhom ikunu perjodu adegwat għall-kostituzzjoni ta’ informazzjoni storika suffiċjenti dwar pretensjonijiet biex tiġi stmata n-neċessità jew inkella n-nuqqas ta’ neċessità ta’ pool.
(16)
Riskji li ma kinux jeżistu qabel għandhom jiġu meqjusa bħala riskji ġodda. Madankollu, f’ċirkostanzi eċċezzjonali, riskju jista’ jitqies bħala riskju ġdid fejn analiżi oġġettiva tindika li n-natura tar-riskju tant inbidlet materjalment li mhux possibbli li wieħed ikun jaf minn qabel x’kapaċità ta’ sottoskrizzjoni hija meħtieġa biex jiġi kopert tali riskju.
(17)
Dwar riskji li mhumiex ġodda, pools ta’ ko-assigurazzjoni u ko-riassigurazzjoni li jinvolvu restrizzjoni tal-kompetizzjoni jistgħu wkoll, f’ċerti ċirkostanzi limitati, jinvolvu benefiċċji tant li jiġġustifikaw eżenzjoni taħt l-Artikolu 101(3) tat-Trattat, anke jekk dawn jistgħu jiġu sostitwiti b’żewġ entitajiet tal-assigurazzjoni kompetituri jew aktar. Dawn jistgħu, pereżempju, iħallu lill-impriżi parteċipanti tagħhom jiggwadanjaw l-esperjenza neċessarja fis-settur tal-assigurazzjoni kkonċernat, jew jistgħu jħallu riżerva ta’ nfiq, jew tnaqqis fil-premiums kummerċjali permezz ta’ riassigurazzjoni konġunta fuq termini vantaġġjużi. Madankollu, tali eżenzjoni għandha tkun limitata għal akkordji li ma jagħtux lill-impriżi involuti l-possibbiltà li jeliminaw il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ parti sostanjzali tal-prodotti inkwistjoni. Il-konsumaturi jistgħu effettivament jibbenefikaw biss minn pools jekk ikun hemm kompetizzjoni biżżejjed fl-oqsma li fihom joperaw il-pools. Din il-kundizzjoni għandha titqies li tkun ġiet sodisfatta meta s-sehem fis-suq ta’ pool jibqa’ taħt limitu partikolari u għaldaqstant jista’ jiġi preżunt li jkun soġġett għal kompetizzjoni effettiva attwali jew potenzjali minn impriżi li ma jkunux qed jipparteċipaw f’dak il-pool.
(18)
Dan ir-Regolament għandu għalhekk jagħti eżenzjoni lil kull tali pool ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassigurazzjoni li ilu jeżisti għal aktar minn tliet snin, jew li mhux magħmul sabiex ikopri xi riskju ġdid, bil-kondizzjoni li s-sehem fis-suq magħqud tal-impriżi parteċipanti ma jeċċedix ċerti limiti. Il-limitu għal pools ta’ ko-assigurazzjoni jrid ikun anqas minħabba li l-pools ta’ ko-assigurazzjoni jistgħu jinvolvu kondizzjonijiet ta’ polza uniformi u premiums kummerċjali. Għall-valutazzjoni dwar jekk il-pool jissodisfax il-kundizzjoni tas-sehem fis-suq, għandu jiżdied is-sehem globali tas-sehem fis-suq tal-impriżi parteċipanti. Is-sehem fis-suq ta’ kull impriża parteċipanti huwa bbażat fuq id-dħul gross globali mill-premiums ta’ dik l-impriża parteċipanti kemm f’dak il-pool kif ukoll barra minnu fl-istess suq rilevanti. Dawn l-eżenzjonijiet madankollu għandhom japplikaw biss jekk il-pool in kwistjoni jissodisfa l-kondizzjonijiet ulterjuri stabbiliti f’dan ir-Regolament, liema kondizzjonijiet huma ntiżi li jnaqqsu kemm jista’ jkun ir-restrizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn l-impriżi parteċipanti tal-pool. Tinħtieġ analiżi individwali f’każijiet bħal dawn, sabiex jiġi determinat jekk il-kundizzjonjiet stabbiliti f’dan ir-Regolament humiex sodisfatti jew le.
(19)
Sabiex tiġi faċilitata l-konklużjoni ta’ akkordji, li ftit minnhom jistgħu jinvolvu deċiżjonijiet sinifikattivi ta’ investiment, il-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi ffissat għal seba’ snin.
(20)
Il-Kummissjoni tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament, skont l-Artikolu 29(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 tas-16 ta’ Diċembru 2002 fuq l-implimentazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni mniżżlin fl-Artikoli 81 u 82 tat-Trattat (5), meta ssib li f’każ partikolari akkordju li japplikaw għalih l-eżenzjonijiet previsti f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(21)
L-awtorità tal-kompetizzjoni ta’ Stat Membru tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 fir-rigward tat-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew parti minnu, meta, f’każ partikolari, akkordju li japplikaw għalih l-eżenzjonijiet previsti f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew parti minnu, u fejn tali territorju għandu l-karatteristiċi kollha ta’ suq ġeografiku distint.
(22)
Fid-deċiżjoni dwar jekk il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament għandux jiġi rtirat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament (KE) Nru 1/2003, għandhom importanza partikolari l-effetti antikompetittivi li jistgħu jirriżultaw mill-eżistenza ta’ rabtiet bejn pool ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassugurazzjoni u/jew l-impriżi parteċipanti u pools oħra u/jew l-impriżi parteċipanti tagħhom fl-istess suq rilevanti,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“akkordju” tfisser akkordju, deċiżjoni ta’ assoċjazzjoni ta’ impriżi jew prattika miftiehma;
(2)
“impriżi parteċipanti” tfisser impriżi li huma parti fl-akkordju u l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom;
(3)
“impriżi konnessi” tfisser:
(a)
impriżi li fihom parti fl-akkordju, direttament jew indirettament:
(i)
ikollha s-setgħa li teżerċita iktar minn nofs id-drittijiet tal-vot, jew
(ii)
ikollha s-setgħa li taħtar aktar minn nofs il-membri tal-bord ta’ superviżjoni, tal-bord ta’ tmexxija jew ta’ korpi li jirrappreżentaw lill-impriża legalment, jew
(iii)
ikollha d-dritt li tiġġestixxi l-affarijiet tal-impriża;
(b)
impriżi li direttament jew indirettament ikollhom iddrittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) fuq parti fl-akkordju;
(c)
impriżi li fihom impriża msemmija fil-punt (b) ikollha, direttament jew indirettament, id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(d)
impriżi li fihom parti fl-akkordju flimkien ma’ waħda jew aktar mill-impriżi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c), jew li fihom tnejn jew aktar mill-impriżi tal-aħħar, konġuntament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(e)
impriżi li fihom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ikunu miżmuma konġuntament minn:
(i)
partijiet fl-akkordju jew l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d), jew
(ii)
parti waħda jew aktar fl-akkordju jew impriża konnessa waħda jew aktar tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d) u terz wieħed jew aktar.
(4)
“pools ta’ ko-assigurazzjoni” tfisser gruppi stabbiliti minn impriżi tal-assigurazzjoni direttament jew permezz ta’ sensala jew aġenti awtorizzati, bl-eċċezzjoni ta’ akkordji ta’ ko-assigurazzjoni ad-hoc fis-suq tas-sottoskrizzjoni, li permezz tagħhom ċerta parti minn riskju partikolari tkun koperta minn assiguratur ewlieni u l-parti li tibqa’ tar-riskju tkun koperta minn assiguraturi li jsegwu li jiġu mistiedna jkopru l-kumplament, li:
(a)
jiftiehmu li jissottoskrivu fl-isem u fl-interess tal-parteċipanti kollha, l-assigurazzjoni ta’ kategorija speċifika ta’ riskju; jew
(b)
jafdaw is-sottoskrizzjoni u l-amministrazzjoni tal-assigurazzjoni ta’ kategorija speċifika ta’ riskju, f’isimhom u fl-interess tagħhom, lil waħda mill-impriżi tal-assigurazzjoni, lil sensar komuni jew lil korp komuni stabbilit għal dan il-għan;
(5)
“pools ta’ ko-riassigurazzjoni” tfisser gruppi stabbiliti minn impriżi tal-assigurazzjoni direttament jew permezz ta’ sensar jew aġenti awtorizzati, possibbilment bl-għanjuna ta’ impriża ta’ riassigurazzjoni waħda jew aktar, bl-eċċezzjoni ta’ akkordji ta’ ko-riassigurazzjoni ad-hoc fis-suq tas-sottoskrizzjoni, li permezz tagħhom ċerta parti minn riskju partikolari tkun koperta minn assiguratur ewlieni u l-parti li tibqa’ tar-riskju tkun koperta minn assiguraturi li jsegwu li jiġu mistiedna jkopru l-kumplament, sabiex:
(a)
jirriassiguraw reċiprokament il-passiv kollu tagħhom jew parti minnu fir-rigward ta’ kategorija speċifika ta’ riskju;
(b)
jaċċettaw inċidentalment, fl-isem u fl-interess tal-parteċipanti kollha, ir-riassigurazzjoni tal-istess kategorija ta’ riskji;
(6)
“riskji ġodda” tfisser:
(a)
riskji ma kinux jeżistu qabel, u li għalihom il-kopertura tal-assigurazzjoni tirrikjedi l-iżvilupp ta’ prodott tal-assigurazzjoni li huwa interament ġdid, u li ma jinvolvix estensjoni, titjib jew is-sostituzzjoni ta’ prodott tal-assigurazzjoni li jeżisti diġà; jew
(b)
f’każijiet eċċezzjonali, riskji li n-natura tagħhom, fuq il-bażi ta’ analiżi oġġettiva, tant inbidlet materjalment li mhux possibbli li wieħed ikun jaf minn qabel x’kapaċità ta’ sottoskrizzjoni hija meħtieġa biex jiġi kopert tali riskju;
(7)
“premium kummerċjali” tfisser il-prezz li hu addebitat kontra x-xerrej ta’ polza tal-assigurazzjoni.
KAPITOLU II
KUMPILAZZJONIJIET, TABELLI, U STUDJI KONĠUNTI
Artikolu 2
Eżenzjoni
Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat u soġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 101(1) tat-Trattat m’għandux japplika għall-akkordji konklużi bejn żewġ impriżi jew aktar fis-settur tal-assigurazzjoni fir-rigward ta’:
(a)
il-kumpilazzjoni konġunta u d-distribuzzjoni ta’ informazzjoni neċessarja għall-għanijiet segwenti:
(i)
il-kalkolu tal-ispiża medja tal-kopertura ta’ riskju speċifiku fil-passat (minn hawn ‘il quddiem ‘kumpilazzjonijiet’);
(ii)
it-tiswir ta’ tabelli tal-mortalità, u tabelli li juru l-frekwenza ta’ mard, inċidenti u invalidità b’konnessjoni mal-assigurazzjoni li tinvolvi element ta’ kapitalizzazzjoni (minn hawn ‘il quddiem ‘tabelli’);
(b)
it-twettiq konġunt ta’ studji dwar l-impatt probabbli ta’ ċirkostanzi ġenerali esterni għall-impriżi interessati, fuq il-frekwenza jew skala ta’ pretensjonijiet futuri għal riskju speċifiku jew għal kategorija ta’ riskju jew fuq kemm jirrendu tipi differenti ta’ investiment (minn hawn ‘il quddiem ‘studji’), u d-distribuzzjoni tar-riżultati ta’ tali studji.
Artikolu 3
Kundizzjonijiet għall-eżenzjoni
1. L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2(a) għandha tapplika bil-kundizzjoni li l-kumpilazzjonijiet jew it-tabelli:
(a)
ikunu bbażati fuq il-ġbir ta’ dejta, mifruxa fuq numru ta’ snin ta’ riskju magħżula bħala perjodu ta’ osservazzjoni, li jirrelataw ma’ riskji identiċi jew komparabbli f’numri suffiċjenti biex jikkostitwixxu bażi li tista’ tiġi ttrattata statistikament u li tagħti ċifri fuq, fost l-oħrajn:
(i)
in-numru ta’ pretensjonijiet waqt dan il-perjodu;
(ii)
in-numru ta’ riskji individwali assigurati f’kull sena ta’ riskju tal-perjodu tal-osservazzjoni magħżul;
(iii)
l-ammonti totali mħallsa jew dovuti fil-każ ta’ pretensjonijiet li jinqalgħu waqt l-imsemmi perjodu;
(iv)
l-ammont totali ta’ kapital assigurat għal kull sena ta’ riskju waqt il-perjodu tal-osservazzjoni magħżul;
(b)
jinkludu brejkdawn tal-istatistiċi disponibbli li jkun dettaljat daqskemm ikun attwarjalment adegwat;
(c)
ma jinkludu bl-ebda mod elementi għal kontinġenzi, dħul li jiġi mir-riżervi, infiq amministrattiv jew kummerċjali jew kontribuzzjonijiet fiskali jew para-fiskali, u la jieħdu inkunsiderazzjoni d-dħul minn investimenti u lanqas il-profitti antiċipati.
2. L-eżenzjonijiet previsti fl-Artikolu 2 għandhom japplikaw bil-kundizzjoni li l-kumpilazzjonijiet, it-tabelli jew ir-riżultati ta’ studji:
(a)
ma jidentifikawx l-impriżi tal-assigurazzjoni konċernati jew xi parti assigurata;
(b)
meta miġbura u mqassma, jinkludu dikjarazzjoni li mhumiex vinkolanti;
(c)
li ma jkun fihom l-ebda indikazzjoni tal-livell tal-premiums kummerċjali;
(d)
ikunu disponibbli b’termini raġonevoli, mhux projbittivi ekonomikament u mhux diskriminatorji, għal kwalunkwe impriża tal-assigurazzjoni li titlob kopja tagħhom, inklużi impriżi tal-assigurazzjoni li mhumiex attivi fis-suq ġeografiku jew fis-suq tal-prodott li dawn il-kumpilazzjonijiet, tabelli jew riżultati ta’ studji jirrferu għalihom;
(e)
ħlief fejn in-non-żvelar ikun oġġettivament ġustifikat għal raġunijiet ta’ sigurtà pubblika, ikunu disponibbli b’termini raġonevoli, mhux projbittivi ekonomikament u mhux diskriminatorji, għal organizzazzjonijiet tal-konsumatur jew organizzazzjonijiet tal-klijenti li jitolbu aċċess għalihom b’termini speċifiċi u preċiżi għal raġuni debitament ġustifikata.
Artikolu 4
Akkordji mhux koperti bl-eżenzjoni
L-eżenzjonijiet previsti fl-Artikolu 2 m’għandhomx japplikaw fejn l-impriżi parteċipanti jidħlu f’obbligu jew rabta bejniethom, jew jobbligaw impriżi oħra, li ma jużawx kumpilazzjonijiet jew tabelli li huma differenti minn dawk imsemmija fl-Artikolu 2(a), jew li ma jitbegħdux mir-riżultati tal-istudji msemmija fl-Artikolu 2(b).
KAPITOLU III
KOPERTURA KOMUNI GĦAL ĊERTI TIPI TA’ RISKJI
Artikolu 5
Eżenzjoni
Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat u soġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 101(1) tat-Trattat m’għandhux japplika għal akkordji konklużi bejn żewġ impriżi jew aktar fis-settur tal-assigurazzjoni fir-rigward tat-twaqqif u l-operazzjoni ta’ pools ta’ impriżi tal-assigurazzjoni jew ta’ impriżi tal-assigurazzjoni u impriżi tar-riassigurazzjoni għall-kopertura komuni ta’ kategorija speċifika ta’ riskji fil-forma ta’ ko-assigurazzjoni u ko-riassigurazzjoni.
Artikolu 6
Applikazzjoni tal-eżenzjoni u limiti tas-sehem fis-suq
1. Fir-rigward tal-pools ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassigurazzjoni li jinħolqu sabiex ikopru esklużivament riskji ġodda, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tapplika għal perjodu ta’ tliet snin mid-data tal-kostituzzjoni tal-pool, indipendentement mis-sehem fis-suq tal-pool.
2. Fir-rigward tal-pools ta’ ko-assigurazzjoni jew ko-riassigurazzjoni li ma jaqgħux fl-ambitu tal-paragrafu 1, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tapplika sakemm dan ir-Regolament jibqa’ fis-seħħ, bil-kundizzjoni li s-sehem fis-suq aggregat miżmum mill-impriżi parteċipanti ma jeċċedix:
(a)
fil-każ ta’ pools ta’ ko-assigurazzjoni, 20 % ta’ kwalunkwe suq rilevanti;
(b)
fil-każ ta’ pools ta’ ko-riassigurazzjoni, 25 % ta’ kwalunkwe suq rilevanti.
3. Meta jiġi kalkolat is-sehem fis-suq ta’ impriża parteċipanti fis-suq rilevanti, għandu jittieħed kont ta’:
(a)
is-sehem fis-suq tal-impriża parteċipanti fi ħdan il-pool inkwistjoni;
(b)
is-sehem fis-suq tal-impriża parteċipanti fi ħdan pool ieħor fl-istess suq rilevanti bħal dak tal-pool inkwistjoni, li fih l-impriża parteċipanti hija parti; u wkoll
(c)
is-sehem fis-suq ta’ impriża parteċipanti fl-istess suq rilevanti bħall-pool inkwistjoni, ‘il barra minn kull pool.
4. Għall-għanijiet tal-applikazzjoni tal-limiti tas-sehem fis-suq previsti fil-paragrafu 2, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
is-sehem fis-suq għandu jiġi kalkolat fuq il-bażi tad-dħul gross mill-premiums; jekk dejta dwar id-dħul gross mill-premiums ma tkunx disponibbli, stimi bbażati fuq informazzjoni oħra fuq is-suq ta’ min joqgħod fuqha, inklużi l-kopertura tal-assigurazzjoni pprovduta jew il-valur tar-riskju assigurat, jistgħu jintużaw biex jistabbilixxu s-sehem fis-suq tal-impriża konċernata;
(b)
is-sehem fis-suq għandu jiġi kkalkolat abbażi ta’ dejta relatata mas-sena kalendarja preċedenti.
5. Meta s-sehem fis-suq imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 2 inizjalment ma jkunx aktar minn 20 % iżda sussegwentement jogħla l fuq minn dak il-livell mingħajr ma jaqbeż il-25 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sentejn kalendarji konsekuttivi wara s-sena li fiha l-limitu ta’ 20 % jkun inqabeż għall-ewwel darba.
6. Meta s-sehem fis-suq imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 2 inizjalment ma jkunx aktar minn 20 % iżda sussegwentement jogħla l fuq minn 25 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sena kalendarja wara s-sena li fiha l-limitu ta’ 25 % jkun inqabeż għall-ewwel darba.
7. Il-benefiċċju tal-paragrafi 5 u 6 ma jistgħux jingħaqdu sabiex jaqbżu perjodu ta’ sentejn kalendarji.
8. Meta s-sehem fis-suq imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 2 inizjalment ma jkunx aktar minn 25 % iżda sussegwentement jogħla l fuq minn dak il-livell mingħajr ma jaqbeż it-30 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sentejn kalendarji konsekuttivi wara s-sena li fiha l-limitu ta’ 25 % jkun inqabeż għall-ewwel darba.
9. Meta s-sehem fis-suq imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 2 inizjalment ma jkunx aktar minn 25 % iżda sussegwentement jogħla l fuq minn 30 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sena kalendarja wara s-sena li fiha l-limitu ta’ 30 % jkun inqabeż għall-ewwel darba.
10. Il-benefiċċju tal-paragrafi 8 u 9 ma jistgħux jingħaqdu sabiex jaqbżu perjodu ta’ sentejn kalendarji.
Artikolu 7
Kundizzjonijiet għall-eżenzjoni
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 5 għandha tapplika bil-kondizzjoni li:
(a)
kull impriża parteċipanti jkollha d-dritt tirtira mill-pool, billi tagħti preavviż raġonevoli, mingħajr ma tinkorri xi sanzjoni;
(b)
ir-regoli tal-pool ma jobbligaw lil ebda impriża parteċipanti tal-pool tassigura jew tirriassigura permezz tal-pool u ma jimpedixxu lil ebda impriża parteċipanti tal-pool milli tassigura jew tirriassigura barra mill-pool, kompletament jew parzjalment, kwalunkwe riskju tat-tip kopert mill-pool;
(c)
ir-regoli tal-pool ma jirrestrinġux l-attività tal-pool jew tal-impriżi parteċipanti tiegħu għall-assigurazzjoni jew għar-riassigurazzjoni ta’ riskji li jinsabu f’parti ġeografika partikolari tal-Unjoni;
(d)
l-akkordju ma jillimitax il-produzzjoni jew bejgħ;
(e)
l-akkordju ma jallokax swieq jew klijenti; u
(f)
l-impriżi parteċipanti tal-pool ta’ ko-riassigurazzjoni ma jaqblux fuq il-premiums kummerċjali li jitolbu għall-assigurazzjoni diretta.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 8
Perjodu tranżitorju
Il-projbizzjoni stabbilita fl-Artikolu 101(1) tat-Trattat m’għandhiex tapplika fil-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sat-30 ta’ Settembru 2010 fir-rigward ta’ akkordji li diġà jkunu fis-seħħ fil-31 ta’ Marzu 2010 li ma jissodisfawx il-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti f’dan ir-Regolament iżda li jissodisfaw il-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti fir-Regolament (KE) Nru 358/2003.
Artikolu 9
Perjodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ April 2010.
Għandu jiskadi fil-31 ta’ Marzu 2017.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Marzu 2010.