PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1030/2010
tas-17 ta' Novembru 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 9 u l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni ta' anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), permezz tar-Regolament (KE) Nru 1467/2004 (2), impona dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu polyethylene terephthalate (PET) li joriġina inter alia mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-miżuri anti-dumping definittivi”). Il-livelli ta' dazju imposti kienu sa 22,9 % li jikkorrispondu għal 184 EUR/t għall-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-pajjiż ikkonċernat” jew “ir-RPĊ”).
(2)
Wara reviżjoni ta' “esportatur ġdid” skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 2167/2005 (3), emenda r-Regolament (KE) Nru 1467/2004.
2. Talba għal reviżjoni
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (4) tal-miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ, fit-13 ta' Mejju 2009, il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' reviżjoni ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba saret mill-Kumitat għall-Polyethylene Terephthalate ta' Plastics Europe (l-applikant) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw sehem maġġuri, f'dan il-każ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali ta' PET tal-Unjoni.
(4)
It-talba għal reviżjoni ta' skadenza kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f'kontinwazzjoni jew f'rikorrenza ta' dumping u dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, il-Kummissjoni qieset li kienet teżisti biżżejjed evidenza biex tinbeda reviżjoni tal-iskadenza. Għaldaqstant, fit-18 ta' Awwissu 2009, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta' avviż ta' tnedija (5) (“l-avviż ta' tnedija”), il-bidu ta' reviżjoni ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
3. Proċedimenti paralleli
(6)
Huwa nnutat li fit-3 ta' Settembru 2009, il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' proċediment anti-dumping (6) skont l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku u proċediment kontra s-sussidji (7) skont l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (8) fir-rigward ta' importazzjonijiet ta' ċertu PET li joriġinaw fl-Iran, fil-Pakistan u fl-Emirati Għarab Magħquda.
(7)
Il-Kunsill impona dazju kompensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda permezz tar-Regolament (UE) Nru 857/2010 ppubblikat fid-29 ta' Settembru 2010 (9). Fl-istess waqt il-Kummissjoni temmet il-proċediment anti-dumping (10).
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu ta' investigazzjoni
(8)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' Lulju 2008 sat-30 ta' Ġunju 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżaminar tat-tendenzi rilevanti għall-verifika tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2006 sal-aħħar tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
4.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(9)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produtturi ilmentaturi, lil produtturi oħrajn magħrufa tal-Unjoni, lill-importaturi/negozjanti u lill-utenti li huma magħrufin li huma kkonċernati u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, lill-produtturi esportaturi u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur ikkonċernat, bil-bidu tar-reviżjoni ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-avviż ta' inizjazzjoni.
(10)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(11)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta' produtturi, produtturi esportaturi u importaturi tal-Unjoni, tqies li jkun xieraq, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li jiġi analizzat jekk għandux jintuża t-teħid ta' kampjuni. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba li jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fl-avviż ta' inizjazzjoni lill-Kummissjoni.
(12)
Erbatax-il produttur tal-Unjoni ressqu t-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tat-tagħrif li ntbagħat mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' ħames produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw 65 % tal-bejgħ mill-produtturi kollha tal-Unjoni li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fl-UE.
(13)
Billi kienu biss żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi li pprovdew l-informazzjoni mitluba, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun.
(14)
Aġent importatur wieħed biss ipprovda l-informazzjoni mitluba u qabel li jkun inkluż fil-kampjun. Konsegwentament, ma kienx meħtieġ teħid ta' kampjuni fir-rigward ta' importaturi mhux relatati.
(15)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lill-produtturi esportaturi, u lill-utenti u lill-fornituri kollha magħrufin li huma kkonċernati kif ukoll lil dawk li taw isimhom fi żmien l-iskadenzi stabbiliti fl-avviż ta' inizjazzjoni. Il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lill-produtturi magħrufa fl-Istati Uniti (“il-pajjiż analogu maħsub”).
(16)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mill-ħames produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun, seba' utenti fl-Unjoni, tliet fornituri tal-materja prima u żewġ produtturi fl-Istati Uniti. Barra minn dan, seba' produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ipprovdew id-data ġenerali mitluba għall-analiżi tal-ħsara. Ma ntbagħtet l-ebda tweġiba għall-kwestjonarji, madankollu, mill-produtturi esportaturi Ċiniżi.
(17)
Matul l-investigazzjoni, wieħed mill-ħames produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma kienx f'pożizzjoni li jipprovdi d-data kollha mitluba u konsegwentement kellu jitnaqqas għal erba' produtturi li jirrappreżentaw 47 % tal-bejgħ mill-produtturi kollha li kkooperaw.
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabilità ta' ssuktar jew rikorrenza ta' dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika twettqu fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Novapet SA, Spanja,
-
Equipolymers srl, l-Italja,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), il-Litwanja,
-
UAB Neo Group, il-Litwanja;
(b)
Utenti fl-Unjoni
-
Puccetti, l-Italja.
(ċ)
Produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika
-
M&G Polymers USA, LLC, Stati Uniti tal-Amerika
-
StarPet Inc., Stati Uniti tal-Amerika.
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(19)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri polyethylene terephthalate b'numru tal-viskożità ta' 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard ISO 1628-5, li fil-preżent jaqa' fi ħdan il-kodiċi NM 39076020 u li joriġina mir-RPĊ.
(20)
L-investigazzjoni tar-reviżjoni kkonfermat is-sejba tal-investigazzjoni oriġinali, li l-prodott ikkonċernat, u l-prodotti manufatturati u mibjugħa mill-produttur esportatur fis-suq domestiku tagħhom u lil pajjiżi terzi, kif ukoll dawk manifatturati u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess użi u karattersitiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi. Għalhekk, dawn il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABILITÀ TA' TKOMPLIJA JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Rimarki preliminari
(21)
Kif spjegat hawn fuq, ma kienx hemm bżonn li tiġi applikata l-għażla ta' kampjun fir-rigward tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(22)
B'konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk huwiex probabbli li l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tkun se twassal gћal tkomplija jew gћal rikorrenza tad-dumping.
2. Id-dumping ta' importazzjonijiet matul l-PIR
(23)
Minħabba n-nuqqas ta' volumi sinifikanti ta' importazzjonijiet mir-RPĊ fl-Unjoni Ewropea, dawn ma ffurmawx bażi għal sejba rappreżentattiva ta' dumping. Għalhekk, ma sar l-ebda kalkolu fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ u għalhekk, l-investigazzjoni iffukat fuq il-probabbiltà li jerġa' jkun hemm dumping.
3. Żvilupp tal-importazzjonijiet jekk jitħassru l-miżuri
(24)
Minħabba l-fatt li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera f'din l-investigazzjoni, il-konklużjonijiet hawn taħt joqogħdu fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri d-data tal-Eurostat u t-talba għal reviżjoni.
3.1. Relazzjoni bejn il-valur normali u l-prezzijiet ta' esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(25)
Billi l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera, il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku ta' pajjiż terz b'ekonomija tas-suq tqabblu mal-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
Il-pajjiż analogu
(26)
Minħabba li r-RPĊ hija ekonomija fi tranżizzjoni u f'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi ddeterminat abbażi tal-prezz jew tal-valur normali kostrutt miksub f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dawn mhumiex possibbli, fuq kwalunkwe bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b'mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġini ta' profitt raġonevoli.
(27)
Fl-avviż ta' bidu, kien previst li l-Istati Uniti tal-Amerika tintuża bħala pajjiż analogu xieraq biex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u l-partijiet interessati ġew mistiedna biex jikkummentaw dwar kemm din l-għażla hija adegwata. Ma wasal ebda kumment jew oġġezzjoni minn kwalunkwe parti f'dan ir-rigward. L-Istati Uniti ntużaw ukoll bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk l-Istati Uniti huma meqjusa bħala pajjiż analogu xieraq.
Valur normali
(28)
Skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit skont l-informazzjoni vverifikata li waslet mill-produtturi fil-pajjiż analogu, jiġifieri skont il-prezzijiet imħallsa jew li jitħallsu fis-suq domestiku fl-Istati Uniti tal-Amerika, għal tipi ta' prodotti li nstabu li jinbiegħu fl-andament normali tal-kummerċ.
(29)
B'konsegwenza ta' dan, il-valur normali ġie stabbilit bħala prezz tal-bejgħ domestiku medju diffirenzjat lil klijenti mhux relatati mill-produtturi li kkooperaw fl-Istati Uniti tal-Amerika.
(30)
L-ewwel, għal kull wieħed miż-żewġ produtturi esportaturi mill-Istati Uniti li kkooperaw, ġie stabbilit jekk it-total tal-bejgħ domestiku tagħhom tal-prodott simili kienx rappreżentattiv skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk ammontax għal 5 % jew iktar tal-volum tal-bejgħ totali tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni, il-bejgħ domestiku taż-żewġ produtturi mill-Istati Uniti tqies bħala rappreżentattiv biżżejjed.
(31)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi, għall-prodott simili mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti, ġie stabbilit proporzjon tal-bejgħ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti matul l-PIR.
(32)
Billi l-volum ta' bejgħ bi profitt tal-prodott simili rrappreżenta inqas minn 80 % tal-volum ta' bejgħ totali tal-prodott simili, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ bi profitt.
Prezz ta' esportazzjoni
(33)
Kif spjegat hawn fuq, fin-nuqqas ta' volumi ta' importazzjoni sinifikanti u fid-dawl tan-nuqqas ta' xi kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi tar-RPĊ, il-prezz tal-esportazzjoni ġie eżaminat fuq il-bażi tad-data disponibbli mill-istatistiċi tal-esportazzjoni tar-RPĊ dwar il-kwantità u l-valur tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn tlieta mill-aktar swieq importanti tagħha (il-Ġappun, l-Ukraina u l-Istati Uniti), billi din kienet l-aqwa informazzjoni disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. L-esportazzjonijiet lejn dawn is-swieq irrappreżenta bejn wieħed u ieħor 50 % tal-esportazzjonijiet tar-RPĊ tal-prodott taħt investigazzjoni.
Tqabbil
(34)
Id-data mill-istatistiċi tal-esportazzjoni tar-RPĊ uriet li l-prezzijiet ta' esportazzjoni għall-pajjiżi terzi msemmija hawn fuq kienu inqas mill-valur normali stabbilit għar-RPĊ. Fil-fatt, l-investigazzjoni sabet li b'mod ġenerali matul il-PIR din id-differenza fil-prezzijiet varjat bejn 14 % u 38 %. Dan jindika probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping fuq esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati.
3.2. Kapaċitajiet żejda
(35)
Fin-nuqqas ta' informazzjoni oħra li tirrigwarda l-produzzjoni u l-kapaċità, l-analiżi saret b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-informazzjoni li hemm fit-talba ta' reviżjoni.
(36)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, u fin-nuqqas ta' kwalunkwe informazzjoni li tindika l-kuntrarju, il-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ żdiedet b'16 % matul il-perjodu kkunsidrat. Matul il-PIR, l-użu tal-kapaċità kien f'livell ta' bejn wieħed u ieħor 72 %. Għalhekk, il-kapaċità żejda kienet sostanzjali u kienet iktar minn 700 000 tunnellata. Billi tattiva din il-kapaċità żejda, il-produzzjoni Ċiniża tista' tissupplixxi sa 23 % tal-konsum tal-Unjoni.
(37)
Barra minn hekk, billi l-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ hija mistennija li tiżdied b'rata ħafna ikbar mid-domanda domestika, huwa mistenni li parti kbira minn kull żieda fil-produzzjoni tkun orjentata lejn l-esportazzjoni.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(38)
Meta wieħed iqis li l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tal-prodott taħt investigazzjoni lejn is-swieq ewlenin tal-esportazzjoni tar-RPĊ huma inqas mill-valur normali stabbilit waqt il-PIR, u fuq il-bażi taż-żieda fil-kapaċità, huwa probabbli li l-volum ta' esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE sejrin jiżdiedu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping jekk il-miżuri jiskadu.
(39)
Fid-dawl ta' dan t’hawn fuq, hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta’ dumping jekk il-miżuri jitħassru.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(40)
Waqt il-PIR, il-prodott kien immanifatturat minn 17-il produttur fl-Unjoni. Għaldaqstant, it-total prodott minn dawn il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u, għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni, mid-data inkluża fit-talba għal reviżjoni) jitqies għalhekk li jikkostitwixxi l-produzzjoi tal-Unjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(41)
Minn dawn is-17-il produttur, 12-il produttur ikkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni. Dawn it-12-il produttur instabu li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f'dan il-każ ta' aktar minn 80 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili. It-12-il produttur li kkooperaw, għalhekk, jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn 'il quddiem imsejħa l-“industrija tal-Unjoni”. Il-bqija tal-produtturi tal-Unjoni minn hawn 'il quddiem imsejħa “l-produtturi l-oħra tal-Unjoni”. Dawn il-produtturi l-oħra tal-Unjoni ma sostnewx l-ilment u lanqas ma oġġezzjonaw għalih b'mod attiv.
(42)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
L-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta' bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta' dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw fil-kuntest tal-eżerċizzju tal-ġbir ta' kampjuni u fuq stima bbażata fuq id-data mit-talba ta' reviżjoni għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni.
-
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tat-tagħrif tagħhom.
(43)
Huwa nnotat li s-suq tal-UE għall-PET hu kkaratterizzat minn għadd relattivament għoli ta' produtturi, li normalment ikunu jagħmlu parti minn gruppi akbar u l-kwartieri ġenerali tagħhom ikunu barra mill-UE. Is-suq huwa fi proċess ta' konsolidazzjoni b'għadd reċenti ta' akkwiżizzjonijiet u għeluq ta' impriżi. Pereżempju, mill-2009, l-impjanti ta' produzzjini tal-PET ta' Tergal Fibers (Franza), Invista (il-Ġermanja) u Artenius (ir-Renju Unit) għalqu filwaqt li Indorama akkwistat dawk li kienu l-impjanti Eastman fir-Renju Unit u l-Pajjiżi l-Baxxi.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Konsum tal-Unjoni
(44)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, id-data dwar il-volumi ta' importazzjoni għas-suq tal-UE miksuba mill-Eurostat u, fir-rigward tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, minn stimi bbażati fuq it-talba ta' reviżjoni.
(45)
Bejn l-2006 u l-PIR il-konsum fl-Unjoni tal-prodott li qed jiġi investigat żdied bi 11 %. B'mod aktar preċiż, id-domanda apparenti kibret fl-2007 bi 8 %, naqset kemxejn bejn l-2007 u l-2008 (b'2 punti perċentwali) u kompliet żdiedet b'5 punti perċentwali oħra bejn l-2008 u l-PIR.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Total tal-konsum fl-UE (tunnellati)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indiċi (2006 = 100)
100
108
106
111
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju, data tal-Eurostat u talba għal reviżjoni
2. Volum, sehem mis-suq u prezzijiet ta' importazzjonijet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(46)
Il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat fl-UE baqgħu relattivament baxxi u saħansitra naqsu fil-perjodu ikkunsidrat. Dan laħaq 13 483 tunnellata fil-PIR, li jikkorrispondi għal sehem tas-suq ta 0,4 %. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqgħu stabbli bejn l-2006 u l-2008 u naqsu drastikament għal 897 EUR/tunnellata fil-livell CIF fil-PIR, jiġifieri bi 12-il punt perċentwali b'relazzjoni mal-prezzijiet tul l-2008.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indiċi (2006 = 100)
100
123
110
82
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 011
1 008
1 020
897
Indiċi (2006 = 100)
100
100
101
89
Sors: Eurostat
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(a) Importazzjonijiet mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda
(47)
Kif imsemmi hawn fuq, fil-premessi (6) et seq., saru proċediment anti-dumping u proċediment kontra s-sussidji li jikkonċernaw importazzjonijiet ta' PET mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda b'mod parallel mar-reviżjoni attwali.
(48)
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda fl-UE żdiedu b'mod sinifikanti fil-perjodu kkunsidrat u laħqu 304 202 tunnellata fil-PIR, li jikkorrispondi għal sehem mis-suq ta' 10,2 %. Il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet kienu saħansitra iktar baxxi mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda (tunnellati)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indiċi (2006 = 100)
100
120
390
544
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda (tunnellati)
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 030
1 023
1 015
882
Sors: Eurostat
(b) Importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea
(49)
Ir-Repubblika tal-Korea ilha suġġetta għal dazji ta' anti-dumping mis-sena 2000. Madankollu, żewġ kumpaniji Koreani huma soġġetti għal dazju anti-dumping ta' żero u l-investigazzjoni stabbiliet li l-importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea jibqgħu f'livell għoli u fil-perjodu kkunsidrat żdiedu b'mod sinifikanti. L-importazzjonijiet Koreani żdiedu bi kważi 150 % bejn l-2006 u l-PIR u s-sehem mis-suq rispettiv tagħhom żdied minn 3,5 % fl-2006 għal 7,7 % fil-PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-Korea t'Isfel (tunnellati)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indiċi (2006 = 100)
100
139
189
246
Sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet mill-Korea t'Isfel
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 084
1 071
1 063
914
Sors: Eurostat
(50)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet Koreani ġeneralment baqa' kemxejn taħt il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni. Madankollu, il-prezzijiet Koreani kienu ogħla mill-prezzijiet medji mir-RPĊ.
(c) Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mhux imsemmija hawn fuq
(51)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi terzi oħra fl-UE żdied kemm kemm fil-perjodu kkunsidrat u laħaq 428 396 tunnellata fil-PIR, li jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta' 14,3 %. Il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet huma relattivament għoljin u ogħla mill-prezzijiet rispettivi mir-RPĊ u l-pajjiżi fl-investigazzjonijiet paralleli, kif ukoll ogħla mil-livell medju tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (tunnellati)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indiċi (2006 = 100)
100
121
102
127
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 159
1 127
1 135
978
Sors: Eurostat
(52)
Minn dan ta' hawn fuq, jista' jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ma kellhom l-ebda impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
4. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(53)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus ġew eżaminati.
4.1. Elementi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni
(54)
Il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b'4 % bejn l-2006 u l-PIR. B'mod aktar speċifiku, din żdiedet b'5 % fl-2007 għal madwar 2 570 000 tunnellata, iżda naqset sew b'10 punti perċentwali fl-2008 meta mqabbla mal-2007 u żdiedet kemm kemm b'punt perċentwali wieħed bejn l-2008 u l-PIR, meta laħqet madwar 2 300 000 tunnellata.
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indiċi (2006 = 100)
100
105
95
96
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(b) Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(55)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni żdiedet bi 15 % tul il-perjodu meqjus. B'mod speċifiku, żdiedet b'1 % fl-2007, kompliet tiżdied b'5 punti perċentwali fl-2008 u b'9 punti perċentwali oħra fil-PIR.
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Kapaċità ta’ produzzjoni (tunnellati)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indiċi (2006 = 100)
100
101
106
115
Utilizzazzjoni tal-kapaċità
83 %
87 %
75 %
69 %
Indiċi (2006 = 100)
100
105
90
84
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(56)
Fl-2006, l-użu tal-kapaċità kien 83 %, li żdied għal 87 % fl-2007 iżda iktar tard niżel għal 75 % fl-2008 u għal 69 % biss fil-PIR. Ir-rata ta' tnaqqis fl-użu fl-2008 u fil-PIR irriflettiet it-tnaqqis fil-produzzjoni u ż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni f'dan il-perjodu.
(ċ) Volum ta' bejgħ
(57)
Il-volum ta' bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-UE naqas modestament fil-perjodu meqjus. Il-bejgħ żdied b'5 % fl-2007, iżda fis-sena ta' wara naqas kemxejn taħt il-livell tal-2006 u fil-PIR il-bejgħ kien 3 % iktar baxx milli fl-2006, għal madwar 2 100 000 tunnellata. Minħabba l-volum limitat ta' stokkijiet, l-iżvilupp tal-bejgħ jirrifletti sew l-iżvilupp fil-produzzjoni.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Bejgħ fl-UE (tunnellati)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indiċi (2006 = 100)
100
105
99
97
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(d) Sehem mis-suq
(58)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi tal-Unjoni tilfu 10 punti perċentwali mis-sehem mis-suq, li naqas minn 85 % fl-2006 għal 75 % fil-PIR. Dan it-telf tas-sehem mis-suq jirrifletti l-fatt li, minkejja żieda sostanzjali fil-konsum, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 3 % fil-perjodu meqjus. ta' min jinnota li din ix-xejra ta' tnaqqis kienet preżenti wkoll għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indiċi (2006 = 100)
100
98
94
88
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni u Eurostat
(e) Tkabbir
(59)
Bejn l-2006 u l-PIR, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied bi 11 %, il-volum ta' bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-UE naqas bi 3 % u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni naqas b'10 punti perċentwali. Għaldaqstant, qed jiġi konkluż li l-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw minn xi tkabbir tas-suq.
(f) Impjiegi
(60)
Il-livell tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni juri tnaqqis ta' 15 % bejn l-2006 u l-PIR. B'mod aktar speċifiku, l-għadd ta' persuni impjegati naqas b'mod sinifikanti minn 2 400 fl-2006 għal 2 100 fl-2007 jew bi 13 % u baqa' qrib dan il-livell fl-2008 u fil-PIR. It-tnaqqis fl-2007 huwa mera tal-isforzi ta' ristrutturazzjoni minn għadd ta' produtturi tal-UE.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Impjiegi (persuni)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indiċi (2006 = 100)
100
87
85
85
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(g) Produttività
(61)
Il-produttività tal-ħaddiema tal-produtturi tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni (f'tunnellati) għal kull persuna impjegata, għal kull sena, żdiedet bi 12 % fil-perjodu meqjus. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset aktar bil-mod mil-livell ta' impjiegi u hija indikazzjoni ta' żieda fl-effiċjenza min-naħa tal-produtturi tal-Unjoni. Dan hu partikolarment evidenti fl-2007 meta l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-livell tal-impjiegi naqas u l-produttività kienet 21 % ogħla milli kienet fl-2006.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Produttività (tunnellata għal kull impjegat)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indiċi (2006 = 100)
100
121
112
112
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(h) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet ta' bejgħ
(62)
Il-medja annwali tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal konsumaturi mhux relatati baqgħet stabbli bejn l-2006 u l-2008, b'madwar 1 100 EUR kull tunnellata. Fil-PIR il-medja annwali tal-prezz tal-bejgħ niżlet bi 12 % u laħqet id-977 EUR/tunnellata. Il-medja annwali tal-prezz tal-bejgħ ma tirriflettix il-flussi ta' kull xahar, jew dawk ta' kuljum, tal-PET fis-suq Ewropew (u dinji) iżda titqies suffiċjenti biex tindika x-xejra matul il-perjodu meqjus. Il-prezzijiet tal-bejgħ ta' PET, normalment isegwu t-tendenzi fil-prezzijiet tal-materja prima prinċipali tiegħu (b'mod partikolari aċidu tereftaliku purifikat - PTA - u monoetilene glikolu - MEG) minħabba li dawn jikkostitwixxu sa 80 % tal-ispiża totali tal-PET.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Prezz ta’ unità fis-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
1 110
1 105
1 111
977
Indiċi (2006 = 100)
100
100
100
88
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal reviżjoni
(i) Il-kobor tal-marġini tad-dumping u l-irkupru mid-dumping tal-imgħoddi
(63)
Huwa mfakkar li minħabba l-volumi ta' importazzjoni baxxi ħafna ta' PET milr-RPĊ fil-preżent, ma sar l-ebda kalkolu ta' dumping. Madankollu, kif iddikjarat fil-premessa (39), ġiet stabbilita probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping fuq il-bażi tal-prezzijiet lil pajjiżi terzi u l-kapaċità eċċessiva. Fir-rigward tal-irkupru minn dumping tal-passat, huwa importanti li wieħed jiftakar li wara l-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping definittivi fuq importazzjonijiet mir-RPĊ, l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tħabbat wiċċha ma' importazzjonijiet issussidjati mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda, u f'Ġunju 2010, dan wassal għall-impożizzjoni ta' miżuri kumpensatorji provviżorji (11). Għalhekk, ma seta' jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa' vulnerabbli għall-effett ta' dannu ta' kwalunkwe importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fis-suq tal-Unjoni.
4.2. Elementi mikroekonomiċi
(a) Stokkijiet
(64)
Il-livell ta' stokkijiet tal-għeluq tal-produtturi inklużi fil-kampjun naqas bejn l-2006 u l-PIR bi 22 %. ta' min jinnota li l-istokkijiet jirrappreżentaw anqas minn 5 % tal-produzzjoni annwali u għaldaqstant ir-rilevanza ta' dan l-indikatur fl-analiżi tal-ħsara hija limitata.
Tabella 13
Kampjun
2006
2007
2008
PIR
Stokk tal-għeluq (tunnellati)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indiċi (2006 = 100)
100
94
77
78
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Pagi
(65)
L-ispiża tax-xogħol annwali żdiedet bi 11 % bejn l-2006 u l-2007 qabel ma naqas b'2 punti perċentwali fl-2008 meta mqabbel mal-2007 u b'9 punti perċentwali oħra fl-PIR meta mqabbel mal-2008 b'mod li laħaq l-istess livell fl-2006. B'mod ġenerali, l-ispejjeż tax-xogħol għalhekk baqgħu stabbli.
Tabella 14
Kampjun
2006
2007
2008
PIR
Spiża tax-xogħol annwali (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indiċi (2006 = 100)
100
111
109
100
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Profittabbiltà u redditu mill-investimenti
(66)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabbiltà tal-bejgħ tal-produtturi inklużi fil-kampjun tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati, espressa bħala perċentwali ta' bejgħ nett, baqgħet negattiva u saħansitra niżlet minn -6,9 % għal -7,5 %. B'mod aktar speċifiku, is-sitwazzjoni fir-rigward tal-profittabbiltà tal-produtturi inklużi fil-kampjun tjiebet fl-2007 meta t-telf nett kien jammonta biss għal -1,5 % tal-bejgħ nett, iżda t-telf żdied sew fl-2008 għal -9,3 %. Is-sitwazzjoni tjiebet kemxejn fil-PIR.
Tabella 15
Kampjun
2006
2007
2008
PIR
Profittabilità tal-UE (% ta’ bejgħ nett)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indiċi (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
ROI (profitt f'% tal-valur nett deprezzat tal-investimenti)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indiċi (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(67)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”), espress bħala l-profitt f'perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, segwa b'mod wiesa' x-xejra ta' profittabbiltà. Dan żdied minn livell ta' -9,6 % fl-2006 għal -3,1 % fl-2007. Huwa naqas għal -16,8 % fl-2008 u reġa' żdied fil-PIR għal -12,3 %. B'mod ġenerali, ir-redditu fuq l-investimenti baqa' negattiv u mar lura bi 2,7 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus.
(d) Fluss tal-likwidità u kapaċità li jiżdied il-kapital
(68)
Il-fluss tal-likwidità netta minn attivitajiet operattivi kien negattiv, fil-livell ta' -18,5 miljun EUR fl-2006. Hija tjiebet b'mod sinifikanti fl-2007 meta saret pożittiva fl-ammont ta' 19,5 miljun EUR, iżda ddeterjorat bil-kbir fl-2008 (-42 miljun EUR) qabel laħqet l-ammont negattiv ta' -11 miljun EUR fil-PIR. B'mod ġenerali, il-fluss tal-likwidità tjieb fil-perjodu meqjus għalkemm baqa' negattiv.
(69)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni sabet diffikultajiet biex tkabbar il-kapital, l-aktar minħabba li wħud mill-produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 16
Kampjun
2006
2007
2008
PIR
Likwidità (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indiċi (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) Investimenti
(70)
L-investimenti annwali tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu b'34 % bejn l-2006 u l-2007, b'59 punt perċentwali oħra bejn l-2007 u l-2008 u mbagħad naqsu kemxejn fil-PIR meta mqabbla mal-2008. Kollox ma' kollox, l-investimenti naqsu b'96 % matul il-perjodu meqjus. Din il-waqgħa drastika fl-investimenti tista' tiġi spjegata parzjalment minħabba li fl-2006 u fl-2007 nkisbu linji ġodda ta' produzzjoni bil-għan li jżidu l-kapaċità.
Tabella 17
Il-kampjun
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indiċi (2006 = 100)
100
66
7
4
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(71)
Il-livell baxx ta' investiment fl-2008 u fil-PIR, jitqies li huwa riżultat ta' sitwazzjoni finanzjarja vulnerabbli attwali tal-industrija tal-Unjoni.
5. Il-konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(72)
L-analiżi tad-data makroekonomika turi li tul il-perjodu meqjus il-produtturi tal-Unjoni naqqsu l-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom. Għalkemm it-tnaqqis osservat ma kienx daqshekk drammatiku, dan irid jitqies fil-kuntest taż-żieda fid-domanda bejn l-2006 u l-PIR, li wasslet għat-tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni b'10 punti perċentwali għal 75 %.
(73)
Fl-istess waqt l-indikaturi mikroekonomiċi rilevanti juru deterjorament ċar tas-sitwazzjoni ekonomika tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Il-profittabbiltà u r-redditu fuq l-investiment baqgħu negattivi u komplew jinżlu b'mod ġenerali bejn l-2006 u l-PIR. Minkejja żvilupp pożittiv ġenerali, il-likwidità wkoll baqgħet negattiva fil-PIR.
(74)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni kompliet issofri dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku u li s-sitwazzjoni tagħha hija fraġli u vulnerabbli ħafna u 'l bogħod ħafna mil-livelli li jistgħu jkunu mistennija li kieku rkuprat mid-dannu li nstab fl-investigazzjoni oriġinali.
F. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti tal-prezzijiet f'każ ta' revoka tal-miżuri
(75)
Kif ġie konkluż fil-premessa (38) hawn fuq, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ għandhom kapaċitajiet żejda sinifikanti u potenzjal ċar li jżidu l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni.
(76)
Il-prezzijiet CIF tal-esportazzjoni tal-PET li joriġina mir-RPĊ kienu aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni fil-PIR. Huwa nnotat li d-differenza ma kinitx waħda sinifikanti u minħabba li dawn l-importazzjonijiet huma soġġetti għal dazju doganali konvenzjonali u għal xi ħlasijiet wara l-importazzjoni, huma ma kellhomx inaqqsu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni prevalenti fil-PIR. Madankollu, għandu jiġi enfasizzat li l-informazzjoni mill-proċeduri paralleli kontra s-sussidji msemmija fil-premessa (6) turi li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fil-PIR tnaqqsu b'mod sinifikanti minħabba l-importazzjonijiet issussidjati mill-Iran, mill-Pakistan u mill-Emirati Għarab Magħquda. Għalhekk, il-fatt li ma kien hemm ebda tnaqqis attwali fil-prezzijiet matul il-PIR ma jfissirx li jekk l-importazzjonijiet mir-RPĊ ikomplu, il-livelli tal-prezzijiet tagħhom ma jkunux ta' dannu.
(77)
Tabilħaqq, tqabbil tal-prezzijiet tal-importazzjoni attwali mir-RPĊ mal-livell tal-prezzijiet mingħajr dannu wera li l-importazzjonijiet mir-RPĊ għandhom inaqqsu l-prezzijiet (mingħajr dannu) tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta' dazji anti-dumping fuq importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, kwalunkwe volum miżjud ta' importazzjonijiet li x'aktarx ikunu l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ jeżerċitaw pressjoni tal-prezzijiet saħansitra aktar b'saħħitha fuq l-industrija tal-Unjoni u jikkawżaw dannu.
(78)
Barra minn hekk, minħabba l-kapaċitajiet żejda eżistenti għall-PET fir-RPĊ, flimkien mal-fatt li l-esportaturi fir-RPĊ fil-probabbiltà kollha jippruvaw jerġgħu jiksbu l-ishma tagħhom mitlufa mis-suq, revoka tal-miżuri wisq probabbli tirriżulta fi prezzijiet ta' esportazzjoni aktar baxxi. Dan isaħħaħ il-pressjoni tal-prezzijiet b'impatt negattiv ulterjuri mistenni fuq is-sitwazzjoni diġà vulnerabbli u b'danni materjali tal-industrija tal-Unjoni.
(79)
Għalkemm l-effett tal-importazzjonijiet mir-RPĊ fuq l-istat prekarju attwali tal-industrija tal-Unjoni kien limitat minħabba l-livelli baxxi ta' importazzjonijiet matul il-perjodu kkunsidrat, wisq probabbli li dan jinbidel, f'każ li l-miżuri jitħassru. Intant, li kieku l-miżuri jitħassru u l-industrija tal-Unjoni tkun esposta għal volumi akbar mir-RPĊ bi prezzijiet iddampjati, dan jirriżulta f'deterjorament ulterjuri tas-sitwazzjoni finanzjarja diġà prekarja tagħha u f'aktar telf.
2. Il-konklużjonijiet dwar it-tkomplija/ir-rikorrenza tad-dannu
(80)
Fuq din il-bażi, ġie konkluż li t-tħassir tal-miżuri kontra r-RPĊ x'aktarx li tirriżulta fit-tkomplija ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
G. INTERESS TAL-UNJONI
(81)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interessi tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi varji kollha involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità biex jikkummentaw b'konformità mal-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(82)
Ta' min ifakkar li, fl-investigazzjoni oriġinali, tqies li l-adozzjoni tal-miżuri tqieset li ma kinitx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-din l-investigazzjoni hija reviżjoni, u għaldaqstant tanalizza sitwazzjoni fejn miżuri anti-dumping diġà kienu jeżistu, tippermetti l-evalwazzjoni ta' kull impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri anti-dumping ta' bħalissa.
(83)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta' tkomplija jew rikorrenza ta' dumping li jkun ta' dannu, kienx hemm raġunijiet kompulsivi li jwasslu għall-konklużjoni li f'dan il-każ partikolari, mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li żżomm il-miżuri.
1. Interess tal-industrija tal-Unjoni u produtturi oħra tal-Unjoni
(84)
It-tkomplija tal-miżuri anti-dumping fuq importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat iżżid il-possibbiltà għall-industrija tal-Unjoni li tilħaq livell raġonevoli ta' profittabilità, billi tgħin sabiex jiġi evitat li l-industrija tal-Unjoni tiġi mbuttata 'l barra mis-suq minħabba l-volumi sostanzjali ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ. Fil-fatt, hemm probabbiltà ċara li jkun hemm dumping ta' dannu f'volumi sostanzjali li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx tista' tirreżisti. L-industrija tal-Unjoni għalhekk tkompli tibbenefika miż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
(85)
Għaldaqstant, ġie konkluż li jidher ċar li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping kontra r-RPĊ hija fl-interess tal-industrija tal-Unjoni u ta' produtturi oħrajn tal-Unjoni.
2. Interess ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(86)
Kif indikat hawn fuq, kien biss aġent importatur wieħed li ppreżenta xi informazzjoni fl-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni. Dan l-aġent oppona t-tkomplija tal-miżuri bil-qawwa għalkemm ma ddikjara ebda importazzjoni mir-RPĊ. Konsegwentament, ġie konkluż li ż-żamma tal-miżuri kontra r-RPĊ ma għandu jkollha ebda impatt sinifikanti fuq il-prestazzjoni ta' dan l-aġent.
(87)
Ebda importatur ieħor ma ressaq tagħrif rilevanti. Minħabba li l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn fejn bħalissa hemm miżuri anti-dumping fis-seħħ ma waqfux u li l-importazzjonijiet huma disponibbli minn pajjiżi li ma għandhom l-ebda miżuri anti-dumping (pereżempju l-Oman, l-Istati Uniti tal-Amerika, il-Brażil), ġie kkunsidrat li l-importaturi jistgħu jkomplu jfittxu mis-sorsi alternattivi ta' provvista.
(88)
Meta wieħed iqis li ma hemm ebda evidenza fil-fajl li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b'mod konsiderevoli, ġie konkluż li t-tkomplija tal-miżuri mhix se taffettwa lill-importaturi tal-Unjoni sa ebda punt sinifikanti.
3. Interess tal-fornituri tal-materja prima fl-Unjoni
(89)
Tliet fornituri ta' materja prima (tnejn tal-PTA u wieħed tal-MEG) ikkooperaw fl-investigazzjoni billi ressqu t-tweġiba għall-kwestjonarju fiż-żmien stipulat. L-għadd ta' persunal impjegat fil-faċilitajiet Ewropej tagħhom u involut fil-produzzjoni tal-PTA/MEG kien ta' madwar 700.
(90)
Il-produtturi tal-PTA li kkooperaw jirrappreżentaw madwar 50 % tax-xiri ta' PTA tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Il-produtturi tal-PTA jiddependu bil-kbir fuq l-istat tal-produtturi tal-PET li jikkostitwixxu l-klijenti ewlenin tagħhom. Il-prezzijiet baxxi tal-PET iwasslu għal prezzijiet aktar baxxi tal-PTA u marġnijiet aktar baxxi għall-produtturi tal-PTA. Konsegwentement, hu meqjus li l-produtturi tal-PTA għandhom jibbenefikaw mill-impożizzjoni ta' miżuri fuq l-importazzjonijiet iddampjati ta' PET.
(91)
Għall-fornitur tal-MEG li kkoopera, l-MEG jirrappreżenta inqas minn 10 % tal-fatturat totali tiegħu. ta' min isemmi li fir-rigward tal-MEG, il-PET mhuwiex l-unika applikazzjoni possibbli tiegħu, u lanqas dik ewlenija, u l-produtturi tal-MEG jiddependu inqas fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-PET. Minkejja dan, id-diffikultajiet tal-industrija tal-PET jista' jkollhom impatt limitat fuq il-fornituri tal-MEG, tal-inqas fuq medda qasira u medja ta' żmien.
(92)
Minħabba dan ta' hawn fuq, ġie konkluż li t-tkomplija tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet mir-RPĊ tkun fl-interess tal-fornituri ta' materja prima.
4. L-interess tal-utenti
(93)
Il-PET suġġett għal dan il-proċediment (jiġifieri bin-numru tal-viskożità ta' 78 ml/g jew ogħla, l-hekk imsejjaħ “grad ta' flixkun” (bottle grade)) jintuża l-aktar biex jiġu prodotti fliexken għall-ilma u xarbiet oħra. L-użu tiegħu għall-produzzjoni ta' pakketti oħra (ikel solidu jew deterġenti) u għall-produzzjoni tal-folji qiegħed jiżviluppa, iżda għadu relattivament limitat. Il-fliexken tal-PET jiġu prodotti f'żewġ stadji. (i) l-ewwel issir preforma bl-injezzjoni ta' PET bil-forma u (ii) wara l-preforma tissaħħan u tintefaħ fi flixkun. Ir-realizzazzjoni tal-fliexken tista' tkun proċess integrat (jiġifieri l-istess kumpanija tixtri l-PET, tipproduċi l-preforma u tonfoħha fil-flixkun) jew wieħed limitat għat-tieni stadju (l-infiħ tal-preforma fi flixkun). Il-preforom jistgħu jiġu trasportati b'mod relattivament faċli minħabba li huma żgħar u densi, filwaqt li l-fliexken vojta huma instabbli u minħabba d-daqs tagħhom it-trasport tagħhom huwa għali ħafna.
(94)
Il-fliexken tal-PET jimtlew bl-ilma u/jew b'xarbiet oħra mill-kumpaniji tal-ibbottiljar (“il-bottiljaturi”). Il-bottiljaturi sikwit ikunu involuti fin-negozju tal-PET jew permezz ta' proċessi integrati ta' realizzazzjoni tal-fliexken jew permezz ta' ftehimiet dwar ħlasijiet (tolling) ma' konvertituri subkontrattati u/jew produtturi tal-fliexken li jinnegozjaw il-prezz tal-PET għalihom mal-produttur (soft tolling) jew anke jixtru l-PET għall-fliexken tagħhom stess (hard tolling).
(95)
Għaldaqstant, jeżistu żewġ gruppi ta' utenti:
-
il-konvertituri u/jew il-produtturi tal-fliexken - li jixtru l-PET direttament mill-produtturi, jikkonvertuh fil-preforom (jew fliexken) u jerġgħu jbigħuh għall-ipproċessar fil-bqija tal-linja segwenti tal-produzzjoni (jew il-mili), u
-
il-bottiljaturi - li jixtru l-PET għall-konvertituri/produtturi tal-fliexken subkontrattati tagħhom (hard tolling) jew jinnegozjaw il-prezz li bih il-konvertitur subkontrattat u/jew il-produttur tal-flixkun se jakkwista l-PET (soft tolling).
(96)
Aktar minn 70 utent ġew ikkuntattjati f'din l-investigazzjoni, imma sebgħa minnhom biss (konvertituri u bottiljaturi) iddeċidew li jikkooperaw billi jimlew kwestjonarju.
(97)
Ġie stabbilit li l-utenti li kkooperaw importaw biss kwantitajiet negliġibbli ta' PET mill-pajjiż ikkonċernat u kisbuhom b'mod predominanti mill-produtturi tal-Unjoni u/jew minn pajjiżi oħrajn.
(98)
Minħabba li s-sorsi alternattivi ta' provvista jkomplu jeżistu u li bħalissal-utenti importaw biss volumi limitati ħafna tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ, ġie konkluż li t-tkomplija tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet mir-RPĊ mhijiex mistennija li jkollha effett negattiv sinifikanti fuq l-utenti fl-Unjoni.
(99)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien intiż li jiġi rakkomandat li l-miżuri eżistenti jinżammu, xi partijiet interessati, b'mod partikolari utenti, ressqu l-kummenti tagħhom.
(100)
Il-produtturi tal-Unjoni li talbu r-reviżjoni bażikament qablu mas-sejbiet tal-investigazzjoni u b'mod partikolari mal-konklużjonijiet fir-rigward tal-interessi tal-Unjoni.
(101)
Mill-banda l-oħra seba' utenti u għaqda waħda tal-utenti esprimew l-oppożizzjoni qawwija tagħhom kontra l-impożizzjoni mill-ġdid tal-miżuri ani-dumping attwali, li jsostnu li s-sejbiet tal-Kummissjoni fir-rigward tal-interess tal-Unjoni juru defiċjenzi u ineżattezzi serji; madankollu, mingħajr ma sostnew aktar fil-fond il-pretensjonijiet tagħhom.
(102)
Minħabba n-nuqqas ta' evidenza li tappoġġja l-pretensjonijiet fir-rigward tal-ineżattezzi allegati tas-sejbiet tal-Kummissjoni, dawn il-pretensjonijiet huma miċħuda u bla bażi.
(103)
Wara l-iżvelar l-aġent importatur li kkoopera oppona bil-qawwa wkoll l-impożizzjoni mill-ġdid tal-miżuri.
(104)
Din il-parti interessata sostniet li l-Kummissjoni naqset milli tqis sew l-interess tal-industrija tal-utenti tal-PET, li allegatament ibatu minn kull żieda fil-prezz tal-PET peress li ma jkunux f'pożizzjoni li jkunu jistgħu jgħaddu kwalunkwe żieda fl-ispejjeż fuq ħaddieħor.
(105)
F'dan ir-rigward ta' min jinnota li din il-parti interessata naqset milli turi kif fil-prattika ż-żamma ta' miżuri li diġà jeżistu jistgħu jwasslu għal ebda żieda fil-prezz tal-PET fuq is-suq tal-Unjoni u sa liema punt.
(106)
Ta' min itenni li minħabba l-kooperazzjoni relattivament baxxa tal-utenti f'din l-investigazzjoni, ma hemm l-ebda informazzjoni fuq il-fajl li juri li t-tkomplija tal-miżuri jkollha effetti sproporzjonati fuq l-utenti.
(107)
Għaldaqstant, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, huwa meqjus li ż-żamma tal-miżuri mhux se tħalli effetti negattivi sproporzjonati fuq il-livell tal-prezzijiet tal-PET fl-UE u b'hekk il-pretensjoni li tirrigwarda l-effetti negattivi fuq il-livell tal-prezzijiet tal-PET fl-UE u b'hekk il-pretensjoni li tirrigwarda l-impatt negattiv fuq l-utenti, kif ippreżentat mill-aġent importatur, huwa miċħud.
(108)
L-istess parti interessata ssostni li l-Kummissjoni naqset milli teżamina l-impatt tat-tkomplija tal-miżuri attwali fuq il-kumpaniji tal-ippakkettjar tal-PET u li għaldaqstant l-analiżi tal-interess tal-Unjoni mhu la korrett u lanqas komplut.
(109)
Ta' min itenni f'dan ir-rigward li wara l-bidu ta' din ir-reviżjoni ppreżentaw ruħhom biss seba' utenti u l-informazzjoni disponibbli fil-qafas ta' dan il-proċediment ma ppermettiex l-analiżi tal-interess ta' dan is-sottogrupp ta' utenti fl-Unjoni.
(110)
Il-kummenti mressqa wara l-iżvelar inklużi l-kummenti mill-kumpaniji li jippakkettjaw ma kinux sostanzjati (kif indikat hawn fuq fil-premessi (101) u (102)) u ma setgħux jintużaw għal analiżi iktar eżawrjenti li tikkonċerna l-industrija tal-ippakkettjar.
5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(111)
Wara li ġew ikkunsidrati l-fatturi kollha deskritti hawn fuq, ġie konkluż li ma hemmx raġunijiet kompulsivi kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
H. MIŻURI ANTI-DUMPING
(112)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u bil-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li l-miżuri eżistenti jinżammu. Ingħata wkoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara li sar dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti kienu debitament ikkunsidrati, fejn kien hemm bżonn.
(113)
Minn dak li ntqal fuq jirriżulta, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, li l-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-PET li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu. ta' min ifakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f'dazji speċifiċi.
(114)
Ir-rati ta' dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali f'dan ir-Regolament huma unikament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodott minn dawn il-kumpaniji u b'hekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1(2) b'isimha u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet konnessi ma' dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu suġġetti għar-rata ta' dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(115)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati ta' dazju anti-dumping individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta' entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (12) minnufih flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b'mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma', pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi mbagħad emendat skont kif ikun meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista ta' kumpaniji li jgawdu minn rati ta' dazju individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
(1) Dazju anti-dumping definittiv huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet ta' polyethylene terephthalate b'numru ta' viskożità ta' 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard ISO 1628-5, li bħalissa jaqa' fi ħdan il-kodiċi NM 39076020 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(2) Ir-rata ta' dazju anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u mmanifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju anti-dumping
(EUR/t)
Kodiċi addizzjonali TARIC
RPĊ
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Il-kumpaniji l-oħra kollha
184
A999
(3) F'każijiet fejn il-merkanzija sofriet danni qabel ma daħlet fiċ-ċirkolazzjoni libera u, għalhekk, il-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas huwa mqassam għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta' Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (13), l-ammont ta' dazju anti-dumping, ikkalkolat fuq il-bażi tal-paragrafu 2 ta' hawn fuq, għandu jkun imnaqqas b'perċentwali li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas.
(4) Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet li huma fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazju doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, 17 ta’ Novembru 2010.