NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 670/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Lulju 2012
li jemenda d-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE li tistabbilixxi Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (2007 sa 2013) u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta’ għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 172 u 173 (3) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) tistabbilixxi l-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (CIP) b’tipi differenti ta’ miżuri ta’ implimentazzjoni mwettqa minn programmi speċifiċi, li fosthom “il-Programm ta’ Sostenn għall-Politika dwar it-Teknoloġija tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjonijiet (ICT)” jipprovdi appoġġ għat-tisħiħ tas-suq intern għall-prodotti u s-servizzi tal-ICT u dawk ibbażati fuq l-ICT, u għandu l-għan li jistimula l-innovazzjoni permezz ta’ adozzjoni usa’ tal-ICT u permezz tal-investiment f’dan is-settur.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta’ għajnuna finanzjarja tal-Unjoni fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija u joħloq ukoll l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju “Strument ta’ Garanzija tas-Self għall-proġetti TEN-Trasport (‘TEN-T’)”.
(3)
Matul id-deċennju li jmiss, skont l-istimi tal-Kummissjoni, se jkunu meħtieġa volumi ta’ investiment mingħajr preċedenti fin-netwerks tat-trasport, tal-enerġija, tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni tal-Ewropa sabiex jingħata kontribut għall-ilħuq tal-objettivi tal-politika tal-Ewropa 2020, b’mod partikolari l-għanijiet klimatiċi u t-tranżizzjoni għal ekonomija li tuża r-riżorsi b’mod effiċjenti u bi ftit emissjonijiet tal-karbonju billi jiġu żviluppati infrastrutturi intelliġenti, imtejba u interkonnessi għal kollox, u sabiex tissaħħaħ il-kompletezza tas-suq intern.
(4)
L-iffinanzjar tas-suq kapitali tad-dejn mhuwiex disponibbli faċilment għall-proġetti infrastrutturali fl-Unjoni. Id-diffikultajiet għall-proġetti infrastrutturali sabiex jiksbu aċċess għal finanzi privati jew finanzjament pubbliku fuq perjodu twil m’għandhomx iwasslu għal deterjorazzjoni fil-prestazzjoni min-naħa tas-sistemi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija u lanqas għal tnaqqis fir-ritmu tal-penetrazzjoni tal-broadband. Minħabba l-frammentazzjoni tas-swieq tal-bonds fl-Unjoni, flimkien ma’ domanda mhux magħrufa kif ukoll id-daqs u l-kumplessità tal-proġetti infrastrutturali li jitolbu perjodi twal ta’ tħejjija tal-proġett, huwa xieraq li din il-kwistjoni tiġi indirizzata fil-livell tal-Unjoni.
(5)
L-istrumenti finanzjarji, kif irregolati bir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5) jistgħu, f’xi każijiet, itejbu l-effiċjenza tal-infiq baġitarju u jiksbu effetti multiplikaturi akbar f’termini ta’ attirazzjoni tal-iffinanzjar mis-settur privat. Dan huwa partikolarment rilevanti fil-kuntest ta’ aċċess diffiċli għall-kreditu, limiti fuq il-finanzi pubbliċi u fid-dawl tal-ħtieġa li jissejjes l-irkupru ekonomiku tal-Ewropa.
(6)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tat-8 ta’ Ġunju 2011 bit-titolu “Ninvestu fil-ġejjieni: Qafas Finanzjarju Multiannwali ġdid għal Ewropa kompetittiva, sostenibbli u inklużiva”, il-Parlament Ewropew laqa’ l-Inizjattiva ta’ Bonds tal-Proġetti Ewropa 2020, mekkaniżmu għall-kondiviżjoni tar-riskji mal-BEI li jipprovdi appoġġ limitat mill-baġit tal-Unjoni u li hu mfassal biex joħloq effett ta’ lieva fuq il-fondi tal-Unjoni u jattira interess addizzjonali minn investituri privati biex jipparteċipaw fi proġetti prijoritarji tal-Unjoni li jkunu konformi mal-objettivi ta’ Ewropa 2020. Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta’ Lulju 2011 dwar l-Att dwar is-Suq Uniku, il-Kunsill fakkar li jeħtieġ li l-istrumenti finanzjarji jiġu vvalutati f’termini ta’ effetti ta’ ingranaġġ imqabbla mal-istrumenti eżistenti, ir-riskji li jiżdiedu mal-karti bilanċjali tal-gvern u l-possibilità li l-istituzzjonijiet privati jinqatgħu ‘l barra. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti u l-valutazzjoni tal-impatt relatata, li bbażaw fuq il-konsultazzjoni pubblika, għandhom jitqiesu f’dan il-kuntest.
(7)
Għandha tiġi mnedija fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, u l-għan tagħha għandu jkun li tgħin tiffinanzja l-proġetti prijoritarji b’valur miżjud ċar tal-UE u li tiffaċilita involviment akbar mis-settur privat fl-iffinanzjar fit-tul mis-swieq kapitali ta’ proġetti ekonomikament vijabbli fil-qasam tal-infrastruttura tat-trasport, tal-enerġija u tal-ICT. L-istrument ikun ta’ benefiċċju għal proġetti bi ħtiġijiet simili ta’ finanzjament u, grazzi għal sinerġiji bejn is-setturi, għandu jipproduċi benefiċċji akbar f’termini ta’ impatt fuq is-suq, effiċjenza amministrattiva u użu ta’ riżorsi. Għandu jipprovdi lill-partijiet interessati fil-qasam tal-infrastruttura, bħal finanzjaturi, awtoritajiet pubbliċi, maniġers tal-infrastruttura, kumpanniji tal-kostruzzjoni u operaturi, bi strument koerenti u li se jkun orjentat lejn id-domanda fis-suq.
(8)
Matul il-fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti il-baġit tal-Unjoni għandu jintuża flimkien mal-finanzjament mill-BEI fil-forma ta’ strument konġunt għall-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti maħruġa minn kumpanniji tal-proġetti. Dak l-istrument ifittex li jtaffi r-riskju tal-ħlas tad-dejn ta’ proġett u r-riskju tal-kreditu tad-detenturi tal-bonds sal-punt li l-parteċipanti fis-suq kapitali, bħall-fondi tal-pensjonijiet, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni u partijiet interessati oħrajn, ikunu lesti li jinvestu f’volum akbar ta’ bonds ta’ proġetti infrastrutturali milli jkun possibbli mingħajr l-appoġġ mill-Unjoni.
(9)
Fid-dawl tal-kompetenza tal-BEI li ilha stabbilita u meta jitqies li huwa l-finanzjatur ewlieni tal-proġetti infrastrutturali u l-korp finanzjarju tal-UE stabbilit mit-Trattat, il-Kummissjoni għandha tinvolvi lill-BEI fl-implimentazzjoni tal-fażi pilota. It-termini, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti għandhom jiġu stabbiliti permezz ta’ dan ir-Regolament. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dak il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
(10)
Għandha titvara fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti malajr kemm jista’ jkun matul il-qafas finanzjarju attwali u għandha tiġi implimentata mingħajr dewmien mhux dovut sabiex jiġi aċċertat jekk u kemm dawn l-istrumenti finanzjarji għall-kondiviżjoni tar-riskji joffru valur miżjud fil-qasam tal-finanzjament tal-infrastruttura u għall-iżvilupp ta’ finanzjament mis-suq kapitali tad-dejn ta’ proġetti infrastrutturali.
(11)
Il-fażi pilota għandha tiġi ffinanzjata permezz tar-riallokazzjoni tal-baġit fil-baġits tal-2012 u l-2013 mill-programmi tat-trasport, tal-enerġija u tat-telekomunikazzjoni eżistenti. Għal dan il-għan, għandu jkun possibbli li jiġu riallokati sa EUR 200 miljun għal din l-inizjattiva mill-baġit tat-TEN-T, sa EUR 20 miljun mill-baġit tal-Programm tal-Qafas għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni u sa EUR 10 miljun mill-baġit tat-TEN-Energy (“TEN-E”). Il-fondi baġitarji disponibbli jillimitaw kemm l-ambitu tal-inizjattiva kif ukoll in-numru ta’ proġetti li jistgħu jiġu appoġġati.
(12)
Il-fondi baġitarji għandhom jintalbu mill-BEI fuq il-bażi ta’ medda ta’ proġetti, li l-BEI u l-Kummissjoni jidhrilhom li jkunu xierqa, li jkunu konformi mal-objettivi politiċi fit-tul tal-Unjoni u li x’aktarx jitwettqu. Kull talba bħal din u l-impenji baġitarji korrispondenti għandhom isiru mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. Minħabba l-kumplessità ta’ proġetti infrastrutturali kbar, għandu jkun possibbli li l-approvazzjoni reali mill-Bord tad-Diretturi tal-BIE tkun tista’ ssir f’data aktar tard, iżda mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
(13)
L-applikazzjoni għall-appoġġ, u l-għażla u l-implimentazzjoni tal-proġetti kollha għandhom ikunu soġġetti għal-liġi tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat, u għandhom jippruvaw jevitaw li joħolqu jew iżidu distorsjonijiet fis-suq.
(14)
Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar skont il-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (6), il-Kummissjoni għandha, bis-sostenn tal-BEI, tirrapporta kull sitt xhur matul il-fażi pilota lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni u jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
(15)
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni indipendenti sħiħa, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti kif ukoll l-effikaċja tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni.
(16)
Il-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti għandha titvara fi tħejjija għall-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa proposta mill-Kummissjoni. Hija mingħajr preġudizzju għal kull deċiżjoni rigward il-Qafas Finanzjarju Multiannwali tal-Unjoni (QFM) wara l-2013 u rigward l-użu mill-ġdid possibbli ta’ fondi minn operazzjonijiet preċedenti minn strumenti finanzjarji fil-kuntest tan-negozjati dwar il-proposta għal regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit annwali tal-Unjoni.
(17)
Sabiex tiġi implimentata l-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 għandhom jiġu emendati f’dan is-sens.
(18)
Sabiex dawk il-provvedimenti stipulati f’dan ir-Regolament ikunu effettivi, fid-dawl tat-tul limitat tal-fażi pilota, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għad-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE
Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 8, jiżdied l-paragrafu li ġej:
“5a. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 sa 5, għal proġetti mwettqa skont l-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 31(2), il-Kummissjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) għandhom jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti kif ukoll l-effikaċja tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni. Fid-dawl ta’ dik il-valutazzjoni, filwaqt li tqis l-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi bidliet regolatorji xierqa, inklużi bidliet leġiżlattivi, partikolarment jekk meta mqabbel mal-previżjonijiet, l-adozzjoni mis-suq ma tkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi ta’ finanzjament tad-dejn fuq terminu ta’ żmien twil isiru disponibbli b’mod suffiċjenti.
Ir-rapport interim imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jinkludi lista tal-proġetti li jkunu bbenefikaw mill-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds ta’ proġetti msemmija fl-Artikolu 31 (2a) sa (2e), b’tagħrif dwar it-termini tal-bonds maħruġa u t-tipi ta’ investituri attwali u oħrajn futuri potenzjali.”.
(2)
Fl-Artikolu 26(2), il-punt (b) huwa sostitwit b’dan li ġej:
”(b)
stimolu tal-innovazzjoni permezz ta’ adozzjoni usa’ tal-ICT u l-broadband u l-investiment fihom;”
(3)
L-Artikolu 31 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
”2. Il-proġetti msemmija fil-paragrafu 1(a) għandom ifittxu li jippromwovu l-innovazzjoni, it-trasferiment teknoloġiku u t-tixrid tat-teknoloġiji l-ġodda li jkunu lesti għas-suq.
L-Unjoni tista’ tagħmel għotja li tikkontribwixxi għall-baġit ta’ dawk il-proġetti.
L-Unjoni tista’, inkella, tagħmel, matul fażi pilota fl-2012 u fl-2013, kontribuzzjoni finanzjarja lill-BEI għall-għotjiet u l-allokazzjoni ta’ kapital għal strumenti ta’ dejn jew garanziji li jridu jinħarġu mill-BEI mir-riżorsi proprji tiegħu taħt l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti.”.
(b)
Jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“2a. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmi fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 huwa strument konġunt mill-Kummissjoni u mill-BEI li jipprovdi valur miżjud bħala intervent mill-Unjoni, jindirizza sitwazzjonijiet subottimali ta’ investiment meta l-proġetti ma jirċevux finanzjament adegwat mis-suq u jipprovdi addizzjonalità. Jevita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, għandu l-għan li jikseb effett multiplikatur u jallinja l-interessi fil-forma ta’ titjib tal-kreditu. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti għandu:
(a)
jieħu l-forma ta’ strument ta’ dejn jew garanzija mill-BEI bl-appoġġ ta’ kontribut baġitarju mill-Unjoni favur il-finanzjament ipprovdut għall-proġetti fil-qasam tal-ICT u tal-broadband, li jikkomplementaw jew jattiraw il-finanzjament mill-Istati Membri jew mis-settur privat,
(b)
itaffi r-riskju tas-servizzjar tad-dejn ta’ proġett u r-riskju tal-kreditu tad-detenturi tal-bonds;
(c)
jintuża biss għal proġetti li l-vijabilità finanzjarja tagħhom tissejjes fuq id-dħulijiet tal-proġetti.
2b. L-iskopertura tal-Unjoni għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti, inklużi t-tariffi tal-immaniġġjar u kostijiet eliġibbli oħra, ma għandha fl-ebda każ taqbeż l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti u lanqas testendi lil hinn mill-maturità tal-portafoll sottostanti ta’ faċilitajiet għat-tisħiħ tal-kreditu. Ma għandu jkun hemm l-ebda obbligazzjoni ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni. Ir-riskju residwu relatat mal-operazzjonijiet tal-bonds tal-proġetti għandu dejjem jinġarr mill-BEI.
2c. Il-pattijiet, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti huma stipulati fl-Anness IIIa. Il-pattijiet u l-kundizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dak il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
2d. Fl-2013, ammont ta’ massimu ta’ EUR 20 miljun jista’ jintuża mill-baġit allokat għat-twettiq tal-politika tal-ICT u l-broadband skont ir-regola stipulata fil-punt (b) tal-Anness I. Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għal bonds ta’ proġetti jista’ jerġa’ juża kwalunkwe dħul riċevut qabel il-31 ta’ Diċembru 2013 għal strumenti ta’ dejn u garanziji ġodda fl-istess faċilità tal-kondiviżjoni tar-riskji u għal proġetti li jissodisfaw l-istess kriterji ta’ eliġibbiltà biex jiġi massimizzat il-volum tal-investimenti appoġġati. Fil-każ li l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti ma jiġix estiż fil-qafas finanzjarju multiannwali li jmiss, kwalunkwe fondi li jibqgħu għandu jerġgħu jitqiegħdu fil-parti tad-dħul tal-baġit ġenerali tal-Unjoni.
2e. Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fil-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba u mingħajr preġudizzju għal kull rekwiżit ta’ rappurtar regolatorju ieħor, il-Kummissjoni għandha tressaq rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull sitt xhur tul il-fażi pilota dwar il-prestazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti, inkluż it-termini finanzjarji u l-pożizzjonar ta’ kwalunkwe bonds tal-proġetti emessi.”.
(4)
Jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS IIIa
Il-pattijiet, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 31(2c)
Il-BEI għandu jkun sieħeb fil-kondiviżjoni tar-riskji u għandu jiġġestixxi l-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-Bonds tal-proġetti f’isem l-Unjoni. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ dak l-istrument, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll tiegħu, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI, filwaqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Anness.
(a) Il-faċilità tal-BEI
1.
L-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti jitfassal għal kull proġett eliġibbli bħala faċilità subordinata, fil-forma ta’ strument ta’ dejn jew faċilità kontinġenti (ta’ garanzija) jew it-tnejn, biex tkun faċilitata l-emissjoni ta’ bond ta’ proġett.
2.
Jekk il-BEI ikun jew isir kreditur ta’ proġett, id-drittijiet tal-BEI taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu klassifikati wara l-ħlas tal-faċilità ta’ kreditu privileġġat u qabel l-ekwità u kwalunkwe finanzjamenti marbut ma’ ekwità.
3.
Il-faċilità m’għandhiex tisboq l-20 % tal-ammont totali tad-dejn ogħla emess.
(b) Baġit
ICT:
2013: sa EUR 20 miljun.
It-talba għal trasferiment tas-somom imsemmija hawn fuq għandha tinħareġ sal-31 ta’ Diċembru 2012 u għandha tkun appoġġata bi previżjoni tal-ħtieġa għall-kontribut skedat tal-Unjoni.
Jekk ikun meħtieġ, il-previżjoni tista’ sservi ta’ bażi għal tnaqqis abbażi tad-domanda tal-ammont tal-2013, li għandu jiġi deċiż skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 46(2).
(c) Kont fiduċjarju
1.
Il-BEI għandu jistabbilixxi kont fiduċjarju biex iżomm il-kontribut tal-Unjoni u d-dħul li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni.
2.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax li jakkumula fuq il-kontijiet fiduċjarji u dħul ieħor li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni, bħal primjums ta’ garanziji, imgħax u l-marġni tar-riskju fuq somom żburżati mill-BEI, għandhom jiżdiedu mar-riżorsi tal-kont fiduċjarju. Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 46(2), li għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linja baġitarja CIP ICT.
(d) L-użu tal-kontribut tal-Unjoni
Il-kontribut tal-Unjoni għandu jintuża mill-BIE biex:
1.
jitwettaq il-proviżjonament tar-riskju fuq bażi tal-ewwel telf għall-faċilitajiet subordinati tal-portafoll tal-proġett eliġibbli, bi qbil mar-regoli rilevanti tal-BEI u valutazzjoni tar-riskji mwettqa mill-BEI skont il-politiki applikabbli tiegħu,
2.
jiġi kopert kwalunkwe nfiq eliġibbli mhux relatat mal-proġett, assoċjat mat-twaqqif u l-amministrazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inkluża l-valutazzjoni tiegħu.
(e) Il-kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul
Il-mudell ta’ kondiviżjoni tar-riskji li jirriżulta mill-punt (d) għandu jiġi rifless fil-kondiviżjoni xierqa bejn l-Unjoni u l-BEI tar-remunerazzjoni tar-riskju imposta mill-BEI fuq il-kontraparti tiegħu fir-rigward ta’ kull faċilità fil-portafoll tal-proġett.
(f) Prezzar
L-ipprezzar tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti huwa bbażat fuq ir-remunerazzjoni tar-riskju skont ir-regoli standard rilevanti u l-kriterji tal-BEI.
(g) Proċedura ta’ applikazzjoni
L-applikazzjonijiet għall-kopertura ta’ riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura ta’ applikazzjoni standard tal-BEI.
(h) Proċedura ta’ approvazzjoni
Il-BEI għandu jagħmel eżerċizzju ta’ diliġenza dovuta fil-profil tar-riskji u dak finanzjarju, tekniku u legali u għandu jiddeċiedi dwar l-użu tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti u jagħżel it-tip xieraq ta’ faċilità subordinata skont ir-regoli u l-kriterji standard tiegħu, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-BEI dwar il-Politika fil-Qasam tar-Riskju tal-Kreditu, u l-kriterji ta’ għażla tal-BEI fil-qasam soċjali, ambjentali u klimatiku.
(i) Tul ta’ żmien
1.
Il-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandu jkun impenjat mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. L-approvazzjoni effettiva tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti mill-Bord tad-Diretturi tal-BIE għandha tkun finalizzata sal-31 ta’ Diċembru 2014.
2.
Fl-eventwalità tat-tmiem tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti matul il-qafas finanzjarju multiannwali attwali, kwalunkwe bilanċi fuq il-kont fiduċjarju, li ma jkunux fondi impenjati u fondi meħtieġa biex ikopru kostijiet u nefqiet eliġibbli oħrajn, għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linja baġitarja CIP ICT.
3.
Fondi allokati lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu rimborżati lill-kont fiduċjarju rilevanti hekk kif il-faċilitajiet jiskadu jew inkella jiġu mħallsa lura sakemm il-kopertura tar-riskji tibqa’ suffiċjenti.
(j) Rappurtar
Il-metodi tar-rappurtar annwali dwar l-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu maqbula bejn il-Kummissjoni u l-BEI.
Minbarra dan, il-Kummissjoni, bis-sostenn tal-BEI, għandha tirrapporta dwar l-implimentazzjoni kull sitt xhur lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, għall-ewwel darba sitt xhur wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni msemmi fl-Artikolu 31(2c).
(k) Monitoraġġ, kontroll u valutazzjoni
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-istrument, inkluż permezz ta’ kontrolli fil-post kif xieraq, u għandha twettaq verifika u kontrolli bi qbil mar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (*).
Il-BEI għandu jimmaniġġja l-faċilitajiet subordinati skont ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess, inklużi miżuri xierqa ta’ awditjar, kontroll u monitoraġġ. Barra minn hekk, il-Bord tad-Diretturi tal-BEI, meta l-Kummissjoni u l-Istati Membri huma rappreżentati, għandu japprova kull faċilità subordinata u jara li l-BEI jiġi mmaniġġjat skont l-Istatut tiegħu u d-direttivi ġenerali stabbiliti mill-Bord tal-Gvernaturi tiegħu.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim dwar il-funzjonament tal-istrument pilota tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013 bil-ħsieb li jottimizzaw id-disinn ta’ dak l-istrument.
Valutazzjoni indipendenti sħiħa għandha titwettaq fl-2015 wara l-approvazzjoni tal-operazzjonijiet aħħarin tal-bonds tal-proġetti. Għandha tkopri, inter alia, il-valur miżjud, l-addizzjonalità meta mqabbel ma’ strumenti oħra tal-Unjoni u tal-Istati Membri u forom eżistenti oħra ta’ finanzjament fit-tul tad-djun, l-effett multiplikatur miksub, valutazzjoni tar-riskji involuti kif ukoll il-ħolqien jew korrezzjoni ta’ effetti ta’ distorsjoni, jekk ikun hemm. Il-valutazzjoni għandha tkopri wkoll l-impatt fuq il-vijabbiltà finanzjarja tal-proġetti, il-volum, it-termini u l-kostijiet tal-emissjoni tal-bonds, l-effett fuq is-swieq tal-bonds b’mod aktar ġenerali kif ukoll tikkontrolla l-aspetti tal-kredituri u tal-akkwist. Għandha tipprovdi wkoll, jekk ikun possibbli, tqabbil tal-kostijiet ma’ mezzi alternattivi ta’ finanzjament tal-proġetti, inkluż self minn banek. Matul il-fażi pilota, kull proġett magħżul għandu jiġi vvalutat.
Artikolu 2
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 680/2007
Ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 2 jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(14)
L-‘istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti’ ifisser strument konġunt mill-Kummissjoni u mill-BEI li jipprovdi valur miżjud bħala intervent tal-Unjoni, jindirizza sitwazzjonijiet subottimali ta’ investiment meta l-proġetti ma jirċevux finanzjament adegwat mis-swieq u jipprovdi addizzjonalità, billi jikkomplementa jew jattira finanzjament mill-Istati Membri jew mis-settur privat. Huwa jevita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, għandu l-għan li jikseb effett multiplikatur u jallinja l-interessi. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti jieħu l-forma ta’ titjib tal-kreditu għal proġetti ta’ interess komuni, itaffi r-riskju ta’ servizz ta’ dejn ta’ proġett u r-riskju ta’ kreditu tad-detenturi tal-bonds u jintuża biss għal proġetti li l-vijabilità finanzjarja tagħhom hija bbażata fuq id-dħul tal-proġetti.
(15)
‘Titjib tal-kreditu’ tfisser it-tijib tal- kwalità tal-kreditu għad-dejn ta’ proġett permezz ta’ faċilità subordinata fil-forma ta’ strument ta’ dejn tal-BEI jew ta’ garanzija tal-BEI jew tat-tnejn, bl-appoġġ ta’ kontribut mill-baġit tal-Unjoni.”.
(2)
Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 4 tiżdied is-sentenza li ġejja:
“L-applikazzjonijiet għall-kopertura tar-riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti skont l-Artikolu 6(1)(g) għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura standard ta’ applikazzjoni tal-BEI.”.
(3)
L-Artikolu 6(1) huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-punt (d) tiżdied is-sentenza li ġejja:
“Fl-2012 u l-2013, ammont ta’ massimu ta’ EUR 200 miljun jista’ jiġi riallokat għall-fażi pilota tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti fis-settur tat-trasport.”.
(b)
jiżdied il-punt li ġej:
“(g)
waqt fażi pilota fl-2012 u fl-2013, kontribuzzjoni finanzjarja għall-BEI lejn il-provviżjonament u l-allokazzjoni kapitali għal strumenti ta’ dejn jew garanziji li jinħarġu mill-BEI mir-riżorsi proprji tiegħu taħt l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-proġetti tal-bonds fil-qasam tat-TEN-T u TEN-E. L-iskopertura tal-Unjoni għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju, inklużi t-tariffi tal-immaniġġjar u kostijiet eliġibbli oħra, ma għandha fl-ebda każ taqbeż l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti u lanqas testendi lil hinn mill-maturità tal-portafoll tal-faċilitajiet sottostanti għat-tisħiħ tal-kreditu. Ma għandu jkun hemm l-ebda obbligazzjoni ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni. Ir-riskju residwu relatat ma’ dawn l-operazzjonijiet tal-bonds tal-proġetti għandu dejjem jinġarr mill-BEI.
Il-pattijiet, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti huma stipulati fl-Anness Ia. Il-pattijiet u l-kundizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dan il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
Fl-2012 u l-2013, ammont sa massimu ta’ EUR 210 miljun, li minnhom sa EUR 200 miljun għall-proġetti tat-trasport u sa EUR 10 miljun għall-proġetti tal-enerġija, jista’ jiġi riallokat għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2) mil-linji baġitarji għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għal proġetti TEN-T, imsemmija fl-Anness I, u għat-TEN-E rispettivament.
Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fil-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba u mingħajr preġudizzju għal kull rekwiżit ta’ rappurtar regolatorju ieħor, il-Kummissjoni għandha tressaq rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull sitt xhur tul il-fażi pilota dwar il-prestazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji, inkluż it-termini finanzjarji u l-pożizzjonar ta’ kwalunkwe bonds tal-proġetti emessi.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax u d-dħul l-ieħor iġġenerat mill-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds għal proġetti riċevuti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013 jistgħu jerġgħu jintużawgħal strumenti ta’ dejn u garanziji ġodda fl-istess faċilità tal-kondiviżjoni tar-riskji u għal proġetti li jissodisfaw l-istess kriterji ta’ eliġibbiltà biex jiġi massimizzat il-volum tal-investimenti appoġġati. Jekk l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti ma jiġix estiż fil-qafas finanzjarju li jmiss, kwalunkwe fondi li jibqgħu għandu jerġgħu jitqiegħdu fil-parti tad-dħul tal-baġit ġenerali tal-Unjoni.”.
(4)
Fl-Artikolu 16, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“2a. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2, għal proġetti mwettqa skont l-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 6(1)(g), il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti u l-effettività tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni. Fid-dawl ta’ dik il-valutazzjoni, filwaqt li tqis l-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi bidliet regolatorji xierqa, inklużi bidliet leġiżlattivi, partikolarment jekk, meta mqabbel mal-previżjonijiet, l-adozzjoni mis-suq ma tkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi ta’ finanzjament tad-dejn fuq terminu ta’ żmien twil isiru disponibbli b’mod suffiċjenti.”.
(5)
Fl-Artikolu 17(1), jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Ir-rapport interim imsemmi fl-Artikolu 16(2a) għandu jinkludi wkoll lista tal-proġetti li jkunu bbenefikaw mill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti msemmi fl-Artikolu 6(1)(g), b’informazzjoni dwar it-termini tal-bonds emessi u t-tipi ta’ investituri attwali u oħrajn futuri potenzjali.”.
(6)
L-Anness huwa numerat mill-ġdid Anness I u l-kliem “l-Anness” fl-Artikolu 6(1)(d) huma għaldaqstant sostitwiti bil-kliem “Anness I”.
(7)
Jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS IA
Il-pattijiet, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 6(1)(g)
Il-BEI għandu jkun sieħeb fil-kondiviżjoni tar-riskji u għandu jiġġestixxi l-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-Bonds tal-proġetti f’isem l-Unjoni. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ dak l-istrument, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll tiegħu, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI, filwaqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Anness.
(a) Il-faċilità tal-BEI
1.
L-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti jitfassal għal kull proġett eliġibbli bħala faċilità subordinata, fil-forma ta’ strument ta’ dejn jew faċilità kontinġenti (ta’ garanzija) jew it-tnejn, biex tkun faċilitata l-emissjoni ta’ bond ta’ proġett.
2.
Jekk il-BEI ikun jew isir kreditur ta’ proġett, id-drittijiet tal-BEI taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu klassifikati wara l-faċilità ta’ kreditu privileggjat u qabel l-ekwità u kwalunkwe finanzjament marbut mal-ekwità.
3.
Il-faċilità m’għandhiex taqbeż l-20 % tal-ammont totali tad-dejn ogħla emess.
(b) Baġit
TEN-T:
-
2012: sa EUR 100 miljun
-
2013: sal-ammont kumulattiv ta’ EUR 200 miljun
li għandhom jiġu riallokati mill-baġit tat-TEN-T iddedikat għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għal proġetti TEN-T, imsemmi fl-Anness I, iżda li ma jkunx intefaq.
TEN-E:
2013: sa EUR 10 miljun.
It-talba għal trasferiment tal-ammont tal-2012 għandha tinħareġ mingħajr dewmien mhux dovut wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni.
It-talbiet għal trasferiment fis-snin sussegwenti għandhom jinħarġu sal-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel.
Fil-każijiet kollha t-talba għal trasferiment għandha tiġi appoġġata bi previżjoni tal-ħtieġa għall-kontribut skedat tal-Unjoni.
Jekk ikun meħtieġ, il-previżjoni tista’ sservi ta’ bażi għal tnaqqis abbażi tad-domanda tal-ammonti, li għandu jiġi deċiż skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2).
(c) Kont fiduċjarju
1.
Il-BEI għandu jistabbilixxi żewġ kontijiet fiduċjarji (wieħed għall-proġetti taħt it-TEN-T, l-ieħor għall-proġetti taħt it-TEN-E) biex iżomm il-kontribut tal-Unjoni u d-dħul li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni. Il-kont fiduċjarju għat-TEN-T jista’ jingħaqad mal-kont fiduċjarju stabbilit għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għall-proġetti TEN-T imsemmija fl-Anness I, sakemm din il-miżura ma tippreġudikax il-kwalità tar-rappurtar u l-monitoraġġ kif stipulat skont il-punti (j) u (k).
2.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax li jakkumula fuq il-kontijiet fiduċjarji u dħul ieħor li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni, bħal primjums ta’ garanziji, imgħax u l-marġni tar-riskju fuq somom żburżati mill-BEI, għandhom jiżdiedu mar-riżorsi tal-kont fiduċjarju. Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2), li għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linji baġitarji tat-TEN-T jew tat-TEN-E.
(d) L-użu tal-kontribut tal-Unjoni
Il-kontribut tal-Unjoni għandu jintuża mill-BIE biex:
1.
jitwettaq il-proviżjonament tar-riskju fuq bażi tal-ewwel telf għall-faċilitajiet subordinati tal-portafoll tal-proġett eliġibbli, bi qbil mar-regoli rilevanti tal-BEI u valutazzjoni tar-riskji mwettqa mill-BEI skont il-politiki applikabbli tiegħu,
2.
jiġi kopert kwalunkwe nfiq eliġibbli mhux relatat mal-proġett, assoċjat mat-twaqqif u l-amministrazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inkluża l-valutazzjoni tiegħu.
(e) Il-kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul
Il-mudell tal-kondiviżjoni tar-riskji li jirriżulta mill-punt (d) għandu jiġi rifless fil-kondiviżjoni xierqa bejn l-Unjoni u l-BEI tar-remunerazzjoni tar-riskju imposta mill-BEI fuq il-kontraparti tiegħu fir-rigward ta’ kull faċilità li tikkostitwixxi l-portafoll.
Minkejja d-dispożizzjonijiet li japplikaw għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-istrument ta’ garanzija tas-self għal proġetti TEN-T, imsemmi fl-Anness I, ix-xejra tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandha tapplika wkoll għal dak l-istrument inklużi l-operazzjonijiet tal-portafoll eżistenti tagħha.
(f) Prezzar
L-ipprezzar tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti hija bbażata fuq ir-remunerazzjoni tar-riskju skont ir-regoli standard rilevanti u l-kriterji tal-BEI.
(g) Proċedura ta’ applikazzjoni
L-applikazzjonijiet għall-kopertura ta’ riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura ta’ applikazzjoni standard tal-BEI.
(h) Proċedura ta’ approvazzjoni
Il-BEI għandu jagħmel eżerċizzju ta’ diliġenza dovuta fil-profil tar-riskji u dak finanzjarju, tekniku u legali u għandu jiddeċiedi dwar l-użu ta’ strument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti u jagħżel it-tip xieraq ta’ faċilità subordinata skont ir-regoli u l-kriterji standard tiegħu, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-BEI dwar il-Politika fil-Qasam tar-Riskju tal-Kreditu, u l-kriterji ta’ għażla tal-BEI fil-qasam soċjali, ambjentali u klimatiku.
(i) Tul ta’ żmien
1.
L-aħħar parti tal-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandha tkun impenjata mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. L-approvazzjoni effettiva tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti mill-Bord tad-Diretturi tal-BEI għandha tkun finalizzata mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
2.
Fl-eventwalià tat-tmiem tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti matul il-qafas finanzjarju multiannwali attwali, kwalunkwe bilanċi fuq il-kontijiet fiduċjarji, li ma jkunux fondi impenjati u fondi meħtieġa biex ikopru kostijiet u nefqiet eliġibbli oħrajn, għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linji baġitarji tat-TEN-T u tat-TEN-E.
3.
Fondi allokati lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu rimborżati lill-kont fiduċjarju rilevanti hekk kif il-faċilitajiet jiskadu jew inkella jiġu mħallsa lura sakemm il-kopertura tar-riskji tibqa’ suffiċjenti.
(j) Rappurtar
Il-metodi tar-rappurtar annwali dwar l-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu maqbula bejn il-Kummissjoni u l-BEI.
Minbarra dan, il-Kummissjoni għandha, bis-sostenn tal-BEI, tirrapporta kull sitt xhur dwar l-implimentazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, għall-ewwel darba sitt xhur wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni msemmi fl-Artikolu 6(1)(g).
(k) Monitoraġġ, kontroll u valutazzjoni
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-istrument, inkluż permezz ta’ kontrolli fil-post kif xieraq, u għandha twettaq verifika u kontrolli bi qbil mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
Il-BEI għandu jimmaniġġja l-faċilitajiet subordinati skont ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess, inklużi miżuri xierqa ta’ awditjar, kontroll u monitoraġġ. Barra minn hekk, il-Bord tad-Diretturi tal-BEI, fejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri huma rappreżentati, għandu japprova kull faċilità subordinati u jara li l-BEI jiġi mmaniġġjat skont l-Istatut tiegħu u d-direttivi ġenerali stabbiliti mill-Bord tal-Gvernaturi tiegħu.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim dwar il-funzjonament tal-istrument pilota tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013 bil-ħsieb li jottimizzaw id-disinn ta’ dak l-istrument.
Valutazzjoni indipendenti sħiħa għandha titwettaq fl-2015 wara l-approvazzjoni tal-operazzjonijiet aħħarin tal-bonds tal-proġetti. Għandha tkopri, inter alia, il-valur miżjud, l-addizzjonalità meta mqabbel ma’ strumenti oħra tal-Unjoni u tal-Istati Membri u forom eżistenti oħra ta’ finanzjament fit-tul tad-djun, l-effett multiplikatur miksub, valutazzjoni tar-riskji involuti kif ukoll il-ħolqien jew korrezzjoni ta’ effetti ta’ distorsjoni, jekk ikun hemm. Il-valutazzjoni għandha tkopri wkoll l-impatt fuq il-vijabilità finanzjarja tal-proġetti, il-volum, it-termini u l-kostijiet tal-emissjoni tal-bonds, l-effett fuq is-swieq tal-bonds b’mod aktar ġenerali kif ukoll tikkontrolla l-aspetti tal-kredituri u tal-akkwist. Għandha tipprovdi wkoll, jekk ikun possibbli, tqabbil tal-kostijiet ma’ mezzi alternattivi ta’ finanzjament tal-proġetti, inkluż self minn banek. Matul il-fażi pilota, kull proġett magħżul għandu jiġi vvalutat.”.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Lulju 2012.