NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 812/2010
tal-15 ta’ Settembru 2010
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjoni ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Ftuħ
(1)
Fis-17 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni ħabbret, b’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-ftuħ ta’ proċedura anti-dumping fir-rigward tal-importazzjoni ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedura nfetħet bħala riżultat ta’ lment imressaq fit-3 ta’ Novembru 2009 mill-APFE, li hija l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Produtturi tal-Fibra tal-Ħġieġ (“l-ilmentatur”), f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir - f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 % - tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu. L-ilment kien fih evidenza ta’ dumping tal-prodott imsemmi kif ukoll ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, u din l-evidenza tqieset suffiċjenti biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment bil-ftuħ tal-proċediment lill-ilmentatur, lil produtturi magħrufa oħra tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi u lir-rappreżentanti tar-RPĊ, lill-importaturi, il-fornituri u l-utenti magħrufa bħala kkonċernati kif ukoll lill-assoċjazzjonijiet tagħhom. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż tal-ftuħ ta’ proċedura anti-dumping.
(4)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex kellhom jinstemgħu ngћataw seduta ta’ smigħ.
(5)
Fid-dawl tan-numru apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi, ta’ importaturi, u ta’ produtturi tal-Unjoni, fl-avviż tal-ftuħ ta’ proċedura anti-dumping ġie kkunsidrat it-teħid ta’ kampjuni għad-determinazzjoni tad-dumping u tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni kienx meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi, l-importaturi, u l-produtturi tal-Unjoni kollha ntalbu biex jagħmlu lilhom infushom magħrufa lill-Kummissjoni u biex jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat, kif speċifikat fl-avviż tal-ftuħ ta’ proċedura anti-dumping, matul il-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Ottubru 2008 sat-30 ta’ Settembru 2009).
(6)
Tmien produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi u seba’ produtturi jew gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Wara eżami tal-informazzjoni mressqa u minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi u ta’ produtturi tal-Unjoni li indikaw li huma lesti jikkoperaw, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni kien meħtieġ fir-rigward ta’ dawn il-produtturi (ara l-premessi (12) u (13) hawn taħt).
(7)
Fir-rigward ta’ importaturi mhux relatati, fl-istadju tat-teħid ta’ kampjuni fi ħdan l-investigazzjoni, tliet importaturi biss ipprovdew l-informazzjoni mitluba fi ħdan l-iskadenzi stabbiliti fin-notifika tal-inizjazzjoni. Għaldaqstant, ġie deċiż biex ma jitteħdux kampjuni u li jintbagħtu kwestjonarji lill-importaturi kollha li jkunu ppreżentaw ruħhom.
(8)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ li ffurmaw parti mill-kampjun jingħataw opportunità jitolbu trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”), jekk xtaqu jagħmlu dan, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ applikazzjoni lill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Il-(gruppi ta’) kumpaniji kollha li ffurmaw parti mill-kampjun talbu TES f’konformità mal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku jew TI fil-każ li mill-investigazzjoni jirriżulta li huma ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għat-TES.
(9)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet relatati mat-TES lill-produtturi esportaturi kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lill-ilmentatur. Huma ngħataw ukoll l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ jekk kien hemm raġunijiet partikolari għal xiex jinstemgħu.
(10)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni li kienu jiffurmaw parti minnu, lill-importaturi, u lill-utenti u assoċjazzjonijiet ta’ utenti magħrufa kollha. Risposti sħaħ għall-kwestjonarji waslu mingħand il-produtturi esportaturi fir-RPĊ li ffurmaw parti mill-kampjun, mingħand il-produtturi tal-Unjoni kollha inklużi fih, u mingħand żewġ importaturi u 13-il utent.
(11)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha li tqieset meħtieġa biex ikun hemm determinazzjoni preliminari tad-dumping, id-dannu jew it-theddida ta’ dannu kkawżati minnu, u l-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Chongqing Polycomp International Corporation (“CPIC”)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. u Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), u
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. u Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
(b)
Produtturi tal-Unjoni
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, is-Slovakkja
-
European Owens Corning Fiberglas, Brussell, il-Belġju
-
Owens Corning France, Chambéry, Franza
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Il-Pajjiżi l-Baxxi
(c)
Utenti tal-Unjoni
-
Sabic Europe BV, Sittard, il-Pajjiżi l-Baxxi, u Genk, il-Belġju
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, il-Pajjiżi l-Baxxi
(d)
Produttur fil-pajjiż analogu
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, it-Turkija.
3. It-teħid ta’ kampjuni
(12)
Mit-tmien produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi li ppreżentaw ruħhom, il-Kummissjoni għażlet kampjun, f’konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, abbażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta’ oġġetti esportati li seta’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul jikkonsisti fi tliet (gruppi ta’) kumpaniji (relatati) li jirrappreżentaw aktar minn 70 % tal-volum tal-esportazzjoni magħmula mill-partijiet koperanti mir-RPĊ lejn l-UE. F’konformità mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati ġew ikkonsultati u ma qajmu l-ebda oġġezzjoni.
(13)
Fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni, seba’ produtturi pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Abbażi tal-informazzjoni li waslet mingħand dawn il-produtturi koperanti tal-Unjoni, il-Kummissjoni għażlet kampjun mill-akbar tliet (gruppi ta’) produtturi tal-Unjoni fir-rigward tal-bejgħ u tal-produzzjoni, produtturi li jirrappreżentaw 64 % tal-bejgħ magħmul mill-produtturi koperanti kollha tal-Unjoni.
4. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(14)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2008 sat-30 ta’ Settembru 2009 (“perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-2006 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(15)
Il-prodott ikkonċernat kif deskritt fin-Notifika ta' inizjazzjoni huwa swiegel tal-fibra tal-ħġieġ imqattgħa, ta’ tul ta’ mhux aktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ; filaturi u ħjut ta’ filamenti tal-ħġieġ; u twapet magħmula minn filamenti ta’ fibra tal-ħġieġ minbarra twapet tas-suf tal-ħġieġ li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 u ex 7019 31 00 (“il-prodott ikkonċernat”)..
(16)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-materjal mhux maħdum li l-aktar jintuża għat-tisħiħ ta’ reżini termoplastiċi u termoriġidi (thermoplastic and thermoset) fl-industrija tal-materjali komposti. Il-materjali komposti li jirriżultaw minn dan il-proċess (plastik irrinfurzat bil-fibri tal-ħġieġ) jintużaw f’għadd kbir ta’ industriji: l-industrija tal-karozzi, l-industrija elettrika u elettronika, tal-paletti tal-imtieħen tar-riħ, tal-bini u l-kostruzzjoni, tat-tankijiet u l-pajpjiet, tal-prodotti għall-konsumaturi, tal-industrija aerospazjali u militari, eċċ.
(17)
Hemm erba’ tipi bażiċi ta’ prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu li huma koperti minn dan il-proċediment, jiġifieri s-swiegel imqattgħa, il-fibri mibruma, it-twapet (għajr dawk tas-suf tal-ħġieġ), u l-ħjut. L-investigazzjoni wriet li, minkejja xi differenzi li hemm fid-dehra u li jista’ jkun hemm fl-applikazzjonijiet finali tad-diversi tipi, kważi t-tipi kollha differenti tal-prodott ikkonċernat għandhom inkomuni l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi, u essenzjalment jintużaw għall-istess għanijiet. Madankollu instab li l-filaturi m'għandhomx l-istess karatteristiċi kimiċi, fiżiċi u tekniċi bażiċi minħabba li mhumiex fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu, iżda ħjut mhux kontinwi ta' tulijiet differenti. L-investigazzjoni wriet ukoll li xi tipi speċifiċi ħafna ta' ftietel u ċerti tipi speċifiċi ħafna ta' ħjut mibruma li attwalment huma koperti bil-kodiċi NM 7019 12 00 u 7019 19 10 rispettivament għandhom jiġu esklużi minħabb li dawn it-tipi huma ttrattati b'mod speċjali billi jiġu miksija u mdakkra u għandhom telf tat-tkebbis (loss on ignition) ta' iktar minn 3%, u b'hekk jingħataw karatteristiċi fiżiċi u kimiċi.
(18)
Għadd ta’ utenti tal-ħjut eqreb lejn il-prodott finali talbu l-esklużjoni kompleta ta’ dawn tal-aħħar mill-ambitu tal-prodott għall-finijiet tal-proċediment peress li fl-Unjoni kważi ma teżistix bażi ta’ produzzjoni kif ukoll minħabba n-nuqqas ta’ sostitwibbiltà bejn il-ħjut u t-tipi l-oħra tal-prodott.
(19)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li mill-inqas teżisti sostitwibbiltà unidirezzjonali mill-aspett tad-domanda (jiġifieri l-ħjut jistgħu jintużaw flok tipi oħra f’għadd ta’ applikazzjonijiet anki jekk, minħabba l-prezz relattivament ogħla tal-ħjut, din ma tkunx dejjem għażla ekonomikament vijabbli), u l-bażi ta’ produzzjoni limitata ta’ ċertu tip ta’ prodott fiha nnifisha ma tistax tikkostitwixxi raġuni għall-esklużjoni ta’ tali tip mill-ambitu tal-prodott sakemm ikollu l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bħal tipi oħra. Peress li l-ħjut ta’ filamenti tal-ħġieġ għandhom l-istess karatteristiċi essenzjali bħal prodotti oħra tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu u sa ċertu punt huma interkambjabbli magħhom, wieħed ikkonkluda provviżorjament li ma kienx hemm raġunijiet li jiġġustifikaw l-esklużjoni tal-ħjut mid-definizzjoni tal-prodott. Huwa madankollu nnutat li se tingħata attenzjoni speċjali għall-valutazzjoni ulterjuri ta’ din it-talba.
2. Prodott simili
(20)
Instab li l-prodott ikkonċernat u l-prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu mmanifatturati u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u fis-suq domestiku tat-Turkija, li b’mod provviżorju serviet bħala pajjiż analogu, kif ukoll il-prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu mmanifatturati u mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi. Għaldaqstant, dawn il-prodotti huma provviżorjament meqjusa bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. ID-DUMPING
1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”)
(21)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping dwar l-importazzjoni mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi fil-każijiet ta’ dawk il-produtturi li nstabu li kienu jissodisfaw il-kriterji stipulati fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(22)
Fil-qosor, u gћall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma elenkati hawn f’forma mqassra:
1.
it-teħid ta’ deċiżjonijiet kummerċjali u l-infiq għal skopijiet ta’ negozju jsiru b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq mingħajr indħil sinifikanti mill-Istat;
2.
il-kotba tal-kontijiet jiġu awditjati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u jiġu applikati għall-iskopijiet kollha;
3.
m’hemmx tagħwiġ sinifikanti ttrasferit mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
4.
il-liġijiet tal-falliment u tal-proprjetà jiggarantixxu ċertezza u stabbiltà legali;
5.
il-konverżjonijiet tal-valuta jsiru bir-rata tas-suq.
(23)
Fl-investigazzjoni attwali, it-tliet produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun kollha kemm huma talbu TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu l-formola ta’ talba tat-TES fil-limitu ta’ żmien stabbilit:
-
iċ-Chongqing Polycomp International Corporation (“CPIC”),
-
il-Jushi Group, u
-
in-New Changhai Group.
(24)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi jew gruppi ta’ esportaturi kollha inklużi fil-kampjun li ssemmew hawn fuq, il-Kummissjoni talbet l-informazzjoni kollha li tqieset meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni mressqa fil-formoli ta’ talba tat-TES u kull informazzjoni oħra meqjusa meħtieġa fl-istabbilimenti tal-kumpaniji inkwistjoni.
(25)
Mill-investigazzjoni rriżulta li żewġ produtturi esportaturi wieħed/gruppi fir-RPĊ inklużi fil-kampjun ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 2(7)(c) għall-għoti ta’ TES.
(26)
B’mod partikolari, produttur esportatur/grupp wieħed ma rnexxilux juri li d-deċiżjonijiet kummerċjali tiegħu kienu ħielsa biżżejjed mill-indħil tal-Istat. Il-maġġoranza tad-diretturi li jiffurmaw il-Bord tad-Diretturi tiegħu nħatru minn kumpanija li l-parti l-kbira tagħha tinsab f’idejn l-Istat. B’riżultat ta’ dan, l-Istat kellu l-possibbiltà li jwaqqaf kwalunkwe deċiżjoni milli tittieħed. Għaldaqstant, huwa ċar li l-Istat għandu rwol ewlieni fil-proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet fi ħdan il-kumpanija. B’żieda ma’ dan, il-kumpanija ma rnexxilhiex turi li għandha sett ċar ta’ kotba ta’ kontabbiltà awditjati indipendentement skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà, minħabba l-fatt li l-introjtu taxxabbli tal-kumpanija ma kienx żvelat b'mod korrett fir-rapporti finanzjarji.
(27)
Il-produttur esportatur/grupp l-ieħor inkluż fil-kampjun/lanqas ma rnexxilu juri li d-deċiżjonijiet kummerċjali tiegħu kienu ħielsa biżżejjed mill-indħil tal-Istat. Żewġ negozjanti mill-grupp huma intrapriżi Statali. L-Istat jista’ wkoll jindaħal b’mod sinifikanti fit-teħid tad-deċiżjonijiet fi ħdan wieħed mill-produtturi esportaturi tal-grupp minħabba s-setgħa tal-veto impliċita li jeżerċita permezz tad-direttur li jirrappreżenta lill-kumpanija omm propjetà tal-Istat. Min-naħa tiegħu, dan il-produttur huwa l-kumpanija omm u l-akbar azzjonista ta’ żewġ produtturi esportaturi oħra fi ħdan il-grupp, u għaldaqstant l-Istat jista’ wkoll jindaħal b’mod sinifikanti fit-teħid tad-deċiżjonijiet tagħhom. Barra minn hekk, tliet produtturi esportaturi mill-grupp ma rnexxilhomx juru li huma jissodisfaw il-kriterju 2 peress li fil-każijiet ta’ tnejn minnhom it-trattament fiskali preferenzjali ma ssemmiex fir-rendikonti finanzjarji filwaqt li fil-każ tat-tielet wieħed, deher li l-awditjar ma kienx indipendenti. Barra minn dan, ħames kumpaniji tal-grupp naqsu li jissodisfaw il-kriterju 3 (primarjament minħabba prezzijiet tad-drittijiet tal-użu tal-art li ma jirriflettux is-suq).
(28)
Wieħed mill-produtturi esportaturi li jiffurmaw parti mill-kampjun, li jikkonsisti fi grupp ta’ żewġ kumpaniji relatati ma’ xulxin, wera li kien jissodisfa l-kriterji kollha tal-Artikolu 2(7)(c) u seta’ jingħata t-TES.
(29)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet tat-TES, waslu kummenti mill-industrija tal-Unjoni u żewġ produtturi esportaturi/gruppi kkampjunati, li ġew proposti biex ma jingħatawx t-TES. Madankollu, l-ebda wieħed minn dawn il-kummenti ma kien ta' natura li tibdel is-sejbiet f'dan ir-rigward.
2. Trattament individwali (“TI”)
(30)
F’konformità mal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju applikabbli għall-pajjiż kollu, jekk ikun hemm, jiġi stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt dan l-Artikolu, bl-eċċezzjoni ta’ dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu f’pożizzjoni juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u gћall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma elenkati hawn taћt:
-
fil-każ ta’ ditti li huma kompletament jew parzjalment ta’ sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
-
il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet u l-kondizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ huma determinati liberament;
-
il-maġġoranza tal-ishma jappartenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fuq il-Bord tad-Diretturi jew li għandhom karigi maniġerjali importanti jew huma fil-minoranza jew għandu jintwera li l-kumpanija hi xorta waħda indipendenti biżżejjed mill-indħil tal-Istat;
-
il-konverżjonijiet tal-kambju jitwettqu skont ir-rata fis-suq; u
-
l-indħil tal-Istat mhux tali li jippermetti ħelsien mir-restrizzjonijiet ta’ miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħatawlhom rati differenti ta’ dazju.
(31)
Iż-żewġ (gruppi ta’) kumpaniji inklużi fil-kampjun li ssemmew hawn fuq u li ma ġewx aċċettati għat-TES talbu wkoll TI fil-każ li ma jingħatawx TES.
(32)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli nstab li tnejn minn dawn il-(gruppi ta’) kumpaniji kkonċernati naqsu li juru li huma jissodisfaw, b’mod kumulattiv, ir-rekwiżiti kollha għat-TI kif stabbilit fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, ġie ppruvat li l-kumpaniji naqsu li jissodisfaw il-kriterju stipulat fl-Artikolu 9(5)(c) tar-Regolament bażiku li jitlob li l-maġġoranza tal-ishma jappartenu lil persuni privati jew li l-kumpaniji jkunu indipendenti biżżejjed mill-Istat ladarba, kif imfisser fil-premessi (26) u (27), instab li l-kumpaniji kollha, bażikament, fil-parti l-kbira minnhom huma proprjetà tal-Istat jew ikkontrollati minnu. Barra minn hekk, kif issemma hawn fuq, instab li dawn iż-żewġ (gruppi ta’) kumpaniji naqsu li juru li huma jissodisfaw il-kriterju stabbilit fl-Artikolu 9(5)(e), jiġifieri li t-teħid tad-deċiżjonijiet tagħhom huwa ħieles minn indħil sinifikanti tal-Istat li jippermetti evażjoni tal-miżuri fil-każ ta’ allokazzjoni ta’ rati ta’ dazju differenti lill-kumpaniji. B’konsegwenza ta’ dan, it-talbiet tagħhom għal TI kellhom jiġu rrifjutati.
(33)
Għalhekk, ġie konkluż li t-TI ma kellu jingħata lill-ebda waħda mill-produtturi esportaturi/gruppi inklużi fil-kampjun li nċaħdilhom it-TES.
3. Il-valur normali
3.1. Id-determinazzjoni tal-valur normali għall-produttur esportatur/grupp li ngħata t-TES
(34)
F’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, fir-rigward ta’ dak il-produttur esportatur, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk it-total tal-bejgħ domestiku tiegħu ta’ prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dak il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat magħmul minnu għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Mill-investigazzjoni rriżulta li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv.
(35)
Sussegwentement, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti li kienu qed jinbiegħu fis-suq domestiku mill-kumpaniji li kellhom bejgħ domestiku ġeneralment rappreżentattiv u li kienu identiċi għat-tipi mibjugħa għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni jew simili ħafna għalihom.
(36)
Għal kull tip mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub komparabbli mat-tip ta’ prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip partikolari ta’ prodott tqies rappreżentattiv biżżejjed fil-każijiet fejn il-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI kien jirrappreżenta madwar 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Mill-investigazzjoni rriżulta li kien hemm bejgħ domestiku rappreżentattiv fil-każijiet tat-tipi kollha tal-prodotti ħlief erbgħa.
(37)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk kull tip ta’ prodott ikkonċernat li kien jinbiegħ fis-suq domestiku fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li kien jinbiegħ fit-tmexxija ordinarja tal-kummerċ kif iddefinita fl-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi, għal kull tip ta’ prodott, ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ bi qligħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(38)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott bi prezz nett tal-bejgħ ugwali għall-ispejjeż ikkalkulati tal-produzzjoni jew ogħla minnhom kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip u fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ kienet daqs l-ispiża għal kull unità jew akbar minnha, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu tat-tip inkwistjoni.
(39)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip ta’ prodott jew inqas jew fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet ta’ dak it-tip kienet iżgħar mill-ispiża għal kull unità, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss tat-tip inkwistjoni.
(40)
Fejn it-tipi kollha tal-prodotti kienu jinbiegħu b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux jinbiegħu fl-operazzjonijiet ordinarji tal-kummerċ.
(41)
Mill-investigazzjoni rriżulta li l-bejgħ bi qligħ tat-tipi ta’ prodotti komparabbli kollha għajr wieħed kien jammonta għal aktar minn 80 % tal-bejgħ domestiku totali, u għaldaqstant, il-bejgħ domestiku kollu ntuża fil-kalkolu tal-prezz medju għall-valur normali. Għal tip wieħed ta’ prodott intuża l-bejgħ bi qligħ biss. Fejn jidħol il-bejgħ tal-erba’ tipi ta’ prodotti li ma kinux jinbiegħu fis-suq domestiku fi kwantitajiet rappreżentattivi, il-Kummissjoni użat għall-valur normali prezzijiet domestiċi rappreżentattivi ta’ tipi simili ħafna, bl-aġġustamenti xierqa.
3.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali produtturi esportaturi/gruppi li ma ngħatawx TES
(a) Il-pajjiż analogu
(42)
F’konformità mal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali tal-kumpaniji li ma setgħux jingħataw TES ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet jew tal-valur maħdum f’pajjiż analogu.
(43)
Fl-avviż tal-ftuħ ta’ proċedura anti-dumping, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża lit-Turkija bħala pajjiż analogu adegwat biex tistabbilixxi valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw fuq dan.
(44)
Ippreżentaw ruħhom żewġ partijiet interessati li stqarrew li t-Turkija ma kinitx pajjiż analogu adegwat, iżda mingħajr ma ssostanzjaw it-talba tagħhom. Parti interessata oħra kkummentat fuq l-għażla tal-pajjiż analogu u ssuġġeriet li tintuża l-Indja minflok peress, kif qalet, l-Indja kienet tinsab f’livell ta’ żvilupp komparabbli ma’ dak tar-RPĊ, is-swieq kienu komparabbli ladarba fiż-żewġt iswieq l-applikazzjonijiet tal-enerġija mir-riħ kienu importanti ħafna, u kienu qed jiġu mmanifatturati tipi komparabbli, b’mod simili. Barra minn hekk, is-suq Indjan ġie deskritt bħala suq miftuħ b’ammont sinifikanti ta’ importazzjoni. U fl-aħħar nett, issemma li fiż-żewġ pajjiżi kien komparabbli l-aċċess għall-materja prima.
(45)
Il-Kummissjoni talbet il-koperazzjoni tal-produtturi tal-prodott simili fit-Turkija, fil-Kanada, fl-Istati Uniti, ir-Repubblika tal-Korea, u fl-Indja. Madankollu, kien biss l-uniku produttur Tork li esprima r-rieda tiegħu li jikkopera u li wieġeb il-kwestjonarju.
(46)
Huwa rrikonoxxut li t-Turkija hija pajjiż analogu rappreżentattiv fir-rigward tal-volum tal-bejgħ domestiku. Madankollu, il-valur normali ta’ tip wieħed tal-prodott simili, li mhux qed jiġi mmanifatturat fit-Turkija, jkollu bżonn jinħadem. Wieħed jinnota wkoll li l-investigazzjoni anti-dumping li għaddejja kontra t-Turkija fir-rigward tal-importazzjoni ta’ prodotti tal-fibra tal-ħġieġ tal-filament kontinwu tindika l-possibbiltà ta’ tnaqqis tal-prezzijiet fis-suq domestiku Tork. Madankollu, billi t-Turkija kienet l-uniku pajjiż li qabel li jikkopera f’din l-investigazzjoni, ġie konkluż b’mod provviżorju li t-Turkija kellha tintuża bħala pajjiż analogu.
(b) Id-determinazzjoni tal-valur normali
(47)
F’konformità mal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-prezz normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni vverifikata li waslet mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu, skont il-metodoloġija ġenerali li ġiet deskritta hawn fuq fir-rigward tal-grupp ta’ kumpaniji li ngħata TES. Fil-każijiet fejn fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu xi tip ta’ prodott kien jinbiegħ kollu b’telf jew ma kinux jinbiegħu tipi simili, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku.
4. Il-prezz tal-esportazzjoni
(48)
Fil-parti l-kbira tal-każijiet, il-prodott ikkonċernat ġie esportat lejn klijenti indipendenti fl-Unjoni, u għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie kkalkulat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew li kellhom jitħallsu.
(49)
Fejn ma kienx isir ħlief ftit bejgħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni minn produttur esportatur wieħed lill-kumpaniji relatati miegħu fl-Unjoni, instab li dak kien maħsub għal użu vinkolanti, u konsegwentement ma ntużax għall-kalkolu provviżorju tad-dumping.
5. Paragun
(50)
Il-paragun tal-valur normali u tal-prezzijiet tal-esportazzjoni sar abbażi tal-prezz tal-prodotti kif ħerġin mill-fabbrika. Sabiex ikun żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ġew ikkunsidrati kif xieraq, f’forma ta’ aġġustamenti, id-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tagħhom, f’konformità mal-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti xierqa fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u mirfuda minn xhieda vverifikata. Sar aġġustament fil-każ tat-taxxi indiretti, tat-trasport ta’ merkanzija bil-baħar u l-spejjeż relatati tal-assigurazzjoni, tat-trasport ta’ merkanzija fil-pajjiż esportatur, tal-livell tal-kummerċ (fil-każijiet ta’ differenzi fil-kanal ta’ distribuzzjoni), tal-ispejjeż ta’ garanzija, tal-ispejjeż ta’ kreditu, u tal-ispejjeż bankarji.
6. Il-marġnijiet ta’ dumping
(51)
Il-marġnijiet provviżorji ta’ dumping ġew espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(52)
Għall-grupp ta’ produtturi esportaturi li kien jikkopera u li ngħata TES, ġie stabbilit marġni ta’ dumping individwali abbażi ta’ paragun tal-valur normali medju ppeżat u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni, f’konformità mal-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(53)
Il-marġni ta’ dumping għall-kumpaniji inklużi fil-kampjun li ma ngħatawx TES jew TI u għall-kumpaniji mhux inklużi fil-kampjun li kkoperaw ġie kkalkulat bħala l-medja tat-tliet kumpaniji/gruppi ta' kumpaniji tal-kampjun.
(54)
Minħabba l-livell għoli ta’ koperazzjoni fl-investigazzjoni, billi l-kumpaniji li kienu qed jikkoperaw kienu jirrappreżentaw madwar 100 % tal-importazzjoni kollha mir-RPĊ tul il-PI, għal kwalunkwe kumpanija li ma kinitx qiegħda tikkopera ġie stabbilit il-marġni għall-pajjiż kollu bl-użu tal-ogħla wieħed mill-marġnijiet li nstabu fil-każijiet tal-(gruppi ta’) kumpaniji inklużi fil-kampjun.
(55)
Abbażi ta’ dan, il-livelli provviżorji ta’ dumping huma dawn li ġejjin:
Kumpanija
Marġni provviżorju ta’ dumping
New Changhai Group
8,5 %
Kumpaniji oħra li kkoperaw
43,6 %
Residwali
43,6 %
D. ID-DANNU
1. Il-produzzjoni u l-industrija tal-Unjoni
(56)
Matul il-PI, fl-Unjoni, il-prodott simili kien qed jiġi mmanifatturat minn 11-il produttur. Minn dan il-11-il produttur, sebgħa kkoperaw fl-investigazzjoni. Dawn is-seba’ produtturi, kollha kemm huma, kienu membri tal-ilmentatur u nstab li jirrappreżentaw proporzjon importanti tat-total tal-produzzjoni tal-prodott simili fl-Unjoni - f’dan il-każ aktar minn 90 %. Mill-erba’ produtturi tal-Unjoni li fadal, wieħed kien ukoll ilmentatur, tnejn appoġġjaw l-ilment b’mod attiv filwaqt li r-raba’ wieħed la appoġġjah u lanqas opponieh. Għaldaqstant, il-11-il produttur jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”.
(57)
Kif indikat taħt il-premessa (13) ta’ hawn fuq, ingħażel kampjun ta’ tliet produtturi li kienu jirrappreżentaw madwar 64 % tat-total tal-produzzjoni tal-Unjoni. Peress li tnejn minn dawn il-produtturi kienu gruppi ta’ kumpaniji relatati ma’ xulxin, b’diversi entitajiet ta’ produzzjoni fl-Unjoni, il-kampjun kien magħmul minn total ta’ disa’ kumpaniji individwali.
(58)
Xi partijiet interessati allegaw li l-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma kellhomx jitqiesu bħala industriji tal-Unjoni ladarba t-tlieta li huma kellhom produtturi Ċiniżi relatati magħhom li kienu qed jimmanifatturaw il-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni kkonfermat li fil-fatt, tnejn mit-tliet produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kellhom kumpaniji ta’ produzzjoni relatati magħhom fiċ-Ċina. Madankollu nstab li, minkejja r-rabta li kien hemm, dawn iż-żewġ produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma wrew l-ebda mġiba li kienet taffettwa l-affidabbiltà tar-riżultati tal-investigazzjoni. Il-volum tal-prodotti li dawn il-produtturi tal-Unjoni impurtaw mill-kumpaniji relatati magħhom fir-RPĊ huwa limitat (inqas minn 4 % tal-importazzjoni mir-RPĊ). B’żieda ma’ dan, din l-importazzjoni tista’ titqies bħala negliġibbli meta mqabbla mat-total tal-produzzjoni tal-produtturi kkonċernati tal-Unjoni, li bl-ebda mod m’għandhom jiġu kkunsidrati bħala importaturi peress li jidher ċar li huma produtturi ġenwini tal-fibri tal-ħġieġ. U fl-aħħar, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-produtturi kkonċernati tal-Unjoni ma kinux affettwati minn din l-importazzjoni limitata. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni qieset li ma kien hemm l-ebda raġuni biex teskludi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku, kwalunkwe wieħed mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(59)
Il-konsum tal-Unjoni ġie kkalkulat abbażi tal-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u d-dejta dwar il-volum ta’ importazzjoni mogħtija mill-Ewrostat għas-suq tal-Unjoni.
(60)
Bejn l-2006 u l-PI, il-konsum tal-Unjoni tnaqqas bil-kbir, jiġifieri b’24 %. Madankollu, kien hemm żieda żgħira fil-konsum fl-2007 u fl-ewwel nofs tal-2008.
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
indiċjati
100
106
105
76
3. L-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping
(61)
Il-volum tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn is-suq tal-Unjoni kien qed jiżdied b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Ġeneralment, matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b’aktar minn 50 %. B’mod partikolari, bejn l-2006 u l-2008, l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu aktar mid-doppju. Matul il-PI naqsu meta mqabbla mal-2008, iżda r-rata tat-tnaqqis (25 %) kienet aktar baxxa minn dik tat-tnaqqis fil-konsum (28 %).
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ (volum)
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
77 283
122 190
155 875
116 413
indiċjati
100
158
202
151
3.2. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping
(62)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping żdied b’mod kontinwu matul il-perjodu kkunsidrat. Waqt il-PI, l-importazzjonijiet miċ-Ċina kellhom sehem mis-suq ta’ 15,6 %, jiġifieri kien jammonta kważi għad-doppju tas-sehem li kellhom mis-suq fl-2006.
Tabella 3
Importazzjonijiet mir-RPĊ (sehem mis-suq)
2006
2007
2008
PI
Sehem mis-suq (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
indiċjati
100
149
191
198
3.3. Prezzijiet
(a) Evoluzzjoni tal-prezzijiet
(63)
It-Tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping, fil-fruntiera Ewropea u bid-dazju mhux imħallas, kif irrappurtat mill-Ewrostat. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ baqa’ sostanzjalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Dan wieħed seta’ josservah minkejja żieda sinifikanti madwar id-dinja kollha għall-manifattura tal-fibri tal-ħġieġ ta' filament kontinwu matul il-perjodu kkunsidrat (kif muri wkoll fit-Tabella 18).
Tabella 4
Importazzjonijiet mir-RPĊ (prezzijiet)
2006
2007
2008
IP
Prezz medju/tunnellata (EUR)
930
936
970
943
indiċjati
100
101
104
101
(b) Bejgħ bi prezz baxx
(64)
Sar tqabbil li fih tqabbel tip ma’ tip bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għal dan l-iskop, il-prezzijiet li l-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun japplikaw fil-bejgħ lil klijenti mhux relatati magħhom tqabblu mal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi tal-pajjiż ikkonċernat li ffurmaw parti mill-kampjun. Sabiex jittieħdu inkonsiderazzjoni d-differenzi fil-livell tal-kummerċ u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni, ġew applikati aġġustamenti fejn meħtieġ.
(65)
It-tqabbil wera li matul il-PI, il-prodotti kkonċernati impurtati mir-RPĊ inbiegħu fl-Unjoni bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni b’rata li tvarja minn 23 % sa 39 %, meta wieħed jesprimihom bħala perċentwali ta’ dawn tal-aħħar.
4. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Rimarki preliminari
(66)
F’konformità mal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u indikaturi ekonomiċi rilevanti kollha li għandhom effett fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. Id-dejta ppreżentata hawn taħt tirreferi għall-industrija tal-Unjoni fl-intier tagħha fejn jidħlu l-bejgħ u s-sehem mis-suq u għall-produtturi tal-kampjun fir-rigward tal-bqija tal-indikaturi.
4.2. Il-produzzjoni
(67)
Il-volumi tal-produzzjoni tal-Unjoni baqgħu relattivament stabbli mill-2006 sal-2008, iżda naqsu f’daqqa matul il-PI:
Tabella 5
Industrija tal-Unjoni - produzzjoni
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
495 942
508 837
502 729
312 824
indiċjati
100
103
101
63
4.3. Il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-utilizzazzjoni tagħha
(68)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żviluppat kif ġej:
Tabella 6
Industrija tal-Unjoni - kapaċità ta’ produzzjoni
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Kapaċità (tunnellati)
575 900
573 600
585 350
510 700
indiċjati
100
100
102
89
Utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
indiċjati
100
103
100
71
(69)
Matul il-PI, il-kapaċità ta’ produzzjoni naqset. Fil-fatt, fid-dawl tal-erożjoni tal-prezzijiet u t-telf fir-rigward tas-sehem mis-suq minħabba l-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping, diversi linji ta’ produzzjoni żżarmaw, ingħalqu temporanjament, jew iċċekknu. Minkejja dan it-tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni, ir-rata ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità niżlet minn 86 % għal 61 %, jiġifieri niżlet b’ 29%.
4.4. Ħażniet
(70)
It-Tabella ta’ hawn taħt turi li l-ħażniet l-ewwel naqsu fl-2007, meta l-konsum kien fl-aqwa tiegħu, imma mbagħad, fl-2008, irreġistraw żieda qawwija fid-dawl tal-waqgħa għal għarrieda fid-domanda li seħħet fir-raba’ kwart ta’ dik is-sena. Matul il-PI, il-ħażniet reġgħu lura għal livelli aktar normali.
Tabella 7
Industrija tal-Unjoni - ħażniet
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
88 968
73 018
123 910
82 160
indiċjati
100
82
139
92
4.5. Il-volum ta’ bejgħ (total tal-industrija tal-Unjoni)
(71)
Il-volum tal-bejgħ tal-produtturi kollha tal-Unjoni fis-suq tal-UE, inkluż dak maħsub għal użu vinkolanti, żviluppa kif ġej:
Tabella 8
Industrija tal-Unjoni - bejgħ fl-UE (volum)
il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
737 818
743 784
706 746
520 064
indiċjati
100
101
96
70
(72)
Il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-intier tagħha naqset bi 30 %. Fl-2007, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b’6 % (kif muri fit-Tabella 1 ta’ hawn fuq), il-volum tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat magħmul mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b’1 % biss. Dan ifisser li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-konsum miżjud ta’ dak il-perjodu. Sussegwentement, fl-2008 u fil-PI, il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bil-kbir.
4.6. Is-sehem mis-suq (total tal-industrija tal-Unjoni)
(73)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni tnaqqas bil-kbir fl-2007 u l-2008, u mbagħad irkupra ftit fil-PI. Madankollu, b’mod ġenerali, matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni tilfet 5,6 punti perċentwali mis-sehem tagħha mis-suq filwaqt li, kif jidher fit-Tabella 3 ta’ hawn fuq, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping kważi rdoppja matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Industrija tal-Unjoni - sehem mis-suq tal-UE
il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
PI
Sehem mis-suq tal-UE (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
indiċjati
100
95
91
93
4.7. Il-prezzijiet tal-bejgħ
(74)
Fejn jidħlu l-prezzijiet medji tal-bejgħ, it-Tabella ta’ hawn taħt turi li matul il-perjodu eżaminat, l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex iżżid il-prezzijiet tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati. Għall-kuntrarju, il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu bi 2 %, u dan il-fatt jidher saħansitra aktar eċċezzjonali fil-kuntest ta’ żieda fil-prezzijiet tal-materja prima. Fil-fatt, l-industrija tal-Unjoni ma kellhiex il-possibbiltà li fil-prezzijiet tal-bejgħ tirrifletti ż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima, minħabba l-pressjoni ’l isfel fuq il-livelli tal-prezzijiet fl-Unjoni li saret mill-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping.
Tabella 10
Industrija tal-Unjoni - bejgħ fl-UE (prezz medju)
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
EUR/tunnellata
1 179
1 166
1 192
1 159
indiċjati
100
99
101
98
4.8. L-impjiegi
(75)
Il-livelli tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni juru li matul il-perjodu kkunsidrat kollu, l-industrija tal-Unjoni rrazzjonalizzat il-produzzjoni, bil-għan li tnaqqas l-ispejjeż tal-manifattura u li tikkontrabilanċja ż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima. Fil-fatt, in-numru tal-impjegati tnaqqas b’20 punt perċentwali għall-perjodu kollu, bi tnaqqis bi 15-il punt perċentwali jikkonċentra ruħu fil-perjodu ta’ bejn l-2007 u l-PI.
Tabella 11
Industrija tal-Unjoni - impjiegi
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Numru ta’ impjegati
4 114
3 890
3 705
3 302
indiċjati
100
95
90
80
4.9. Il-produttività
(76)
B’riżultat tal-isforzi tal-industrija tal-Unjoni li ġew deskritti fil-premessa ta’ qabel, il-produttività tal-ħaddiema fil-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet b’mod sinifikanti fl-2007 u l-2008. Dan l-iżvilupp pożittiv inbidel ta’ taħt fuq matul il-PI u rriżulta f’telf ġenerali ta’ produttività ta’21 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din il-bidla fil-produttività kienet dovuta, f’parti minnha, għall-kollass tad-domanda, u f’parti oħra għall-prodotti impurtati mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping u li kienu jinbiegħu bi prezzijiet ħafna inqas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, u wassal għal tnaqqis sostanzjali fil-produzzjoni, u b’hekk anki għal żieda fl-impjiegi għal kull unità tal-fibra tal-ħġieġ immanifatturata.
Tabella 12
Industrija tal-Unjoni - produttività
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
tunnellata/impjegat(a)
121
131
136
95
indiċjata
100
108
113
79
4.10. Il-paga
(77)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tikkontrolla l-bidla fl-ispejjeż tax-xogħol. Fil-fatt, it-Tabella ta’ hawn fuq turi li fl-2007 u l-2008, kien hemm żieda żgħira fil-paga medja annwali, iżda tnaqqis fil-PI. Tul il-perjodu kollu, l-ispejjeż tax-xogħol għal kull unità tnaqqsu bi 3 %. Madankollu, dan it-tnaqqis kien ikun aktar espliċitu kieku l-ammonti ta’ kumpens għat-terminazzjoni tal-impjieg kienu esklużi mit-tendenza msemmija.
Tabella 13
Industrija tal-Unjoni - spejjeż tax-xogħol
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
paga annwali (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
indiċjati
100
101
103
97
4.11. Profittabbiltà u redditu fuq l-investimenti (ROI)
(78)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ġiet ikkalkulata billi l-qligħ nett ta’ qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili ġie espress bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Waqt il-kalkolu tal-profitabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni, iċ-ċifri vverifikati ġew ikkoreġuti bil-għan li ma jkunx possibbli li din l-analiżi tkun influwenzata minn kwistjonijiet straordinarji speċifiċi għal kumpaniji partikolari li ħallew impatt sproporzjonat fuq iċ-ċifri tal-qligħ ta’ dawk il-kumpaniji f’perjodu partikolari. Skont dawn il-korrezzjonijiet, il-profittabbiltà tal-produtturi inklużi fil-kampjun u r-redditu fuq l-investimenti mwettqa minnhom b’rabta mal-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 14
Industrija tal-Unjoni - profittabbiltà u redditu fuq l-investimenti (ROI)
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
qligħ nett (% tal-fatturat)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
ROI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Bħalma turi t-Tabella ta’ hawn fuq, matul il-parti l-kbira tal-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tilħaq livelli limitati ta’ qligħ - b’xi eċċezzjoni fis-sena 2007, meta r-rata medja ta’ profittabbiltà laħqet l-4,7 %. Matul il-PI, il-qligħ inqaleb f’telf enormi, bir-rata medja tat-telf tal-industrija tal-Unjoni titbaxxa sa 15 %.
(80)
Fejn jidħol ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), espress bħala l-qligħ f’perċentwali tal-valur nett fuq il-kotba tal-investimenti, jidher li dan l-indikatur segwa x-xejra tal-profittabbiltà. Ġeneralment, ir-redditu fuq l-investimenti baqa’ pjuttost limitat matul il-perjodu kkunsidrat kollu, bl-eċċezzjoni tal-2007. U fl-aħħar, fil-PI, l-ROI tal-industrija tal-Unjoni niżel għal - 16,8 %.
(81)
Is-sitwazzjoni finanzjarja delikata msemmija seħħet minkejja l-konsum miżjud matul il-perjodu ta’ bejn l-2006 u l-2008, kif ġie deskritt fil-premessa (60) ta’ hawn fuq, u l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni għar-razzjonalizzazzjoni tal-ispejjeż tal-produzzjoni, kif deskritti fil-premessi (75) u (76) ta’ hawn fuq. Matul il-perjodu kkunsidrat, it-tkabbir qawwi fil-volumi ta’ prodotti impurtati mir-RPĊ bi prezzijiet baxxi li kienu l-oġġett ta’ dumping affettwa l-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u rriżulta wkoll f’erożjoni serja tal-prezzijiet. Dawn il-fatturi ħallew impatt fuq il-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni. Dan jista’ jintwera aħjar bit-telf drammatiku ta’ 15 % matul il-PI.
4.12. Il-likwidità u l-ħila ta’ tkabbir tal-kapital
(82)
Il-likwidità netta minn attivitajiet operattivi żviluppat kif ġej:
Tabella 15
Industrija tal-Unjoni - likwidità
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
likwidità (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
indiċjati
100
50
22
-64
(83)
It-Tabella ta’ hawn fuq tikkonferma l-qagħda finanzjarja delikata tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu 2006-2008 u d-deterjorament drammatiku li rriżulta minnha fil-PI.
4.13. L-investimenti
(84)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-investimenti tal-produtturi tal-kampjun żviluppaw kif ġej:
Tabella 16
Industrija tal-Unjoni - investimenti
produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
investimenti netti (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
indiċjati
100
52
109
71
(85)
Fl-2006 u l-2008, li kienu l-aqwa snin, il-livell tal-investimenti kien relattivament għoli minħabba l-bini mill-ġdid ta’ kalkari. F’din l-industrija li titlob investimenti kapitali kbar, il-kalkari għandhom jinbnew mill-ġdid kull 7 sa 10 snin, u l-ispejjeż marbuta mal-bini mill-ġdid ta’ kalkara jistgħu jammontaw għal bejn € 8 miljuni u € 13-il miljun (jingħata marġni għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità). Il-parti l-kbira tal-ispejjeż għoljin l-oħra tal-investiment, li huma aktar strutturali, hija marbuta mal-konsum tal-ligi użati għall-mekkaniżmi bil-bushings u r-rikostruzzjoni konsegwenti tagħhom.
4.14. Id-dimensjoni tal-marġni reali ta’ dumping
(86)
Il-marġnijiet ta’ dumping li jikkaratterizzaw l-importazzjoni mir-RPĊ, kif speċifikati hawn fuq fil-premessa (55), huma għoljin ħafna. Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-prodotti impurtati li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġnijiet ta’ dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
5. Konklużjoni dwar id-dannu
(87)
Minkejja sforzi serji mill-industrija tal-Unjoni għaż-żieda tal-kompetittività tagħha, il-parti l-kbira tal-indikaturi tad-dannu li jikkaratterizzaw l-industrija tal-Unjoni żviluppaw b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat. Dan wieħed ma jistax ma jinnutahx, partikolarment meta janalizza l-indikaturi relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri r-redditu fuq l-investimenti, il-likwidità, u l-profittabbiltà, li kollha kemm huma żviluppaw b’mod drammatiku. B’żieda ma’ dan, l-indikaturi li jirrigwardaw il-produzzjoni, il-kapaċità ta’ produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volumi ta’ bejgħ, u s-sehem mis-suq ikkonfermaw ukoll xejra ċara għall-agħar.
(88)
Fl-istess ħin, il-fibri tal-ħġieġ impurtati mir-RPĊ kienu qed jinbiegħu bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni anke b’differenza ta’ 39 % matul il-PI, u l-industrija tal-Unjoni tilfet 5 punti perċentwali fir-rigward tas-sehem mis-suq fi żmien inqas minn erba’ snin.
(89)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Daħla
(90)
F’konformità mal-Artikolu 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping ikkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa grad li jippermetti li jkun ikklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufa oħra, barra l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, li possibbilment matul l-istess perjodu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex ikun żgurat li d-dannu possibbilment ikkawżat minn dawn il-fatturi l-oħra ma jiġix attribwit lill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(91)
Bejn l-2006 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li kienu l-oġġett ta’ dumping żdied b’51 %, u dan wassal għal żieda fis-sehem mis-suq tal-Unjoni bi 98 %, minn 7,9 % għal 15,6 %.
(92)
Iż-żieda matul il-perjodu kkunsidrat fl-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping ikkoinċidiet ma’ xejra ta’ tnaqqis fir-rigward tal-parti l-kbira tal-indikaturi tad-dannu li jikkaratterizzaw l-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni tilfet 5,6 punti perċentwali mis-sehem tagħha mis-suq, u l-prezzijiet tagħha tal-bejgħ naqsu bi 2 % minħabba l-pressjoni li eżerċitaw fuq is-suq tal-Unjoni importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li kienu l-oġġett ta’ dumping. It-tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet ma ppermettiex lill-industrija tal-Unjoni titrasferixxi, sa grad aċċettabbli, iż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni, u dan il-fatt irriżulta f’livelli ta’ profittabbiltà baxxi u, matul il-PI, saħansitra negattivi.
(93)
Ta’ min jinnota wkoll li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping baqa’ jiżdied anki matul il-PI. Fi kliem ieħor, kif issemma wkoll fil-premessa (62) ta’ hawn fuq, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping tnaqqas aktar bil-mod mill-konsum tal-Unjoni.
(94)
Ċerti partijiet interessati sostnew li ma kienx hemm rabta bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Wieħed mill-argumenti mqajma f’dan ir-rigward kien li d-differenza li hemm bejn il-prezzijiet tal-bejgħ Ċiniżi u dawk tal-Unjoni baqgħet pjuttost kostanti matul il-perjodu kkunsidrat kollu filwaqt li kien hemm fluttwazzjoni fil-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni fl-istess perjodu. F’dan ir-rigward, wieħed għandu jżomm f’moħħu li mhuwiex biss il-livell tal-prezzijiet, iżda wkoll il-volum tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, bil-prezz tagħhom diġà baxx, , li eżerċita pressjoni qawwija fuq il-bejgħ magħmul mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, anki jekk possibbilment fatturi oħra kellhom ċertu rwol fl-aggravament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri affettwaw ukoll sa ċertu punt il-profittabbiltà tagħha, dan il-fatt bl-ebda mod ma jista’ jtaffi l-impatt tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping u li b’mod kostanti kienu qed jitwettqu bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-Unjoni, b’mod partikolari minħabba l-fatt li dan kien qed iseħħ b’rata relattivament stabbli minkejja t-tibdiliet fis-suq, bħal pereżempju żieda jew tnaqqis fil-konsum jew fit-tibdil fil-prezzijiet tal-materja prima.
(95)
Argument simili ġie ppreżentat fir-rigward tan-nuqqas allegat ta’ rabta bejn iċ-ċifri tal-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni u l-iżvilupp tas-sehem tagħha mis-suq. Fil-fatt, pereżempju, il-livelli ta’ profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ttejbu temporanjament mill-2006 għall-2007 minkejja t-tnaqqis li kien hemm fis-sehem tagħha mis-suq. Dan kien, sa ċertu punt, dovut għall-kundizzjonijiet imtejba fis-suq tal-Unjoni fis-sena 2007 (ara ż-żieda ta’ 6 % fil-konsum tal-Unjoni msemmija fil-premessa (60) ta’ hawn fuq). Aktar importanti, però, huwa l-fatt li fis-snin 2006 u 2007, l-industrija tal-Unjoni ffukat fuq ir-razzjonalizzazzjoni tal-produzzjoni tagħha bis-saħħa ta’ tnaqqis fl-ispejjeż tal-manifattura, u dan l-isforz ħalla wkoll impatt fuq il-livelli tagħha ta’ profittabbiltà. Bħala eżempju ieħor wieħed jista’ jsemmi l-fatt li bejn l-2008 u l-PI, kien hemm żieda żgħira fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni filwaqt li l-profittabbiltà tagħha waqgħet u rreġistrat telf gravi ta’ 15 %. Madankollu, tul l-istess perjodu, l-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping irnexxielhom iżidu s-sehem tagħhom mis-suq filwaqt li fil-parti l-kbira tagħhom baqgħu jsiru bi prezzijiet tal-bejgħ inqas milli kien hawn fl-Unjoni. Dan wassal għat-telf kbir li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, iż-żewġ każijiet juru li indikatur separat wieħed jew tnejn ma jistgħux jiġu kkunsidrati weħidhom meta wieħed ikejjel l-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
(96)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet bi prezz baxx mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping, li daħlu fis-suq tal-Unjoni b’volumi kbar, li qed jiżdiedu b’mod kostanti u li matul il-perjodu kkunsidrat kollu kienu qed jitwettqu bi prezzijiet sinifikantement inqas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, ħallew impatt konsiderevolment negattiv fuq il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-effett ta’ fatturi oħra
3.1. L-importazzjoni minn pajjiżi terzi
(97)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra kienet limitata. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li joriġinaw minn pajjiżi oħra għajr ir-RPĊ tnaqqas b’2 punti perċentwali, minn 17 % għal 15 %. It-tieni l-akbar sors ta’ importazzjoni, in-Norveġja, kellu sehem mis-suq ta’ 3,3 % matul il-PI. It-Turkija kellha sehem mis-suq ta’ 2,5 % matul il-PI, u r-raba’ l-akbar sors ta’ importazzjoni, l-Istati Uniti, kellu sehem mis-suq ta’ inqas minn 2 % matul il-PI.
Tabella 17
L-importazzjoni minn pajjiżi oħra
Pajjiż
2006
2007
2008
PI
In-Norveġja
Volum (tunnellati)
34 990
28 834
35 410
24 993
Sehem mis-suq (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Prezz medju (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
It-Turkija
Volum (tunnellati)
28 981
25 035
20 658
18 874
Sehem mis-suq (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Prezz medju (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
L-Istati Uniti
Volum (tunnellati)
22 921
24 246
20 447
13 569
Sehem mis-suq (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Prezz medju (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Il-Malasja
Volum (tunnellati)
9 541
25 569
35 200
12 601
Sehem mis-suq (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Prezz medju (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
It-Tajwan
Volum (tunnellati)
19 318
18 150
14 655
11 285
Sehem mis-suq (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Prezz medju (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
L-Indja
Volum (tunnellati)
4 365
11 231
3 757
5 361
Sehem mis-suq (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Prezz medju (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
7 959
5 974
13 934
5 116
Sehem mis-suq (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Prezz medju (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Il-Ġappun
Volum (tunnellati)
21 671
10 727
11 174
4 609
Sehem mis-suq (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Prezz medju (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Il-Messiku
Volum (tunnellati)
4 894
9 713
7 226
3 689
Sehem mis-suq (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Prezz medju (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Il-Kanada
Volum (tunnellati)
4 136
3 309
2 196
2 244
Sehem mis-suq (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prezz medju (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Pajjiżi oħra
Volum (tunnellati)
8 954
14 848
8 519
9 227
Sehem mis-suq (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Prezz medju (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Kif diġà ġie spjegat fil-qosor fil-premessa (63), it-Tabella ta’ hawn fuq, li hija bbażata fuq dejta tal-Ewrostat, turi wkoll li l-livelli medji tal-prezzijiet fil-fruntiera tal-Unjoni ta’ importazzjonijiet oħra huma ħafna ogħla mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ. Mill-paragun bejn dawn il-prezzijiet tal-Ewrostat u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, kif irrappurtati fil-premessa (74) ta’ hawn fuq, deher li matul il-PI, l-importazzjonijiet mit-Turkija kienu qed jitwettqu bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, fil-PI, l-importazzjonijiet mit-Turkija rrappreżentaw sehem mis-suq ta’ 2,5 % biss, jiġifieri inqas mis-sehem tagħhom mis-suq fl-2006. Barra minn hekk, il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet, b’mod kostanti, kienu fil-parti l-kbira minnhom ogħla mil-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, jiġifieri kienu jaqbżu lil dawn tal-aħħar b’ammont li jvarja minn 14 % sa 23 %. Jidher li anki l-importazzjonijiet mill-Malasja, it-Tajwan, u r-Repubblika tal-Korea ma jilħqux il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, iżda s-sehem tagħhom mis-suq huwa limitat u saħansitra qed jonqos. Għaldaqstant, ma tqiesx li importazzjonijiet mit-Turkija, il-Malasja, it-Tajwan u r-Repubblika tal-Korea, jew minn kwalunkwe pajjiż terz ieħor, kellhom impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, hija raġonevoli l-konklużjoni provviżorja li l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra ma kkanċellawx ir-rabta kawżali bejn is-sejba ta’ dumping u d-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
3.2. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(99)
Diversi partijiet sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-kriżi ekonomika li kienet irriżultat f’waqgħa f’daqqa tad-domanda.
(100)
Fil-fatt, kif imsemmi fil-premessa (60) ta’ hawn fuq, wieħed seta’ josserva waqgħa qawwija fil-konsum tal-Unjoni bejn l-2008 u l-PI. Dan it-tnaqqis ammonta għal 28 %, u huwa rrikonoxxut li huwa kkawżat mill-kriżi ekonomika li laqtet lill-Unjoni matul dak il-perjodu. Il-parti l-kbira tas-setturi li jużaw prodotti li fihom il-prodott taħt l-investigazzjoni (l-industrija tal-karozzi, l-enerġija mir-riħ, il-kostruzzjoni, eċċ.) kienu affettwati serjament mill-kriżi, u fil-bidu tal-katina, dan wassal għal tnaqqis fid-domanda għal fibri tal-ħġieġ.
(101)
Madankollu, l-effett negattiv tat-tnaqqis ekonomiku u tat-tiċkin tad-domanda tqawwa miż-żieda fil-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping u li kienu qed isiru bi prezzijiet sinifikantement inqas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, anki jekk it-tnaqqis ekonomiku jista’ jitqies li qed jikkontribwixxi lejn id-dannu mġarrab matul il-PI, dan il-fatt bl-ebda mod ma jista’ jnaqqas l-effetti dannużi tal-ħsara kkawżata matul il-perjodu kkunsidrat kollu mill-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi fis-suq tal-Unjoni mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping. Saħansitra f’sitwazzjoni ta’ tnaqqis fil-bejgħ, l-industrija tal-Unjoni setgħet tkun kapaċi żżomm livell aċċettabbli ta’ volumi u prezzijiet u b’hekk tillimita l-effetti negattivi ta’ tnaqqis fil-konsum. Madankollu, dan kien ikun possibbli biss fl-assenza tal-kompetizzjoni inġusta mill-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi fis-suq li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, l-impatt tal-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-PI li kienu l-oġġett ta’ dumping u li fil-parti l-kbira tagħhom kienu qed jitwettqu bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni jista’ jitqies saħansitra aktar dannuż waqt perjodu ta’ kriżi ekonomika.
(102)
Fid-dawl taċ-ċirkostanzi deskritti hawn fuq, it-tnaqqis ekonomiku ma jistax jitqies bħala kawża possibbli li tista’ tikkanċella r-rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping.
3.3. L-evoluzzjoni tal-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni
(103)
Ċerti partijiet interessati sostnew li ma kien hemm l-ebda rabta bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni ladarba din tal-aħħar laħqet l-ogħla rati tagħha ta’ profittabbiltà fis-snin meta l-importazzjonijiet mir-RPĊ tal-prodott ikkonċernat kienu fl-aqwa tagħhom u wriet l-agħar prestazzjoni tagħha meta l-importazzjonijiet mir-RPĊ niżlu għall-aktar livell baxx tagħhom tul il-perjodu kkunsidrat.
(104)
F’dan ir-rigward, l-ewwel nett, għandu jiġi nnutat li minħabba l-karattru globali tal-kriżi, l-iżvilupp tal-konsum, u b’mod partikolari t-tnaqqis ekonomiku matul il-PI, bla dubju ta’ xejn kellu effett kemm fuq il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u kemm fuq il-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(105)
Madankollu, kif diġà ntqal hawn fuq, fil-PI, jiġifieri matul it-tnaqqis ekonomiku, l-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping fil-parti l-kbira tagħhom kienu qed isiru bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Dan ġie aggravat mill-fatt li l-produtturi esportaturi mir-RPĊ, saħansitra f’perjodu ta’ tnaqqis ekonomiku rnexxielhom iżidu ftit aktar is-sehem tagħhom mis-suq filwaqt li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet telf gravi peress li ma kinitx f’pożizzjoni tbigħ bi prezzijiet li kienu aktar ta’ ġid għaliha.
(106)
Fil-fatt, jista’ jitqies li l-bejgħ imsemmi bi prezzijiet aktar baxxi, flimkien maż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping, ikkawża dannu saħansitra akbar lill-industrija tal-Unjoni milli dak li kien ikun ikkawżat f’perjodu mingħajr il-volatilità fil-konsum li tnaqqis ekonomiku jaf joħloq.
(107)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, bl-ebda mod ma jista’ jiġi konkluż li l-paragun bejn ix-xejriet sempliċi tal-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li kienu l-oġġett ta’ dumping u l-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni jista’ jiġi interpretat bħala fattur li jikkanċella r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.4. Tnaqqis fil-bejgħ li sar mill-industrija tal-Unjoni għal skopijiet ta’ esportazzjoni u/jew għal użu vinkolanti
(108)
Minn ċerti partijiet interessati ġie allegat li d-deterjorament tal-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ġie kkawżat aktar mit-tnaqqis tal-bejgħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni jew mit-tnaqqis tal-produzzjoni għal użu vinkolanti milli mit-tnaqqis tal-bejgħ tagħha fi ħdan l-Unjoni. F’dan ir-rigward, l-ewwel nett wieħed għandu jiftakar li, bl-eċċezzjoni tal-volumi tal-bejgħ, l-indikaturi kollha tad-dannu, inkluża l-profittabbiltà, ġew ivvalutati abbażi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati. Fi kliem ieħor, kemm il-bejgħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni u kemm il-bejgħ għal użu vinkolanti ġew esklużi minn dak il-kalkolu. It-tieni, huwa minnu li l-volumi tal-bejgħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni tnaqqsu b’pass naqra aktar mgħaġġel mill-bejgħ fi ħdan l-Unjoni, iżda dan ma japplikax fil-każ tal-produzzjoni maħsuba għal użu vinkolanti, li matul il-perjodu kkunsidrat kollu, irrappreżentat bejn 22,4 % u 24,4 % tal-bejgħ totali fi ħdan l-Unjoni. Barra minn hekk, fid-dawl tal-importanza limitata tal-bejgħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni meta mqabbel mal-bejgħ li sar mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-UE (kien qed ivarja bejn 10 % u 14 % tul il-perjodu kkunsidrat kollu), dan il-bejgħ ma jistax jitqies bħala sinifikanti fis-sens li jkun jista’ jqiegħed f’dubju r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, dan l-argument qed jiġi eliminat.
3.5. Iż-żieda fil-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni u fl-ispejjeż tal-produzzjoni
(109)
Waħda mill-partijiet interessati qajmet l-argument li d-deterjorament tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni Ewropea kien dovut għal deċiżjoni żbaljata favur żieda fil-kapaċitajiet. F’dan ir-rigward, għandu jissemma l-ewwel li għal ċertu ammont ta’ snin, is-suq tal-fibri tal-ħġieġ kien suq li kien qed jikber u li f’sitwazzjoni ta’ żieda fil-konsum, id-deċiżjoni favur tkabbir tal-kapaċità ta’ ċerti impjanti ma tistax titqies bħala ppjanar tan-negozju mhux raġonevoli. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li fl-intier tagħha, fir-realtà, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqset matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (68) ta’ hawn fuq).
(110)
F’kull każ, ta’ min wieħed jinnota li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tnaqqas l-ispiża tal-materja prima ewlenija għal kull unità minkejja ż-żieda li kien hemm fil-prezzijiet tax-xiri tal-materja prima matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 18
L-ispejjeż tal-materja prima inġenerali u għal kull unità prodotta tal-fibri tal-ħġieġ
2006
2007
2008
PI
Prezz/tunnellata materja prima (*)
100
106
104
102
L-ispejjeż tal-materja prima/tunnellata fibri tal-ħġieġ (*)
100
99
97
94
(111)
L-iżvilupp muri hawn fuq tal-ispejjeż tal-materja prima għal kull unità mmanifatturata tal-fibri tal-ħtieġ kien dovut għal investimenti mmirati għal żieda fl-effiċjenza u l-kompetittività. Fil-fatt, matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni implimentat diversi miżuri għat-tisħiħ u r-razzjonalizzazzjoni tal-proċessi u l-ispejjeż tal-produzzjoni.
(112)
Fejn jidħlu l-ispejjeż tax-xogħol, kif diġà ntqal fil-premessi minn (75) sa (77) ta’ hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni naqqset in-numru tal-impjegati tagħha b’20 % matul il-perjodu kkunsidrat filwaqt li l-paga medja hija mnaqqsa saħansitra jekk wieħed ma jeskludix l-impatt ta’ kumpensi mdaqqsa għat-terminazzjoni tal-impjieg.
(113)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, l-argument li jsostni li d-deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni fir-realtà kien ikkawżat mill-ispejjeż miżjuda tal-produzzjoni, possibbilment dovuti għal nuqqas ta’ effiċjenza jew spejjeż għoljin tax-xogħol, qed jiġi eliminat.
3.6. Il-kompetittività tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu kkawżat lilhom infushom minn produtturi Ċiniżi relatati magħhom
(114)
Ġie sostnut li d-dannu aktar ġie kkawżat mill-iskala ta’ produzzjoni u t-teknoloġija moderna applikata mill-esportaturi Ċiniżi milli mid-dumping tal-prodott taħt l-investigazzjoni. Fir-realtà, kollox ma’ kollox, jista’ jintwera li anki l-produtturi tal-Unjoni għandhom produzzjoni fuq skala kbira kif ukoll proċessi avvanzati ta’ produzzjoni.
(115)
Parti interessata stqarret li jista’ jkun li l-industrija tal-Unjoni kkawżat dannu lilha nnifisha permezz tal-importazzjoni mill-produtturi Ċiniżi relatati magħha. F’dan il-kuntest għandu jiġi nnutat li, kif intqal fil-premessa (58) ta’ hawn fuq, il-volum ta’ tali importazzjonijiet kien limitat ħafna f’relazzjoni kemm mal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni u kemm mal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ.
(116)
Għaldaqstant, la n-nuqqas ta’ kompetittività u lanqas l-importazzjoni minn produtturi Ċiniżi relatati ma jistgħu jitqiesu bħala fattur li jikkanċella r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu stabbilit.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(117)
Bħala konklużjoni, l-analiżi ta’ hawn fuq uriet li tul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjoni ta’ fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ żdiedet sostanzjalment fir-rigward tal-kwantitajiet u kkawżat erożjoni gradwali tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-kwantitajiet miżjuda li daħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, kienu kkaratterizzati minn differenza serja mill-prezzijiet ogħla minnhom tal-industrija tal-Unjoni u b’hekk ma ħallewhiex tgħaddi lill-konsumaturi ż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima. Minkejja li għal ċertu perjodu ta’ żmien, l-industrija tal-Unjoni kienet f’pożizzjoni tikkumpensa l-effetti negattivi ta’ din il-pressjoni bi qligħ mill-operat milħuq bis-saħħa tal-effiċjenza, dan ma kienx possibbli iżjed meta l-kriżi ekonomika naqqset sostanzjalment il-livell tad-domanda.
(118)
Ġew analizzati wkoll fatturi oħra li setgħu jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, instab li l-importazzjoni minn pajjiżi terzi, l-impatt tal-kriżi ekonomika, l-żvilupp tal-bejgħ l-ieħor magħmul mill-industrija tal-Unjoni, u fatturi oħra, inklużi dawk imsemmija fil-premessi minn (97) sa (116) ta’ hawn fuq, ma jidhrux ta’ tali natura li jħassru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(119)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet kif xieraq bejn il-fatturi kollha magħrufa li jħallu effett fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni u sseparat l-impatt tagħhom mill-effett dannuż tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(120)
F’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar id-dumping, id-dannu u l-kawżalità, kinux jeżistu raġunijiet kostrinġenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f’dan il-każ partikolari. Għal dan l-iskop u f’konformità mal-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni qieset l-impatt mistenni tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti kif ukoll il-konsegwenzi mistennija fil-każ li ma jittiħdux miżuri.
(121)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lil importaturi indipendenti u utenti. Bħala total, intbagħtu 60 kwestjonarju. Eventwalment, żewġ importaturi u 13-il utent ppreżentaw kwestjonarju mwieġeb fil-limiti ta’ żmien stabbiliti. B’żieda ma’ dan, matul il-proċediment, diversi importaturi u utenti esprimew fehmithom permezz ta’ ittri billi oġġezzjonaw għal kwalunkwe miżuri possibbli f’dan il-każ.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(122)
Kif indikat fil-premessa (56), il-prodott simili kien qed jiġi mmanifatturat minn 11-il produttur fl-Unjoni. It-tmien ilmentaturi kienu jirrappreżentaw aktar minn 90 % tal-produzzjoni tal-Unjoni; tnejn oħra appoġġjaw l-ilment filwaqt li l-11-il kumpanija la appoġġjatu u lanqas opponietu.
(123)
It-tliet kumpaniji tal-kampjun, li kienu jikkorrispondu għal madwar 60 % tal-produzzjoni tal-Unjoni, kienu jimpjegaw 3 300 persuna direttament involuta fil-produzzjoni, fil-bejgħ u fl-amministrazzjoni tal-prodott simili. Ta’ min wieħed ifakkar li l-indikaturi tad-dannu wrew xejra ġeneralment negattiva u li, b’mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mas-sehem mis-suq u l-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħalma huma l-profittabbiltà, ir-redditu fuq l-investiment u l-likwidità, kienu affettwati serjament. Partikolarment matul il-perjodu kkunsidrat, il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni mill-livell diġà baxx ħafna ta’ 0,3 % niżlet għal - 15,0 % filwaqt li s-sehem tagħha mis-suq naqas b’5,6 punti perċentwali.
(124)
Jekk ikunu imposti miżuri, huwa mistenni li t-tnaqqis tal-prezzijiet u t-telf tas-sehem mis-suq se jaslu fi tmiemhom u li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni se jibdew jirkupraw u se jaslu biex itejbu b’mod sinifikanti l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(125)
Min-naħa l-oħra, huwa probabbli li l-qagħda tas-suq u dik finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni se tkompli tiħżien fil-każ li ma jiġux imposti miżuri anti-dumping. F’xenarju bħal dan, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni se titlef aktar mis-sehem mis-suq u mhux se tkun f’pożizzjoni iżjed li timxi mal-prezzijiet tas-suq stabbiliti mill-importazzjonijiet mir-RPĊ. L-effett ta’ dan x’aktarx ikun aktar tnaqqis fil-produzzjoni u fl-investimenti u l-għeluq ta’ aktar faċilitajiet ta’ produzzjoni fl-Unjoni, u dan jirriżulta fit-telf ta’ammont kbir ta’ impjiegi.
(126)
Għal din ir-raġuni qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping tkun ċarament fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(127)
Bħalma ġie indikat hawn fuq, ma ttiħidx kampjun fil-każ tal-importaturi mhux relatati, u żewġ importaturi mhux relatati kkoperaw bis-sħiħ f’din l-investigazzjoni billi ppreżentaw kwestjonarju mwieġeb. Parti żgħira biss mill-fatturat ta’ dawn iż-żewġ importaturi (7 % u 25 % rispettivament) kienet iġġenerata permezz tal-attivitajiet tagħhom b’rabta mal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ. It-tnejn opponew l-impożizzjoni eventwali ta’ miżuri anti-dumping billi qiesu li din setgħet twassal għal waqfien tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ.
(128)
Iżda l-importazzjonijiet iddikjarati minn dawn iż-żewġ importaturi rrappreżentaw proporzjon żgħir ħafna mit-total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ fil-PI (inqas minn 1 %). L-ebda importaturi oħra ma kkoperaw billi ppreżentaw kwestjonarju mwieġeb jew kummenti ssostanzjati. Abbażi ta’ dan, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji mhux se tħalli effetti negattivi fi grad sinifikanti fuq l-interess tal-importaturi tal-UE.
3. L-interess tal-utenti
(129)
Il-fibri tal-ħġieġ tal-filament li huma suġġetti għal dan il-proċediment qed jintużaw għal għadd kbir ta’ applikazzjonijiet. Intlaħqet koperazzjoni mil-lat tal-gruppi li ġejjin ta’ utenti: nissieġa (kemm ta’ tessuti avvanzati għall-ispeċjalisti u kemm ta’ tessuti aktar standard, pereżempju għat-turbini tar-riħ, it-trasport bil-baħar, l-ajruspazju, u applikazzjonijiet infrastrutturali); produtturi ta’ inforor; manifatturi ta’ materjali komposti użati, fost oħrajn, mill-industrija tal-karozzi; produtturi ta’ prodotti nofshom lesti jew prodotti finali magħmula minn materjali komposti.
(130)
Il-volumi tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ li jinxtraw mill-utenti li kienu f’koperazzjoni jirrappreżentaw madwar 20 % tal-importazzjonijiet ta’ fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ matul il-PI. Barra minn hekk, l-informazzjoni ppreżentata permezz tal-kwestjonarju turi li l-industrija tal-utenti tal-Unjoni timpjega numru sinifikanti ta’ persuni. Għalkemm f’dan ir-rigward, f’dan l-istadju, ma tressqitx dejta komprensiva u ssostanzjata, wieħed jista’ jikkalkula, b’mod provviżorju, li n-numru ta’ persuni li jaħdmu mal-industrija downstream tal-UE jammonta għal 50 000 - 75 000, abbażi tal-informazzjoni inkluża fir-risposti għall-kwestjonarju. Fuq l-istess bażi, wieħed jista’ jikkalkula li l-impjiegi tat-taqsimiet ta’ dawk il-kumpaniji li jużaw fibri tal-ħġieġ u li matul il-PI użaw fibri tal-ħġieġ miċ-Ċina jammontaw għal madwar 27 000.
(131)
Il-parti l-kbira tal-utenti li kienu f’koperazzjoni rrappurtaw li jixtru fibri tal-ħġieġ kemm minn sorsi Ċiniżi u kemm minn sorsi oħra, inklużi produtturi Ewropej. Ftit biss minnhom kienu jixtru l-fibri tagħhom tal-ħġieġ esklussivament mir-RPĊ. Dan is-settur fih mhux biss firxa wiesgħa ta’ attivitajiet tal-industrija downstream, iżda d-daqs ta’ dawn il-kumpaniji jista’ wkoll ivarja b’mod sinifikanti - u xi wħud minnhom jiffurmaw parti minn gruppi akbar ta’ kumpaniji li joperaw internazzjonalment filwaqt li oħrajn huma għalkollox indipendenti.
3.1. L-impatti possibbli tal-miżuri fuq il-profittabbiltà tal-utenti
(132)
Mir-risposti għall-kwestjonarju jidher li l-industrija tal-utenti tal-fibri tal-ħġieġ tinsab fi stat relattivament b’saħħtu. Fil-fatt, il-parti l-kbira tal-utenti koperanti rrappurtaw qligħ mill-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodotti tagħhom li fihom il-prodott taħt l-investigazzjoni għall-perjodu kkunsidrat kollu, inkluża l-PI. Madankollu, għadd żgħir ta’ utenti rrappurtaw telf minn din l-attività tul il-PI għalkemm il-qligħ ta’ diversi kumpaniji oħrajn kien tal-livell ta’ bejn 5 % u 10 %.
(133)
Ġeneralment, l-ispejjeż tax-xiri tal-fibri tal-ħġieġ jirrappreżentaw parti sinifikanti mill-ispejjeż tal-manifattura tal-prodotti tal-industrija tal-utenti. Skont id-dejta rrappurtata, dan il-porzjon jista’ jvarja bejn 10 % u aktar minn 50 %, skont il-prodott immanifatturat minnhom. Għaldaqstant, għal ċerti utenti, żieda fl-ispejjeż tax-xiri tal-fibri tal-ħġieġ miċ-Ċina jista’ jkollha impatt konsiderevoli fuq l-ispejjeż.
(134)
Skont l-informazzjoni inkluża fir-risposti tal-utenti koperanti għall-kwestjonarju, bħala medja, l-impatt possibbli, fuq il-qligħ, tal-miżuri anti-dumping jista’ jiġi stmat madwar 1 % tal-fatturat ta’ dawk it-taqsimiet tal-kumpaniji utenti li jużaw fibri tal-ħġieġ, iżda inqas minn 0,5 % tal-fatturat tal-kumpaniji b’taqsimiet li jużaw fibri tal-ħġieġ fl-intier tagħhom. Fi kliem ieħor, il-profittabbiltà ta’ taqsima li tuża fibri tal-ħġieġ, u ta’ kumpanija sħiħa, kienet tkun affettwata, bħala medja, b’madwar punt perċentwali u inqas minn nofs punt perċentwali rispettivament.
(135)
Ta’ min wieħed jinnota però li fil-każijiet ta’ ċerti kumpaniji utenti, l-impatt imsemmi hawn fuq jista’ jkun akbar, sa madwar 5 % tal-fatturat tal-kumpanija. Fid-dawl tal-livelli ta’ qligħ ta’ ċerti utenti u s-sehem tal-fibri tal-ħġieġ mill-ispejjeż tagħhom tal-produzzjoni, ma jistax jiġi eskluż li l-profittabbiltà tagħhom tista’ tkun affettwata minn żieda qawwija fil-prezz tal-fibri tal-ħġieġ sakemm tali żieda ma tkunx tista’ tiġi trasferita lill-klijenti jew kollha kemm hi jew mill-inqas parti kbira minnha.
(136)
Kollox ma’ kollox, jista’ jiġi konkluż b’mod provviżorju li, filwaqt li jista’ jkun li xi kumpaniji utenti jkunu affettwati aktar mill-impatt possibbli tal-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping, l-impatt fuq utenti oħra x’aktarx se jkun wieħed moderat.
3.2. Nuqqas ta’ interkambjabbiltà
(137)
Ġie sostnut minn diversi utenti li ħafna mill-fibri tal-ħtieġ neċessarji għall-industriji tal-utenti ma jistgħux jinxtraw bil-lest. Minflok, jeħtieġ li l-fornituri jgħaddu minn proċess ta’ kwalifikazzjoni fit-tul u kkumplikat, li jista’ jdum bejn sitt xhur u 12-il xahar, mingħajr garanzija ta’ suċċess. Għaldaqstant, li wieħed ibiddel fornitur bil-għan li jevita l-ħlas ta’ dazji anti-dumping kien ikun kostuż, impossibbli fuq medda qasira ta’ żmien, u riskjuż mill-aspett teknoloġiku.
(138)
F’dan ir-rigward, huwa rrikonoxxut li f’applikazzjonijiet partikolari, il-karatteristiċi tal-prodott taħt l-investigazzjoni jista’ jkun li jwasslu għal proċess ta’ kwalifikazzjoni fit-tul li jinkludi t-testjar. Madankollu, fid-dawl anki tal-kummenti li waslu mingħand diversi utenti, jidher li fil-parti l-kbira tal-każijiet huma disponibbli sorsi multipli. Ta’ min wieħed jiftakar li l-miżuri anti-dumping mhumiex intiżi biex iċaħħdu ċerti fornituri mill-aċċess għas-suq tal-Unjoni ladarba kwalunkwe miżura hija maħsuba biss sabiex treġġa’ lura l-kummerċ ġust u biex tikkorieġi sitwazzjoni ta’ tagħwiġ li hemm fis-suq.
(139)
Għaldaqstant, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq il-fibri tal-ħġieġ miċ-Ċina x’aktarx mhux se tirriżulta ħlief f’waqfien temporanju tal-provvista ta’ materjal mhux maħdum lill-industrija tal-utenti.
3.3. Nuqqas ta’ possibbiltà li wieħed jgħaddi lill-konsumatur iż-żidiet fil-prezzijiet u żieda fil-kompetizzjoni minn prodotti downstream minn pajjiżi mhux membri tal-UE
(140)
Diversi utenti ressqu l-kumment li ma kinux ikunu f’pożizzjoni jgħaddu lill-konsumaturi tal-prodotti tagħhom iż-żidiet fil-prezzijiet tal-fibri tal-ħġieġ. Dawn l-utenti semmew li kien hemm kompetizzjoni ħarxa fis-swieq tal-prodotti tagħhom u li l-klijenti tagħhom kienu jibdlu l-fornitur faċilment kieku huma jżidu l-prezzijiet.
(141)
Minħabba d-diversità tal-kumpaniji tal-utenti huwa diffiċli biex wieħed jivvaluta b’mod ġenerali l-possibbiltà tal-utenti li jgħaddu lill-klijenti tagħhom żidiet potenzjali fil-prezzijiet tax-xiri. Madankollu, abbażi tad-dejta inkluża fir-risposti tal-utenti għall-kwestjonarju, wieħed jista’ jassumi li anki fil-każ li ċertu utent individwali ma jkunx jista’ jgħaddi lill-klijenti porzjon kbir miż-żieda fil-prezzijiet tax-xiri li jkun ġarrab hu, fil-biċċa l-kbira tal-każijiet dan se jaffettwa l-fatturat u l-profittabbiltà tiegħu b’mod limitat biss.
(142)
Fejn tidħol il-kompetizzjoni, diversi utenti esprimew ukoll it-tħassib tagħhom dwar il-fatt li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping kienet se twassal għal żieda fil-kompetizzjoni fis-suq downstream mingħand il-fornituri mill-pajjiżi mhux membri tal-UE peress li l-prodotti downstream ma jkunu suġġetti għall-ebda miżuri protettivi, u l-bidla fl-importazzjonijiet mir-RPĊ mill-fibri tal-ħġieġ għal prodotti downstream bħalma huma l-materjali komposti, it-tessuti u l-paletti komposti għat-turbini tar-riħ. Fil-fatt, fejn tidħol ir-RPĊ, tressaq il-kumment li kien hemm diġà kompetizzjoni mir-RPĊ f’ħafna minn dawn is-swieq u li kien loġikament mistenni li l-kompetizzjoni se tiżdied bis-saħħa tal-impożizzjoni ta’ miżuri kontra l-fibri tal-ħġieġ. B’hekk, skont l-argument imqajjem, l-industrija tal-utenti mhux biss ikollha tħallas prezzijiet ogħla għall-fibri tagħha tal-ħġieġ, iżda jkollha tiffaċċja wkoll żieda fil-kompetizzjoni. Skont l-istess argument, f’ambjent kummerċjali bħal dan, ma kienx ikun possibbli li wieħed jgħaddi lill-konsumaturi parti sinifikanti minn kwalunkwe żieda fil-prezzijiet.
(143)
F’dan ir-rigward, ta’ min wieħed jinnota li l-fatt li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping tista’ twassal għal aktar kompetizzjoni ma jistax jitqies bħala raġuni kontra l-impożizzjoni ta’ tali miżuri, jekk ikunu ġustifikati. L-industrija Ewropea tal-utenti tal-fibri tal-ħġieġ tgawdi mill-istess drittijiet bħall-industrija tal-manifattura tal-fibri tal-ħġieġ u għandha kull dritt tirrikorri għal-liġi tal-kummerċ tal-UE u titlob investigazzjoni anti-dumping fir-rigward tal-prodotti tagħha jekk ikollha interess ġuridiku u tkun f’pożizzjoni tippreżenta evidenza prima facie dwar dumping dannuż.
(144)
Għaldaqstant, l-argument ta’ hawn fuq dwar żieda potenzjali fil-kompetizzjoni minn prodotti downstream minn pajjiżi mhux membri tal-UE ma jistax jiġġustifika nuqqas ta’ impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping.
3.4. Nuqqas ta’ provvisti
(145)
Diversi utenti ppreżentaw l-argument li wara l-PI, kien hemm diġà nuqqas ta’ provvista fis-suq tal-Unjoni u li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping kieku taggrava s-sitwazzjoni peress li kienet twassal għal tnaqqis fl-importazzjonijiet mir-RPĊ filwaqt li dawn l-importazzjonijiet huma meħtieġa fid-dawl dad-domanda qawwija u dejjem tikber.
(146)
L-ilmentaturi għarfu li kien hemm ċerta diffikultà biex wieħed isib provvisti ta’ ċerti gruppi ta’ prodotti mmanifatturati mill-industrija tal-Unjoni, iżda huma qisuha temporanja u dovuta għal nuqqas ta’ ħażniet b’riżultat tal-irkupru tas-suq wara l-kriżi ekonomika. Ippreżentaw ukoll l-argument li, kieku jerġgħu jmorru lura għal-livelli b’saħħithom ta’ profittabbiltà, kieku l-industrija tal-Unjoni tkun f’pożizzjoni tiffaċċja ż-żieda mbassra fid-domanda mil-lat tal-industriji downstream tal-UE, b’mod partikolari bl-użu tal-kapaċitajiet mhux utilizzati tagħha, li jistgħu jerġgħu jibdew jiġu utilizzati faċilment, ta’ aktar titjib fit-teknoloġija u ta’ bini mill-ġdid ta’ kalkari.
(147)
F’dan ir-rigward, ta’ min wieħed l-ewwel jinnota li l-għan tal-miżuri anti-dumping huwa li jinstab rimedju għall-prattiki inġusti tal-kummerċ li jħallu effett dannuż fuq l-industrija tal-Unjoni kif ukoll li tiġi stabbilita mill-ġdid sitwazzjoni ta’ kompetizzjoni effettiva fis-suq tal-UE, biex ma tkunx imfixkla l-importazzjoni. Għaldaqstant, minkejja li huwa probabbli ħafna li l-livelli tal-prezzijiet fl-UE tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ se jiżdiedu wara l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping, il-miżuri kif proposti mhumiex tali li se jagħlqu s-suq tal-Unjoni għall-produtturi esportaturi mir-RPĊ, u b’hekk se jippermettu l-preżenza kontinwa tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ għas-suq tal-Unjoni.
(148)
Fejn tidħol il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tissupplimenta kwalunkwe nuqqas potenzjali ta’ provvisti ta’ fibri tal-ħġieġ Ċiniżi, ta’ min wieħed jinnota li l-livell attwali tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni jidher li jiżgura li tista’ tintlaħaq bis-sħiħ id-domanda kollha li hawn fis-suq. Fil-fatt, teoretikament, saħansitra l-ammont totali tal-116 413-il tunnellata ta’ importazzjonijiet ta’ fibri tal-ħġieġ miċ-Ċina li ġew rrekordjati matul il-PI jista’ jiġi ssupplimentat mill-kapaċitajiet mhux utilizzati tal-industrija tal-Unjoni, li ġew stmati li kważi kienu jammontaw għal 200 000 matul il-PI.
(149)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-kwistjoni ta’ nuqqas potenzjali ta’ provvisti tista’ tkun indirizzata permezz ta’ utilizzazzjoni estiża tal-kapaċitajiet tal-industrija tal-Unjoni, permezz ta’ importazzjonijiet oħra kif ukoll permezz ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ li mhumiex l-oġġett ta’ dumping.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(150)
Bħala konklużjoni, huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq importazzjonijiet mir-RPĊ tal-prodott ikkonċernat li huma l-oġġett ta’ dumping tipprovdi opportunità lill-industrija tal-Unjoni li ttejjeb il-qagħda tagħha permezz ta’ żieda fil-volumi tal-bejgħ, fil-prezzijiet tal-bejgħ u fis-sehem mis-suq. Filwaqt li jistgħu jseħħu ċerti effetti negattivi f’għamla ta’ żieda fl-ispejjeż ta’ ċerti utenti, dawn x’aktarx ikunu ssuperati mill-benefiċċji mistennija għall-produtturi u għall-fornituri tagħhom.
(151)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li kollox ma’ kollox, ma jeżistux raġunijiet kostrinġenti biex ma jiġux imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ. Madankollu, din il-valutazzjoni preliminari jista’ jkun li titlob analiżi ulterjuri bir-reqqa wara li jitressqu kummenti mill-partijiet interessati.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
(152)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, tad-dannu, tal-kawżalità, u tal-interess tal-Unjoni, ikun xieraq li jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, bil-għan li jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(153)
Il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jiġu imposti f’livell suffiċjenti biex jeliminaw id-dannu kkawżat lill-industrija tal-Unjoni minn dawn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, mingħajr ma jinqabeż il-marġni tad-dumping misjub. Fir-rigward tal-kalkolu tal-ammont ta’ dazju meħtieġ għat-tneħħija tal-effetti tad-dumping dannuż, jitqies li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tagħha ta’ produzzjoni u, b’mod ġenerali, tikseb tali qligħ ta’ qabel it-taxxa li jista’ jintlaħaq raġonevolment f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fl-assenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(154)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li biex ikun iddeterminat il-livell suffiċjenti għal-eliminazzjoni tad-dannu, għandha tintuża mira ta’ qligħ minn 12 % sa 15 %. Madankollu, l-evidenza pprovduta sa issa ma turix b'konvinzjoni li dan il-livell ta’ qligħ huwa l-minimu meħtieġ biex tiġi żgurata attività kummerċjali vijabbli tal-industrija tal-Unjoni f’dan is-settur ta’ negozju. Fin-nuqqas ta' evidenza soda li ssostni livell ogħla ta' mira ta' qligħ, ġie provviżorjament meqjus li mira ta’ qligħ ta’ 5 % tidher xierqa għad-determinazzjoni tal-livell li jippermetti l-eliminazzjoni tad-dannu.
(155)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-prodott simili fl-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi tnaqqas il-marġni ta’ qligħ attwali mill-prezz ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika u mal-prezz li ġie kkalkolat biex ma jsirx telf żdiedet il-mira ta’ marġni ta’ qligħ imsemmija hawn fuq.
(156)
Bħala riżultat, ġew stabbiliti, b’mod provviżorju, il-livelli ta’ eliminazzjoni tad-dannu li ġejjin:
Kumpanija
Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
New Changhai Group
61,4 %
Kumpaniji oħra li kkoperaw
104,2 %
Residwali
104,2 %
2. Miżuri provviżorji
(157)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma aktar ’il fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, jitqies li gћandu jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ fil-livell tal-marġni ta’ dumping jew tal-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu misjub, skont liema wieħed minn dawn tal-aħħar ikun l-aktar baxx, jiġifieri skont ir-regola tal-inqas dazju, u dan fil-każijiet kollha jikkorrispondi għall-marġni ta’ dumping.
(158)
Minħabba r-rata għolja ħafna ta’ koperazzjoni fost il-produtturi esportaturi Ċiniżi, ir-rata provviżorja ta’ dazju għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u ma ngħatawx trattament jew eżami individwali u għal kwalunkwe produtturi esportaturi li ma kkoperawx hija l-istess. Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati ta’ dazju proposti huma:
Kumpanija
Dazju provviżorju
New Changhai Group
8,5 %
Kumpaniji oħra li kkoperaw
43,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
43,6 %
(159)
Ir-rati ta’ dazju anti-dumping għall-kumpaniji individwali li huma speċifikati f’dan ir-Regolament kienu stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għaldaqstant, jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul din l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Għal din ir-raġuni, dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiż kollu applikabbli għall-“bqija tal-kumpaniji”) huma applikabbli esklussivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u huma mmanifatturati minn dawn il-kumpaniji, u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Prodotti impurtati li ġew immanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament, fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-“bqija tal-kumpaniji”.
(160)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping intiżi għall-kumpaniji individwali (pereżempju wara tibdil f’isem l-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (3), bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni u mal-bejgħ domestiku u dak maħsub għall-esportazzjoni li jkunu marbuta, pereżempju, ma’ bidla fl-isem jew fl-entitajiet ta’ produzzjoni u ta’ bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati ta’ dazju individwali.
(161)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju anti-dumping, il-livell ta’ dazju għall-bqija tal-kumpaniji m’għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kinux iwettqu esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
H. DISPOŻIZZJONI FINALI
(162)
Fl-interess tal-amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li għamlu lilhom infushom magħrufa fiż-żmien speċifikat fl-avviż tal-ftuħ jistgħu jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub jew jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ dazji gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jitqiesu mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Qed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjoni ta’ swiegel tal-fibra tal-ħġieġ imqattgħa, ta’ tul ta’ mhux aktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ minbarra fibri mibruma tal-ħġieġ li huma miksija u mdakkra u għandhom telf tat-tkebbis ta' aktar minn 3 % (kif determinat mill-ISO Standard 1887); ħjut ta’ fibra tal-ħġieġ tal-filament, minbarra ħjut li huma miksija u mdakkra u għandhom telf tat-tkebbis ta' aktar minn 3 % (kif determinat mill-ISO Standard 1887); u twapet magħmula minn filamenti tal-fibra tal-ħġieġ, minbarra twapet tas-suf tal-ħġieġ li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 u ex 7019 31 00 (kodiċijiet TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 u 7019310099) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata ta’ dazju anti-dumping provviżorja applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u mmanifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju anti-dumping (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. u Jiangsu Changzhaiz Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Il-kumpaniji l-oħra kollha
43,6
A999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, fl-Unjoni, tal-prodott li saret referenza għalih fil-paragrafu 1 għandu jkun suġġett għall-provvediment ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tad-dettalji li hemm wara l-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu oralment mill-Kummissjoni, sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Settembru 2010.