ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o státní podpoře C 27/09 (dříve N 34/B/09) Rozpočtová podpora ve prospěch France Télévisions, kterou Francouzská republika hodlá poskytnout ve prospěch France Télévisions
(oznámeno pod číslem K(2010) 4918)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/140/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými články podaly své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 23. ledna 2009 oznámila Francouzská republika Komisi, že zamýšlí poskytnout rozpočtovou podporu na rok 2009 ve výši 450 milionů EUR ve prospěch France Télévisions, začleněnou již do rozpočtového zákona. Komise ji dopisem ze dne 13. března 2009 požádala o doplňující informace, které Francouzská republika poskytla dne 25. května 2009. V tomto dopisu Francouzská republika rozšířila předmět oznámení a současně dala najevo záměr zavést dlouhodobý víceletý mechanismus veřejného financování France Télévisions, jehož součástí bude roční podpora.
(2)
Komise v dopisu ze dne 1. září 2009 jednak usoudila, že rozpočtová podpora schválená na rok 2009 je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), jednak informovala Francouzskou republiku o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně nového mechanismu veřejného financování France Télévisions v následujících letech.
(3)
Francouzská republika předložila své komentáře dne 7. října 2009.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčené podpoře.
(5)
Komise v této věci obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Francouzské republice a umožnila jí, aby se k nim vyjádřila, a její připomínky obdržela dopisem ze dne 15. ledna 2010.
(6)
Ve dnech 23. dubna, 19. května a 22. června 2010 zaslala Francouzská republika Komisi upřesnění nebo doplňující informace.
II. PODROBNÝ POPIS MECHANISMU FINANCOVÁNÍ
(7)
Víceletý mechanismus financování, který je předmětem tohoto rozhodnutí, souvisí s financováním poslání veřejné služby France Télévisions, které Komise zkoumala ve svých rozhodnutích ze dne 10. prosince 2003 (3), 20. dubna 2005 (4), 16. července 2008 (5) a 1. září 2009 (6). Představuje nicméně opatření odlišné od opatření, která byla předmětem rozhodnutí z let 2003, 2005 a 2008. Tedy konkrétněji: rozpočtové podpory, jež jsou podrobněji popsány níže, doplní veřejné zdroje přidělované France Télévisions v rámci příspěvku na veřejnoprávní audiovizuální vysílání, dříve nazývaného poplatek, který byl předmětem rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2005 a který není jakožto stávající podpora pozměněn novými ustanoveními. Účelem těchto dvou veřejných zdrojů bude pokrýt náklady na poslání veřejné služby France Télévisions, snížené o nadále existující čisté příjmy z obchodních činností.
II.1 Hlavní právní základy
(8)
Hlavní ustanovení nového mechanismu veřejného financování jsou obsažena v zákoně č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 o audiovizuální komunikaci a nové veřejné službě televize. Oznámená podpora je součástí širší reformy struktur a poslání obecného hospodářského zájmu veřejnoprávního audiovizuálního vysílání, kterou zákon zavádí. Zákon tak pozměňuje zákonná ustanovení, jimiž se řídí poslání veřejné služby France Télévisions, zejména zákon č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků. Tato poslání jsou dále upřesněna v seznamu úkolů a povinností a ve smlouvě o cílech a prostředcích France Télévisions, které byly schváleny prováděcími předpisy k zákonu o svobodě sdělovacích prostředků. Zákon č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 obsahuje rovněž finanční ustanovení, jimiž se na jednu stranu mění daňový zákoník, na druhou stranu stanoví zásada rozpočtové podpory pro France Télévisions začleněné v rozpočtovém zákoně.
II.2 Činnost a financování příjemce: France Télévisions
(9)
France Télévisions je akciová společnost založená podle článku 44-I zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků. Tento pozměněný zákon zřizuje jediný podnik, France Télévisions, který seskupuje dříve samostatné právnické subjekty různých televizních kanálů. Podléhá hospodářské a finanční kontrole francouzského státu. Její akciový kapitál je rozdělen na akcie na jméno, které smí vlastnit pouze stát. V její správní radě zasedá kromě předsedy čtrnáct členů s pětiletým mandátem, a sice dva členové parlamentu jmenovaní kulturními komisemi národního shromáždění a senátu, pět zástupců státu, pět osobností jmenovaných Nejvyšší radou pro audiovizuální vysílání a dva zástupci zaměstnanců.
(10)
France Télévisions je přední francouzskou audiovizuální skupinou. Zaměstnává zhruba 11 000 pracovníků a zahrnuje televizní kanály France 2, France 3, France 4, France 5 a France Ô vysílající na území francouzské metropole, jakož i RFO, společnost zahrnující veřejnoprávní televizní a rádiové stanice vysílající v zámořských departementech a územích. Skupina zahrnuje rovněž reklamní agenturu, ačkoli se v současnosti zkoumá možnost osvobození od tohoto závazku, a společnosti věnující se diverzifikačním činnostem. Některé kanály France Télévisions vysílají ve velkém rozsahu v několika členských státech, zejména v Belgii a v Lucembursku.
(11)
Obrat France Télévisions za rok 2007, což bylo poslední finanční období před oznámením reformy veřejnoprávního audiovizuálního vysílání, činil 2 927 milionů EUR, z toho 64,2 % pocházelo z poplatků, 28,1 % z příjmů z reklamy (reklama a sponzorování) a 7,7 % z jiných příjmů. V letech 2003 až 2007 zůstával podíl jednotlivých složek obratu relativně stálý, přičemž příjmy z reklamy a sponzorování se pohybovaly v rozmezí 30 % a 28 %. V letech 2003 až 2007 vykazovala celá skupina každoročně lehce plusový čistý výsledek, jehož souhrnná výše za toto období činí 99 milionů EUR.
(12)
Tento trend se změnil po oznámení reformy veřejnoprávního audiovizuálního vysílání v lednu 2008, která zahrnuje zejména budoucí ztrátu příjmů z reklamních spotů. Finanční období 2008 bylo pro France Télévisions ztrátové s čistým minusovým výsledkem [50-100] (7) milionů EUR (z toho [50-100] milionů EUR za oblast veřejné služby) způsobeným zejména značným poklesem příjmů z reklamy, kterému úplně nezabránila ani výjimečná kapitálová dotace ve výši 150 milionů EUR schválená rozhodnutím Komise ze dne 16. července 2008. V roce 2009, jakmile vstoupila v platnost reforma veřejnoprávního audiovizuálního vysílání, umožnila poskytnutá rozpočtová podpora ve výši 415 milionů EUR, kterou Komise schválila svým rozhodnutím ze dne 1. září 2009, téměř vykompenzovat snížení příjmů z reklamy a skupina France Télévisions vykázala lehce přebytkový čistý výsledek ([10-20] milionů EUR). Oblast veřejné služby však zůstala lehce ztrátová ve výši [0-5] milionů EUR, přičemž plusového výsledku dosáhly obchodní společnosti skupiny.
(13)
Činnosti a řízení skupiny France Télévisions v těchto posledních letech 2004-2008 a postavení podniku v perspektivě reformy veřejnoprávního audiovizuálního vysílání byly předmětem relativně kritické zprávy francouzského Účetního dvora „France Télévisions a nová veřejnoprávní televize“. Zpráva, na niž se odvolávají jisté třetí zúčastněné strany ve svých připomínkách, byla schválena na jednání a zveřejněna dne 14. října 2009, tedy po rozhodnutí o zahájení řízení. Zpráva odkrývá dosavadní nevyužité možnosti pokroku v řízení a ve výsledcích France Télévisions a obsahuje doporučení k budoucímu zlepšení v novém kontextu reformy.
II.3 Poslání veřejné služby France Télévisions
II.3.1 Definice poslání veřejné služby v zákoně
(14)
Pozměněný článek 43-11 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 formuluje poslání veřejné služby France Télévisions a stanoví, že veřejnoprávní kanály „sledují poslání veřejné služby v obecném zájmu. Poskytují všem složkám veřejnosti souhrn programů a služeb, které se vyznačují rozmanitostí a pluralismem, požadavky na kvalitu a inovaci, dodržování ústavně zakotvených lidských práv a demokratických zásad. Předkládají rozmanitou nabídku analogových i digitálních programů v oblastech informací, kultury, vědy, zábavy a sportu. Podporují demokratickou diskuzi, výměnu názorů mezi různými částmi obyvatelstva, jakož i sociální začlenění a občanské povědomí. Vyvíjejí činnost ve prospěch sociální soudržnosti, kulturní rozmanitosti a boje proti diskriminaci a navrhují programovou tvorbu odrážející rozmanitost francouzské společnosti. Zajišťují šíření francouzského jazyka, popřípadě regionálních jazyků, a zdůrazňují rozmanitost kulturního a jazykového dědictví Francie. Přispívají k rozvoji a šíření intelektuální a umělecké tvorby a občanských, hospodářských, sociálních, vědeckých a technických znalostí, jakož i ke vzdělávání v oblasti audiovizuálního odvětví a médií. Podporují výuku cizích jazyků. Podílejí se na výchově v oblasti životního prostředí a trvalého rozvoje. Vhodnými prostředky podporují přístup neslyšících a osob s poruchou sluchu k programům, které vysílají. Zajišťují solidnost, nezávislost a pluralismus informací, jakož i pluralistický výklad myšlenkových proudů a názorů za dodržení zásady rovného zacházení a doporučení Nejvyšší rady pro audiovizuální vysílání. Subjekty veřejného sektoru audiovizuální komunikace při výkonu svých poslání přispívají k vnější audiovizuální činnosti, k šíření frankofonie a kultury a francouzského jazyka ve světě. Snaží se o rozvíjení nových služeb, které by obohatily a doplnily jejich nabídku programů, jakož i nové techniky výroby a vysílání programů a služeb audiovizuální komunikace. Každý rok je parlamentu předkládána zpráva za účelem vykázání, jak jsou prováděna ustanovení tohoto článku“.
II.3.2 Promítnutí povinností veřejné služby do činnosti France Télévisions
(15)
Pokud jde o konkrétní promítnutí těchto poslání, část I článku 44 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 uvádí, že France Télévisions je pověřena sestavováním a plánováním televizních programů a služeb audiovizuální komunikace, jež odpovídají posláním veřejné služby vymezeným v článku 43-11 a v seznamu úkolů a povinností podle článku 48 uvedeného zákona.
(16)
Nařízení č. 2009-796 ze dne 23. června 2009 nyní stanoví jednotný seznam úkolů a povinností skupiny France Télévisions. V seznamu úkolů a povinností je vymezena činnost kanálů France Télévisions se závaznými programovými úkoly vysílání, často v době vysoké sledovanosti, každodenních kulturních pořadů, hudebních pořadů, zejména klasické hudby, za současného střídání evropských nebo regionálních orchestrů, divadelních představení nebo populárně vědeckých pořadů (články 4 až 7 seznamu úkolů a povinností). France Télévisions je rovněž povinna začlenit do souhrnu svých programů evropský rozměr, zejména vysíláním reportáží o životním stylu nebo kulturním životě v ostatních členských státech a vysíláním pořadů náboženského zaměření věnovaným hlavním náboženským vyznáním zastoupeným ve Francii (články 14 a 15 seznamu úkolů a povinností). Uvedena je rovněž povinnost sdružovat širokou a vyváženou diváckou veřejnost (článek 18).
(17)
Kromě toho jsou podle článku 53 zákona č. 86-1067 o svobodě sdělovacích prostředků uzavírány víceleté smlouvy o cílech a prostředcích mezi státem a France Télévisions na dobu tří až pěti let. Smlouvy o cílech a prostředcích stanoví za dodržení poslání veřejné služby France Télévisions zejména:
-
prioritní směry jejího rozvoje,
-
závazky přijaté se zřetelem na tvůrčí rozmanitost a inovaci,
-
minimální výši investic France Télévisions - v procentech jejích příjmů a v absolutní hodnotě - do produkce evropských filmových a audiovizuálních děl a původní tvorby ve francouzském jazyce,
-
závazky umožňující zajistit účast a občanské povědomí znevýhodněných osob, přizpůsobení všech televizních programů neslyšícím osobám nebo osobám s poruchou sluchu,
-
závazky umožňující zajistit vysílání televizních programů, které budou pomocí vhodného zařízení přístupné nevidomým nebo zrakově postiženým osobám,
-
předpokládané náklady na její činnost v každém dotyčném roce a kvantitativní i kvalitativní ukazatele plnění a zjištěných výsledků,
-
výši veřejných prostředků, které jí mají být přiděleny, a stanovení prostředků přednostně určených na rozvoj programových rozpočtů,
-
výši očekávaného výnosu z vlastních příjmů s odlišením příjmů z reklam a sponzorování,
-
hospodářský výhled v případě placených služeb,
-
popřípadě výhled v oblasti obnovení finanční rovnováhy.
(18)
V současnosti jsou povinnosti veřejné služby France Télévisions předmětem smlouvy o cílech a prostředcích na léta 2007-2010 „France Télévisions, první soubor bezplatných televizních kanálů v éře digitálního vysílání“ ze dne 24. dubna 2007, kterou podepsali odpovědní ministři a prezident France Télévisions. V oddílu cíle I.2 „Podporovat hodnoty identity veřejné služby“ smlouva stanoví cíle konkrétní činnosti provázené kvalitativními nebo kvantitativními ukazateli, jichž má být dosaženo v těchto oblastech:
-
vysíláním kulturních programů alespoň v době vysoké sledovanosti napomáhat přístupu širší veřejnosti ke kulturním programům i z hlediska demokratizace kultury,
-
odrážet pluralismus v informacích a občanskou debatu,
-
nabízet širokou škálu sportovních disciplín s důrazem na sporty méně exponované na soukromých televizních kanálech,
-
odrážet rozmanitost a zlepšovat zviditelnění složek francouzské společnosti,
-
podporovat obranu francouzské a evropské kulturní identity, chápání fungování Evropské unie a její přínosy, jakož i výuku cizích jazyků.
(19)
Smlouva rovněž stanoví víceletý finanční plán, který obsahuje opravnou doložku, jež stanoví, že stát a skupina se v závislosti na vývoji příjmů z reklamy shodnou na úpravě potřeby veřejných zdrojů, přičemž přebytky nevyčleněné na snížení této potřeby veřejných zdrojů budou přednostně vyčleněny na výdaje ve prospěch audiovizuální tvorby.
(20)
Po reformě byl k platné smlouvě o cílech a prostředcích připojen dodatek na léta 2009-2012. Tento dodatek, který je co do finančního plánu podrobněji popsán níže, ještě posiluje hodnoty identity veřejné služby poskytované France Télévisions a stanoví nové kvantitativní ukazatele, jichž má být každoročně dosahováno v určitých oblastech uvedených v 18. bodě odůvodnění.
II.3.3 Zavedení nových inovativních audiovizuálních služeb
(21)
Nový seznam úkolů a povinností France Télévisions stanoví zavedení řady inovativních služeb určených k obohacení redakční nabídky, například zavedení komunikačních služeb, audiovizuálních mediálních služeb na požádání nebo doplňkových obsahů obohacujících její programy. V dodatku smlouvy o cílech a prostředcích se plánuje také zavedení inovativních služeb, zejména bezplatného nebo zpoplatněného videa na vyžádání, osobní mobilní televize, vysílání na internetu, mobilní aplikace, regionální nebo tematické WebTV.
II.3.4 Externí kontrola povinností veřejné služby, včetně zavedení nových služeb
(22)
Správní rada France Télévisions schvaluje podle článku 53 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 návrh smlouvy o cílech a prostředcích této společnosti a projednává její každoroční plnění, přičemž výsledek projednávání je veřejně dostupný. Smlouvy o cílech a prostředcích, jakož i případné dodatky k těmto smlouvám, se před podpisem zašlou kulturním a finančním výborům národního shromáždění, senátu a Nejvyšší rady pro audiovizuální vysílání. Výbory mohou vyslovit stanovisko ve lhůtě šesti týdnů.
(23)
Prezident France Télévisions navíc kulturním a finančním výborům národního shromáždění a senátu předloží výroční zprávu o plnění smlouvy o cílech a prostředcích. Při příležitosti předložení zprávy o plnění smlouvy o cílech a prostředcích příslušným výborům národního shromáždění a senátu prezident France Télévisions podá zprávu i o činnosti a práci interního poradního výboru odpovědného za programy, který je složen z diváků a pověřen vydáváním stanovisek a doporučení k programům.
(24)
Stejně tak se stal předběžný návrh seznamu úkolů a povinností France Télévisions, jenž byl stanoven nařízením, předmětem veřejné konzultace ve dnech 10. až 24. listopadu 2008, kdy zhruba patnáct subjektů předložilo příspěvky, jež daly podnět ke změnám původního znění, a po konzultaci bylo vydáno stanovisko Nejvyšší rady pro audiovizuální vysílání. Pokud jde o externí kontrolu jeho plnění, článek 48 zákona ze dne 30. září 1986 stanoví předkládání roční zprávy Nejvyšší rady pro audiovizuální vysílání kulturním výborům národního shromáždění a senátu. Zpráva bude předkládána rovněž ministerstvu kultury a komunikací.
(25)
Tyto parlamentní výbory, stejně jako Nejvyšší rada pro audiovizuální vysílání, mohou vyslechnout třetí strany. Ve skutečnosti jsou zúčastněné strany pravidelně vyslechnuty na této půdě a oznamují svá stanoviska k otázkám, které se týkají veřejnoprávního audiovizuálního vysílání.
II.4 Finanční vyrovnání postupného úbytku až úplného zániku reklamních spotů
(26)
Aby programová tvorba veřejnoprávního vysílání byla svobodnější a méně závislá na obchodních hlediscích, čl. 53 pododstavec VI pozměněného zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků počítá s úbytkem a později úplným zánikem reklamních spotů: „Programy státních televizních služeb uvedených v části I článku 44, s výjimkou jejich regionálních a místních programů, vysílané mezi dvacátou a šestou hodinou, neobsahují jiné reklamní spoty než ty, které se týkají výrobků a služeb prezentovaných pod jejich obecným označením. Toto ustanovení platí rovněž pro programy, které tyto služby vysílají mezi šestou a dvacátou hodinou od ukončení analogového pozemního vysílání televizních služeb uvedených v téže části I na celém území metropole. Netýká se kampaní obecného zájmu“.
(27)
Ukončení analogového pozemního vysílání televizních služeb je stanoveno nejpozději na 30. listopad 2011. Kromě výjimky týkající se reklamy na výrobky nebo služby bez obchodní značky jsou stanoveny odchylky u vysílání reklamních spotů pro zámořské departementy a společenství nebo pro Novou Kaledonii, neexistuje-li nabídka soukromé televize s nekódovaným pozemním vysíláním.
(28)
Jak stanoví článek 53 pozměněného zákona č. 86-1067 o svobodě sdělovacích prostředků, úbytek a poté zánik reklamních spotů vyplývající z provádění zákona vede k finančnímu vyrovnání od státu, které je poskytnuto France Télévisions za podmínek stanovených každým rozpočtovým zákonem. Za tímto účelem Francouzský stát vytvořil v rubrice „Média“ souhrnného státního rozpočtu nový program nazvaný „Podíl na financování veřejnoprávního audiovizuálního vysílání“. Čistě pro informaci: francouzské orgány mají za to, že podíl veřejné dotace, který doplňuje výnos z příspěvku na veřejnoprávní audiovizuální vysílání, bude činit v roce 2010 přibližně 460 milionů EUR, v roce 2011 to bude 500 milionů EUR a v roce 2012 650 milionů EUR.
(29)
Francouzská republika prohlašuje, že veřejné financování z rozpočtové podpory bude každoročně stanoveno v závislosti na nákladech na výkon veřejné služby France Télévisions a připočteno k výnosu z příspěvku na veřejnoprávní audiovizuální vysílání za současného odečtení nadále existujících příjmů z obchodní činnosti. Francouzské orgány v tomto ohledu předložily odhad nákladů a příjmů veřejné služby France Télévisions sestavený podle obchodního plánu na léta 2009-2012 a shrnutý níže:
Tabulka 1
Odhad příjmů a nákladů France Télévisions v souvislosti s poskytováním veřejné služby v letech 2010-2012
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
Rozpočet
Rozp. odh.
Rozp. odh.
A/Veřejné zdroje
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
B/Jiné zdroje (reklama, sponzorování atd.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
C/Hrubé náklady veřejné služby
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
D/Čisté náklady veřejné služby (C + B)
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
Rozdíl čisté náklady veřejné služby - veřejné zdroje (D + A)
[- 50-50]
[- 50-50]
[- 50-50]
Zdroj: Připomínky Francie ze dne 15. ledna 2010.
(30)
Výše uvedená tabulka ukazuje odhad schodku odpovídajícího nekrytým čistým nákladům k tíži veřejné služby France Télévisions v letech 2010 a 2011. Tento schodek by měl být částečně snížen v roce 2012, kdy se počítá s mírným přebytkem ve výši [30-50] milionů EUR, čili [0-5] % čistých nákladů veřejné služby. Tento odhad přebytku na rok 2012 (pokud by se ve skutečnosti potvrdil, což předpokládá, že se příjmy a náklady budou vyvíjet přesně podle odhadu) zůstane nižší než kumulovaný schodek plánovaný na roky 2010 a 2011. Podle stávající smlouvy o cílech a prostředcích budou muset být přebytky nepřidělené na snížení potřeb veřejných zdrojů přednostně přiděleny na výdaje ve prospěch audiovizuální tvorby. Ta je běžně určena k tvorbě programů, případným přebytkem by se tedy neměla financovat obchodní činnost.
(31)
Je třeba poznamenat, že obchodní plán na léta 2009-2012 převzatý v kapitole V dodatku ke stávající smlouvě o cílech a prostředcích nahrazuje finanční složku smlouvy, která byla uzavřena v dubnu 2007, s ohledem na nový rámec stanovený reformou a na související finanční důsledky. Obchodní plán počítá se snížením celkových hrubých nákladů na poskytování veřejné služby za období 2010-2012, se současným snížením provozních nákladů ve srovnání s původní smlouvou, snížením nákladů na vysílání a využitím synergických účinků vyplývajících ze společného podniku, a to navzdory zavedení nových nákladových položek spojených s reformou.
(32)
Pokud jde o příjmy: ačkoli plánované veřejné příjmy rostou, úplně nezajišťují vyrovnanost účtů v období 2010-2012 a jak je uvedeno v tabulce 1, jsou stále nižší než hrubé náklady veřejné služby, takže odhadovaná finanční rovnováha závisí na příjmech z obchodní činnosti, které budou každoročně přetrvávat. Z obchodního plánu je také zřejmé, že podnik i stát mají zájem na rychlejším dosažení rovnováhy, než bylo původně plánováno. Dále je v něm upřesněna potřeba přesného a pravidelného monitorování s ohledem na pozitivní nebo negativní události.
II.5 Určení maximální výše veřejných zdrojů
(33)
Článek 44 pozměněného zákona č. 86-1067 o svobodě sdělovacích prostředků upřesňuje také, že: „Veřejné zdroje přidělené subjektům veřejnoprávního audiovizuálního vysílání náhradou za povinnosti veřejné služby, které jim byly uloženy, nepřesáhnou výši nákladů na plnění uvedených povinností“. Toto ustanovení vyplývá ze závazků Francouzské republiky výslovně začlenit do zákona zásadu neposkytování nadměrných vyrovnávacích plateb za povinnosti veřejné služby v rámci řízení, jež vedlo k rozhodnutí Komise o slučitelnosti ze dne 20. dubna 2005, které se týká použití zdrojů z televizních poplatků (8).
(34)
Podle výše uvedeného závazku převzalo nařízení č. 2007-958 ze dne 15. května 2007 o finančních vztazích mezi státem a subjekty veřejného sektoru audiovizuální komunikace ve svém článku 2 doslovné znění článku 53 zákona ze dne 30. září 1986 s přihlédnutím k „přímým nebo nepřímým příjmům získaným z poslání veřejné služby“ a upřesňuje, že náklady na plnění povinností veřejné služby byly určeny pomocí oddělených účtů. Nařízení ukládá ve svém článku 3 skupině France Télévisions a jejím dceřiným společnostem povinnost, aby při všech obchodních činnostech dodržovala tržní podmínky a aby nezávislý subjekt vypracoval výroční zprávu o plnění této povinnosti, která bude předána odpovědnému ministrovi, národnímu shromáždění a senátu.
(35)
Komise obdržela a prozkoumala zprávy o provádění článků 2 a 3 nařízení, které se týkají finančních období 2007 a 2008 (zprávy vypracované podle článku 3 nařízení byly schváleny za rok 2007 auditory společností PriceWaterhouseCoopers a KPMG a za rok 2008 společností Cabinet Rise), jakož i návrh zprávy za rok 2009 podle článku 2.
II.6 Nové poplatky stanovené reformou veřejnoprávního audiovizuálního vysílání
(36)
Zákon č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 rovněž pozměnil daňový zákon za účelem zavedení nových poplatků z reklamy a elektronických komunikací.
II.6.1 Poplatek z reklamních spotů
(37)
V oddílu II první části knihy I všeobecného daňového zákoníku je nyní zařazena kapitola VIIf, která zavádí poplatek, jemuž podléhají všichni poskytovatelé televizních služeb se sídlem ve Francii. Základem poplatku jsou celkové částky (bez DPH) placené inzerenty za vysílání jejich reklamních spotů dotyčným poplatníkům nebo produkčním vedoucím reklamních spotů, po odečtení částek zaplacených v rámci daně stanovené v článku 302a KC všeobecného daňového zákoníku, kterou musí zaplatit poskytovatelé a distributoři televizních služeb vysílající audiovizuální díla, jež jsou způsobilá k čerpání podpory ze Státního filmového centra. Tyto částky jsou předmětem paušálního snížení o 4 %. Poplatek je vypočten tak, že se uplatní sazba 3 % na část ročních plateb (bez DPH) připadající na každou televizní službu, která převyšuje 11 milionů EUR.
(38)
Pro jiné televizní služby než ty, které jsou šířeny pozemním analogovým vysíláním, je však tato sazba stanovena pro rok 2009 na 1,5 %, pro rok 2010 na 2 % a pro rok 2011 na 2,5 %. Až do roku ukončení pozemního analogového vysílání televizních služeb na metropolitním území je pro všechny poplatníky přechodně stanovena maximální výše poplatku na 50 % zvýšení jeho základu oproti roku 2008, zjištěného v kalendářním roce, za nějž bude poplatek splatný. Částka poplatku v žádném případě nesmí být nižší než 1,5 % základu. V případě poskytovatelů televizních služeb, jejichž dosažená každodenní sledovanost mimo metropolitní Francii je vyšší než 90 % jejich celkové sledovanosti, je částka pro výpočet poplatku snížena o částky zaplacené za vysílání reklamních spotů určených pro evropský nebo světový trh, vynásobené podílem celkové roční sledovanosti dosažené mimo metropolitní Francii.
II.6.2 Poplatek z elektronických komunikací
(39)
V oddílu II první části knihy I všeobecného daňového zákoníku je nyní zařazena kapitola VIIg, jež zavádí poplatek, který musí zaplatit každý subjekt elektronických komunikací, jenž poskytuje službu ve Francii a který byl předem přihlášen u Regulačního úřadu pro elektronické komunikace (Autorité de régulation des communications électroniques). Tento poplatek se vyměřuje z částky (bez DPH) předplatného a jiných částek zaplacených uživateli za služby elektronických komunikací, které poskytují subjekty elektronických komunikací, po odečtení částky odpisů účtovaných v průběhu uzavřeného účetního období za rok, v němž se poplatek stal splatným, pokud se vztahují na materiál a vybavení, jež subjekty získaly po nabytí účinnosti zákona pro potřeby infrastruktur a sítí elektronických komunikací zřízených na území státu a jejichž doba odpisování činí nejméně deset let. Poplatek je vypočten tak, že se uplatní sazba 0,9 % na část základu poplatku, jež převyšuje 5 milionů EUR.
III. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(40)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení měla za to, že vyrovnávací platba zamýšlená počínaje rokem 2010 může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejíž slučitelnost s vnitřním trhem je podle čl. 106 odst. 2 SFEU třeba prozkoumat podle zásad a prováděcích předpisů pro veřejné služby rozhlasového vysílání.
(41)
Pokud jde o existenci činnosti veřejné služby, jejíž poslání byla jasně stanovena úředním aktem a jež podléhá přiměřeným kontrolním mechanismům, Komise bez pochybností dospěla k závěru, stejně jako ve svých rozhodnutích z prosince 2003, dubna 2005, července 2008 a září 2009, že poslání veřejné služby France Télévisions jsou jasně stanovena úředními akty vydanými nebo schválenými francouzským státem podle pravidel, kterými se stanoví nezávislá kontrola France Télévisions.
(42)
Naproti tomu, pokud jde o zkoumání přiměřenosti zamýšleného finančního vyrovnání v porovnání s čistými náklady na poskytování veřejné služby, Komise mimo jiné s přihlédnutím k účinkům podpory vyjádřila pochybnosti ohledně dvou otázek:
-
na jednu stranu ohledně rizika nadměrného vyrovnání čistých nákladů veřejné služby za rok 2012 a pravděpodobně i za roky 2010 a 2011, zatímco Komise k těmto rokům neměla k dispozici tak podrobné informace jako ty, které francouzské orgány poskytly za rok 2009, a
-
na druhou stranu ohledně možné existence vztahu závazného určení mezi příjmy z poplatků z reklamy a elektronických komunikací a podporou určenou pro France Télévisions, a pokud by bylo možno takový vztah prokázat, ohledně jejich negativních dopadů a jejich slučitelnosti se Smlouvou, zejména v rámci hodnocení reformy financování skupiny France Télévisions z hlediska hospodářské soutěže, které chybělo.
(43)
Komise kromě toho francouzské orgány upozornila na přijetí svého sdělení dne 2. července 2009 o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (9) (dále jako „sdělení o vysílání“), jež je použitelné na podporu oznámenou již po jeho zveřejnění, a francouzské orgány vyzvala, aby k tomuto revidovanému sdělení přihlédly ve svých připomínkách.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(44)
Společnost Société des auteurs et compositeurs dramatiques (SACD) ve svých připomínkách ze dne 2. listopadu 2009 upozorňuje Komisi na význam povinností, které musí France Télévisions plnit, aby podporovala národní audiovizuální tvorbu. Tento význam byl koncem roku 2008 údajně posílen mezioborovou dohodou, která má být zahrnuta do budoucí smlouvy o cílech. France Télévisions tak bude muset v roce 2010 vynaložit na národní audiovizuální tvorbu 19 % z obratu zahrnutého do základu za rok 2009 a tento podíl bude muset být v roce 2012 zvýšen na 20 %, tedy na 420 milionů EUR. Stejný podíl v případě TF1 je naopak omezen na 12,5 % a u stanice M6 a u pozemních digitálních televizních kanálů nepřekročí 11 %. Závazek ve prospěch filmové tvorby rovněž poroste každoročně v průměru o více než 1,2 % až do roku 2012. Současně se zrušením reklamy by došlo k růstu nákladů na programovou skladbu v oblasti děl z vlastní a nedovážené produkce, o čemž svědčí závazek ve prospěch inovativní a kvalitní veřejné služby.
(45)
Svaz La Fédération Française des Télécommunications et des Communications Électroniques (FFTCE) se ve svých připomínkách ze dne 30. října 2009, k nimž se připojila Iliad jakožto nečlen FFTCE, domnívá, že zrušení komerční reklamy jako takové nepřispívá k poslání veřejné služby France Télévisions. Vzhledem k tomu, že reklama není nedílnou součástí tohoto poslání, jakákoli dotace, cílená výhradně na vyrovnání ušlého zisku bez ohledu na skutečné poslání, by byla sama o sobě státní podporou v rozporu s čl. 106 odst. 2 a článkem 107 SFEU. Tato vyrovnávací platba musí krýt vlastní náklady veřejné služby, které se musí objevit v oddělených účtech. Výše dotace je ovšem zřejmě stanovena pro nadcházející roky na základě odhadu ztráty příjmů z obchodní činnosti, což za zhoršené situace na trhu vážně narušuje hospodářskou soutěž se soukromými provozovateli vysílání. Zatímco celkový obrat z reklamy France Télévisions by za zhoršené situace na trhu bezpochyby nedosáhl 500 milionů EUR, francouzské orgány se zavázaly zaplatit v roce 2009 450 milionů EUR pouze za zrušení reklamy po 20 hodině. V budoucnosti budou údajně příjmy z dotace také mnohem vyšší než příjmy z reklamních spotů, jichž by bylo dosaženo bez uskutečnění reformy.
(46)
Pokud jde o poslání služby obecného hospodářského zájmu, FFTCE poznamenává, že povinnosti, které France Télévisions ukládají stanovy Evropské vysílací unie (Union Européenne de Radiotélévision - UER) jakožto jejímu členu, již existovaly a budou pro ni použitelné, ačkoli nejsou začleněny do francouzského zákona. Omezení uložená zákonem, ostatně velmi neurčitá, se podstatně neliší od omezení vyplývajících ze stanov UER, jimž podléhají rovněž stanice TF1 a Canal + jakožto členové, takže vyrovnávací dotace podle zákona musí být označena za státní podporu.
(47)
FTTCE má nakonec za to, že nový poplatek z obratu subjektů elektronické komunikace zavedený reformou veřejnoprávního audiovizuálního vysílání je určen k financování France Télévisions. Kromě vztahu závazného určení, který orgány ve svých prohlášeních potvrdily, ovlivňují změny v jeho základě a sazbě výši dotace. Zavedení takového poplatku však porušuje článek 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (10), neboť členské státy nemohou subjektům ukládat žádný další poplatek z obratu, než je stanoveno touto směrnicí.
(48)
Svaz Association des chaînes privées (Sdružení soukromých televizních kanálů) se ve svých připomínkách ze dne 2. listopadu 2009 domnívá, že špatné řízení France Télévisions, na jehož četné příklady poukázal Účetní dvůr, zhoršuje zjištěný inflační dopad na trh programové tvorby a nákup vysílacích práv. V případě, že se nevede analytické účetnictví, vyvolá absence kontroly nákladů nejistoty, pokud jde o vymezení nákladů na výkon poslání veřejné služby, jež mají být financována, a tím vznikne i vážné riziko nadměrné vyrovnávací platby. Jelikož řada náznaků nasvědčuje tomu, že nový audiovizuální poplatek bude určen pro France Télévisions, jeho odvod do státního rozpočtu nesleduje jiný účel než uniknout kontrole Komise. Tento poplatek nutí konkurenty France Télévisions, aby financovali podporu, přičemž způsobuje narušení, které je ještě zhoršeno nedostatečnou diferenciací mezi programy jednotlivých kanálů v historii televize.
(49)
Evropská vysílací unie (UER) ve svých komentářích ze dne 2. listopadu 2009 zdůrazňuje nevyhnutelně výhledový charakter všech víceletých odhadů nákladů a příjmů provozovatele veřejnoprávního vysílání, které Francie předložila. Tyto odhady musí zajistit dlouhodobý finanční výhled, a danému subjektu tak umožnit zabezpečení zcela nezávislé nepřetržité služby. Korekci případných odchylek v odhadech mají zajistit mechanismy vytvořené ex post. Rozhodnutí Komise se musí týkat výpočetních parametrů ex ante a těchto mechanismů, aniž by omezovalo skutečnou výši budoucí vyrovnávací platby schválením pouze odhadovaných nákladů a příjmů, jinak by Komise stanovila a kontrolovala roční výše režimu podpor spíše než režim samotný. UER také vyjadřuje obavu, že se Komise snaží zjistit odhadovanou výši synergických účinků a zvýšení účinnosti v budoucích letech, neboť účinnost, s níž se služba obecného hospodářského zájmu poskytuje, uniká kontrole Komise podle čl. 106 odst. 2 SFEU.
(50)
Sdružení evropských komerčních televizních společností - Association des Télévisions Commerciales européennes (ACT) - ve svých komentářích ze dne 2. listopadu 2009 podporuje rozhodnutí Francouzské republiky podstatně omezit komerční reklamu u svého provozovatele veřejnoprávního vysílání. ACT poznamenává, že v daném případě nebyly splněny dvě podmínky judikatury Altmark (11), takže zamýšlený rozpočtový příspěvek představuje podporu. ACT má nicméně za to, že je-li systém financování podpory prostřednictvím poplatku vybíraného z reklamních příjmů konkurentů považován za slučitelný s právem Unie, výhody ze stažení z trhu by byly značně sníženy, zatímco takový systém by mohl v určitých ohledech způsobit větší narušení než tradiční podvojné systémy veřejného a komerčního financování.
(51)
ACT má za to, že povinnosti veřejné služby France Télévisions se údajně od roku 1994 podstatně nezměnily a jsou obdobné jako povinnosti jiných soukromých provozovatelů vysílání. Rovněž odhady vyrovnání ztráty příjmů z reklamy jsou až do roku 2012 neurčité a neberou v úvahu ani snížení s nimi spojených investičních nákladů, ani možné snížení nákladů na programovou tvorbu, která méně podléhá omezením kladeným inzerenty, ani očekávané zisky ze synergických účinků. Mechanismus přizpůsobení veřejných příjmů a příjmů z obchodní činnosti nákladům, stanovený ve smlouvě o cílech a prostředcích, by měl být přezkoumán, zejména s ohledem na proměnlivost příjmů z obchodní činnosti, jinak by Komise neměla k dispozici důvěryhodné informace, aby mohla určit skutečné náklady na poskytovanou službu a případnou nadměrnou vyrovnávací platbu. Toto ověření by bylo provedeno, aniž by podnik vedl analytické účetnictví, jak zjistil Účetní dvůr.
(52)
Nakonec má ACT za to, že podpora je fakticky financována novými poplatky, které zavádí reforma, a že pokud jde o poplatek z audiovizuální reklamy, tento poplatek zavádí ve Francii model financování veřejné služby konkurenty, od něhož bylo jinde upuštěno. Mechanismus podpory však chrání zdroje France Télévisions, ačkoli je čím dál zjevnější, že inzerenti nepřenesou celou svoji poptávku na konkurenční kanály. Kromě toho by takový mechanismus zvětšil překážky vstupu na francouzský trh.
(53)
France Télévisions se ve svých připomínkách ze dne 2. listopadu 2009 domnívá, že oznámený mechanismus jí neposkytuje žádné hospodářské zvýhodnění vůči jejím konkurentům, neboť i když je chráněna před ztrátou příjmů z obchodní činnosti, stát jí na druhé straně uložil omezení v jiné oblasti, kde není omezen žádný ze soukromých objektů na trhu: ukončení vysílání reklamy. Až nabude ukončení vysílání reklamních spotů účinnosti, zmizí jakékoli narušení hospodářské soutěže na tomto trhu, zatímco tlak na konkurenty v oblasti sponzorování bude vzhledem k omezené existenci skupiny France Télévisions nulový. Pokud jde o nákup audiovizuálních práv zvaných „premiums“, zatímco kanál TF1 dosáhl 96 nejvyšších sledovaností ze 100 a v roce 2008 18 z 20 nejvyšších sledovaností, France Télévisions nemá žádnou výhradní smlouvu s velkými americkými distribučními společnostmi. Kromě toho musí investovat do audiovizuální tvorby s požadavky na kvalitu, jež jsou neslučitelné s cíli sledovanosti komerčních televizních kanálů. Pokud jde o prodej programů, domnívá se, že je zastoupena pouze okrajově.
(54)
France Télévisions má navíc za to, že jelikož částka, která jí bude přidělena, závisí každý rok předběžně, konkrétně a objektivně na nákladech na její poslání, s korekcí ex post v případě odchylky od skutečných nákladů, splňuje oznámený mechanismus druhou podmínku judikatury Altmark. Čtvrtá podmínka této judikatury by byla rovněž splněna, neboť synergických účinků, kterých v minulosti nebylo možno využít, bude možné využít po právní reorganizaci a změně stanov; tato čtvrtá podmínka nevyžaduje, aby byla služba poskytována za co nejnižší náklady, ale aby tyto náklady odpovídaly nákladům průměrného a řádně řízeného podniku.
(55)
Pokud jde o podmínky slučitelnosti oznámeného mechanismu s vnitřním trhem: jelikož má tento mechanismus nadále existovat ještě mnoho let, nebude podle France Télévisions možné s dostatečnou jistotou zjistit čisté náklady veřejné služby tak, aby mohla Komise provést kontrolu ex ante a ověřit, zda nedošlo k nadměrné vyrovnávací platbě. Zatímco informativní odhady na léta 2010 až 2012 nejsou neslučitelné s možností dosáhnout přiměřeného zisku nebo s možností vytvořit rezervu omezenou na 10 % ročních výdajů na veřejnou službu, zákonná ustanovení a právní předpisy zřizující kontrolu ex post umožní v každém případě zajistit přiměřené financování. France Télévisions se domnívá, že - vzhledem k tomu, že kolísání nákladů na její programovou skladbu závisí na jejích redakčních výběrech - je povinna plnit pouze zákonem uložené povinnosti veřejné služby a že má Francouzská republika naprostou volnost při vymezování jejich obsahu. Tyto povinnosti se kromě toho projevují v požadavku na sledovanost, který se ukončením vysílání reklamních spotů nezmírnil. Naopak bude muset být získán větší počet programů.
(56)
Televizní kanál Métropole Télévisions (M6) má ve svých připomínkách ze dne 2. listopadu 2009 za to, že zamýšlený systém financování představuje státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, zejména pokud by nebyly splněny druhá a čtvrtá podmínka judikatury Altmark: vyrovnávací platbu založenou na odhadu ztráty obchodních příjmů, které jsou svou povahou (a v praxi) proměnlivé, nelze považovat za vycházející z objektivních a transparentních výpočetních parametrů nákladů veřejné služby. Základem pro výpočet kromě toho nejsou náklady průměrného a řádně řízeného podniku tohoto odvětví, nýbrž náklady skupiny France Télévisions, která je podle četných informací řízena neefektivně, což zvyšuje náklady veřejné služby, které společenství nese.
(57)
Pokud jde o slučitelnost opatření s vnitřním trhem, M6 má za to, že zamýšlený systém financování je nezákonný, neboť strukturálně vede k nadměrné vyrovnávací platbě za náklady veřejné služby. Směrnice Komise (ES) č. 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12) ukládá Francii, aby veškeré náklady a výnosy služby obecného zájmu byly správně přičteny na základě důsledně uplatňovaných zásad analytického účetnictví. Jak však zdůraznil Účetní dvůr, France Télévisions takové účetní nástroje nemá. K výpočtu výše vyrovnávací platby by tedy nemohl sloužit žádný objektivní údaj. K nadměrné vyrovnávací platbě by nevyhnutelně došlo, neboť dotace je vypočtena na základě příjmů z obchodní činnosti, které nespadají do poslání veřejné služby, ani nemohou být zohledněny v jejích nákladech. Nahodilá povaha odhadů ušlých příjmů a neexistence analýzy nákladů by nevyhnutelně způsobily také nadměrnou vyrovnávací platbu.
(58)
Zahrnutí nových poplatků do mechanismu financování zhoršuje negativní dopady podpor na trhy, na nichž se nakupují audiovizuální práva a kde špatné řízení France Télévisions zaštítěné veřejnými podporami zvyšuje náklady konkurentů, a na reklamní činnost, kterou France Télévisions přenese do oblasti sponzorování, aniž by kanál M6 s ohledem na svůj odlišný profil sledovanosti mohl obsadit prostor, který France Télévisions opustila. Za těchto podmínek by mohlo být oprávněné pouze financování ex post. Mechanismus by byl tudíž strukturálně nezákonný, pokud by nebyly zavedeny mechanismy nezávislé kontroly ex post, která by zaručila, že nedojde k nadměrné vyrovnávací platbě na základě reálných číselných údajů, přičemž podle M6 by zavedení těchto mechanismů ve Francii by bylo neúčinné.
(59)
Ve svých připomínkách ze dne 2. listopadu 2009 staví televizní kanál Télévision Française 1 (TF 1) reformu financování France Télévisions do kontextu strukturálních změn ovlivňujících trh s reklamou, na němž dochází k silnému rozvoji internetu. Televize představovala v roce 2008 pouze asi 11 % z 33 miliard EUR výdajů na komunikace inzerentů. Obrat z reklamy televizních kanálů vysílajících pozemní digitální cestou vzrostl od ledna do září 2009 o 60 % oproti poklesu o 8 % v případě všech tří soukromých kanálů v historii televize. Daně a poplatky odvedené TF1 za rok 2008 představují 60 % jeho výsledku. Víceleté smlouvy o nabývání vysílacích práv, cenová inflace a nepružnost nákladů včetně nákladů na programovou skladbu, jež jsou způsobeny právními požadavky v oblasti produkce a vysílání francouzských a evropských děl, jež představují 30 % z celkového objemu poplatků, zmenšují podle TF1 jeho manévrovací prostor. Skutečnost, že bude podléhat novému audiovizuálnímu poplatku, by posílila narušení hospodářské soutěže na trhu.
(60)
Možný přesun poptávky inzerentů na TF1 je veřejně oznámeným předmětem poplatku z audiovizuální reklamy. Nejenže k očekávanému přesunu obratu ve výši 350 milionů EUR na všechny tři pozemní televizní kanály v roce 2009 nedošlo, tyto kanály dokonce vykázaly pokles o 450 milionů EUR oproti odhadům. Kromě toho by byl rozsah tohoto přesunu každopádně omezen právními předpisy, které při provádění práva Evropské unie omezují čas vysílání reklam na maximálně dvanáct minut za jednu vysílací hodinu, pokud se nepřekročí celodenní průměr šesti minut za hodinu.
(61)
TF1 se domnívá, že poplatek představuje státní podporu ze dvou důvodů: tím, že France Télévisions již ve skutečnosti nebude povinna platit poplatek po 30. listopadu 2011 (k tomuto datu bude povinna ukončit vysílání reklamních spotů a částky za ně inkasované tvoří základ poplatku), a za druhé tím, že France Télévisions obdrží zdroje takto získané, neboť z četných vládních a parlamentních prohlášení při debatách o návrhu zákona vyplývá, že tento poplatek je určen na financování podpory. Při posuzování podpory by tedy měl být vzat v úvahu režim zdanění určený na financování podpory, a to nezávisle na jeho zákonnosti.
(62)
Kanál TF1 se domnívá, že jeho povinnosti jsou srovnatelné a s povinnostmi skupiny France Télévisions, jejíž programy se takřka neliší od jejích. I když TF1 vítá přepracování smlouvy o cílech a prostředcích a seznamu úkolů a povinností v důsledku reformy veřejnoprávního audiovizuálního vysílání, má s odvoláním na stanovisko Účetního dvora za to, že nabídka veřejnoprávního vysílání je nedostatečně individualizována. Tak je zdůrazněno, že v dřívějších seznamech úkolů a povinností představovaly kvantitativní povinnosti vysílání 10 % programové skladby.
(63)
Stejně tak nedostatečná je kontrola nákladů a kvalita řízení France Télévisions, jež způsobují, že veřejná služba není poskytována za nejnižší náklady pro společenství a vzniká riziko nadměrné vyrovnávací platby. Komise by také v tomto ohledu měla prověřit růst zisků z obchodních činností, synergické účinky, které by měly po roce 2009 vyplynout ze založení jediného podniku France Télévisions, a sebemenší tlak na náklady na programovou skladbu vyplývající z menší závislosti inzerentů.
V. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY
(64)
Pokud jde o použití čl. 106 odst. 2 SFEU, Francouzská republika se ve svých připomínkách předaných dne 7. října 2009 a následně upřesněných odvolává zejména na pochybnosti Komise vyjádřené na jednu stranu ohledně přiměřenosti veřejného financování a rizika nadměrné vyrovnávací platby, na stranu druhou ohledně zohlednění nových poplatků zavedených reformou veřejnoprávního audiovizuálního vysílání za účelem posouzení slučitelnosti oznámeného opatření s vnitřním trhem.
V.1 Přiměřenost financování a kontrola ex-post rizika nadměrné vyrovnávací platby
(65)
Francouzská republika upřesňuje, že oznámené opatření není vyrovnávací platbou za ztrátu příjmů skupiny France Télévisions z reklamy, i když odhadované částky uvedené pro informaci k tomu přihlížejí, nýbrž jde o financování určené ke krytí nákladů na plnění poslání veřejné služby. Potřeby financování se budou muset vyvíjet v závislosti na změnách nákladů na programovou skladbu, na kolísání příjmů z obchodní činnosti nebo na vysílacích prostředcích.
(66)
Francouzská republika zdůrazňuje, že potvrzení ex ante týkající se neexistence rizika nadměrné vyrovnávací platby je nutno provést ověřením existence kontrolních mechanismů stanovených právními a správními předpisy v souladu s judikaturou a prováděcí praxí Komise, a nikoli s ohledem na uvedené odhadované orientační částky dotace a budoucích nákladů. Orientační částky jsou uvedeny pro ilustraci na základě obchodního plánu schváleného orgány dozoru a France Télévisions. Metoda výpočtu dotace nespočívá v odhadu snížení příjmů France Télévisions z reklamy. Výpočet bude spočívat v obecném vzorci: pro každý rok bude kombinovaná částka příspěvku na veřejnoprávní audiovizuální vysílání a rozpočtové dotace - při dodržení závazků Francouzské republiky a kontrolních mechanismů ex post stanovených právními a správními předpisy - úměrná nákladům na poslání veřejné služby France Télévisions sníženým o příjmy z obchodní činnosti.
(67)
Kromě toho, pokud jde o nové inovativní audiovizuální služby uvedené ve sdělení o vysílání, Francouzská republika zdůrazňuje, že některé jsou již uvedeny v novém seznamu úkolů a povinností France Télévisions a v pozměněné smlouvě o cílech a prostředcích, které byly a budou předmětem předběžných a pravidelných kontrol a konzultací, jež jsou popsány výše. Pokud jde o budoucí vývoj, Francie se domnívá, že zavedení každé významné nové služby musí být zapracováno do smlouvy o cílech a prostředcích, na niž se budou vztahovat tytéž kontroly.
(68)
Kromě toho, vzhledem k nabytí účinnosti sdělení o vysílání po zahájení tohoto řízení se Francouzská republika zavazuje ke zdokonalení svého systému finanční kontroly ex post, aby vyhověla nově upřesněným pravidlům tohoto sdělení ve věci mechanismu finanční kontroly. Bylo tak stanoveno, že se změní článek 2 nařízení č. 2007-958 ze dne 15. května 2007. Účelem této změny je:
-
zajistit, aby zpráva o oddělených účtech - což je požadavek umožňující zajistit kontrolu, zda nedošlo k nadměrné vyrovnávací platbě - byla, podobně jako zpráva podle článku 3, kontrolována externím subjektem, jehož výběr podléhá schválení ministra odpovědného za komunikace, předána tomuto ministrovi, jakož i národnímu shromáždění a senátu, a vyhotovena na náklady France Télévisions,
-
zdokonalit funkční mechanismus schopný zajistit skutečné navrácení případných nadměrných vyrovnávacích plateb nebo křížových dotací, které by tyto oddělené účty odhalily a které by nebyly slučitelné s článkem 53 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, jakož i se sdělením Komise o vysílání.
(69)
Francouzské orgány se za účelem zdokonalení informovanosti Komise v průběhu prvních let reformy, která byla zahájena zákonem č. 2009-258 ze dne 5. března 2009, rovněž zavazují sdělovat Komisi v letech 2010 až 2013:
-
zprávy vypracované podle článků 2 a 3 výše uvedeného pozměněného nařízení ve lhůtě nejpozději šesti měsíců po schválení účtů valnou hromadou, včetně údajů týkajících se vývoje podílů na trhu s reklamou od roku 2007,
-
veřejné údaje o monitoringu plnění poslání veřejné služby France Télévisions, jako je výroční zpráva o televizních kanálech vypracovaná Nejvyšší radou pro audiovizuální vysílání (ustanoveno článkem 18 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986) a zápis ze slyšení prezidenta France Télévisions před parlamentními výbory (kulturní a finanční výbory národního shromáždění a senátu) ohledně ročního plnění smlouvy o cílech a prostředcích (jak stanoví článek 53 výše uvedeného zákona).
V.2 Zohlednění nových poplatků zavedených reformou veřejnoprávního audiovizuálního vysílání
(70)
Francouzská republika má za to, že ve svém oznámení nepřihlédla k novým poplatkům z reklamy a elektronických komunikací. I když byly tyto poplatky zavedeny stejným legislativním nástrojem, kterým byla zavedena reforma, nespadají do oznámeného opatření.
(71)
Francouzská republika upřesňuje, že veřejná prohlášení před hlasováním o zákonu, o němž se zmiňuje rozhodnutí o zahájení řízení, později popřená ustanoveními tohoto zákona, nepostačují ke zjištění vztahu závazného určení mezi poplatky a financováním podpory podle práva Evropské unie. Podle francouzského práva jsou tyto poplatky vybírány ve prospěch souhrnného státního rozpočtu, přispívají k financování veškerých veřejných výdajů a odpovídají zásadám rozpočtové univerzálnosti a jednotnosti, které jsou součástí ústavnosti veřejných financí jako celku. Podle článku 36 ústavního zákona ze dne 1. srpna 2001 o rozpočtových zákonech může částečné nebo úplné přidělení zdroje určeného ve prospěch státu právnické osobě vyplývat pouze z výslovného ustanovení rozpočtového zákona, který v daném případě neexistuje.
(72)
Francouzská republika kromě toho zdůrazňuje, že neexistuje návrh směřující k vytvoření vztahu závazného určení mezi uvedenými poplatky a financováním France Télévisions. Upřesňuje, že pokud by měla být zvažována změna struktury režimu, francouzské orgány by přikročily k novému oznámení Komisi podle ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
VI.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(73)
Článek 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. Tyto prováděcí podmínky jsou zkoumány níže:
VI.1.1 Státní zdroje
(74)
Rozpočtové podpory, které jsou předmětem tohoto oznámení, budou každoročně začleněny do rozpočtového zákona stanovujícího rozpočet francouzského státu. Jedná se tedy o opatření poskytnutá prostřednictvím státních zdrojů.
VI.1.2 Selektivní hospodářské zvýhodnění
(75)
Mechanismus rozpočtové podpory doplňující veřejné zdroje poskytnuté skupině France Télévisions je selektivní, neboť z něho bude mít výhody pouze France Télévisions. Roční rozpočtová podpora provozu, která má zejména umožnit, aby podnik pokračoval v činnosti, jej ochrání před ztrátou obchodních příjmů z reklamy, které až dosud částečně financovaly jeho výdaje a investice. France Télévisions tak bude moci dosáhnout takového podílu sledovanosti, který by bez rozpočtové podpory nemohla očekávat. Dostává se jí tak hospodářského zvýhodnění, jehož by nemohla dosáhnout jiným způsobem, nebo v tomto případě podpory, kterou by za jiných tržních podmínek, to znamená takových, za nichž působí její soukromí konkurenti, nezískala.
(76)
Komise kromě toho poznamenává, že Francouzská republika nevyslovila připomínky zpochybňující hodnocení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení v tom ohledu, že by plánované dotace nesplňovaly kumulativní kritéria judikatury Altmark, a poskytovaly by tudíž hospodářské zvýhodnění představující státní podporu (13). Kromě toho poznamenává, že bez újmy na pozdějším vývoji řízení a výsledků France Télévisions v budoucích letech, zpráva francouzského Účetního dvora o France Télévisions - která byla zveřejněna v říjnu 2009 po rozhodnutí o zahájení řízení - podporuje její argumentaci, podle níž čtvrtá podmínka nebyla splněna.
(77)
Z předchozího zkrátka vyplývá, že rozpočtové podpory pouze pro skupinu France Télévisions prostřednictvím finančních zdrojů francouzského státu poskytují tomuto podniku selektivní zvýhodnění.
VI.1.3 Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(78)
France Télévisions působí v oblasti produkce a vysílání programů, které komerčně využívá, a to zejména vysíláním placené reklamy inzerentů nebo sponzorovaných programů ve své programové tvorbě a prodejem svých vysílacích práv nebo nákupem takových práv. Tyto obchodní činnosti jsou prováděny v konkurenci s jinými televizními kanály, jako například TF1, M6 a Canal+, zejména ve Francii, kde France Télévisions, jak zdůrazňují francouzské orgány, představuje čelní audiovizuální skupinu. Podíl France Télévisions by v roce 2010 měl činit asi 10 %, což by z ní stále činilo třetího nejvýznamnějšího dodavatele na francouzském trhu.
(79)
Až do termínu zrušení komerční reklamy koncem roku 2011 bude France Télévisions nadále působit na francouzském trhu televizní komerční reklamy v konkurenci s jinými provozovateli vysílání, i když vysílací časy budou omezeny. France Télévisions bude moci i po roce 2011 nabízet své služby inzerentům v oblasti reklamy na výrobky pod jejich obecným označením nebo v oblasti sponzorování pořadů v konkurenci s ostatními provozovateli vysílání působícími ve Francii. I když konkurenti France Télévisions plně využijí téměř úplného ústupu France Télévisions z trhu s reklamou, ke kterému došlo následkem reformy, France Télévisions bude na tomto trhu přesto nadále působit. Na základě odhadů příjmů z reklamy a sponzorování France Télévisions, které předložily francouzské orgány, si France Télévisions co do obratu a tržního podílu stálých konkurentů ve srovnání s rokem 2007 udrží v roce 2012 ještě 3,3 % trhu oproti více než zhruba 50 % v případě TF1 a 20 % v případě M6.
(80)
France Télévisions bude moci dosáhnout podílu na sledovanosti, kterého by nemohla dosáhnout bez dotčené rozpočtové podpory, což může mít dopad na sledovanost jiných provozovatelů vysílání, a tudíž na jejich obchodní činnost, čímž by došlo k porušení podmínek hospodářské soutěže. France Télévisions každopádně bude také nadále působit na trzích nákupu a prodeje audiovizuálních práv, její vyjednávací možnosti zůstanou díky uvedené podpoře zachovány. Pokračující investování do programové tvorby, které rozpočtové podpory umožňují, ovlivňuje tudíž míru, v níž může France Télévisions na těchto trzích nakupovat nebo prodávat.
(81)
Z výše uvedeného vyplývá, že rozpočtové podpory prostřednictvím finančních zdrojů francouzského státu pouze ve prospěch skupiny France Télévisions narušují nebo přinejmenším ohrožují hospodářskou soutěž v komerčním provozování vysílání ve Francii a v určité míře v jiných členských státech, kde se programy France Télévisions vysílají.
(82)
Trhy prodeje a nákupu audiovizuálních programů a vysílacích práv, na nichž France Télévisions působí, mají mezinárodní rozměr, i když nabytí práv je obvykle územně omezeno hranicemi členského státu. Kromě toho je vysílání programů France Télévisions, které může pokračovat díky státní podpoře, přijímáno v dalších členských státech, například v Belgii a v Lucembursku. France Télévisions vysílá také programy prostřednictvím internetu, které jsou dostupné i mimo území Francie.
(83)
Za těchto podmínek mohou zamýšlené rozpočtové podpory porušit podmínky hospodářské soutěže a nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy.
VI.1.4 Závěr ohledně existence státní podpory
(84)
Vzhledem k výše uvedenému představují rozpočtové podpory, které Francouzská republika zamýšlí poskytnout France Télévisions, státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejíž slučitelnost s vnitřním trhem je nutno posoudit.
VI.2 Slučitelnost podle čl. 106 odst. 2 SFEU
(85)
Ustanovení čl. 106 odst. 2 SFEU stanoví, že „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie“.
(86)
Komise ve svém sdělení o vysílání formuluje zásady, jimiž se řídí při uplatňování článku 107 a čl. 106 odst. 2 SFEU o financování organizací veřejnoprávního vysílání státem. Posouzení Komise se v tomto ohledu týká obou následujících hledisek:
-
existence přesné a jasné definice poslání veřejné služby v úředním aktu, včetně poskytování významných nových služeb, podléhající mechanismům účinné kontroly subjektem nezávislým na provozovateli vysílání,
-
přiměřenost a transparentnost veřejného financování vyrovnávacích plateb nezbytných k tomuto poslání, aniž by vyrovnávací platby převýšily částku čistých nákladů poslání veřejné služby, které také podléhá účinným kontrolám.
VI.2.1 Přesná a jasná definice poslání veřejné služby v úředním aktu podléhající účinným kontrolám
(87)
Jak bylo upřesněno výše, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení a z důvodů v něm uvedených nevyslovila pochybnosti ani ohledně přiměřenosti definice poslání veřejné služby a zmocnění k němu, které bylo France Télévisions uloženo úředními akty, ani ohledně přiměřenosti prováděných externích kontrol způsobu, jímž France Télévisions plní uložené povinnosti, jak byly popsány výše. Komise má tudíž za to, že příslušná ustanovení pozměněného zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 (články 43-11, 44, 48 a 53) a jeho prováděcí nařízení nebo úřední akty týkající se zejména seznamu úkolů a povinností (nařízení č. 2009-796 ze dne 23. června 2009) a smlouvy o cílech a prostředcích jsou v souladu s prováděcími pravidly čl. 106 odst. 2 SFEU, která se týkají posuzování podpor, jež jsou poskytovány službám veřejnoprávního vysílání a uvedeny ve sdělení o vysílání.
(88)
Tento závěr se shodoval s dřívějšími závěry Komise v této věci podle tehdy platného sdělení, v jejích rozhodnutích z let 2003 a 2005 o France 2 a France 3 a z let 2008 a 2009 o France Télévisions.
(89)
Proto je zbytečné zkoumat celkem obecné připomínky, kterými se určité zúčastněné strany snaží potvrdit údajnou podobnost programové tvorby veřejnoprávních televizí a konkurentů, které jsou ve skutečnosti v rozporu s připomínkami jiných zúčastněných stran a které nemohou toto hodnocení změnit.
(90)
Pozměněný zákon č. 86-1067 o svobodě sdělovacích prostředků definuje rozsáhle, kvalitativně, avšak přesně povinnosti veřejné služby France Télévisions. Ta se musí zejména zaměřit na širokou veřejnost a předkládat různorodou nabídku odpovídající uloženému cíli při zohlednění hledisek pluralismu a demokratických, sociálních, občanských a kulturních potřeb společnosti. To, že jsou určití konkurenti z důvodu svého členství v Evropské vysílací unii povinni (UER) dodržovat stanovy této unie, jak zdůrazňuje FFTCE, nevytváří překážku zvláštním povinnostem veřejné služby uvedeným v úředních aktech Francouzské republiky, které jsou na rozdíl od povinností vyplývajících z členství v UER uloženy pouze France Télévisions.
(91)
Povinnosti France Télévisions jsou kromě toho v případě potřeby upřesněny ještě v seznamu úkolů a povinností a smlouvě o cílech a prostředcích a doplněny přesnými a kvantifikovanými ukazateli, jichž má být dosaženo v jejich programové skladbě a jimiž se nemusí konkurenční provozovatelé vysílání řídit. Veřejné prostředky jsou přidělovány France Télévisions proto, aby mohla dosáhnout cílů a splnit povinnosti veřejné služby, které jsou stanoveny právními a správními předpisy v obecném zájmu, kdežto soukromé zdroje jsou přidělovány konkurenčním provozovatelům vysílání za čistě výdělečným účelem. Stejně tak existence omezení stanovených předpisy nebo dobrovolně přijatých subjekty při provozování vysílání sama o sobě neznamená, že nabídka veřejnoprávních a soukromých provozovatelů vysílání je nerozlišená. Plnění těchto povinností veřejné služby vyplývajících ze zákona kromě toho podléhá - na rozdíl od povinností vyplývajících z členství v UER - pravidelným externím kontrolám, zejména parlamentním.
(92)
Mimo to SACD zdůrazňuje intenzivní angažování France Télévisions ve prospěch původní francouzské audiovizuální a filmové tvorby ve srovnání s konkurenty, na něž se vztahují mnohem menší povinnosti. Je jisté, že SACD ve svých připomínkách nijak nepodporuje ani nevysvětluje důvody, proč by měla být dovážená nefrancouzská díla, případně díla z jiných členských států, méně kvalitní než ta, která bude financovat France Télévisions. Pevné angažování ve prospěch původní tvorby, zvýšené výslovně i ve srovnání s konkurenty, totiž přispívá k uspokojení sociálních a kulturních potřeb francouzské společnosti, které musí programová tvorba France Télévisions vzhledem ke svým povinnostem služby obecného zájmu uspokojovat, a je s těmito potřebami přímo spojeno.
(93)
S ohledem na informace, které poskytla Francouzská republika, musí být toto kladné hodnocení definice a kontroly poslání veřejné služby France Télévisions rozšířeno na mechanismy určené k zavedení nových významných audiovizuálních služeb ve smyslu sdělení o vysílání, které nabylo účinnosti po rozhodnutí o zahájení tohoto řízení. Tyto služby, které rozšiřují programovou nabídku vysílání na jiné nosiče nebo formáty, jsou začleněny do seznamů úkolů a povinností a do smluv o cílech a prostředcích France Télévisions, které mimo jiné upřesňují a tlumočí zákonem stanovená poslání služby obecného hospodářského zájmu. Tyto dokumenty byly přijaty nařízením, jak je uvedeno výše, takže nové, již plánované služby a případné budoucí služby jsou předmětem stejných specifických postupů konzultace ex ante a kontroly ex post každoročního plnění, jako je tomu u uvedených poslání.
(94)
Je tedy vcelku zřejmé, že definice poslání veřejné služby, jíž byla pověřena France Télévisions, jakož i příslušné mechanismy kontroly, jsou v souladu s pravidly a zásadami stanovenými sdělením o vysílání, které samotné vycházejí z judikatury soudů Evropské unie.
VI.2.2 Přiměřenost a transparentnost veřejného financování
(95)
Mechanismus financování, který oznámila Francouzská republika a jehož součástí je každoroční dotace na vyrovnání úbytku a poté zániku reklamních spotů, má být víceletý a má tudíž fungovat i po zákonem stanoveném datu ukončení vysílání reklamních spotů; ve skutečnosti se jedná o listopad 2011.
(96)
Každoroční veřejné financování bude zahrnovat přidělení části zdrojů z příspěvku na veřejnoprávní vysílání, dříve poplatku, a roční dotaci podle zákona č. 2009-258 ze dne 5. března 2009. Ke stávající podpoře schválené Komisí rozhodnutím ze dne 20. dubna 2005, kterou plánovaný mechanismus nemění, se tudíž připojí rozpočtová podpora, jejíž přesnou výši stanoví každoročně rozpočtový zákon pro běžné finanční období. Francouzská republika ve svých připomínkách upřesňuje, že výše roční dotace bude stanovena ex ante před každým finančním obdobím na základě odhadovaných čistých nákladů veřejné služby.
(97)
To ostatně vyplývá z odhadů, které pro ilustraci poskytly francouzské orgány jako odpověď na pochybnosti Komise vyslovené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise bere na vědomí orientační charakter, který francouzské orgány přisuzují odhadům v obchodním plánu, a uznává, že pro podnik pověřený posláním veřejné služby, který za tím účelem musí nést víceleté náklady, je prospěšné, aby měl k dispozici finanční rámec stanovený obchodním plánem zahrnutým do dodatku smlouvy o cílech a prostředcích. Z výše uvedeného vyplývá, že orientační celkové veřejné zdroje, které jsou v něm uvedeny, souvisejí i přes jejich nižší hodnotu s položkami hrubých nákladů na poskytování této služby plánovaných pro období let 2010 až 2012.
(98)
Vzhledem k relativní předvídatelnosti hrubých nákladů, které jsou méně proměnlivé než příjmy z obchodní činnosti sloužící ke stanovení čistých nákladů, orientační číselné údaje v obchodním plánu podporují apriori tvrzení Francouzské republiky ohledně rozhodující povahy kritéria čistých nákladů na veřejnou službu pro stanovení roční částky budoucí dotace. Povinnost finančního vyrovnání od státu, jež stanoví zákon č. 2009-258 ze dne 5. března 2009, vyvolá oznámenou rozpočtovou podporu, aniž by podmínila její výši ve srovnání s případným odhadem ušlých příjmů z reklamy z důvodu zániku reklamních spotů.
(99)
Takový přístup je zřejmě objektivně oprávněný. Vzhledem k dlouhodobé povaze dotace by ke stanovení její výše v poměru k tomu, jaké by byly příjmy z reklamy, kdyby reklamní spoty nebyly zákonem zrušeny, například stanovením její výše podle příjmů před oznámením a zavedením reformy, a případně upravené v závislosti na vývoji trhu s televizní reklamou, docházelo čím dále tím svévolněji. Kdyby výše dotace byla takto vypočtena v poměru k předpokládaným příjmům, výraznější snížení hrubých nákladů na veřejnou službu, než se plánovalo, vyplývající například z budoucích synergických účinků při založení jediného podniku France Télévisions by mohlo vyvolat riziko nadměrné vyrovnávací platby z veřejných zdrojů.
(100)
Způsob výpočtu roční dotace v poměru k nákladům na poslání veřejné služby sníženým o nadále existující čisté příjmy z obchodní činnosti je mimo jiné v souladu se závazkem Francouzské republiky vyjádřeným nyní v článku 44 pozměněného zákona č. 86-1067 o svobodě sdělovacích prostředků a v článku 2 nařízení o finančních vztazích mezi francouzským státem a subjekty odvětví veřejnoprávního vysílání, aby veřejné zdroje přidělené France Télévisions nepřevýšily čisté náklady na plnění povinností veřejné služby, jimiž byla pověřena. Jak připomínají francouzské orgány, tento závazek a výše uvedená ustanovení jsou plně použitelná pro oznámenou rozpočtovou podporu a pro mechanismus ročního veřejného financování, jehož bude od nynějška nedělitelnou částí.
(101)
V důsledku toho se způsob výpočtu každoroční dotace v poměru k čistým nákladům poslání veřejné služby - a tudíž sníženým o nadále existující čisté příjmy z obchodní činnosti - jeví jako přiměřený ve smyslu sdělení Komise o vysílání.
(102)
V tomto ohledu nemohou protichůdné připomínky určitých zúčastněných stran tento závěr vyvrátit:
-
připomínky FFTCE prohlašující, že vyrovnávací platba za ušlý zisk z příjmů z reklamy, které nejsou součástí poslání veřejné služby, nespadá do financování tohoto poslání, nelze brát v úvahu, stejně jako připomínky M6 ohledně proměnlivosti, a tudíž nepřesnosti odhadů ztráty příjmů z obchodní činnosti; roční výše dotace musí být stanovena ex ante v závislosti na čistých nákladech veřejné služby France Télévisions, odhady výše dotace, které poskytla Francouzská republika na roky 2010, 2011 a 2012, jsou mimo jiné čistě orientační,
-
připomínky kanálu M6 potvrzující, že údajná neexistence nástrojů analytického účetnictví ve France Télévisions, na niž poukázal francouzský Účetní dvůr, strukturálně vede k nadměrné vyrovnávací platbě tím, že se dotace zakládá na neobjektivních složkách nákladů, nejsou stejně jako připomínky TF1 ohledně nadměrné vyrovnávací platby za nekontrolované nebo nesprávně řízené náklady odůvodněné; za prvé, Účetní dvůr poukázal v září 2009 na neexistenci kontrolních řídících nástrojů, které by na úrovni skupiny France Télévisions integrovaly nástroje analytického účetnictví dceřiných společností, a nikoli na neexistenci jakýchkoli řídících nástrojů analytického účetnictví; každá společnost skupiny France Télévisions analytické účetnictví vede.
-
Za druhé, posuzování slučitelnosti vyrovnávací platby s vnitřním trhem se na rozdíl od posuzování existence hospodářského zvýhodnění France Télévisions netýká nákladů, které by v odvětví vynaložil průměrný a řádně řízený podnik při poskytování služby obecného zájmu, nýbrž nákladů, které skutečně vynaloží France Télévisions, a to včetně stanoveného budoucího snížení; jak bylo ovšem uvedeno výše, celková výše veřejných zdrojů, která má být vyplacena France Télévisions, bude a priori nižší než náklady vynaložené na poskytování veřejné služby a bude určena tak, aby po odečtení čistých příjmů z obchodní činnosti nedošlo k nadměrným vyrovnávacím platbám.
(103)
Tyto neopodstatněné připomínky, pokud jde o předběžné stanovení výše každoročních dotací, mimo jiné neberou v úvahu existenci mechanismů kontroly ex post. Jak se uvádí níže, po každoročním předběžném stanovení výše dotace v rozpočtovém zákoně pro dané finanční období totiž následují mechanismy kontroly ex post, popřípadě vrácení dotace.
(104)
Sdělení o vysílání stanoví, že členské státy musejí zavést vhodné mechanismy k zamezení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a pravidelně kontrolovat využívání veřejného financování. Účinnost kontroly, jak byla upřesněna ve sdělení, by měla vyplynout z jejího pravidelného provádění nezávislým subjektem ve spojení s mechanismy pro vrácení případných nadměrných vyrovnávacích plateb nebo pro správné určení případných rezerv v následujícím období, které nepřevyšují 10 % každoročních nákladů veřejné služby na jedné straně, nebo případných křížových dotací na straně druhé.
(105)
Článek 44 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 upřesňuje, že „veřejné zdroje přidělené subjektům veřejnoprávního audiovizuálního odvětví jako vyrovnání za povinnosti veřejné služby, které jim byly uloženy, nepřesahují výši nákladů na plnění uvedených povinností“. Toto ustanovení vyplývá ze závazků Francouzské republiky výslovně začlenit do zákona zásadu neposkytování nadměrných vyrovnávacích plateb za povinnosti veřejné služby stanovenou v rámci řízení, které vedlo k rozhodnutí Komise o slučitelnosti ze dne 20. dubna 2005 týkajícím se použití zdrojů z televizních poplatků (14).
(106)
Nařízení č. 2007-958 ze dne 15. května 2007 o finančních vztazích mezi státem a organizacemi veřejného sektoru audiovizuální komunikace zahrnuje do svého článku 2 stejná ustanovení jako článek 53 zákona ze dne 30. září 1986 s přihlédnutím k „přímým nebo nepřímým příjmům získaným z poslání veřejné služby“ a upřesňuje, že náklady na výkon veřejné služby byly určeny pomocí oddělených účtů. Nařízení v článku 3 stanoví, že France Télévisions a její dceřiné společnosti musí dodržovat při všech obchodních činnostech obvyklé tržní podmínky a že externí subjekt vypracuje roční zprávu o plnění této povinnosti, která bude předávána odpovědnému ministrovi, národnímu shromáždění a senátu. Na toto poslední ustanovení se odkazovalo také v závazcích Francouzské republiky uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2005, které je ve výše zmíněno v 7. bodě odůvodnění.
(107)
Tribunál Evropské unie rozhodl, že jak ustanovení potvrzující zásadu neposkytování nadměrných vyrovnávacích plateb, tak kontrola a prověrky podmínek, jimiž se France Télévisions řídí při svých obchodních činnostech, plně reagují na obavy, které Komise vyjádřila v průběhu řízení, jež vedlo k rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 (15). Tribunál ostatně potvrdil přiměřenost kontrol prováděných ex post a týkajících se dodržování těchto závazků (16).
(108)
Komise obdržela a prozkoumala zprávy o provádění článků 2 a 3 nařízení, které se týkají finančních období 2007 a 2008 (zprávy vypracované podle článku 3 nařízení, které byly za rok 2007 schváleny auditory společností PriceWaterhouseCoopers a KPMG a za rok 2008 společností Cabinet Rise), jakož i návrh zprávy za rok 2009 podle článku 2. V dostupných zprávách se dospělo k závěru, že veřejné zdroje přidělené skupině France Télévisions nepřesáhly čisté náklady na plnění povinností veřejné služby, jež byly France Télévisions uloženy, a že France Télévisions dodržovala obvyklé tržní podmínky při všech svých obchodních činnostech. Což tedy vylučuje případné křížové dotace mezi obchodními činnostmi a činnostmi veřejné služby. Na rozdíl od toho, co tvrdí zejména M6, z dotyčných zpráv mimo jiné vyplývá, že je pomocí stávajících účetních nástrojů možné zřídit nákladové a příjmové účty veřejné služby jednotlivých kanálů France Télévisions.
(109)
Podmínky kontroly ex post veřejných zdrojů stanovené nařízením č. 2007-958 se použijí na oznámenou rozpočtovou podporu. Celkové veřejné zdroje přidělené France Télévisions nepostačovaly od zavedení kontroly ke krytí čistých nákladů na plnění povinností veřejné služby, takže otázka poskytnutí případné nadměrné vyrovnávací platby nevyvstala. Ze střednědobých odhadů nákladů a příjmů uvedených v obchodním plánu a shrnutých pro ilustraci ve výše uvedené tabulce 1 vyplývá, že se v roce 2012 počítá s mírným přebytkem, který by měl být v případě, že se potvrdí a že není nezbytný ke snížení plánovaných schodků v letech 2010 a 2011, za běžných podmínek přednostně určen na výdaje ve prospěch audiovizuální tvorby.
(110)
Francouzská republika se v každém případě zavázala ke změně článku 2 nařízení č. 2007-958 ze dne 15. května 2007, aby uvedla stávající mechanismus do souladu s upřesněními, které byly v roce 2009 nově zavedeny sdělením o vysílání. Cílem takového postupu je, aby:
-
se zajistilo, že roční zpráva o oddělených účtech bude, podobně jako zpráva podle článku 3, zkontrolována externím subjektem, jehož výběr podléhá schválení ministra odpovědného za komunikace, předána tomuto ministrovi, jakož i národnímu shromáždění a senátu, a vyhotovena na náklady France Télévisions,
-
se zdokonalil funkční mechanismus schopný zajistit skutečné navrácení případných nadměrných vyrovnávacích plateb nebo křížových dotací, které by tyto oddělené účty odhalily a které by nebyly slučitelné s článkem 53 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, jakož i se sdělením o vysílání.
(111)
Za těchto podmínek je zřejmé, že Francouzská republika zavede vhodné mechanismy pravidelné a účinné kontroly využívání veřejného financování, aby předešla jakékoli nadměrné vyrovnávací platbě nebo křížové dotaci, jak stanoví sdělení o vysílání.
(112)
Vzhledem k předchozímu je zřejmé, že možná konkurenční omezení vyplývající z působení France Télévisions na komerčních trzích budou i po úplném zavedení reformy celkem limitována. Toto působení bude pravděpodobně velmi omezené a předvídatelným účinkem reformy bude byť částečné přesunutí poptávky po televizní reklamě na konkurenty France Télévisions.
(113)
Jak totiž upozorňuje dopis, který zveřejnilo sedm soukromých televizních nebo rozhlasových stanic, dovedení reformy do konce až do zániku reklamních spotů France Télévisions by mohlo: „poskytnout soukromým médiím možnosti oživení, které potřebují“, kdežto zachování reklamních spotů: „by mělo neblahý dopad na všechna francouzská média a podstatně by změnilo hospodářské vyhlídky účastníků…“ (17).
(114)
Jinak řečeno, částečný ústup France Télévisions a změna orientace struktury jejích příjmů (obchodních nebo z veřejných vyrovnávacích plateb) na vysílání programů odpovídajících jejímu poslání obecného zájmu, bez přímého finančního vyrovnání za sledovanost, zmenšují možná konkurenční omezení na konkurenčních trzích, na nichž France Télévisions působí. Tento ústup otevírá prostor, který by mohly obsadit nově příchozí subjekty nebo subjekty, jejichž působení na trhu s reklamou je v současnosti omezené, čímž by do budoucna došlo k oživení hospodářské soutěže.
(115)
Z toho vyplývá, že s ohledem na poskytnutou informaci a závazky Francouzské republiky bude cílem veřejného financování umožnit France Télévisions, aby pokryla vynaložené čisté náklady na plnění povinností, které jí byly uloženy, a toto financování se bude muset omezit na uvedené náklady a bude nadále podléhat kontrolám ex post, které splňují kritéria platného sdělení o vysílání. Jelikož France Télévisions mimo jiné omezí své působení na konkurenčních trzích, zamýšlená podpora neohrozí rozvoj obchodu v rozsahu, který by byl v rozporu se zájmy Evropské unie, čímž splní prováděcí podmínky čl. 106 odst. 2 SFEU.
(116)
Kromě toho se Francouzská republika zavazuje, že bude předávat Komisi roční zprávy až do roku 2013, kdy bude reforma veřejnoprávního vysílání dovršena, což umožní monitorovat nejpodstatnější aspekty provádění reformy se zřetelem k pravidlům v oblasti státních podpor, tedy roční vyrovnávací platby a mechanismy kontroly ex post, podmínky, které France Télévisions uplatňuje na své obchodní činnosti, a vývoj jejího postavení na tomto trhu, jakož i každoroční plnění smluv o cílech a prostředcích.
(117)
Vzhledem k rozsahu reformy, k inovacím ve financování poslání veřejné služby France Télévisions, které reforma zavádí, k jejím důsledkům pro vývoj nákladů a příjmů France Télévisions a k nejistému hospodářskému prostředí na trzích, nepříznivě ovlivňujícímu příjmy z obchodní činnosti France Télévisions a jejích konkurentů, může tento závazek umožnit Komisi, aby kontrolovala a blíže monitorovala provádění reformy, stejně jako plnění závazků, které Francouzská republika přijala v rámci tohoto řízení.
(118)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně existence případného vztahu závazného určení mezi příjmy z nových poplatků z reklamy a elektronických komunikací a roční dotací, která se má vyplácet France Télévisions od roku 2010. Kdyby takový vztah byl zjištěn, musely by být tyto poplatky považovány za nedílnou součást podpory a musely by se stát předmětem přezkumu slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Přestože bylo možno v roce 2009 existenci takového vztahu vyloučit, zejména vzhledem k datu nabytí účinnosti a provádění zákona č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 o veřejnoprávním vysílání, do budoucna přetrvávala pochybnost s ohledem na dosavadní prohlášení nejvyšších francouzských orgánů.
(119)
Z judikatury Soudního dvora potvrzené rozsudkem ze dne 22. prosince 2008 o předběžné otázce ve věci Régie Networks (C-333/07), (bod 99) vyplývá následující: „Aby mohl být poplatek považován za nedílnou součást opatření podpory, musí na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi dotčeným poplatkem a dotčenou podporou v tom smyslu, že výnos z poplatku je nezbytně určen k financování podpory a přímo ovlivňuje její výši, a v důsledku toho i posouzení slučitelnosti této podpory se společným trhem“ (18). Obě prováděcí podmínky stanovené Soudním dvorem, to znamená platné vnitrostátní předpisy a přímý vliv na výši podpory, jsou zkoumány dále.
(120)
Ve francouzském právu podle článku 36 ústavního zákona ze dne 1. srpna 2001 o rozpočtových zákonech může přidělení zdroje, jenž je určen francouzskému státu, jiné právnické osobě vyplývat pouze z výslovného ustanovení rozpočtového zákona. Rozpočtový zákon by měl tudíž výslovně stanovit, že výnos z poplatků z reklamy a elektronických komunikací zavedených zákonem č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 bude v úplnosti nebo zčásti určen na financování France Télévisions. Takové ustanovení nebylo dodnes přijato. Francouzská republika se do budoucna zavazuje, že v souladu s ustanoveními čl. 108 odst. 3 SFEU přikročí k novému oznámení jakéhokoli návrhu struktury režimu Komisi. Za těchto podmínek nelze stanovit vztah závazného určení mezi oznámenou podporou a novými poplatky podle vnitrostátního práva ve smyslu judikatury Soudního dvora.
(121)
Nadto je zřejmé, že rozhodujícím kritériem pro stanovení roční výše rozpočtové podpory, kumulované s plánovanou výší přidělených zdrojů z audiovizuálních poplatků, bude výše čistých nákladů na povinnosti veřejné služby uložené France Télévisions, a nikoli výše příjmů z nových poplatků. Odhadované náklady na veřejnou službu však jsou a budou předmětem odhadů ex ante ve smlouvě o cílech a prostředcích podle článku 53 pozměněného zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, roční výše podpory plánovaná v návrhu rozpočtového zákona bude vyměřena v závislosti na plánovaných čistých nákladech a shodnost odhadů a výsledků bude muset být zjištěna a podle potřeby upravena ex post v rámci plánované zprávy podle článku 2 nařízení č. 2007-958 ze dne 15. května 2007 o finančních vztazích mezi státem a subjekty veřejného audiovizuálního odvětví. Jelikož jsou náklady vynakládány nezávisle na zdrojích vybraných z poplatků, výnos z poplatků nemůže přímo ovlivnit výši podpory. Kromě toho je zřejmé, že sazby poplatků, které původně stanovila francouzská vláda, byly v konečném znění zákona odhlasovaném parlamentem sníženy, aniž by se to projevilo v současném a úměrném snížení dotace, jež má být vyplacena France Télévisions.
(122)
Vzhledem k předchozímu nejsou poplatky z reklamy a elektronických komunikací zavedené zákonem č. 2009-258 ze dne 5. března 2009 nedílnou součástí podpory, a nemají být tudíž zahrnuty do posuzování její slučitelnosti s vnitřním trhem, na rozdíl od tvrzení určitých dalších zúčastněných stran, tedy ACT, FFTCE, Association des chaînes privées, M6 a TF1.
(123)
Tento závěr se nedotýká slučitelnosti uvedených poplatků a jejich specifických ustanovení jakožto odlišných opatření s právem Evropské unie, zejména pokud se jedná o poplatky z elektronických komunikací, pokud jde o otázky zkoumané v rámci řízení o porušení předpisů č. 2009/5061 s ohledem na směrnici 2002/20/ES nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (19).
(124)
Komise mimo jiné bere na vědomí prohlášení Francie vylučující uvedené poplatky z jejího oznámení, které je předmětem tohoto rozhodnutí.
VII. ZÁVĚRY
(125)
Vzhledem k předchozímu dospěla Komise k závěru, že roční rozpočtovou podporu ve prospěch France Télévisions, uplatněnou jak uvedeno výše, lze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 SFEU, podle zásad a prováděcích pravidel stanovených pro veřejnoprávní vysílání,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Francouzská republika hodlá poskytnout ve prospěch France Télévisions v podobě roční rozpočtové podpory podle čl. 53 pododstavce VI pozměněného zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Poskytnutí této podpory je tudíž povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. července 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta' Lulju 2010
dwar l-għajnuna mill-Istat C 27/09 (ex N 34/B/09) Sussidju baġitarju għal France Télévisions li r-Repubblika Franċiża għandha l-ħsieb li timplimenta favur France Télévisions
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4918)
(It-test bil-Franċiż biss hu awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/140/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont dawk l-Artikoli (1) u wara li rat dawn il-kummenti,
billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Bl'ittra tat-23 ta' Jannar 2009, ir-Repubblika Franċiża nnotifikat lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħha li tagħmel allokazzjoni baġitarja ta' EUR 450 miljun li diġà kienet imniżżla fil-liġi tal-finanzi favur France Télévisions għas-sena 2009. Fit-13 ta' Marzu 2009, il-Kummissjoni talbitha informazzjoni addizzjonali, li r-Repubblika Franċiża pprovdiet fil-25 ta' Mejju 2009. f'dik l-ittra, ir-Repubblika Franċiża estendiet is-suġġett tan-notifika billi espremiet l-intenzjoni tagħha li tistabbilixxi mekkaniżmu permanenti u pluriannwali ta' finanzjament pubbliku għal France Télévisions, li parti minnu tikkonsisti f'sussidju annwali.
(2)
Bl'ittra tal-1 ta' Settembru 2009, il-Kummissjoni, minn naħa waħda, ikkunsidrat li s-sussidju baġitarju vvutat għas-sena 2009 kien kumpatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (iktar 'il quddiem it-“TFUE”) u, min-naħa l-oħra, infurmat lir-Repubblika Franċiża bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-mekkaniżmu ġdid ta' finanzjament pubbliku għal France Télévisions għas-snin li ġejjin.
(3)
Ir-Repubblika Franċiża ppreżentat il-kummenti tagħha fis-7 ta' Ottubru 2009.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet dwar dan is-suġġett mingħand il-partijiet interessati. Hija bagħtithom lir-Repubblika Franċiża, waqt li tatha l-possibbiltà li tikkummenta dwarhom, u rċeviet il-kummenti tagħha b'ittra tal-15 ta' Jannar 2010.
(6)
Fit-23 ta' April, id-19 ta' Mejju u t-22 ta' Ġunju 2010, ir-Repubblika Franċiża bagħtet lill-Kummissjoni kjarifiki jew informazzjoni addizzjonali.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MEKKANIŻMU TA' FINANZJAMENT
(7)
Il-mekkaniżmu ta' finanzjament pluriannwali li huwa s-suġġett ta' din id-deċiżjoni jinsab fil-kuntest ta' finanzjament tal-missjonijiet ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions li l-Kummissjoni eżaminat fid-deċiżjonijiet tagħha tal-10 ta' Diċembru 2003 (3), tal-20 ta' April 2005 (4), tas-16 ta' Lulju 2008 (5) u tal-1 ta' Settembru 2009 (6). Dan madankollu jikkostitwixxi miżura distinta minn dawk li kienu s-suġġett tad-deċiżjonijiet tal-2003, 2005 u 2008. b'mod aktar partikolari, is-sussidji baġitarji deskritti f'aktar dettall iktar 'il quddiem, jirrigwardaw ir-riżorsi pubbliċi allokati lil France Télévisions fuq il-bażi tal-kontribuzzjoni għas-servizz pubbliku awdjoviżiv, li qabel kienet tissejjaħ liċenzja, li kienet is-suġġett tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-20 ta' April 2005 u li, bħala għajnuna eżistenti, mhijiex immodifikata mid-dispożizzjonijiet il-ġodda. Dawn iż-żewġ riżorsi pubbliċi għandhom ikopru l-ispiża tal-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions, imnaqqsa mid-dħul kummerjali nett li jifdal.
II.1. Bażijiet ġuridiċi prinċipali
(8)
Id-dispożizzjonijiet prinċipali tal-mekkaniżmu ġdid ta' finanzjament pubbliku jinsabu fil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 dwar il-komunikazzjoni awdjoviżiva u s-servizz pubbliku ġdid tat-televiżjoni (loi no 2009-258 du 5 mars 2009 relative à lacommunication audiovisuelle et au nouveau service public de la télévision). L-għajnuna nnotifikata tagħmel parti minn riforma aktar wiesgħa tal-istrutturi u l-missjonijiet ta' interess ekonomiku ġenerali tas-servizz pubbliku awdjoviżiv previst mil-liġi. Il-liġi b'hekk temenda dispożizzjonijiet leġiżlattivi li jirregolaw il-missjonijiet ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions u, b'mod aktar partikolari, il-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà ta' komunikazzjoni (loi no 86-1067 du 30 septembre 1986 relative à la liberté de communication). Dawn il-missjonijiet huma spjegati f'aktar dettall fl-ispeċifikazzjonijiet u fil-kuntratt dwar l-objettivi u l-mezzi ta' France Télévisions, li huma approvati minn testi regolamentari adottati għall-applikazzjoni tal-liġi dwar il-libertà ta' komunikazzjoni. Il-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 tinkludi wkoll dispożizzjonijiet finanzjarji li jemendaw il-kodiċi tat-taxxa, minn naħa waħda, u li jistabbilixxu l-prinċipju ta' allokazzjoni baġitarja mniżżla fil-liġi dwar il-finanzi għal France Télévisions, min-naħa l-oħra.
II.2. L-attivitajiet u l-finanzjament tal-benefiċjarja: France Télévisions
(9)
France Télévisions hija société anonyme maħluqa skont l-Artikolu 44-I tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni. Din il-liġi kif emendata tistabbilixxi impriża waħda, France Télévisions, li tgħaqqad flimkien l-entitajiet ġuridiċi distinti ta' stazzjonijiet differenti li kienu jeżistu qabel. Hija soġġetta għall-kontroll ekonomiku u finanzjarju tal-Istat Franċiż. Il-kapital azzjonarju tagħha huwa maqsum f'ishma nominali li jistgħu jappartjenu biss lill-Istat. Il-bord tad-diretturi tagħha jinkludi, minbarra l-president, erbatax-il membru b'mandat ta' ħames snin, jiġifieri, żewġ deputati parlamentari nnominati mill-Kumitati għall-Affarijiet Kulturali tal-Assemblea Nazzjonali u tas-Senat rispettivament, ħames rappreżentanti tal-Istat, ħames personalitajiet maħtura mill-Kunsill Superjuri tal-Awdjoviżiv u żewġ rappreżentanti tal-persunal.
(10)
France Télévisions hija l-grupp ewlieni awdjoviżiv Franċiż. Hija tħaddem madwar 11 000 persuna u tiġbor fi ħdanha l-istazzjonijiet France 2, France 3, France 4, France 5 u France Ô li jxandru fit-territorju Franċiż metropolitan, kif ukoll RFO, kumpanija li tgħaqqad it-televiżjonijiet u r-radji pubbliċi li jxandru fid-dipartimenti u t-territorji barranin. Il-grupp jinkludi wkoll dipartiment tar-riklami, għalkemm qed jiġi kkunsidrat irtirar minn dan il-qasam, u kumpaniji ddedikati għal attivitajiet ta' diversifikazzjoni. Ċerti stazzjonijiet ta' France Télévisions ixandru fuq medda wiesgħa f'diversi Stati Membri, b'mod partikolari fil-Belġju u l-Lussemburgu.
(11)
Il-fatturat ta' France Télévisions fl-2007, l-aħħar sena finanzjarja qabel it-tħabbir tar-riforma tas-servizz pubbliku awdjoviżiv, kien ta' EUR 2 927 miljun, li minnhom 64,2 % kienu miksuba mill-ħlas ta' liċenzji, 28,1 % minn dħul pubbliċitarju (riklami u sponsorships) u 7,7 % minn dħul ieħor. Bejn l-2003 u l-2007, is-sehem tad-diversi komponenti tal-fatturat baqa' relattivament stabbli, bid-dħul mir-riklami u sponsorships ivarjaw f'medda ta' bejn 30 % sa 28 %. Il-grupp kollu kellu riżultat nett kemmxejn pożittiv kull sena bejn l-2003 u l-2007, b'ammont totali ta' EUR 99 miljun għal dak il-perjodu.
(12)
Dik ix-xejra nqelbet wara li tħabbret ir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku f'Jannar 2008, inkluż b'mod partikolari l-waqfien tad-dħul minn messaġġi pubbliċitarji. Fis-sena finanzjarja 2008 kien hemm telf għall-grupp France Télévisions, b'riżultat nett negattiv ta' EUR [50-100] (*) miljun (li minnhom - EUR [50-100] miljun għall-perimetru tas-servizz pubbliku), dovut b'mod partikolari għal tnaqqis konsiderevoli fid-dħul mir-riklamar, li ma setax jiġi mrażżan għal kollox mill-injezzjoni kapitali eċċezzjonali ta' EUR 150 miljun li ġiet approvata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tas-16 ta' Lulju 2008. Għall-2009, malli daħlet fis-seħħ ir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku, is-sussidju baġitarju finalment imħallas ta' EUR 415 miljun, ivvalidat mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-1 ta' Settembru 2009, ippermetta li kważi jiġi kkumpensat it-tnaqqis fid-dħul pubbliċitarju u l-grupp France Télévisions kiseb profitt nett żgħir (EUR [10-20] miljun). Madankollu, il-perimetru tas-servizz pubbliku jagħmel telf żgħir ta' madwar EUR [0-5] miljun, bir-riżultat pożittiv attribwibbli għall-kumpaniji kummerċjali tal-grupp.
(13)
L-attivitajiet u l-ġestjoni ta' France Télévisions f'dawn l-aħħar snin 2004-2008 u l-pożizzjoni tal-impriża fil-perspettiva tar-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku kienu s-suġġett ta' rapport relattivament kritiku tal-Qorti tal-Awdituri Franċiża “France Télévisions u t-televiżjoni pubblika ġdida”. Ir-rapport, li għalih jirreferu wħud mill-partijiet terzi interessati fl-osservazzjonijiet tagħhom, ġie adottat wara diskussjoni u ġie ppubblikat fl-14 ta' Ottubru 2009, jew wara d-deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura. Ir-rapport jindika l-eżistenza ta' marġni ta' progress mhux sfruttati fil-ġestjoni u fir-riżultati ta' France Télévisions sa dak iż-żmien u jinkludi rakkomandazzjonijiet għal titjib futur fil-kuntest il-ġdid tar-riforma.
II.3. Il-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta' France Télévisions
II.3.1. Definizzjoni tal-missjonijiet ta' servizz pubbliku fil-liġi
(14)
L-Artikolu 43-11 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 emendata jiddikjara l-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions, billi jistabbilixxi li l-istazzjonijiet pubbliċi “iwettqu, fl-interess ġenerali, missjonijiet ta' servizz pubbliku. Huma joffru lill-pubbliku, fil-komponenti kollha tiegħu, ġabra sħiħa ta' programmi u servizzi kkaratterizzati mid-diversità u l-pluraliżmu tagħhom, l-eżiġenza tagħhom ta' kwalità u innovazzjoni, il-ħarsien tad-drittijiet tal-bniedem u tal-prinċipji demokratiċi ddefiniti kostituzzjonalment. Huma joffru għażla diversifikata ta' programmi f'forma analogali u diġitali fl-oqsma tal-informazzjoni, il-kultura, it-tagħrif, id-divertiment u l-isport. Huma jippromwovu d-dibattitu demokratiku, l-iskambji bejn il-partijiet differenti tal-popolazzjoni kif ukoll l-integrazzjoni soċjali u ċ-ċittadinanza. Huma jimplimentaw azzjonijiet favur il-koeżjoni soċjali, id-diversità kulturali u l-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni u jipproponu skeda ta' programmi li tirrifletti d-diversità tas-soċjetà Franċiża. Huma jiżguraw il-promozzjoni tal-lingwa Franċiża u, jekk ikun il-każ, tal-lingwi reġjonali u jivvalorizzaw id-diversità tal-wirt kulturali u lingwistiku ta' Franza. Huma jikkontribwixxu għall-iżvilupp u t-tixrid tal-kreazzjoni intellettwali u artistika u tal-għarfien ċiviku, ekonomiku, soċjali, xjentifiku u tekniku kif ukoll għall-edukazzjoni b'mezzi awdjoviżivi u bil-midja. Hima jipparteċipaw fl-edukazzjoni dwar l-ambjent u l-iżvilupp sostenibbli. Huma jippromwovu, permezz ta' għodda adattati, l-aċċess għall-persuni nieqsa mis-smigħ u li għandhom problemi ta' smigħ għall-programmi li jxandru. Huma jiżguraw l-onestà, l-indipendenza u l-pluraliżmu tal-informazzjoni kif ukoll l-espressjoni pluralista tax-xejriet fil-ħsieb u fl-opinjoni waqt li jiġi mħares il-prinċipju ta' trattament ugwali u r-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill superjuri tal-awdjoviżiv. L-organizzazzjonijiet tas-settur pubbliku tal-komunikazzjoni awdjoviżiva, għat-twettiq tal-missjonijiet tagħhom, jikkontribwixxu għall-azzjoni awdjoviżiva esterna, għat-tixrid tal-Frankofonija u għat-tixrid tal-kultura u l-lingwa Franċiża fid-dinja. Huma impenjati li jiżviluppaw servizzi ġodda li jistgħu jseddqu jew jagħmlu aktar kompleta l-offerta ta' programmi tagħhom kif ukoll it-tekniki ġodda ta' produzzjoni u xandir tal-programmi u s-servizzi ta' komunikazzjoni awdjoviżiva. Kull sena, jiġi ppreżentat rapport lill-Parlament sabiex tiġi vverifikata l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu”.
II.3.2. L-inkorporazzjoni tal-obbligi tas-servizz pubbliku fl-attivitajiet ta' France Télévisions
(15)
Fir-rigward tal-inkorporazzjoni konkreta ta' dawn il-missjonijiet, il-paragrafu I tal-Artikolu 44 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986, jippreċiża li France Télévisions hija inkarigata li tikkonċepixxi u tipprogramma x-xandiriet televiżivi u s-servizzi ta' komunikazzjoni awdjoviżiva li jissodisfaw il-missjonijiet ta' servizz pubbliku ddefiniti fl-Artikolu 43-11 u fl-ispeċifikazzjonijiet previsti mill-Artikolu 48 tal-imsemmija liġi.
(16)
Id-digriet nru 2009-796 tat-23 ta' Ġunju 2009 jistabbilixxi l-ispeċifikazzjonijiet ta' France Télévisions li issa huma uniċi. L-ispeċifikazzjonijiet jinkwadraw l-attività tal-istazzjonijiet ta' France Télévisions, flimkien ma' impenji vinkolanti dwar l-ipprogrammar tax-xandir, spiss fis-sigħat meta jkun hemm l-aktar telespettaturi, fir-rigward tax-xandiriet kulturali ta' kuljum, ix-xandiriet mużikali b'mod partikolari l-mużika klassika billi ssir diversifikazzjoni tal-orkestri Ewropej jew reġjonali, l-ispettakli ta' espressjoni teatrali jew il-popolarizzazzjoni tax-xjenza (Artikoli 4 sa 7 tal-ispeċifikazzjonijiet). France Télévisions hija obbligata wkoll li tintegra d-dimensjoni Ewropea fil-programmi kollha tagħha, b'mod partikolari billi xxandar rapportaġġi dwar l-istili ta' ħajja jew id-drawwiet kulturali ta' Stati Membri oħrajn u li xxandar programmi ta' natura reliġjuża dwar ir-reliġjonijiet ewlenin ipprattikati fi Franza (Artikoli 14 u 15 tal-ispeċifikazzjonijiet). Huwa ddikjarat ukoll l-obbligu li tinġabar udjenza wiesgħa u bilanċjata fil-firxa sħiħa tal-pubbliku (Artikolu 18).
(17)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 53 tal-liġi nru 86-1067 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni, kuntratti pluriannwali ta' objettivi u mezzi huma konklużi bejn l-Istat u France Télévisions għal terminu ta' bejn tliet snin u ħames snin. Il-kuntratti ta' objettivi u mezzi jiddeterminaw b'mod partikolari, fil-ħarsien tal-missjonijiet ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions:
-
l-assi prijoritarji tal-iżvilupp tagħha;
-
l-impenji mogħtija abbażi tad-diversità u l-innovazzjoni fil-kreazzjoni;
-
l-ammonti minimi ta' investimenti ta' France Télévisions fil-produzzjoni ta' xogħlijiet ċinematografiċi u awdjoviżivi Ewropej u ta' espressjoni oriġinali Franċiża, bħala perċentwali tad-dħul tagħha f'valur assolut;
-
l-impenji li jippermettu li tiġi żgurata l-parteċipazzjoni u ċ-ċittadinanza tal-persuni b'diżabilità, l-adattament tal-programmi televiżivi kollha għal persuni nieqsa mis-smigħ jew bi problemi ta' smigħ;
-
l-impenji li jippermettu li jiġi żgurat ix-xandir ta' programmi televiżivi li, permezz ta' strumenti adattati, huma aċċessibbli għall-persuni għomja jew li ma jarawx sew;
-
l-ispiża prevista tal-attivitajiet tagħha għall kull waħda mis-snin ikkonċernati, u l-indikaturi kwantitattivi u kwalitattivi ta' eżekuzzjoni u tar-riżultati adottati;
-
l-ammont ta' riżorsi pubbliċi li għandhom jiġu allokati lilha billi jiġu identifikati dawk iddedikati bi prijorità għall-iżvilupp tal-baġits ta' programmi;
-
l-ammont tal-prodott mistenni mid-dħul proprju, b'distinzjoni minn dak li jirriżulta mir-riklamar u sponsorships;
-
il-perspettivi ekonomiċi għas-servizzi li jagħtu lok għall-ħlas ta' prezz;
-
jekk ikun il-każ, il-perspettivi fir-rigward tar-ritorn għal ekwilibriju finanzjarju.
(18)
Preżentament, l-obbligi ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions huma s-suġġett ta' kuntratt ta' objettivi u mezzi 2007-2010 “France Télévisions, l-ewwel ġabra ta' stazzjonijiet b'xejn fl-era diġitali” tal-24 ta' April 2007, iffirmat mill-Ministri responsabbli u l-president ta' France Télévisions. Taħt l-intestatura tal-objettiv I.2 “Promozzjoni tal-valuri li jidentifikaw is-servizz pubbliku”, il-kuntratt jistipula objettivi li għandhom jissarrfu f'azzjonijiet konkreti, flimkien ma' indikaturi kwalitattivi jew kwantitattivi li għandhom jintlaħqu f'oqsma bħal:
-
l-iffaċilitar tal-aċċess għal pubbliku akbar għall-programmi kulturali u f'perspettiva ta' demokratizzazzjoni tal-kultura, billi jixxandar programm kulturali ta' mill-inqas matul il-ħinijiet l-aktar segwiti;
-
ir-riflessjoni tal-pluraliżmu fl-informazzjoni u fid-dibattitu ċiviku;
-
l-offerta ta' firxa wiesgħa ta' dixxiplini sportivi, b'enfasi fuq l-isports li jingħataw inqas prominenza fuq l-istazzjonijiet privati;
-
ir-riflessjoni tad-diversità u t-titjib tal-viżibbiltà tal-komponenti tas-soċjetà Franċiża.
-
l-iffaċilitar tad-difiża tal-identità kulturali Franċiża u Ewropea, il-fehim tad-difiża tal-identità kulturali Franċiża u Ewropea, il-fehim tal-funzjonament tal-Unjoni u l-kontribut tagħha kif ukoll it-tagħlim ta' lingwi barranin.
(19)
Il-kuntratt jipprevedi wkoll sezzjoni finanzjarja pluriannwali, li tinkludi klawsola ta' aġġustament li tipprevedi li, skont l-iżviluppi fid-dħul mir-riklamar, l-Istat u l-Grupp jiftiehmu li jikkoordinaw saqbiex jaġġustaw il-bżonn ta' riżorsi pubbliċi, waqt li huwa miftiehem li fondi żejda minn riżorsi pubbliċi mhux użati għat-tnaqqis ta' dawk il-bżonnijiet għandhom jiġu allokati għal spejjeż favur il-kreazzjoni awdjoviżiva.
(20)
Wara r-riforma, il-kuntratt ta' objettivi u mezzi fis-seħħ kien soġġett għal approvazzjoni għall-perjodu 2009-2012. Dik l-approvazzjoni, li hija deskritta f'aktar dettall iktar 'il quddiem fis-sezzjoni finanzjarja tagħha, tkompli ssaħħaħ il-valuri ta' identità tas-servizz pubbliku promossi minn France Télévisions u tiffissa indikaturi kwantitattivi ġodda li għandhom jintlaħqu kull sena f'uħud mill-oqsma indikati fil-premessa 18.
II.3.3. Ħolqien ta' servizzi awdjoviżivi innovattivi ġodda
(21)
L-ispeċifikazzjonijiet il-ġodda ta' France Télévisions jipprevedu l-introduzzjoni ta' serje ta' servizzi innovattivi intiżi biex iseddqu l-offerta editorjali, bħat-tpoġġija online ta' servizzi ta' komunikazzjoni, ta' servizzi ta' midja awdjoviżiva fuq talba jew ta' kontenut addizzjonali li jseddaq il-programmi tagħha. Bl-istess mod, l-approvazzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi tipprevedi wkoll l-introduzzjoni ta' servizzi innovattivi, b'mod partikolari l-vidjo fuq talba b'xejn jew bi ħlas, it-televiżjoni mobbli personali, ix-xandir fuq l-Internet, l-applikazzjonijiet mobbli, WebTV reġjonali jew tematizzat.
II.3.4. Kontroll estern tal-obbligi ta' servizz pubbliku, inkluża t-tnedija ta' servizzi ġodda
(22)
b'applikazzjoni tal-Artikolu 53 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986, il-bord tad-diretturi ta' France Télévisions approva l-abbozz tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi ta' dik il-kumpanija u ddiskuta l-eżekuzzjoni annwali tiegħu, bir-riżultat ta' dik id-diskussjoni jkun pubbliku. Qabel l-iffirmar, il-kuntratti ta' objettivi u mezzi kif ukoll l-approvazzjonijiet ta' dawk il-kuntratti jintbagħtu lill-Kumitati inkarigati mill-affarijiet kulturali u l-finanzi tal-Assemblea Nazzjonali u tas-Senat u lill-Kunsill Superjuri għall-Awjoviżiv. Il-Kumitati jistgħu jifformulaw opinjoni f'terminu ta' sitt ġimgħat.
(23)
Barra minn hekk, rapport annwali dwar l-eżekuzzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi ta' France Télévisions ġie ppreżentat mill-president tagħha quddiem il-Kumitati inkarigati mill-affarijiet kulturali u l-finanzi tal-Assemblea Nazzjonali u tas-Senat. Fl-okkażjoni tal-preżentazzjoni tar-rapport dwar l-eżekuzzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi tal-kumpanija quddiem il-Kumitati kompetenti tal-Assemblea Nazzjonali u tas-Senat, il-president ta' France Télévisions jagħti wkoll rendikont tal-attività u l-ħidma tal-kunsill konsultattiv għall-programmi maħluqa fi ħdanu li huwa kompost minn telespettaturi, u li huwa inkarigat li jagħti opinjonijiet u rakkomandazzjonijiet dwar il-programmi.
(24)
Bl-istess mod, l-abbozz preliminari tal-ispeċifikazzjonijiet ta' France Télévisions stabbilit b'digriet kien is-suġġett ta' konsultazzjoni pubblika bejn l-10 u l-24 ta' Novembru 2008 fejn madwar ħmistax-il entità issottomettew kontribuzzjonijiet, li taw lok għal emendi tat-test inizjali, segwit minn parir tal-Kunsill Superjuri tal-Awdjoviżiv. Fir-rigward tal-kontroll estern tal-eżekuzzjoni tiegħu, l-Artikolu 48 tal-liġi tat-30 ta' Settembru 1986 jipprevedi li għandu jintbagħat rapport annwali mill-Kunsill Superjuri tal-Awdjoviżiv lill-Kumitati inkarigati mill-affarijiet kulturali fi ħdan l-Assemblea Nazzjonali u s-Senat. Ir-rapport jintbagħat ukoll lill-Ministru tal-kultura u tal-komunikazzjoni.
(25)
Dawk il-Kumitati Parlamentari, bl-istess mod bħall-Kunsill Superjuri tal-Awdjoviżiv, jistgħu jisimgħu lil terzi. Fil-fatt, il-partijiet interessati jinstemgħu regolarment fi ħdanhom u jikkomunikaw l-opinjonijiet tagħhom dwar kwistjonijiet li huma ta' interess għas-servizz awdjoviżiv pubbliku.
II.4. Kumpens finanzjarju għat-tnaqqis progressiv u eventwalment it-tneħħija tal-messaġġi pubbliċitarji
(26)
Sabiex l-ipprogrammar tax-xandir pubbliku jsir aktar liberu u inqas dipendenti fuq restrizzjonijiet kummerċjali, l-Artikolu 53, subparagrafu VI tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 kif emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni jistabbilixxi li l-messaġġi pubbliċitarji għandhom jitnaqqsu u eventwalment jitneħħew: ’Il-programmi mxandra bejn it-tmienja ta' billejl u s-sitta ta' filgħodu fuq is-servizzi nazzjonali televiżivi msemmija fis-subparagrafu I tal-Artikolu 44, bl-eċċezzjoni tal-programmi reġjonali u lokali tagħhom, m'għandhomx ikollhom messaġġi pubbliċitarji ħlief għal dawk għal prodotti jew servizzi ppreżentati taħt l-isem ġeneriku tagħhom. Din id-dispożizzjoni tapplika wkoll għall-programmi mxandra minn dawk is-servizzi bejn is-sitta ta' filgħodu u t-tmienja ta' billejl sa minn meta jispiċċa x-xandir terrestri bi frekwenza hertz f'forma analogali tas-servizzi televiżivi msemmija fl-istess subparagrafu I għat-territorju metropolitan kollu. Dan ma japplikax għall-kampanji ta' interess ġenerali’.
(27)
Il-waqfien tax-xandir terrestri bi frekwenza hertz f'forma analogali tas-servizzi televiżivi hija prevista sa mhux aktar tard mit-30 ta' Novembru 2011. Minbarra l-eċċezzjoni għall-pubbliċità ta' prodotti jew servizzi mingħajr trade mark, huma previsti derogi għax-xandir ta' messaġġi pubbliċitarji għad-dipartimenti u l-komunitajiet barranin jew ta' New Caledonia, fin-nuqqas tal-offerta ta' televiżjoni privata mxandra fuq frekwenza hertz terrestri b'mod ċar.
(28)
Kif jipprovdi l-Artikolu 53 tal-liġi nru 86-1067 kif emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni, it-tnaqqis u eventwalment it-tneħħija tal-messaġġi pubbliċitarji li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-liġi jagħtu lok għal kumpens finanzjarju tal-Istat lil France Télévisions taħt il-kundizzjonijiet iddefiniti minn kull liġi tal-finanzi. Għal dan il-għan, l-Istat Franċiż ħoloq programm ġdid, bit-titolu “Kontribut għall-finanzjament tas-servizz awdjoviżiv pubbliku”, fi ħdan il-missjoni “Midja” tal-baġit ġenerali tal-Istat. Fuq bażi purament indikattiva, l-awtoritajiet Franċiżi jikkalkulaw li l-parti tas-sussidju pubbliku li takkumpanja d-dħul mill-ħlas tal-kontribuzzjoni għall-awdjoviżiv pubbliku għandha tkun ta' madwar EUR 460 miljun fl-2010, EUR 500 miljun fl-2011 u EUR 650 miljun fl-2012.
(29)
Ir-Repubblika Franċiża tiddikjara li, għal kull sena, il-finanzjament pubbliku li ġej mis-sussidju baġitarju għandu jiġi stabbilit skont l-ispejjeż tat-twettiq tal-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions u akkumulat mad-dħul mill-kontribuzzjoni għall-awdjoviżiv pubbliku, wara li jitnaqqas id-dħul kummerċjali li jkun hemm. f'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-previżjoni tal-ispejjeż u d-dħul tas-servizz pubbliku ta' France Télévisions, stabbilita abbażi tal-pjan tan-negozju 2009-2012 u sinteżizzata hawn isfel:
Tabella 1
Previżjoni ta' Dħul u spejjeż ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions 2010-2012
(miljun EUR)
2010
2011
2012
Baġit
Baġ. Prev.
Baġ. Prev.
A/Riżorsi pubbliċi
[2 500 -3 000 ]
[2 500 -3 000 ]
[2 500 -3 000 ]
B/Dħul ieħor (pubbliċità, sponsorships eċċ.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
C/Spiża grossa tas-servizz pubbliku
[3 500 -3 000 ]
[3 500 -3 000 ]
[3 500 -3 000 ]
D/Spiża netta tas-servizz pubbliku (C + B)
[3 000 -2 500 ]
[3 000 -2 500 ]
[3 000 -2 500 ]
Differenza Spiża netta SP- Riżorsi Pubbliċi (D + A)
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
Sors: Kummenti minn Franza tal-15 ta' Jannar 2010
(30)
It-tabella hawn isfel turi previżjoni ta' defiċit li tikkorrispondi għall-ispiża netta mhux koperta għall-kontijiet tas-servizz pubbliku ta' France Télévision fl-2010 u fl-2011. Dan id-defiċit għandhu jiġi riassorbit parzjalment fl-2012, b'eċċess żgħir previst ta' EUR [30-50] miljun, jew [0-5] % tal-ispejjeż netti ta' servizz pubbliku. Dik il-previżjoni ta' eċċess għall-2012, jekk tiġi kkonfermata mill-fatti, li jippresupponi li d-dħul u l-ispejjeż jevolvu eżattament kif previst, tibqa' inferjuri għad-defiċit akkumulat previst għall-2010 u 2011. b'applikazzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi li jinsab għaddej, l-eċċessi mhux allokati għat-tnaqqis tal-bżonnijiet ta' riżorsi pubbliċi għandhom jiġu allokati bi prijorità għall-ispejjeż favur il-kreazzjoni awdjoviżiva. Peress li dak il-ħolqien normalment ikun destinat għall-ipprogrammar, l-eċċess li jista' jkun hemm b'hekk m'għandux jiffinanzja attivitajiet kummerċjali.
(31)
Għandu jiġi osservat li l-pjan tan-negozju 2009-2012 li jinsab fil-kapitolu V tal-approvazzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi li jinsab għaddej jissostitwixxi s-sezzjoni finanzjarja tal-kuntratt konkluż f'April 2007, meta jitqies il-qafas il-ġdid li ddaħħal bir-riforma u l-konsegwenzi finanzjarji tiegħu. Il-pjan tan-negozju jipprevedi tnaqqis tal-ispiża grossa globali ta' forniment tas-servizz pubbliku għall-perjodu 2010-2012, bi tnaqqis tal-ispejjeż operattivi meta mqabbla mal-kuntratt inizjali, tnaqqis tal-ispejjeż tax-xandir u l-isfruttament tas-sinerġiji li jirriżultaw mill-impriża komuni, u dan minkejja l-istabbiliment ta' elementi ġodda ta' spejjeż li jakkumpanjaw ir-riforma.
(32)
Fil-livell tad-dħul, ir-riżorsi pubbliċi previsti, għalkemm qegħdin jiżdiedu, ma jibbilanċjawx totalment il-kontijiet għall-perjodu 2010-2012 u, kif huwa indikat fit-tabella 1, jibqgħu inqas mill-ispejjeż grossi tas-servizz pubbliku, b'hekk il-bilanċ finanzjarju fil-projezzjonijiet jiddependi mid-dħul kummerċjali li jkun hemm kull sena. Għalhekk il-pjan tan-negozju jindika l-interess għall-impriża u għall-Istat li jilħqu bilanċ aktar malajr milli previst u jippreċiża bżonn ta' segwiment preċiż u regolari, fid-dawl ta' riskji pożittivi jew negattivi.
II.5. Stabbiliment ta' limitu għar-riżorsi pubbliċi
(33)
L-Artikolu 44 tal-liġi nru 86-1067 emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni jippreċiża wkoll li “Ir-riżorsi pubbliċi allokati lill-organizzazzjonijiet tas-servizz awdjoviżiv pubbliku bħala kumpens għall-obbligi ta' servizz pubbliku fdati lilhom m'għandhomx jaqbżu l-ammont tal-ispejjeż tat-twettiq ta' dawk l-obbligi”. Dik id-dispożizzjoni tirriżulta mill-impenji mogħtija mir-Repubblika Franċiża li tniżżel espressament fil-liġi l-prinċipju li ma jingħatax kumpens żejjed għall-obbligi ta' servizz pubbliku fil-kuntest tal-proċedura li wasslet għad-deċiżjoni ta' kumpatibbiltà tal-Kummissjoni tal-20 ta' April 2005 dwar l-użu tad-dħul mil-liċenzji (7).
(34)
b'applikazzjoni tal-impenn imsemmi hawn fuq, l-Artikolu 2 tad-digriet nru 2007-958 tal-15 ta' Mejju 2007 dwar ir-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istat u l-organizzazzjonijiet tas-settur pubbliku tal-komunikazzjoni awdjoviżiva (décret no 2007-958 du 15 mai 2007 relatif aux relations financières entre l'État et les organismes du secteur public de la communication audiovisuelle) jadotta fl-Artikolu 2 l-istess formulazzjoni bħall-Artikolu 53 tal-liġi tat-30 ta' Settembru 1986 billi jieħu f'kunsiderazzjoni “id-dħul dirett jew indirett li jirriżulta mill-missjoni ta' servizz pubbliku” u jippreċiża li l-ispiża tat-twettiq tal-obbligi tas-servizz pubbliku hija stabbilita permezz ta' kontijiet separati. Id-digriet jipprovdi, fl-Artikolu 3 tiegħu, l-obbligu għal France Télévisions u s-sussidjarji tagħha li jirrispettaw il-kundizzjonijiet tas-suq għall-attivitajiet kummerċjali kollha tagħhom u l-formulazzjoni minn korp estern ta' rapport annwali dwar it-twettiq ta' dak l-obbligu, mibgħut lill-ministeru responsabbli, lill-Assemblea Nazzjonali u lis-Senat.
(35)
Il-Kummissjoni rċeviet u eżaminat rapporti dwar it-twettiq tal-Artikoli 2 u 3 tad-digriet dwar is-snin finanzjarji 2007 u 2008 (ir-rapporti fformulati abbażi tal-Artikolu 3 tad-digriet ġew iċċertifikati, għall-2007, mill-awdituri PriceWaterhouseCoopers u KPMG u, għall-2008, mill-Cabinet Rise) kif ukoll l-abbozz ta' rapport previst fl-Artikolu 2 għas-sena 2009.
II.6. Taxxi ġodda previsti fir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku
(36)
Il-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 ukoll emendat il-kodiċi tat-taxxa biex tintroduċi taxxi ġodda fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi.
II.6.1. Taxxa fuq il-messaġġi pubbliċitarji
(37)
Taħt it-titolu II tal-ewwel parti tal-ewwel ktieb tal-kodiċi ġenerali tat-taxxa, issa hemm kapitolu VII f li jistabbilixxi taxxa dovuta minn kull editur ta' servizzi tat-televiżjoni stabbilit fi Franza. It-taxxa hija bbażata fuq l-ammont, mhux inkluża l-VAT, tas-somom imħallsa mir-riklamaturi, għax-xandir tal-messaġġi pubbliċitarji tagħhom, lid-debituri kkonċernati jew lil dawk li jirrekordjaw il-messaġġi pubbliċitarji, wara li jitnaqqsu s-somom imħallsa b'applikazzjoni tat-taxxa prevista fl-Artikolu 302 a KC tal-kodiċi ġenerali tat-taxxa, li titħallas mill-edituri jew id-distributuri tat-televiżjoni li jxandru xogħlijiet awdjoviżivi eliġibbli għal appoġġ miċ-Ċentru Nazzjonali taċ-Ċinematografija. Dawk is-somom huma soġġetti għal tnaqqis standard ta' 4 %. It-taxxa tiġi kkalkulata billi tiġi applikata rata ta' 3 % għall-frazzjoni tal-ammont tal-ħlasijiet annwali, mhux inkluża l-VAT, fuq kull servizz televiżiv, li jaqbeż EUR 11-il miljun.
(38)
Madankollu, għas-servizzi tat-televiżjoni minbarra dawk imxandra bi frekwenza hertz terrestri b'mod analogali, dik ir-rata hija ffissata għal 1,5 % fl-2009, 2 % fl-2010 u 2,5 % fl-2011. Fuq bażi tranżitorja, għal-liċenzji kollha, sas-sena tal-estinzjoni fil-metropoli tax-xandir bi frekwenza hertz terrestri b'mod analogali tas-servizzi tat-televiżjoni, it-taxxa hija llimitata għal 50 % taż-żieda tal-bażi tagħha kkonstatata għas-sena ċivili li abbażi tagħha t-taxxa hija dovuta f'relazzjoni mal-2008. Fi kwalunkwe każ, l-ammont ta' taxxa ma jistax ikun inqas minn 1,5 % tal-bażi. Madankollu, għall-edituri tas-servizzi tat-televiżjoni li l-udjenza tagħhom ta' kuljum barra minn Franza metropolitana tkun aktar minn 90 % tal-udjenza totali tagħhom, l-ammont li għandu jintuża għall-kalkolu tat-taxxa jitnaqqas bl-ammont tas-somom imħallsa għax-xandir ta' messaġġi pubbliċitarji destinati għas-suq Ewropew jew dinji, immultiplikat bil-parti fl-udjenza totali annwali tal-udjenza miksuba barra minn Franza metropolitana.
II.6.2. Taxxa fuq il-komunikazzjonijiet elettroniċi
(39)
Taħt it-titolu II tal-ewwel parti tal-ewwel ktieb tal-kodiċi ġenerali tat-taxxa issa hemm kapitolu VIIg li jimponi taxxa dovuta minn kull operatur tal-komunikazzjonijiet elettroniċi li jipprovdi servizz fi Franza u li dwaru tkun saret dikjarazzjoni preliminari lill-Awtorità li tirregola l-komunikazzjonijiet elettroniċi. It-taxxa hija bbażata fuq l-ammont, mhux inkluża l-VAT, tal-abbonamenti u ta' somom oħrajn imħallsa mill-utenti bħala remunerazzjoni għas-servizzi ta' komunikazzjonijiet elettroniċi li jipprovdu l-operaturi tal-komunikazzjonijiet elettroniċi, waqt li jitnaqqsu mill-ammont l-allokazzjonijiet għad-diprezzamenti kkontabilizzati matul is-sena finanzjarja magħluqa abbażi tas-sena li matulha t-taxxa tkun saret dovuta, meta jkunu relatati mal-materjali u t-tagħmir akkwistati, sa mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-liġi, mill-operaturi, għall-bżonnijiet ta' infrastrutturi u ta' netwerks ta' komunikazzjonijiet elettroniċi stabbiliti fit-territorju nazzjonali u li l-perjodu ta' diprezzament tagħhom ikun ta' mill-inqas ekwivalenti għal għaxar snin. It-taxxa hija kkalkulata billi tiġi applikata rata ta' 0,9 % għall-frazzjoni tal-bażi li taqbeż EUR 5 miljun.
III. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(40)
Fid-deċiżjoni tagħha ta' ftuħ tal-proċedura ta' investigazzjoni formali, il-Kummissjoni stmat li l-kumpens previst sa mill-2010 seta' jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, u li għandha tiġi eżaminata l-kumpatibbiltà tagħha mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE, skont il-prinċipji u r-regoli ta' applikazzjoni previsti għas-servizzi pubbliċi tax-xandir.
(41)
Fir-rigward tal-eżistenza ta' attività ta' servizz pubbliku għal missjonijiet iddefiniti b'mod ċar minn att uffiċjali u soġġetta għal mekkaniżmi ta' kontroll xierqa, mingħajr ma qajmet ebda dubju, il-Kummissjoni kkonkludiet, bħal fid-deċiżjonijiet tagħha ta' Diċembru 2003,April 2005, Lulju 2008 u Settembru 2009, li l-missjonijiet ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions huma ddefiniti b'mod ċar f'atti uffiċjali maħruġa jew sottoskritti mill-Istat Franċiż, skont il-modalitajiet li jipprevdu kontroll indipendenti ta' France Télévisions.
(42)
Min-naħa l-oħra, għal dak li jirrigwarda l-eżami tal-proporzjonalità tal-kumpens finanzjarju previst meta mqabbel mal-ispiża netta tal-attività ta' servizz pubbliku, waqt li jittieħdu f'kunsiderazzjoni barra minn hekk l-effetti tal-għajnuna, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar żewġ kwistjonijiet, jiġifieri:
-
minn naħa waħda, riskju ta' kumpens żejjed għall-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku għas-sena 2012 u, probabbilment, għall-2010 u l-2011, waqt li, għal dawk is-snin, il-Kummissjoni ma kellhiex informazzjoni daqstant dettaljata daqs dik ipprovduta mill-awtoritajiet Franċiżi għall-2009 u,
-
min-naħa l-oħra, fir-rigward tal-eżistenza possibbli ta' rabta bejn id-dħul mit-taxxi fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi u l-għajnuna li għandha tingħata lil France Télévisions u, kemm-il darba dik ir-rabta tkun tista' tiġi stabbilita, fuq l-effetti negattivi tagħhom u l-kumpatibbiltà tagħhom mat-trattat, b'mod partikolari fil-kuntest ta' bilanċ kompetittiv tar-riforma tal-finanzjament ta' France Télévisions, li kien nieqes.
(43)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi għall-adozzjoni fit-2 ta' Lulju 2009 tal-komunikazzjoni tagħha dwar l-applikazzjoni għas-servizzi pubbliċi tax-xandir tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat (8) (iktar 'il quddiem il-“komunikazzjoni dwar ix-xandir”) applikabbli għall-għajnuna nnotifikata mill-pubblikazzjoni tagħha u stiednet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jieħdu f'kunsiderazzjoni dik il-komunikazzjoni riveduta fl-osservazzjonijiet tagħhom.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI
(44)
Fl-osservazzjonijiet tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, is-Société des auteurs et compositeurs dramatiques (SACD) ġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-importanza tal-obbligi li għandha France Télévisions biex tappoġġa l-kreazzjoni awdjoviżiva patrimonjali. Dik l-importanza ġiet imsaħħa fit-tmiem tal-2008 permezz ta' ftehim interprofessjonali, li ser jiġi integrat f'kuntratt ta' objettivi fil-ġejjieni. Fl-2010, France Télévisions b'hekk trid tiddedika għall-kreazzjoni adwjoviżiva patrimonjali sehem ta' 19 % tal-fatturat inkluż fil-bażi taxxabbli tal-2009, sehem li jrid jiżdied għal 20 %, jew EUR 420 miljun fl-2012. Il-parti ekwivalenti ta' TF1 hija, min-naħa l-oħra, limitata għal 12,5 % u dawk ta' M6 u tal-istazzjonijiet tat-televiżjoni diġitali terrestri ma jaqbżux il-11 % rispettivament. L-impenn favur iċ-ċinema b'hekk ser jiżdied b'aktar minn 1,2 % bħala rata medja annwali sal-2012. It-tneħħija tal-pubbliċità timxi id f'id ma' żieda fl-ispiża tal-iskeda ta' programmi fil-qasam ta' xogħlijiet ta' produzzjoni proprji u mhux importati, li juru impenn favur servizz pubbliku innovattiv u ta' kwalità.
(45)
Il-Federazzjoni Franċiża tat-Telekomunikazzjonijiet u tal-komunikazzjonijiet Elettroniċi (Fédération Française des Télécommunications et des Communications Électroniques - FFTCE), fl-osservazzjonijiet tagħha tat-30 ta' Ottubru 2009, li magħhom tingħaqad Iliad, li mhijiex membru tal-FFTCE, hija tal-fehma li t-tneħħija tal-pubbliċità kummerċjali ma tikkompetix, fiha nfisha, mal-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions. Peress li l-pubbliċità mhijiex parti integrali minn dik il-missjoni, kull sussidju intiż unikament biex jikkumpensa nuqqas ta' qligħ mingħajr ma titqies ir-realtà tal-missjoni huwa, fih innifsu, għajnuna mill-Istat li jmur kontra l-Artikoli 106(2) u 107 tat-TFUE. Dak il-kumpens għandu jkopri l-ispejjeż proprji tas-servizz pubbliku, li għandu jiġi stabbilit permezz ta' kontijiet separati. L-ammont tas-sussidju jidher li huwa iffissat għas-snin li ġejjin fuq il-bażi ta' stima tat-telf tad-dħul kummerċjali li, f'suq deterjorat, joħloq distorsjoni serja tal-kompetizzjoni fil-konfront tax-xandara privati. Minkejja li l-fatturat totali minn pubbliċità ta' France Télévisions f'suq deterjorat bla dubju ma kienx ser jilħaq EUR 500 miljun, l-awtoritajiet Franċiżi intrabtu li jħallsu EUR 450 miljun fl-2009 bħala kumpens għas-sempliċi tneħħija tal-pubbliċità wara t-tmienja ta' billejl. Fil-ġejjieni, id-dħul mis-sussidju ser ikun ukoll ferm ogħla mid-dħul pubbliċitarju li kien ser jinkiseb fin-nuqqas tar-riforma.
(46)
Fir-rigward tal-missjoni ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, l-FFTCE tinnota li l-obbligi ddelegati lil France Télévisions bħala membru tal-Unjoni Ewropea tax-Xandir (European Broadcasting Union - EBU), mill-istatuti tagħha, kienu jeżistu qabel u japplikaw mingħajr dawk stipulati fil-liġi Franċiża. Ir-restrizzjonijiet, ta' natura vaga, imposti mil-liġi, mhumiex sostanzjalment differenti minn dawk li jirriżultaw mill-istatuti tal-EBU, li għalihom huma soġġetti wkoll TF1 u Canal + bħala membri, b'mod li sussidju ta' kumpens abbażi tal-liġi għandu jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat.
(47)
L-FTTCE tikkunsidra finalment li t-taxxa l-ġdida fuq il-fatturat tal-operaturi tal-komunikazzjonijiet elettroniċi li ddaħħlet mir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku hija marbuta mal-finanzjament ta' France Télévisions. Minbarra l-konnessjoni ta' rabta affermata fid-dikjarazzjonijiet tal-awtoritajiet, varjazzjonijiet fil-bażi taxxabbli tagħha u fir-rata tagħha jvarjaw l-ammont tas-sussidju. L-impożizzjoni ta' tali taxxa tmur kontra l-Artikolu 12 tad-Direttiva 2002/20/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar l-awtorizzazzjoni ta' networks u servizzi ta' komunikazzjonijiet elettroniċi (9) peress li l-Istati Membri ma jistgħu jimponu ebda taxxa oħra fuq il-fatturat fil-konfront tal-operaturi ħlief għal dawk li huma previsti fiha.
(48)
Fl-osservazzjonijiet tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, l-Assoċjazzjoni tal-istazzjonijiet privati hija tal-fehma li l-ġestjoni ħażina ta' France Télévisions, kif jirriżulta mid-diversi eżempji li ġew indikati mill-Qorti tal-Awdituri, taggrava l-effett ta' inflazzjoni kkonstatat fis-suq tal-produzzjoni tal-programmi u tax-xiri tad-drittijiet. Fin-nuqqas ta' kontabilità analitika, in-nuqqas ta' kontroll tal-ispejjeż joħloq inċertezzi dwar id-determinazzjoni tal-ispiża tal-missjonijiet ta' servizz pubbliku li għandhom jiġu ffinanzjati, b'riskju serju ta' kumpens żejjed. Hemm firxa sħiħa ta' indikazzjonijiet li juru li t-taxxa awdjoviżiva l-ġdida hija relatata ma' France Télévisions, u li l-uniku skop li din titħallas fil-baġit tal-Istat hu biex taħrab mill-kontroll tal-Kummissjoni. Dan iġiegħel lill-kompetituri ta' France Télévisions li jiffinanzjaw l-għajnuna, biex b'hekk tinħoloq distorsjoni li taggrava d-differenzjazzjoni insuffiċjenti bejn il-programmi tad-diversi stazzjonijiet storiċi.
(49)
Fil-kummenti tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, l-Unjoni Ewropea tax-Xandir (EBU), tenfasizza n-natura neċessarjament prospettiva ta' kull stima pluriannwali tal-ispejjeż u tad-dħul tax-xandar pubbliku sottomessa minn Franza. Dawk l-estimi għandhom jassiguraw il-viżibbiltà finanzjarja fuq medda ta' żmien twil li għandu jkollu l-operatur sabiex jassigura l-kontinwità tas-servizz b'mod għal kollox indipendenti. Għandu jkun hemm mekkaniżmi ex post li jassiguraw il-korrezzjoni ta' impreċiżjonijiet li jista' jkun hemm fil-previżjoni. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tirrigwarda l-parametri tal-kalkolu ex ante u ta' dawk il-mekkaniżmi, mingħajr ma tirrestrinġi l-ammont effettiv tal-kumpens fil-futur permezz ta' validazzjoni biss tal-ammonti ta' spejjeż u dħul stmati, u fin-nuqqas ta' dan il-Kummissjoni għandha tiffissa u tikkontrolla l-ammonti annwali ta' skema ta' għajnuna, aktar mill-iskema nfisha. L-EBU tesprimi wkoll it-tħassib tagħha li l-Kummissjoni tipprova ssir taf l-ammont stmat tas-sinerġiji u l-gwadanji f'effiċjenza għas-snin li ġejjin, peress li l-effiċjenza li permezz tagħha servizz ta' interess ekonomiku ġenerali jiġi mwettaq jaħrab mill-kontroll tal-Kummissjoni b'applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(50)
Fil-kummenti tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, l-Assoċjazzjoni tat-Televiżjoni Kummerċjali fl-Ewropa (Association of Commercial Television in Europe - ACT) tiddikjara li hija favur id-deċiżjoni tal-Repubblika Franċiża li tnaqqas sostanzjalment il-pubbliċità kummerċjali tax-xandar pubbliku tagħha. L-ACT tosserva li żewġ kundizzjonijiet imposti mill-ġurisprudenza Altmark (10) mhumiex sodisfatti f'din il-kawża, b'hekk il-kontribuzzjoni baġitarja prevista tikkostitwixxi għajnuna. Madankollu, l-ACT hija tal-fehma li jekk is-sistema ta' finanzjament tal-għajnuna minn taxxa imposta fuq id-dħul tal-pubbliċità tal-kompetituri titqies bħala konformi mad-dritt tal-unjoni, il-benefiċċji tal-irtirar mis-suq ikunu mnaqqsa ħafna waqt li tali sistema tista', f'ċertu rigward, tintroduċi aktar distorsjonijiet mis-sistemi doppji ta' finanzjament pubbliku u kummerċjali tradizzjonali.
(51)
L-ACT tikkunsidra li l-obbligi ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions ma ġewx immodifikati fundamentalment sa mill-1994 u jibqgħu simili għall-obbligi ta' xandara privati oħrajn. Bl-istess mod, l-estimi ta' kumpens għat-telf ta' dħul pubbliċitarju sal-2012 huma vagi u la jieħdu f'kunsiderazzjoni t-tnaqqis fl-ispejjeż ta' investimenti relatati, la t-tnaqqis possibbli tal-ispejjeż ta' programmar inqas soġġett għar-restrizzjonijiet tar-riklamaturi, u lanqas il-gwadann ta' sinerġiji mistennija. Il-mekkaniżmu ta' aġġustament tad-dħul pubbliċitarju u kummerċjali tal-ispejjeż previst fil-kuntratt ta' objettivi u mezzi għandu jiġi vverifikat, b'mod partikolari fir-rigward tal-varjabbiltà tad-dħul kummerċjali, mingħajr ma l-Kummissjoni għandha informazzjoni affidabbli biex tiddetermina l-ispejjeż effettivi tas-servizz ipprovdut u l-eżistenza tal-eventwalità ta' kumpens żejjed. Dik il-verifika għandha ssir mingħajr ma l-impriża għandha kontabilità analitika, kif indikat mill-Qorti tal-Awdituri.
(52)
Finalment, l-ACT tikkunsidra li l-għajnuna hija fil-fatt iffinanzjata mit-taxxi l-ġodda introdotti mir-riforma u li, għal dak li jirrigwarda t-taxxa fuq il-pubbliċità awdjoviżiva, din tintroduċi fi Franza mudell ta' finanzjament tas-servizz pubbliku mill-kompetituri li ġie abbandunat bnadi oħra. Il-mekkaniżmu ta' għajnuna jippreżerva r-riżorsi ta' France Télévisions waqt li huwa dejjem aktar ċar li r-riklamaturi mhux qegħdin jittrasferixxu d-domanda tagħhom totalment lejn l-istazzjonijiet kompetituri. Barra minn hekk, tali mekkaniżmu jsaħħaħ l-ostakli għad-dħul fis-suq Franċiż.
(53)
Fl-osservazzjonijiet tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, France Télévisions tiddikjara li l-mekkaniżmu nnotifikat ma jagħtiha ebda vantaġġ ekonomiku fir-rigward tal-kompetituri tagħha peress li, għalkemm hija ngħatat protezzjoni mit-telf ta' dħul kummerċjali, dan huwa bħala kumpens għal restrizzjoni li l-Istat impona fuqha u li ebda operatur fis-suq ma ġarrab: il-waqfien tar-riklamar. Meta l-waqfien tal-messaġġi pubbliċitarji jidħol fis-seħħ, kull distorsjoni tal-kompetizzjoni f'dak is-suq ser tispiċċa, waqt li l-pressjoni fuq il-kompetituri għal sponsorships, meta titqies il-preżenza limitata tagħha, ukoll ser tkun nulla. Fir-rigward tax-xiri tal-hekk imsejħa drittijiet awdjoviżivi “primjum”, waqt li TF1 kisbet 96 mill-aħjar 100 udjenza u 18 mill-aħjar 20 udjenza fl-2008, France Télévisions ma kellha ebda kuntratt ta' esklużività mal-kumpaniji l-kbar Amerikani. Hija b'hekk trid tinvesti fil-kreazzjoni awjoviżiva b'rekwiżiti ta' kwalità inkumpatibbli mal-objettivi tal-udjenza tal-istazzjonijiet kummerċjali. Għall-bejgħ tal-programmi, hija tikkunsidra li għandha biss preżenza marġinali.
(54)
France Télévisions tikkunsidra barra minn hekk li, peress li l-ammont li ser jiġi allokat lilha jiddependi preliminarjament, preċiżament u oġġettivament kull sena mill-ispiża tal-missjonijiet tagħha, b'korrezzjoni ex post f'każ ta' differenza mill-ispejjeż reali, il-mekkaniżmu nnotifikat jissodisfa t-tieni kundizzjoni stabbilita mill-ġurisprudenza Altmark. Ir-raba' kundizzjoni meħtieġa minn dik il-ġurisprudenza hija wkoll sodisfatta peress li sinerġiji li ma setgħux jiġu sfruttati fil-passat ser jiġu sfruttati permezz tal-istabbiliment mill-ġdid tal-organizzazzjoni ġuridika u l-istatuti tagħha, peress li dik ir-raba' kundizzjoni ma teħtiġx li s-servizz għandu jiġi pprovdut bl-aktar livell baxx ta' spejjeż possibbli, iżda li l-ispejjeż jikkorrispondu mal-ispejjeż ta' impriża medja ġestita sew.
(55)
Skont France Télévisions, fir-rigward tal-kundizzjonijiet ta' kumpatibbiltà mas-suq intern tal-mekkaniżmu nnotifikat, peress li dan huwa intiż li jibqa' jaħdem sew għal għadd ta' snin, l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku ma jistgħux ikunu magħrufa b'ċertezza suffiċjenti sabiex il-Kummissjoni tkun tista' teżerċita kontroll ex ante tan-nuqqas ta' kumpens żejjed. Waqt li l-estimi indikattivi pprovduti għall-2010 sal-2012 mhumiex inkumpatibbli mal-possibbiltà li jsir profitt raġonevoli jew li tiġi kkostitwita riżerva llimitata għal 10 % tal-ispejjeż annwali tas-servizz pubbliku, id-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolamentari li jistabbilixxu kontroll ex post jippermettu fi kwalunkwe każ li tiġi żgurata l-proporzjonalità tal-finanzjament. Min-naħa l-oħra, peress li l-varjazzjoni tal-ispejjeż tal-iskeda tagħha tiddependi mill-għażliet editorjali tagħha, France Télévisions jidhrilha li hija kostretta biss li tħares l-obbligi ta' servizz pubbliku imposti mil-liġi, fil-libertà li għandha r-Repubblika Franċiża li tiddefinixxi l-kontenut. Barra minn hekk, dawk l-obbligi jsarrfu wkoll fi ħtieġa ta' udjenza, li l-waqfien ta' messaġġi pubbliċitarji ma tnaqqasx. Għall-kuntrarju, għandu jiġi akkwistat numru akbar ta' programmi.
(56)
Fl-osservazzjonijiet tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, Métropole Télévisions (M6) tikkunsidra li l-istrument ta' finanzjament previst jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE, b'mod paritkolari peress li t-tieni u r-raba' kundizzjonijiet stipulati mill-ġurisprudenza Altmark mhumiex sodisfatti: kumpens ibbażat fuq stima ta' telf ta' dħul kummerċjali li min-natura tiegħu stess - kif ikkonfermat mill-fatti - ivarja, ma jistax jitqies li huwa bbażat fuq parametri ta' kalkolu oġġettivi u trasparenti tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku. Barra minn hekk, il-bażi tal-kalkolu mhijiex dik tal-ispejjeż ta' impriża medja fis-settur u ġestita sew, iżda dik tal-ispejjeż ta' France Télévisions, li għadd ta' indikazzjonijiet tagħhom juru li hija mmexxija b'mod ineffiċjenti, li b'hekk jgħabbi l-ispejjeż tas-servizz pubbliku li għandhom jintrefgħu minn kulħadd.
(57)
Fir-rigward tal-kumpatibbiltà tal-miżura mas-suq intern, M6 tikkunsidra li l-istrument ta' finanzjament previst huwa illegali peress li joħloq strutturalment kumpens żejjed tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku. Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/111/KE tas-16 ta' Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll dwar it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (11) teżiġi li Franza tagħmel imputazzjoni tal-obbligi u l-prodotti tas-servizz ta' interess ġenerali fuq il-bażi tal-prinċipji ta' kontabilità analitika applikati b'mod koerenti. Kif enfasizzat il-Qorti tal-Awdituri, France Télévisions ma kellhiex tali strumenti ta' kontabilità. Ebda element oġġettiv ma jista' b'hekk iservi biex jiġi kkalkulat l-ammont tal-kumpens. Kumpens żejjed b'hekk huwa inevitabbli peress li s-sussidju huwa kkalkulat fuq il-bażi ta' dħul kummerċjali li mhuwiex relatat mal-missjoni ta' servizz pubbliku u li lanqas m'għandu jiġi kkunsidrat fl-ispejjeż tagħha. In-natura imprevedibbli tad-dħul mitluf u n-nuqqas ta' analiżi tal-ispejjeż b'hekk jagħmlu wkoll inevitabbli l-kumpens żejjed.
(58)
L-integrazzjoni fil-mekkaniżmu ta' finanzjament tat-taxxi ġodda taggrava l-effetti negattivi tal-għajnuna fuq is-swieq tal-akkwist tad-drittijiet awdjoviżivi - fejn il-ġestjoni ħażina ta' France Télévisions, protetta mill-għajnuna pubblika, iżżid l-ispejjeż tal-kompetituri - u fuq l-attività ta' pubbliċità, li France Télévisions ser tittrasferixxi lejn l-isponsorship, mingħajr ma' M6, minħabba l-profil ta' udjenza differenti tagħha, tirkupra l-ispazju lliberat minn France Télévisions. f'dawn iċ-ċirkustanzi, finanzjament ex post biss jista' jkun ġustifikat. Il-mekkaniżmu b'hekk huwa strutturalment illegali fin-nuqqas li jiġu stabbiliti mekkaniżmi ta' kontroll ex post indipendenti li jiggarantixxu b'mod effettiv in-nuqqas ta' kumpens żejjed fuq il-bażi ta' ċifri reali, li l-implimentazzjoni tagħhom tkun ineffettiva fi Franza, skont M6.
(59)
Fl-osservazzjonijiet tagħha tat-2 ta' Novembru 2009, Télévision Française 1 (TF 1), tpoġġi r-riforma tal-finanzjament ta' France Télévisions f'kuntest ta' bidliet strutturali li jaffettwaw is-suq pubbliċitarju, fejn l-Internet qed jesperjenza tkabbir b'saħħtu. It-televiżjoni tirrappreżenta biss madwar 11 % minn EUR 33 biljun ta' spejjeż ta' komunikazzjoni tar-riklamaturi, fl-2008. Bejn Jannar u Settembru 2009, il-fatturat mill-pubbliċità tal-istazzjonijiet tat-televiżjoni terrestri diġitali żdied b'60 % kontra tnaqqis ta' 8 % għat-tliet stazzjonijiet privati storiċi li jittrasmettu fuq frekwenza hertz. Għas-sena 2008, l-imposti u t-taxxi mħallsa minn TF1 kienu jirrappreżentaw 60 % tal-qligħ tagħha. Skont TF1, peress li l-kuntratti ta' akkwist ta' drittijiet pluriannwali, l-inflazzjoni tal-prezzijiet u r-riġidità tal-ispejjeż fosthom dawk tal-iskeda li ġew assorbiti mill-obbligi regolamentari tal-produzzjoni u xandir ta' xogħlijiet Franċiżi kienu jirrappreżentaw 30 % tat-total, dawn naqqsu l-marġni ta' manuvrar tagħha. b'mod parallel, il-fatt li hija ġiet soġġetta għal taxxa ġdida awdjoviżiva saħħaħ id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-suq.
(60)
It-trasferiment potenzjali lejn TF1 tad-domanda tar-riklamaturi hija l-iskop iddikjarat tat-taxxa fuq il-pubbliċità awdjoviżiva. Mhux talli t-trasferiment mistenni ta' EUR 350 miljun ta' fatturat lejn it-tliet stazzjonijiet bi frekwenza hertz ma seħħx fl-2009, iżda dawn jiddikjaraw tnaqqis ta' EUR 450 miljun b'paragun mal-previżjonijiet. Barra minn hekk, il-grad ta' dan it-trasferiment huwa għal kollox limitat mid-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolamentari li, bi traspożizzjoni mid-dritt tal-unjoni, jillimitaw iż-żmien iddedikat għall-pubbliċità b'massimu ta' tnax-il minuta għal kull siegħa ta' xandir, kemm-il darba li medja ta' kuljum ta' sitt minuti fis-siegħa ma tinqabiżx.
(61)
TF1 tikkunsidra li t-taxxa tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fuq bażi doppja: peress li France Télévisions effettivament ma tkunx obbligata tħallas aktar wara t-30 ta' Novembru 2011 (data meta hija ser tkun obbligata twaqqaf il-messaġġi pubbliċitarji li s-somom imħallsa għalihom jikkostitwixxu l-bażi) u, fit-tieni lok, peress li France Télévisions ser tkun id-destinatarja tar-riżorsi miġbura b'dan il-mod peress li jirriżulta minn għadd kbir ta' dikjarazzjonijiet governattivi u parlamentari matul id-dibattiti dwar l-abbozz ta' liġi li dawn huma allokati għall-finanzjament tal-għajnuna. Indipendentement mil-legalità intrinsika tagħha, l-iskema ta' tassazzjoni li tiffinanzjaha għandha b'hekk tittieħed f'kunsiderazzjoni sabiex tiġi evalwata l-għajnuna.
(62)
TF1 hija tal-fehma li hija sottomessa għal obbligi kumparabbli għal dawk li għandha France Télévisions, li għandha programmi ftit differenti minn tagħha. Anki jekk TF1 tilqa' b'mod favorevoli r-riformulazzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi u tal-ispeċifikazjonijiet wara r-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku, hija jidhrilha, waqt li tibbaża fuq l-opinjoni tal-Qorti tal-Awdituri, li l-offerta ta' servizz pubbliku tax-xandir mhijiex individwalizzata b'mod suffiċjenti. Huwa b'hekk enfasizzat li, fl-ispeċifikazzjonijiet il-qodma, l-obbligi kwantitattivi ta' xandir jirrappreżentaw 10 % tal-iskedi tal-programmi.
(63)
Huwa daqstant insuffiċjenti l-kontroll tal-ispejjeż u tal-kwalità tal-ġestjoni ta' France Télévisions, li jikkawża li s-servizz pubbliku ma jiġix ipprovdut bl-inqas spiża għall-kollettività u joħloq riskju ta' kumpens żejjed. Il-Kummissjoni għandha tivverifika wkoll, f'dan ir-rigward, iż-żieda fil-qligħ mill-attivitajiet kummerċjali, is-sinerġiji li għandhom jirriżultaw wara l-2009 mill-ħolqien ta' impriża waħda France Télévisions u t-tnaqqis tal-pressjoni fuq l-ispejjeż tal-iskeda tal-programmi li jirriżulta minn inqas dipendenza fuq ir-riklamaturi.
V. KUMMENTI TAR-REPUBBLIKA FRANĊIŻA
(64)
Fl-osservazzjonijiet tagħha mibqgħuta fis-7 ta' Ottubru 2009 u li sussegwentement ġew ippreċiżati, fir-rigward tal-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE, ir-Repubblika Franċiża tirreferi b'mod paritkolari għad-dubji li esprimiet il-Kummissjoni, minn naħa waħda, dwar il-proporzjonalità tal-finanzjament pubbliku u r-riskju ta' kumpens żejjed u, min-naħa l-oħra dwar it-teħid f'kunsiderazzjoni tat-taxxi ġodda mdaħħla bir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku għall-finijiet li tiġi evalwata l-kumpatibbiltà tal-miżura nnotifikata mas-suq intern.
V.1. Proporzjonalità tal-finanzjament u kontroll ex post tar-riskju ta' kumpens żejjed
(65)
Ir-Repubblika Franċiża tippreċiża li l-miżura nnotifikata mhijiex kumpens għat-telf ta' dħul pubbliċitarju tal-grupp France Télévisions, għalkemm l-ammonti previsti mogħtija fuq bażi indikattiva jieħdu f'kunsiderazzjoni dak it-telf, iżda finanzjament intiż biex ikopri l-ispejjeż ta' eżekuzzjoni tal-missjoni ta' servizz pubbliku. Il-ħtiġijiet ta' finanzjament għandhom fil-fatt jiżviluppaw skont il-bidliet fl-ispejjeż tal-iskeda, il-varjazzjonijiet fid-dħul kummerċjali jew tal-mezzi tax-xandir.
(66)
Ir-Repubblika Franċiża tenfasizza li l-validazzjoni ex ante tan-nuqqas ta' riskju ta' kumpens żejjed għandha ssir mill-verifika tal-eżistenza ta' mekkaniżmi leġiżlattivi u regolamentari ta' kontroll, b'mod konformi mal-ġurisprudenza u l-prattika applikata mill-Kummissjoni, u mhux fir-rigward tal-ammonti indikattivi previsti tas-sussidju u l-ispejjeż indikati għall-futur. L-ammonti indikattivi jingħataw bħala eżempju, fid-dawl tal-pjan tan-negozju approvat mill-awtoritajiet ta' sorveljanza u France Télévisions. Il-metodu tal-kalkolu tas-sussidju mhuwiex ibbażat fuq l-istima tat-tnaqqis tad-dħul pubbliċitarju ta' France Télévisions. Il-kalkolu huwa bbażat fuq formola ġenerali bħal, għal kull sena, l-ammont ikkombinat tal-kontribuzzjoni għall-awdjoviżiv pubbliku u l-allokazzjoni baġitarja għandha tkun, b'rispett għall-impenji tar-Repubblika Franċiża u tal-mekkaniżmi ta' kontroll ex post stabbiliti b'mod leġiżlattiv u regolamentarju, proporzjonali mal-ispiża tal-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions, imnaqqsa bid-dħul kummerċjali tagħha.
(67)
Barra minn hekk, fir-rigward tas-servizzi awdjoviżivi innovattivi ġodda msemmija fil-komunikazzjoni dwar ix-xandir, ir-Repubblika Franċiża tenfasizza li ċertu numru huwa diġà previst fl-ispeċifikazzjonijiet il-ġodda ta' France Télévisions u l-kuntratt ta' objettivi u mezzi emendat, li kienu u ser ikunu soġġetti għall-kontrolli u l-konsultazzjonijiet preliminari u regolari deskritti hawn fuq. Għall-futur, Franza hija tal-fehma li t-tnedija ta' kull servizz ġdid importanti għandu jkun soġġett għal trattament fi ħdan kuntratt ta' objettivi u mezzi, li għalih japplikaw l-istess kontrolli.
(68)
Barra minn hekk, meta jitqies id-dħul fis-seħħ tal-komunikazzjoni dwar ix-xandir wara l-ftuħ ta' din il-proċedura, ir-Repubblika Franċiża timpenja ruħha li tipperfezzjona l-istrument tagħha ta' kontroll finanzjarju ex post biex tissodisfa r-regoli ppreċiżati mill-ġdid f'dik il-komunikazzjoni dwar mekkaniżmi ta' kontroll finanzjarju. Huwa b'hekk previst li jiġi emendat l-Artikolu 2 tad-Digriet nru 2007- 958 tal-15 ta' Mejju 2007. Din l-emenda hija maħsuba biex:
-
tiżgura li r-rapport dwar il-kontijiet separati - rekwiżit li jippermetti li jiġi żgurat il-kontroll tan-nuqqas ta' kumpens żejjed - ikun, fuq il-bażi tar-rapport previst fl-Artikolu 3, ikkontrollat minn korp estern li l-għażla tiegħu tkun soġġetta għall-approvazzjoni tal-Ministru inkarigat mill-komunikazzjoni, jintbagħat lil dak il-Ministru kif ukoll lill-Assemblea Nazzjonali u lis-Senat, u jsir għas-spejjeż ta' France Télévisions;
-
tipperfezzjona l-mekkaniżmu funzjonali maħsub biex jiżgura l-irkupru effettiv tal-kumpens żejjed jew sussidji inkroċjati li jinsabu f'dawn il-kontijiet separati u li ma jkunux kumpatibbli mal-Artikolu 53 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni kif ukoll mal-komunikazzjoni dwar ix-xandir tal-Kummissjoni.
(69)
Bl-istess mod, sabiex tiġi pperfezzjonata l-informazzjoni tal-Kummissjoni matul l-ewwel snin tar-riforma li saret mil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009, l-awtoritajiet Franċiżi jimpenjaw ruħhom li jikkomunikaw lill-Kummissjoni, għas-snin 2010 sa 2013:
-
ir-rapporti stabbiliti skont l-Artikoli 2 u 3 tad-digriet imsemmi iktar 'il fuq, wara li ġew emendati, f'terminu massimu ta' sitt xhur wara l-laqgħat ġenerali li japprovaw il-kontijiet, inkluża l-informazzjoni dwar l-iżviluppi fl-ishma mis-suq tal-pubbliċità wara l-2007;
-
l-elementi pubbliċi ta' segwiment tal-eżekuzzjoni tal-missjonijiet ta' servizz pubbliku minn France Télévisions li huma l-bilanċ tal-istazzjonijiet stabbilit kull sena mill-Kunsill Superjuri tal-Awdjoviżiv (previst mill-Artikolu 18 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986) u r-rendikont tal-verifiki mill-Kumitati Parlamentari (Kumitati inkarigati mill-affarijiet kulturali u mill-finanzi tal-Assemblea Nazzjonali u tas-Senat) tal-president ta' France Télévisions dwar l-eżekuzzjoni annwali tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi (kif jipprevedi l-Artikolu 53 tal-liġi msemmija iktar 'il fuq).
V.2. Teħid f'kunsiderazzjoni ta' taxxi ġodda mdaħħla mir-riforma tal-awdjoviżiv pubbliku
(70)
Ir-Repubblika Franċiża tikkunsidra li hija ma qisitx it-taxxi ġodda fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi fin-notifika tagħha. Għalkemm iddaħħlu bl-istess strument leġiżlattiv li stabbilixxa r-riforma, dawk it-taxxi ma jidħlux fil-kamp tal-miżura nnotifikata.
(71)
Ir-Repubblika Franċiża tippreċiża li d-dikjarazzjonijiet pubbliċi qabel ma ttieħed il-vot dwar il-liġi li ġew stabbiliti mid-deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura, li sussegwentement ġew ikkuntrarjati mid-dispożizzjonijiet ta' dik il-liġi, mhumiex biżżejjed biex tiġi kkonstatata rabta ta' konnessjoni suffiċjenti tat-taxxi mal-finanzjament tal-għajnuna taħt il-liġi tal-Unjoni. Fil-liġi Franċiża, dawk it-taxxi jinġabru favur il-baġit ġenerali tal-Istat, jikkontribwixxu għall-finanzjament tal-ispejjeż pubbliċi kollha u jsegwu l-prinċipji ta' universalità u ta' unità baġitarja, li jappartjenu għall-blokk tal-kostituzzjonalità tal-finanzi pubbliċi. Skont l-Artikolu 36 tal-liġi organika tal-1 ta' Awwissu 2001 dwar il-liġijiet tal-finanzi, l-allokazzjoni, totali jew parzjali, ta' riżorsa stabbilita għall-profitt tal-Istat, lil persuna ġuridika, tista' tirriżulta biss minn dispożizzjoni espressa tal-liġi tal-finanzi li, f'dan il-każ, ma teżistix.
(72)
Ir-Repubblika Franċiża tenfasizza barra minn hekk li m'hemm l-ebda proġett bil-għan li tiġi stabbilita rabta ta' konnessjoni bejn l-imsemmija taxxi u l-finanzjament ta' France Télévisions. Hija tippreċiża li, kieku kellha tiġi prevista modifika l-arkitettura tal-iskema, l-awtoritajiet Franċiżi jipproċedu biex jagħmlu notifika ġdida lill-Kummissjoni, b'mod konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
VI. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
VI.1. L-eżistenza ta' għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(73)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Dawn il-kundizzjonijiet huma eżaminati hawn isfel.
VI.1.1. Rizorsi tal-Istat
(74)
L-allokazzjonijiet baġitarji li huma s-suġġett ta' din in-notifika huma speċifikati kull sena fil-liġi tal-finanzi li tistabbilixxi l-baġit tal-Istat Franċiż. Dawn b'hekk huma miżuri mogħtija permezz ta' riżorsi tal-Istat.
VI.1.2. Vantaġġ ekonomiku selettiv
(75)
Il-mekkaniżmu ta' sussidju baġitarju permezz ta' riżorsi pubbliċi li tqiegħdu għad-dispożizzjoni ta' France Télévisions huwa selettiv peress li France Télévisions hija l-unika benefiċjarja. Is-sussidju baġitarju annwali ta' funzjonament, li huwa maħsub b'mod partikolari sabiex l-impriża tkun tista' tkompli bl-attivitajiet tagħha, jipproteġiha mit-telf ta' dħul kummerċjali pubbliċitarju li sa dak iż-żmien kien jiffinanzja l-ispejjeż u l-investimenti tagħha. France Télévisions b'hekk tista' tistenna li jkollha sehem mill-udjenza li ma setax ikollha fin-nuqqas tal-allokazzjoni baġitarja. Għaldaqstant, hija tirċievi vantaġġ ekonomiku li hija ma setgħetx tikseb b'mod ieħor jew, jekk huwa l-każ, li jikkonsisti f'sussidju, f'kundizzjonijiet tas-suq differenti minn dawk li fihom joperaw il-kompetituri tagħha.
(76)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li r-Repubblika Franċiża ma fformulatx osservazzjonijiet li jikkontestaw l-evalwazzjonijiet tagħha fid-deċiżjoni ta' ftuħ li l-għotjiet previsti ma jissodisfawx kumulattivament il-kriterji stabbiliti fil-ġurisprudenza Altmark, u li b'hekk jipprovdu vantaġġ ekonomiku li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat (12). Hija tinnota barra minn hekk li, mingħajr preġudizzju għall-iżviluppi ulterjuri fil-ġestjoni u r-riżultati ta' France Télévisions għas-snin li ġejjin, preżentament, ir-rapport tal-Qorti tal-Awdituri Franċiża dwar France Télévisions - li l-pubblikazzjoni tiegħu f'Ottubru 2009 saret wara d-deċiżjoni tal-ftuħ - jikkonferma l-argumentazzjoni tagħha li r-raba' kundizzjoni mhijiex sodisfatta.
(77)
Fil-qosor, jirriżulta minn dak li ntqal hawn fuq li s-sussidji baġitarji li ngħataw biss lill-grupp France Télévisions permezz ta' riżorsi finanzjarji tal-Istat Franċiż jagħtu vantaġġ selettiv lil dik l-impriża.
VI.1.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(78)
France Télévisions hija attiva fil-qasam tal-produzzjoni u tax-xandir ta' programmi li hija tisfrutta kummerċjalment, b'mod partikolari billi xxandar riklami bi ħlas għal riklamaturi jew programmi sponsorjati fl-iskeda tal-programmi tagħha, billi tbiegħ id-drittijiet tax-xandir tagħha jew tixtri tali drittijiet. Dawk l-attivitajiet kummerċjali huma mwettqa f'kompetizzjoni ma' stazzjonijiet oħrajn bħal TF1, M6, Canal +, b'mod partikolari fi Franza, fejn, kif jenfasizzaw l-awtoritajiet Franċiżi, il-grupp France Télévisions jikkostitwixxi l-grupp awdjoviżiv ewlieni. Fl-2010, is-sehem ta' France Télévisions għandu jkun stabbilit għal madwar 10 %, biex b'hekk tibqa' t-tielet fornitriċi fis-suq Franċiż.
(79)
Sad-data tat-tneħħija tal-pubbliċità kummerċjali fit-tmiem tal-2011, France Télévisions ser tkompli tkun attiva, għalkemm b'limitazzjonijiet ta' slots fis-siegħa, fis-suq Franċiż tal-pubbliċità kummerċjali fuq it-televiżjoni, b'kompetizzjoni max-xandara l-oħrajn. Wara l-2011 ukoll, France Télévisions ser tkun tista' toffri s-servizzi tagħha lir-riklamaturi għar-riklamar ta' prodotti taħt l-isem ġeneriku tagħhom jew għall-isponsorjar ta' xandiriet, b'kompetizzjoni max-xandara l-oħrajn attivi fi Franza. Għalkemm il-kompetituri ta' France Télévisions ikunu gawdew għal kollox mill-irtirar kważi totali ta' France Télévisions mis-suq tal-pubbliċità li sar bir-riforma, xorta jibqa' l-fatt li France Télévisions ser tibqa' preżenti f'dak is-suq. Effettivament, bħala volumi u sehem mis-suq għall-kompetituri kostanti meta mqabbla mal-2007, fuq il-bażi tal-estimi tad-dħul mill-pubbliċità u sponsorships ta' France Télévisions mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi, France Télévisions ser jibqgħalha sehem mis-suq ta' 3,3 % fl-2012, kontra aktar minn madwar 50 % u 20 % għal TF1 u M6 rispettivament.
(80)
France Télévisions ser tkun tista' tistenna sehem mill-udjenza televiżiva li ma setgħetx tistenna fin-nuqqas tal-allokazzjoni baġitarja inkwistjoni, li b'hekk jista' jkollha effett fuq l-udjenza televiżiva tax-xandara l-oħrajn u, b'hekk, fuq l-attivitajiet kummerċjali ta' dawn tal-aħħar, b'mod li jkun hemm distorsjoni tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni. Fi kwalunkwe każ, France Télévisions tibqa' wkoll attiva fis-swieq tax-xiri u l-bejgħ tad-drittijiet awdjoviżivi, b'saħħa ta' negozjar permezz ta' dik l-għajnuna. L-investimenti fl-ipprogrammar li jippermettu l-għotjiet baġitarji b'hekk jaffettwaw il-mod kif France Télévisions tista' taġixxi bħala xerrejja jew bejjiegħa f'dawk is-swieq.
(81)
Jirriżulta minn dak li ntqal hawn fuq li l-għotjiet baġitarji lill-grupp France Télévisions biss permezz ta' riżorsi finanzjarji tal-Istat Franċiż, joħolqu distorsjoni jew, ta' mill-inqas, jheddu li joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni fl-isfruttar kummerċjali tax-xandir fi Franza u, sa ċertu grad, fi Stati Membri oħrajn fejn jixxandru l-programmi ta' France Télévisions.
(82)
Is-swieq tal-bejgħ u tax-xiri ta' programmi awdjoviżivi u ta' drittijiet ta' xandir li fihom France Télévisions hija attiva huma ta' dimensjoni internazzjonali, anki jekk l-akkwist isir b'limitazzjoni territorjali ġeneralment limitata għal Stat Membru. Barra minn hekk, il-programmi ta' France Télévisions li x-xandir tagħhom jista' jinżamm permezz ta' appoġġ statali jinqabdu fi Stati Membri oħrajn, fosthom il-Belġju u l-Lussemburgu. Finalment, France Télévisions ixxandar ukoll programmi permezz tal-Internet, li huma aċċessibbli wkoll lil hinn minn Franza.
(83)
f'dawn iċ-ċirkustanzi, is-sussidji baġitarji previsti jistgħu joħolqu distorsjoni tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
VI.1.4. Konklużjoni dwar il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat
(84)
Fir-rigward ta' dak li ntqal hawn fuq, is-sussidji baġitarji li r-Repubblika Franċiża beħsiebha tħallas lil France Télévisions jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, u għaldaqstant għandha tiġi eżaminata l-kumpatibbiltà tagħha mas-suq intern.
VI.2. Kumpatibbiltà fid-dawl tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(85)
L-Artikolu 106(2) tat-TFUE jipprovdi li “[k]ull impriża responsabbli sabiex topera servizzi ta' importanza ekonomika ġenerali jew li jkollha l-karattru ta' monopolju fiskali għandha tkun suġġetta għar-regoli tat-Trattati, b'mod partikolari dawk li jirriferu għall-kompetizzjoni, safejn l-applikazzjoni ta' dawn ir-regoli ma jostakolawx it-twettiq de jure jew de facto tal-funzjonijiet speċifiċi mogħtija lil dik l-impriża. L-iżvilupp tal-kummerċ ma għandux jiżviluppa b' mod kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni”.
(86)
Fil-komunikazzjoni tagħha dwar ix-xandir, il-Kummissjoni tiddikjara l-prinċipji li magħhom hija tikkonforma fl-applikazzjoni tagħha tal-Artikoli 107 u 106(2) tat-TFUE għall-finanzjament tal-korpi pubbliċi ta' xandir mill-Istat. f'dan ir-rigward, l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tirrigwarda ż-żewġ aspetti segwenti:
-
L-eżistenza ta' definizzjoni preċiża u ċara f'att uffiċjali tal-missjoni ta' servizz pubbliku, inkluż fil-forniment ta' servizzi ġodda importanti, u soġġett għal mekkaniżmi ta' kontrol effikaċi minn entità indipendenti tax-xandar;
-
In-natura proporzjonali u trasparenti tal-finanzjament pubbliku tal-kumpensi meħtieġa għal dik il-missjoni, mingħajr ma dawk il-kumpensi jaqbżu l-ammont tal-ispiża netta ġġenerata mill-missjoni ta' servizz pubbliku, li huwa wkoll soġġett għal kontrolli effikaċi.
VI.2.1. Definizzjoni preċiża u ċara f'att uffiċjali tal-missjoni ta' servizz pubbliku, soġġett għal mekkaniżmi ta' kontroll effikaċi
(87)
Kif ġie ppreċiżat iktar 'il fuq, il-Kummissjoni ma esprimitx dubji fid-deċiżjoni tagħha ta' ftuħ tal-proċedura, għar-raġunijiet imsemmija fiha, la dwar l-adegwatezza tad-definizzjoni u tal-mandat tal-missjoni ta' servizz pubbliku li France Télévisions ingħatat minn atti uffiċjali, u lanqas dwar l-adegwatezza tal-kontrolli esterni li jsiru dwar il-mod kif France Télévisions twettaq l-obbligi assenjati lilha, kif deskritti iktar 'il fuq. Il-Kummissjoni kienet ukoll tal-fehma li d-dispożizzjonijiet relevanti tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 emendata (Artikoli 43-11, 44, 48 u 53) u tad-digrieti jew atti uffiċjali li jimplimentawha, b'mod partikolari fir-rigward tal-ispeċifikazzjonijiet (digriet nru 2009-796 tat-23 ta' Ġunju 2009) u l-kuntratt ta' objettivi u mezzi, kienu konformi mar-regoli li japplikaw l-Artikolu 106(2) tat-TFUE dwar l-evalwazzjoni tal-għajnuniet għas-servizzi tax-xandir pubbliku ddikjarati fil-komunikazzjoni dwar ix-xandir.
(88)
Din il-konklużjoni kienet analoga għal dawk diġà dderivati dwar dan is-suġġett mill-Kummissjoni b'applikazzjoni tal-komunikazzjoni applikabbli, fid-deċiżjonijiet tagħha tal-2003 u tal-2005 għal France 2 u France 3 u, għal France Télévisions, mill-2008 u l-2009.
(89)
Huwa b'hekk fuq bażi superfluwa li għandhom jiġu eżaminati l-kummenti kollox ma' kollox ġenerużi ta' ċerti partijiet interessati li jaffermaw in-natura allegatament simili tal-iskemi tal-ipprogrammar taċ-ċinemas pubbliċi u tal-kompetituri, li huma kkuntrarjati fil-fatti mill-kummenti ta' partijiet oħrajn, u li mhumiex ta' tali natura li jimmodifikaw dik l-evalwazzjoni.
(90)
Il-liġi nru 86-1067 emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni tiddefinixxi b'mod wiesa', kwalitattiv, iżda preċiż l-obbligi ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions. Dan għandu jirrigwarda b'mod partikolari pubbliku wiesa' u jipproponi offerta diversifikata konformi mal-objettiv li jiġi żgurat, b'rispett tal-pluraliżmu, il-bżonnijiet demokratiċi, soċjali, ċiviċi u kulturali tas-soċjetà. Il-fatt li ċerti kompetituri jkunu obbligati, minħabba li jappartjenu għall-EBU, li jirrispettaw l-istatuti tagħha, kif tenfasizza l-FFTCE, ma jostakolawx l-eżistenza ta' obbligi speċifiċi ta' servizz pubbliku ppreċiżati fl-atti uffiċjali tar-Repubblika Franċiża li, għall-kuntrarju tal-obbligi li jirriżultaw mill-appartenenza għall-EBU, huma imposti biss fuq France Télévisions.
(91)
Barra minn hekk, safejn huwa meħtieġ, l-obbligi ta' France Télévisions huma ppreċiżati wkoll fl-ispeċifikazzjonijiet u fil-kuntratt ta' objettivi u mezzi flimkien ma' indikaturi preċiżi u kkwantifikati li għandhom jintlaħqu fl-iskeda tal-programmi tagħha, li mhumiex imposti fuq ix-xandara kompetituri. Il-mezzi pubbliċi allokati lil France Télévisions huma mogħtija bil-għan li jinkisbu l-objettivi u sabiex jitwettqu l-obbligi ta' servizz pubbliku ddefiniti b'mod leġiżlattiv u regolamentari fl-interess ġenerali, waqt li r-riżorsi privati allokati lix-xandara kompetituri huma mogħtija bi skop purament ta' qligħ. Bl-istess mod, l-eżistenza ta' limitazzjonijiet regolamentari jew li l-operaturi jassumu liberament fl-attività tagħhom ta' xandir ma timplikax l-eżistenza ta' offerta mhux differenzjata fil-fatti għax-xandara pubbliċi u privati. Dawk l-obbligi ta' servizz pubbliku li jirriżultaw mil-liġi, għall-kuntrarju ta' dawk li jirriżultaw mill-appartenenza għall-EBU, huma barra minn hekk soġġetti għal kontrolli esterni regolari, b'mod partikolari parlamentari, fir-rigward tat-twettiq tagħhom.
(92)
Barra minn hekk, l-SACD tenfasizza l-impenn akbar ta' France Télévisions favur il-kreazzjoni awdjoviżiva u ċinematografika oriġinali Franċiża meta mqabbla mal-kompetituri, li huma soġġetti għal obbligi ferm iżgħar. Ċertament, l-osservazzjonijiet tal-SACD la jistabbilixxu u lanqas juru r-raġunijiet għalfejn ix-xogħlijiet mhux Franċiżi importati, possibbilment minn Stati Membri oħrajn, huma ta' kwalità inferjuri għal dawk iffinanzjati minn France Télévisions. Iżda xorta jibqa' l-fatt li impenn vinkolanti favur il-kreazzjoni oriġinali, li huwa akbar f'termini assoluti u meta mqabbel mal-kompetituri, jikkontribwixxi u huwa direttament marbut mal-bżonnijiet soċjali u kulturali tas-soċjetà Franċiża li l-iskeda tal-programmi ta' France Télévisions hija obbligata tissodisfa minħabba l-obbligi tagħha ta' servizz ta' interess ġenerali.
(93)
Fir-rigward tal-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika Franċiża, dik l-evalwazzjoni pożittiva dwar id-definizzjoni u l-kontroll tal-missjoni ta' servizz pubbliku ta' France Télévisions għandha tiġi estiża għall-mekkaniżmi applikabbli għat-tnedija ta' servizzi awdjoviżivi ġodda importanti, fis-sens tal-komunikazzjoni dwar ix-xandir li daħlet fis-seħħ wara d-deċiżjoni ta' ftuħ ta' din il-proċedura. Dawk is-servizzi, li jestendu l-offerta ta' programmi mxandra għal pjattaformi u formats oħrajn, huma inklużi fl-ispeċifikazzjonijiet u fil-kuntratti ta' objettivi u mezzi ta' France Télévisions li barra minn hekk jippreċiżaw u jikkonkretizzaw il-missjonijiet ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali previsti mil-liġi. Dawk id-dokumenti huma adottati minn digriet kif indikat iktar 'il fuq, b'mod li s-servizzi l-ġodda diġà previsti u dawk li jistgħu jinħolqu fil-futur huma soġġetti għall-istess proċeduri speċifiċi ta' konsultazzjoni ex ante u ta' kontroll annwali ex post tal-eżekuzzjoni bħall-imsemmija missjonijiet.
(94)
Fil-qosor, b'hekk jidher li d-definizzjoni tal-missjoni ta' servizz pubbliku ddelegata lil France Télévisions kif ukoll il-mekkaniżmi ta' kontroll relatati huma konformi mar-regoli u l-prinċipji stabbiliti fil-komunikazzjoni dwar ix-xandir, li huma inspirati mill-ġurisprudenza tal-qrati tal-Unjoni.
VI.2.2. In-natura proporzjonata u trasparenti tal-finanzjament pubbliku
L-iffissar tal-ammont annwali tas-sussidju baġitarju
(95)
Il-mekkaniżmu ta' finanzjament innotifikat mir-Repubblika Franċiża, li minnu jagħmel parti s-sussidju annwali bħala kumpens għat-tnaqqis u eventwalment it-tneħħija totali tal-messaġġi pubbliċitarji, huwa maħsub li jkun permanenti u b'hekk jestendi lil hinn mid-data prevista mil-liġi għall-waqfien tal-messaġġi pubbliċitarji, f'Novembru 2011 skont il-fatti.
(96)
Il-finanzjament pubbliku annwali ser jinkludi l-allokazzjoni ta' parti mir-riżorsi tal-kontribuzzjoni għall-awdjoviżiv pubbliku, li qabel kienet tissejjaħ liċenzja, u s-sussidju annwali previst mil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009. Flimkien mal-għajnuna eżistenti approvata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-20 ta' April 2005, li ma ġietx immodifikata mill-mekkaniżmu previst, b'hekk ser jiżdied sussidju baġitarju li l-ammont preċiż tiegħu ser jiġi ffissat kull sena fil-liġi tal-finanzi għas-sena finanzjarja relevanti. Fl-osservazzjonijiet tagħha, ir-Repubblika Franċiża tippreċiża li huma l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku previsti li ser jintużaw biex jiġi ddeterminat ex ante, qabel kull sena finanzjarja, l-ammont tas-sussidju annwali.
(97)
Barra minn hekk dan jirriżulta wkoll mill-estimi li ġew ipprovduti bħala eżempju mill-awtoritajiet Franċiżi b'risposta għad-dubji li esprimiet il-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura. Il-Kummissjoni tinnota n-natura indikattiva li l-awtoritajiet Franċiżi jattribwixxu lill-previżjonijiet tal-pjan tan-negozju, u li huwa utli għall-impriża inkarigata b'missjoni ta' servizz pubbliku u qabel ma timpenja ruħha għal spejjeż pluriannwali għal dan il-għan li jkollha qafas finanzjarju previst mill-pjan tan-negozju inkluż fl-approvazzjoni tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi. Dan premess, ir-riżorsi pubbliċi totali indikattivi li jinsabu fih jibqgħu relatati ma', għalkemm inqas minn, l-ammonti tal-ispejjeż grossi ta' forniment ta' dak is-servizz previsti għall-perjodu mill-2010 sal-2012.
(98)
Meta titqies il-prevedibbiltà relattiva tal-ispejjeż grossi, li huma inqas volatili mid-dħul kummerċjali li jservi biex jiġu stabbiliti l-ispejjeż netti, iċ-ċifri indikattivi tal-pjan tan-negozju jikkonfermaw a priori l-affermazzjoni tar-Repubblika Franċiża dwar in-natura determinanti tal-kriterju tal-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku għall-iffissar tal-ammont annwali tas-sussidju li jkun ser jingħata. b'hekk, l-obbligu ta' kumpens finanzjarju mill-Istat li ddaħħal mil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 ser jikkostitwixxi l-fatt li jiġġenera s-sussidju baġitarju nnotifikat, mingħajr ma jikkundizzjona l-ammont, meta mqabbel ma' stima eventwali tat-telf ta' dħul pubbliċitarju minħabba t-tneħħija tal-messaġġi pubbliċitarji.
(99)
Tali approċċ jidher li huwa ġġustifikat oġġettivament. Effettivament, minħabba n-natura perpetwa tas-sussidju, l-iffissar tal-ammont tiegħu b'relazzjoni mad-dħul pubbliċitarju kieku l-messaġġi pubbliċitarji ma tneħħewx bil-liġi, pereżempju, billi jiġi ffissat l-ammont fil-livell tad-dħul qabel ma ġiet imħabbra r-riforma, aġġustat eventalwament skont l-iżviluppi fis-suq tal-pubbliċità televiżiva, isir dejjem aktar arbitrarju. Jekk l-ammont tas-sussidju jiġi kkalkulat b'dan il-mod b'relazzjoni ma' dħul preżunt, tnaqqis akbar tal-ispejjeż grossi tas-servizz pubbliku li jirriżulta, pereżempju, minn sinerġiji fil-futur minħabba l-istabbiliment ta' France Télévisions bħala impriża waħda, jista' joħloq riskju ta' kumpens żejjed minn riżorsi pubbliċi.
(100)
Il-metodu tal-kalkolu tas-sussidju annwali b'relazzjoni mal-ispiża tal-missjoni ta' servizz pubbliku, imnaqqas bl-ispejjeż netti kummerċjali li jifdal, huwa barra minn hekk koerenti mal-impenn tar-Repubblika Franċiża, li issa jinsab fl-Artikolu 44 tal-liġi nru 86-1067 emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni u fl-Artikolu 2 tad-digriet dwar ir-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istat Franċiż u l-korpi tas-settur pubbliku awdjoviżiv, kemm-il darba r-riżorsi pubbliċi allokati lil France Télévision ma jaqbżux l-ispiża netta tat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku assenjati lil din tal-aħħar. Kif ifakkru l-awtoritajiet Franċiżi, dak l-impenn u d-dispożizzjonijiet msemmija hawn fuq huma totalment applikabbli għas-sussidju baġitarju nnotifikat u għall-mekkaniżmu ta' finanzjament pubbliku annwali li minnu issa ser jagħmel parti integrali.
(101)
Konsegwentement, il-metodu tal-kalkolu tas-sussidju annwali b'relazzjoni mal-ispiża netta tal-missjoni ta' servizz pubbliku - li b'hekk huwa mnaqqas bl-ispejjeż netti kummerċjali li jifdal - jidher li huwa proporzjonat fis-sens tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ix-xandir.
(102)
f'dan ir-rigward, l-osservazzjonijiet kuntrarji ta' ċerti partijiet terzi interessati mhumiex ta' tali natura li jinvalidaw dik il-konklużjoni:
-
il-kummenti tal-FFTCE li jallegaw li l-kumpens għan-nuqqas ta' qligħ ta' dħul pubbliċitarju, li ma jagħmlux parti mill-missjoni ta' servizz pubbliku, ma jaqax taħt il-finanzjament ta' dik il-missjoni, ma jistgħux jiġu aċċettati, u lanqas dawk ta' M6 dwar in-natura varjabbli u b'hekk impreċiża tal-estimi ta' telf ta' dħul kummerċjali; huwa skont l-ispejjeż netti ta' servizz pubbliku ta' France Télévision li l-ammont annwali tas-sussidju għandu jiġi ffissat ex ante, waqt li l-estimi tal-ammont ipprovduti mir-Repubblika Franċiża għall-2010, 2011 u 2012 huma purament indikattivi.
-
l-osservazzjonijiet ta' M6 li jaffermaw li l-allegat nuqqas ta' strumenti ta' kontabilità analitika fi ħdan France Télévisions kif stabbilit mill-Qorti tal-Awdituri Franċiża jagħti lok strutturalment għal kumpens żejjed inkwantu s-sussidju jkun ibbażat fuq elementi ta' spejjeż mhux oġġettivi, bl-istess mod bħall-osservazzjonijiet ta' TF1 dwar il-kumpens żejjed tal-ispejjeż mhux ikkontrollati jew amministrati b'mod ħażin, mhumiex fondati; fl-ewwel lok, il-Qorti tal-Awdituri stabbilixxiet f'Ottubru 2009 in-nuqqas ta' strumenti ta' ġestjoni ta' kontroll li jintegraw fil-livell tal-grupp France Télévisions l-istrumenti ta' kontabilità analitika tal-kumpaniji sussidjarji u mhux in-nuqqas assolut ta' strumenti ta' kontabilità analitika tal-ġestjoni; għal kull kumpanija tal-grupp France Télévisions, teżisti kontabilità analitika.
-
Fit-tieni lok, l-eżami tal-kumpatibbiltà tal-kumpens mas-suq intern, għall-kuntrarju ta' dak dwar l-eżistenza ta' vantaġġ ekonomiku għal France Télévisions, ma jirrigwardax l-ispejjeż li impriża medja u amministrata tajjeb fis-settur jista' jkollha biex tipprovdi s-servizz ta' interess ġenerali, iżda dawk li effettivament ser ikollha France Télévisions, inkluż b'hekk it-tnaqqis previst fil-futur; kif intwera iktar 'il fuq, l-ammont totali ta' riżorsi pubbliċi li għandu jitħallas lil France Télévisions ser ikun a priori inqas mill-ispejjeż biex jiġi pprovdut is-servizz pubbliku u ser jiġi ffissat b'mod sabiex jiġi evitat kumpens żejjed, ladarba jitnaqqas id-dħul nett kummerċjali.
(103)
Dawn il-kummenti, li mhumiex fondati fir-rigward tal-iffissar ex ante tal-ammont ta' sussidju annwali, barra minn hekk ma jieħdux f'kunsiderazzjoni l-eżistenza ta' mekkaniżmi ta' kontroll ex post. Effettivament, kif ser jintwera iktar 'il quddiem, l-iffissar annwali ex ante fil-liġi tal-finanzi tal-ammont ta' sussidju għas-sena finanzjarja jsegwi mekkaniżmi ta' kontroll ex post u, jekk ikun il-każ, ta' rkupru.
Mekkaniżmi ta' kontroll finanzjarju
(104)
Il-komunikazzjoni dwar ix-xandir tipprevedi li l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu mekkaniżmi xierqa għall-prevenzjoni ta' kwalunkwe kumpens żejjed, billi jipproċedu għal kontrolli regolari tal-użu tal-finanzjament pubbliku. L-effikaċja tal-kontroll kif ippreċiżat fil-komunikazzjoni għandha tirriżulta mit-twettiq tagħha f'intervalli regolari minn entità indipendenti, flimkien ma' mekkaniżmi biex jinkiseb ir-rimbors ta' kwalunkwe kumpens żejjed li seta' jkun ingħata jew il-ħlas korrett, fis-sena finanzjarja ta' wara, ta' riżervi li jista' jkun hemm li ma jaqbżux l-10 % tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku annwali, minn naħa waħda jew, min-naħa l-oħra, sussidji inkroċjati li jista' jkun hemm.
(105)
L-Artikolu 44 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 jippreċiża li “[i]r-riżorsi pubbliċi allokati għall-korpi tas-servizz awdjoviżiv pubbliku bħala kumpens għall-obbligi ta' servizz pubbliku li bihom ikunu ġew inkarigati ma għandhomx jaqbżu l-ammont tal-ispiża għat-twettiq ta' dawk l-obbligi”. Dik id-dispożizzjoni tirriżulta mill-impenji tar-Repubblika Franċiża li tniżżel espressament fil-liġi l-prinċipju li ma jingħatax kumpens żejjed għall-obbligi ta' servizz pubbliku stabbiliti fil-kuntest tal-proċedura li wasslet għad-deċiżjoni ta' kumpatibbiltà tal-Kummissjoni tal-20 ta' April 2005 dwar l-użu tad-dħul mil-liċenzji (13).
(106)
Id-digriet nru 2007-958 tal-15 ta' Mejju 2007 dwar ir-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istat u l-korpi tas-settur pubbliku tal-komunikazzjoni awdjoviżiva jinkludi fl-Artikolu 2 tiegħu l-istess formulazzjoni bħall-Artikolu 53 tal-liġi tat-30 ta' Settembru 1986 billi jieħdu f'kunsiderazzjoni “id-dħul dirett jew indirett derivat mill-missjoni ta' servizz pubbliku” u jippreċiża li l-ispiża tal-missjoni ta' servizz pubbliku hija stabbilita permezz ta' kontijiet separati. Id-digriet jipprovdi, fl-Artikolu 3 tiegħu, l-obbligu għal France Télévisions u s-sussidjarji tagħha li jirrispettaw il-kundizzjonijiet normali tas-suq għall-attivitajiet kummerċjali kollha tagħhom u l-formulazzjoni minn korp estern ta' rapport annwali dwar it-twettiq ta' dak l-obbligu, li għandu jintbagħat lill-ministeru responsabbli, lill-Assemblea Nazzjonali u lis-Senat. Din l-aħħar dispożizzjoni ssemmiet ukoll fl-impenji tar-Repubblika Franċiża li jinsabu fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-20 ta' April 2005, imsemmija fil-premessa 7.
(107)
Il-Qorti Ġenerali tal-Unjoni ddeċidiet li kemm id-dispożizzjonijiet li jistabbilixxu l-prinċipju li ma jingħatax kumpens żejjed kif ukoll il-kontroll u l-verifika tal-kundizzjonijiet applikati minn France Télévision għall-attivitajiet kummerċjali tagħha jirrispondu perfettament għat-tħassib li esprimiet il-Kummissjoni matul il-proċedura li wasslet għad-deċiżjoni tal-20 ta' April 2005 (14). In-natura adattata tal-kontrolli mwettqa ex post fir-rigward tal-ħarsien ta' dawk l-impenji ġiet ikkonfermata wkoll mill-Qorti Ġenerali (15).
(108)
Il-Kummissjoni rċeviet u eżaminat rapport dwar l-eżekuzzjoni tal-Artikoli 2 u 3 tad-digriet fir-rigward tas-snin finanzjarji 2007 u 2008 (ir-rapporti li saru abbażi tal-Artikolu 3 tad-digriet kienu, għall-2007, iċċertifikati mill-awdituri PriceWaterhouseCoopers u KPMG u, għall-2008, mill-Cabinet Rise), kif ukoll l-abbozz tar-rapport previst fl-Artikolu 2 għas-sena 2009. Ir-rapporti disponibbli jikkonkludu li r-riżorsi pubbliċi allokati lill-grupp France Télévisions ma qabżux l-ispiża netta tat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku li bihom ġie inkarigat u li France Télévisions irrispettat il-kundizzjonijiet normali tas-suq fl-attivitajiet kummerċjali kollha tagħha. Dan b'hekk jeskludi l-possibbiltà ta' sussidji inkroċjati bejn attivitajiet kummerċjali u attivitajiet ta' servizz pubbliku. Il-formulazzjoni tar-rapporti inkwistjoni turi barra minn hekk li huwa possibbli li jsiru kontijiet tal-ispejjeż u r-riżorsi tas-servizz pubbliku tad-diversi stazzjonijiet ta' France Télévisions bl-użu tal-istrumenti tal-kontabilità eżistenti, għall-kuntrarju ta' dak li jsostnu b'mod partikolari M6.
(109)
Il-proċeduri ta' kontroll ex post tar-riżorsi pubbliċi previsti fid-digriet nru 2007-958 japplikaw għas-sussidju baġitarju nnotifikat. Wara li ġie stabbilit il-kontroll, ir-riżorsi pubbliċi totali allokati lil France Télévisions kienu insuffiċjenti biex ikopru l-ispiża netta għat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku, b'mod illi l-kwistjoni tal-possibbiltà ta' ħlas żejjed ma tqajmitx. Għall-previżjonijiet tal-ispejjeż u d-dħul fuq medda ta' żmien medju li jinsabu fil-pjan tan-negozju u li huma murija fit-tabella 1 iktar 'il quddem, jidher li huwa previst eċċess żgħir fl-2012 li, jekk jiġi kkonfermat u ma jkunx meħtieġ biex jiġu assorbiti d-defiċits previsti għas-snin 2010 u 2011, għandu normalment jitħallas bi prijorità għall-ispejjeż favur il-kreazzjoni awdjoviżiva.
(110)
Fi kwalunkwe każ, sabiex il-pjan eżistenti jiġi allinjat mal-preċiżjonijiet li ddaħħlu mill-ġdid fl-2009 mill-komunikazzjoni dwar ix-xandir, ir-Repubblika Franċiża timpenja ruħha li temenda l-Artikolu 2 tad-digriet nru 2007-958 tal-15 ta' Mejju 2007, b'mod li:
-
tiżgura li r-rapport annwali dwar il-kontijiet separati jkun, b'mod konformi mar-rapport previst fl-Artikolu 3, ikkontrollat minn korp estern li l-għażla tiegħu hija soġġetta għall-approvazzjoni tal-Ministru responsabbli mill-komunikazzjoni, jintbagħat lil dak il-Ministru kif ukoll lill-Assemblea Nazzjonali u lis-Senat, u jsir għall-ispejjeż ta' France Télévisions;
-
tipperfezzjona l-mekkaniżmu funzjonali tagħha sabiex jiġi żgurat l-irkupru effettiv ta' kumpensi żejda jew sussidji inkroċjati li jirriżultaw minn dawk il-kontijiet separati u li ma jkunux kumpatibbli mal-Artikolu 53 tal-liġi 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni kif ukoll mal-komunikazzjoni dwar ix-xandir.
(111)
f'dawn iċ-ċirkustanzi, jidher li r-Repubblika Franċiża għandha fis-seħħ mekkaniżmi adattati biex tipproċedi għal kontrolli regolari u effikaċi tal-użu tal-finanzjament pubbliku, sabiex tipprevjeni kull kumpens żejjed jew sussidju inkroċjat, kif tipprevedi l-komunikazzjoni dwar ix-xandir.
(112)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, jidher li r-restrizzjonijiet tal-kompetizzjoni potenzjali dovuti għall-preżenza ta' France Télévisions fuq swieq kummerċjali fejn hija ser topera wara l-implimentazzjoni sħiħa tar-riforma ser ikunu limitati. Dik il-preżenza ser tkun probabbilment ferm ristretta u r-riforma ser ikollha l-effett prevedibbli li tittrasferixxi, anki jekk biss parzjalment, id-domanda tal-pubbliċità fuq it-televiżjoni lejn il-kompetituri ta' France Télévisions.
(113)
Effettivament, kif jirriżulta minn ittra ppubblikata minn seba' stazzjonijiet tat-televiżjoni jew radju privati, it-twettiq tar-riforma sat-tmiem tagħha bit-tneħħija tal-messaġġi pubbliċitarji minn France Télévisions ser ikun ta' tali natura li: ’il-mezzi tax-xandir privati ser ikunu jistgħu jirpiljaw il-kapaċitajiet li jeħtieġu’, waqt li ż-żamma tal-messaġġi pubbliċitarji: “tagħti lok għal konsegwenzi negattivi għall-mezzi tax-xandir kollha Franċiżi u timmodifika sostanzjalment il-prospetti ekonomiċi [tal-] atturi …” (16).
(114)
Fi kliem ieħor, l-irtirar parzjali ta' France Télévisions u l-iffukar mill-ġdid fil-livell tal-istruttura tad-dħul tagħha - kummerċjali jew kumpens pubbliku - fuq ix-xandir ta' programmi li huma konformi mal-missjoni tagħha ta' interess ġenerali u mingħajr kontroparti finanzjarja diretta għall-pubbliku, inaqqsu r-restrizzjonijiet tal-kompetizzjoni potenzjali fis-swieq kompetittivi fejn topera France Télévisions. Dak l-irtirar jiftaħ spazju li jista' jittieħed minn operaturi ġodda jew operaturi li preżentament għandhom preżenza dgħajfa fis-suq tal-pubbliċità, billi eventwalment joħloq kompetizzjoni aktar dinamika.
(115)
Minn dan jirriżulta li, fid-dawl tal-informazzjoni pprovduta u l-impenji mogħtija mir-Repubblika Franċiża, il-finanzjament pubbliku ser ikollu l-iskop li jippermetti lil France Télévisions li tkopri l-ispejjeż netti mġarrba biex taqdi l-obbligi li għandha, u dak il-finanzjament għandu jkun limitat għall-dawk l-ispejjeż u jibqa' soġġett għal kontrolli ex post li jissodisfaw il-kriterji tal-komunikazzjoni dwar ix-xandir applikabbli. Barra minn hekk, peress li France Télévisions ser tnaqqas il-preżenza tagħha fis-swieq kompetittivi, l-għajnuna prevista ma tagħtix lok għal riskju li jiġi affettwat l-iżvilupp tal-kummerċ b'mod kuntrarju għall-interess tal-Unjoni, biex b'hekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(116)
Barra minn hekk, ir-Repubblika Franċiża timpenja ruħha li tipprovdi lill-Kummissjoni b'rapport annwali sal-2013, id-data meta r-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku ser tkun twettqet, li għandu jippermetti li jiġu segwiti l-aspetti tal-implimentazzjoni tar-riforma l-aktar relevanti fir-rgward tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, jiġifieri, il-kumpensi annwali u l-mekkaniżmi ta' kontroll ex post, il-kundizzjonijiet applikati minn France Télévisions għall-attivitajiet kummerċjali tagħha u l-iżviluppi fil-pożizzjoni tagħha f'dak is-suq kif ukoll it-twettiq annwali tal-kuntratt ta' objettivi u mezzi.
(117)
Fid-dawl tal-iskala tar-riforma, tal-innovazzjonijiet fir-rigward tal-finanzjament tal-missjoni ta' servizz ta' France Télévisions li hija tintroduċi, tal-konsegwenzi tagħha fuq l-evoluzzjoni tal-ispejjeż u d-dħul ta' France Télévisions u tal-ambjent ekonomiku inċert tas-swieq li jaffettwaw id-dħul kummerċjali ta' France Télévisions u tal-kompetituri tagħha, dak l-impenn huwa ta' tali natura li jippermetti lill-Kummissjoni li tivverifika u li ssegwi kemm jista' jkun mill-qrib l-implimentazzjoni tar-riforma, kif ukoll tal-impenji mogħtija mir-Repubblika Franċiża fil-kuntest ta' din il-proċedura.
It-taxxi l-ġodda previsti mir-riforma tas-servizz awdjoviżiv pubbliku
(118)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar l-eżistenza ta' rabta ta' konnessjoni bejn id-dħul provenjenti mit-taxxi l-ġodda fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi u s-sussidju annwali li għandu jitħallas sa mill-2010 lil France Télévisions. Tali konnessjoni, jekk tista' tiġi stabbilita, ikollha l-konsegwenza li dawk it-taxxi jkollhom jitqiesu bħala li jifformaw parti integrali mill-għajnuna u jkunu soġġetti għall-eżami tal-kumpatibbiltà mas-suq intern ta' din tal-aħħar. Għalkemm l-eżistenza ta' tali konnessjoni setgħet tiġi eskluża għas-sena 2009, b'mod partikolari fid-dawl tad-data tad-dħul fis-seħħ u l-implimentazzjoni tal-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 dwar is-servizz awdjoviżiv pubbliku, baqa' dubju dwar il-futur, fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet li saru mill-ogħla awtoritajiet Franċiżi.
(119)
Jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, ikkonfermata mis-sentenza tat-22 ta' Diċembru 2008 fil-kawża preliminari Régie Networks (C-333/07) (punt 99), li “Sabiex taxxa tkun tista” tiġi kkunsidrata bħala parti integrali minn miżura ta' għajnuna, għandu jkun hemm rabta vinkolanti ta' allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna kkonċernata skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti, fis-sens li d-dħul mit-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u jaffettwa direttament l-ammont ta' din u, konsegwentement, l-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà ta' din l-għajnuna mas-suq komuni' (17). Iż-żewġ kundizzjonijiet ta' applikabbiltà stabbiliti mill-Qorti, jiġifieri, ir-regolamentazzjoni nazzjonali pertinenti u l-influwenza diretta fuq l-ammont tal-għajnuna huma eżaminati iktar 'il quddiem.
(120)
Fil-liġi Franċiża, skont l-Artikolu 36 tal-liġi organika tal-1 ta' Awwissu 2001 dwar il-liġijiet tal-finanzi, il-ħlas lil persuna ġuridika oħra ta' riżorsa stabbilita għall-gwadann tal-Istat Franċiż jista' jirriżulta biss minn dispożizzjoni tal-liġi tal-finanzi. Il-liġi tal-finanzi b'hekk trid tipprovdi espressament li d-dħul mit-taxxi fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi li ddaħħlu bil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 għandu jiġi allokat totalment jew parzjalment għall-finanzjament ta' France Télévisions. Tali dispożizzjoni għadha ma ġietx adottata sal-lum. Għall-ġejjieni, ir-Repubblika Franċiża timpenja ruħha li tipproċedi, b'mod konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE, għal notifika ġdida lill-Kummissjoni ta' kull abbozz ta' emenda tal-istruttura tal-iskema. f'dawn iċ-ċirkustanzi, ma tistax tiġi stabbilita rabta ta' konnessjoni vinkolanti bejn l-għajnuna nnotifikata u t-taxxi l-ġodda permezz tal-liġi nazzjonali, fis-sens tal-ġurisprudenza tal-Qorti.
(121)
Barra minn hekk, jidher li l-kriterju determinanti sabiex jiġi stabbilit l-ammont annwali tas-sussidju baġitarju, akkumulat għall-ammont previst ta' allokazzjoni tar-riżorsi tal-kontribuzzjoni għall-awdjoviżiv pubbliku, huwa dak tal-ammont tal-ispejjeż netti tal-obbligi ta' servizz pubbliku assenjati lil France Télévisions u mhux dak tad-dħul derivat mit-taxxi l-ġodda. L-ispejjeż previsti tas-servizz pubbliku huma u ser ikunu soġġetti għal estimi ex ante fil-kuntratt ta' objettivi u mezzi b'applikazzjoni tal-Artikolu 53 tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni. Is-sussidju annwali previst fl-abbozz tal-liġi dwar il-finanzi għandu jiġi kkalibrat skont l-ispejjeż netti previsti u l-bilanċ bejn il-previżjonijiet u r-riżultati għandu jiġi kkonstatat u, jekk ikun meħtieġ, ikkoreġut ex post fil-kuntest tar-rapport previst għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 2 tad-digriet nru 2007-958 tal-15 ta' Mejju 2007 dwar ir-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istat u l-korpi tas-settur pubbliku tal-komunikazzjoni awdjoviżiva. Peress li l-ispejjeż jintefqu indipendentement mir-riżorsi miġbura mit-taxxi, id-dħul mit-taxxi ma jistax jinfluwenza direttament l-ammont tal-għajnuna. Barra minn hekk jidher li r-rati tat-taxxi inizjalment previsti mill-gvern Franċiż ġew imnaqqsa fil-liġi finali vvutata mill-Parlament, mingħajr ma dan sarraf fi tnaqqis konkomitanti u proporzjonat tas-sussidju li għandu jitħallas għal France Télévisions.
(122)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, it-taxxi fuq il-pubbliċità u l-komunikazzjonijiet elettroniċi li ddaħħlu bil-liġi nru 2009-258 tal-5 ta' Marzu 2009 ma jagħmlux parti integrali mill-għajnuna u, konsegwentement, m'għandhomx jiġu integrati fl-eżami tal-kumpatibbiltà ta' din tal-aħħar mas-suq intern, għall-kuntrarju ta' dak li jippretendu ċerti partijiet terzi interessati, jiġifieri, l-ACT, l-FFTCE, l-Assoċjazzjoni ta' Stazzjonijiet Privati, M6 u TF1.
(123)
Din il-konklużjoni hija mingħajr preġudizzju għall-kumpatibbiltà tal-imsemmija taxxi u tad-dispożizzjonijiet speċifiċi tagħhom bħala miżuri distinti mad-dritt tal-Unjoni, b'mod partikolari, fir-rigward tat-taxxa dwar il-komunikazzjonijiet elettroniċi, fir-rigward tal-kwistjonijiet eżaminati fil-kuntest tal-proċedura ta' ksur Nru 2009/5061, fir-rigward tad-Direttiva 2002/20/KE, jew tad-Direttiva 2002/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar kwadru regolatorju komuni għan-networks ta' komunikazzjonijiet u servizzi elettroniċi (18).
(124)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tieħu nota tad-dikjarazzjoni ta' Franza li teskludi l-imsemmija taxxi mill-kamp tan-notifika tagħha, li hija s-suġġett ta' din id-deċijoni.
VII. KONKLUŻJONIJIET
(125)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sussidju baġitarju annwali favur France Télévisions implimentat kif indikat iktar 'il fuq jista' jiġi ddikjarat kumpatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE, skont il-prinċipji u r-regoli ta' applikazzjoni previsti għas-servizzi pubbliċi ta' xandir.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Franċiża għandha l-intenzjoni li timplimenta favur France Télévisions taħt il-forma ta' sussidju baġitarju annwali skont l-Artikolu 53, subparagrafu VI tal-liġi nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 emendata dwar il-libertà tal-komunikazzjoni, hija kumpatibbli mas-suq intern b'mod konformi mal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni ta' dik l-għajnuna b'hekk hija awtorizzata.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Lulju 2010.