PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 287/2011
tal-21 ta' Marzu 2011
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' karbur tat-tangstin, karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma' trab metalliku u karbur tat-tangstin imdewweb li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2), (5) u 6 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta sottomessa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KEE) Nru 2737/90 (2), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta' 33 % fuq importazzjonijiet ta' karbur tat-tangstin u karbur tat-tangstin imdewweb li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”). Bid-Deċiżjoni 90/480/KEE (3) il-Kummissjoni aċċettat impenji mogħtija minn żewġ esportaturi ewlenin li jikkonċernaw il-prodott suġġett għall-miżuri.
(2)
Wara l-irtirar tal-impenji miż-żewġ esportaturi Ċiniżi kkonċernati, il-Kummissjoni imponiet permezz tar-Regolament (KE) Nru 2286/94 (4) dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat.
(3)
Bir-Regolament (KE) Nru 610/95 (5), il-Kunsill emenda r-Regolament (KEE) Nru 2737/90 u impona dazju definittiv ta' 33 % fuq importazzjonijiet ta' karbur tat-tangstin u karbur tat-tangstin imdewweb. Wara reviżjoni li kienet inbdiet skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“l-investigazzjoni tar-reviżjoni preċedenti”), dawn il-miżuri ġew estiżi għal perjodu ta' ħames snin oħra mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 771/98 (6).
(4)
Bir-Regolament (KE) Nru 2268/2004 (7), wara reviżjoni ta' skadenza, il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta' 33 % fuq importazzjonijiet ta' karbur tat-tangstin u karbur tat-tangstin imdewweb li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”).
(5)
Bir-Regolament (KE) Nru 1275/2005 (8), il-Kunsill emenda d-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott biex ikopri wkoll il-karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma' trab metalliku.
2. Talba għal reviżjoni
(6)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (9) tal-miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ, fit-30 ta' Settembru 2009 l-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' reviżjoni ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Metalli (Eurometaux) (“l-applikanti”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 85 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' karbur tat-tangstin, karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma' trab metalliku u karbur tat-tangstin imdewweb.
(7)
It-talba kienet ibbażata fuq il-bażi li l-iskadenza tal-miżuri probabbilment tirriżulta f’kontinwazzjoni jew f’rikorrenza ta' dumping u f’rikorrenza ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu
(8)
Wara li ddeterminat, wara kosultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta' reviżjoni tal-iskadenza, il-Kummissjoni ħabbret nhar it-30 ta' Diċembru 2009, permezz ta' avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (10) (“l-avviż ta' bidu”), il-bidu ta' reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perijodu ta' investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tat-tkomplija jew tar-rikorrenza tad-dumping kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2009 (“il-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-verifika tal-probabbiltà ta' rikorrenza tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2006 sa tmiem il-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
4.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż ta' Bidu.
(11)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(12)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw ruħhom fil-limiti taż-żmien stabbiliti fl-avviż ta' bidu. It-tweġibiet waslu mingħand seba’ produtturi tal-Unjoni, produttur esportatur fir-RPĊ, produttur esportatur fil-pajjiż analogu u tliet utenti.
(13)
L-ebda wieħed mill-importaturi ma wieġeb matul l-eżerċizzju tat-teħid ta' kampjuni u lanqas ma ta lill-Kummissjoni ebda informazzjoni jew ippreżentaw ruħhom matul l-investigazzjoni. Peress li ġie produttur esportatur wieħed biss mir-RPĊ bl-informazzjoni mitluba, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabilità ta' tkomplija jew rikorrenza ta' dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta' verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produtturi tal-Unjoni
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, l-Awstrija
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, il-Ġermanja
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franza
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, ir-Repubblika Ċeka
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, l-Awstrija
(b)
Il-Pajjiż Analogu
-
Global Tungsten & Powders Corp., l-Istati Uniti
(c)
Utent
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franza
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(15)
Il-prodott ikkonċernat mir-reviżjoni preżenti huwa l-karbur tat-tangstin, il-karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma' trab metalliku u l-karbur tat-tangstin imdewweb li joriġinaw mir-RPĊ u li bħalissa hija kklassifikata bil-kodiċijiet NM 2849 90 30 u ex 3824 30 00.
(16)
Il-karbur tat-tangstin, il-karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma’i trab metalliku u l-karbur tat-tangstin imdewweb huma komposti tal-karbonju u t-tangstin prodotti bi trattament bis-sħana (karburizzazzjoni fl-ewwel każ, fużjoni fit-tielet). Dawn il-prodotti huma prodotti intermedji, użati bħala materjali ta' tqegħid fil-manifattura ta' komponenti ta' metall iebes bħalma huma l-għodda tal-qtugħ tal-karbur issimentat u ta' komponenti li jifilħu ħafna, f’kisi li jiflaħ għall-grif, u f’golji għat-tħaffir taż-żejt u f’għodod tal-minjieri kif ukoll f’forom u ponot għall-iddisinjar u l-għoti ta' forom għall-metalli.
(17)
L-investigazzjoni preżenti kkonfermat li l-prodott ikkonċernat immanifatturat u mibjugħ mill-produttur esportatur fl-Unjoni huma identiċi f’termini ta' karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-użi għall-prodott iffabbrikat mill-produtturi tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni jew għal dak prodott u mibjugħ fil-pajjiż analogu u, għalhekk, jitqiesu bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ TKOMPLIJA TA’ RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Rimarki preliminari
(18)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qiegħed preżentament iseħħ u, jekk iva, jekk l-iskadenza tal-miżuri kinitx se twassal għal tkomplija jew rikorrenza tad-dumping. Tajjeb li jitfakkar li fil-kuntest tal-investigazzonijiet skont dan l-Artikolu, it-trattament tal-ekonomija tas-suq (“MET”) ma jiġix ikkunsidrat mill-ġdid.
(19)
Kif spjegat hawn fuq, ma kienx hemm bżonn li jiġi applikat it-teħid ta' kampjuni fir-rigward tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(20)
Fl-istadju tat-teħid ta' kampjuni, l-uniku produttur esportatur Ċiniż li kkoopera deher li kien jirrappreżenta inqas minn 5 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni. L-awtoritajiet Ċiniżi u l-partijiet interessati l-oħra kienu avżati bil-possibilità li l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku jista’ jkun applikat minħabba livell baxx ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda tweġiba għal din il-komunikazzjoni.
(21)
Madankollu, iktar tard fl-investigazzjoni, fit-tweġiba għall-kwestjonarju, il-produttur esportatur li kkoopera kkoreġa l-iżball fir-rappurtar tal-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu lill-Unjoni u rreveda ‘l fuq il-volum tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-Unjoni. B’mod parallel, il-volumi tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mir-RPĊ kienu analizzati ulterjorment abbażi taċ-ċifri tal-Eurostat. Minħabba f’hekk, u wara l-verifika tat-tweġiba għall-kwestjonarju, kien stabbilit li l-volum ta' esportazzjoni tal-produttur esportatur li kkoopera kien għoli ħafna (11). Fuq il-bażi ta' dawn is-sejbiet, kien konkluż li l-kooperazzjoni kienet għolja.
2. Id-dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Il-pajjiż analogu
(22)
Peress li l-ebda produttur esportatur mir-RPĊ ma ngħata l-MET fl-investigazzjonijiet preċedenti, il-valur normali għaċ-Ċina kien stabbilit skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(23)
Fl-avviż ta' bidu, kien maħsub li jintużaw l-Istati Uniti bħala pajjiż analogu xieraq għall-fini li jkun stabbilit il-valur normali għar-RPĊ. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkummentaw dwar l-adegwatezza ta' din l-għażla. F’dak ir-rigward, ma waslu l-ebda kummenti jew oġġezzjonijiet. L-Istati Uniti ntużat ukoll bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali u l-ebda ċirkostanzi ġodda jew mibdula li jistgħu jiġġustifikaw bidla ma dehru li jeżistu u lanqas ġew ikkomunikati tali ċirkostanzi lill-Kummissjoni. Tqies li l-Istati Uniti kienu rappreżentattivi bħala suq ta' referenza, speċjalment fid-dawl tal-libertà u l-kompetittività tas-suq domestiku Amerikan. Barra minn hekk, produttur mill-Istati Uniti qabel li jikkoopera fir-reviżjoni preżenti.
(24)
Għalhekk, l-Istati Uniti ntużat bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq analogu għall-iskop ta' din ir-reviżjoni.
2.2. Il-valur normali
(25)
Skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit skont l-informazzjoni vverifikata li waslet mill-produttur Amerikan li kkoopera fil-pajjiż analogu, jiġifieri skont il-prezzijiet imħallsa jew li jitħallsu fis-suq domestiku fl-Istati Uniti, għal tipi ta' prodotti li nstabu li jinbiegħu fl-andament normali tal-kummerċ.
(26)
B’konsegwenza ta' dan, il-valur normali ġie stabbilit bħala prezz tal-bejgħ domestiku medju differenzjat lil klijenti mhux relatati mill-produtturi li kkooperaw fl-Istati Uniti.
(27)
L-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti tal-produttur Amerikan li kkoopera kienx rappreżentattiv skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk ammontax għal 5 % jew iktar tal-volum tal-bejgħ totali tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni. Il-bejgħ domestiku tal-produttur Amerikan li kkoopera tqies li kienu rappreżentattivi biżżejjed tul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni.
(28)
Sussegwentement il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi, għall-prodott simili mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti, ġie stabbilit proporzjon tal-bejgħ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti matul il-PIR.
(29)
Billi l-volum ta' bejgħ bi profitt tal-prodott simili rrappreżenta inqas minn 80 % tal-volum ta' bejgħ totali tal-prodott simili, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ bi profitt.
2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(30)
Kif spjegat hawn fuq, fid-dawl tal-fatt li l-produttur esportatur li kkoopera rrappreżenta iktar minn 90 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi lill-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie eżaminat fuq il-bażi tad-data pprovduta mill-produttur esportatur, jiġifieri l-prezz aġġustat sew effettivament imħallas jew li jista’ jitħallas għall-prodott ikkonċernat meta jinbiegħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
2.4. Tqabbil
(31)
Il-valur normali medju differenzjat tqabbel mal-prezz medju tal-esportazzjoni differenzjat għal kull tip ta' prodott ikkonċernat, fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ u l-istess livell ta' tassazzjoni. Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, u għall-fini li jiġi żgurat tqabbil ġust, tqiesu d-differenzi f’fatturi li ġew allegati u murija li jolqtu l-prezz u t-tqabbil tal-prezzijiet. Saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija oċeanika u domestika, il-ħlasijiet lill-banek u l-ispejjeż tal-imballaġġ. Barra minn hekk, aġġustament ta' 5 % fuq il-prezz tal-esportazzjoni għat-taxxa tal-esportazzjoni u l-aġġustament għat-Taxxa fuq il-Valur Miżjud (VAT) fuq il-valur normali.
2.5. Il-marġini tad-dumping
(32)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping ġie stabbilit għal kull tip ta' prodott fuq il-bażi ta' tqabbil tal-valur normali medju differenzjat mal-prezz medju differenzjati tal-esportazzjoni fl-istess livell ta' kummerċ. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta' dumping matul il-PIR li jammonta għal iktar minn 80 %, għalhekk f’livell sinifikattivament ogħla minn dak stabbilit fl-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni (31 %). Il-marġini preċiż tad-dumping ma jistax jinkixef minħabba raġunijiet ta' kunfidenzjalità. Il-kalkoli kienu bbażati fuq data pprovduta minn produttur esportatur fir-RPĊ u produttur fil-pajjiż analogu. L-iżvelar tal-marġini ta' dumping jippermetti kemm lill-produttur esportatur li kkoopera fir-RPĊ u lill-produttur fil-pajjiż analogu biex jaslu għall-valur normali u l-prezz ta' esportazzjoni ta' wieħed lill-ieħor, li jammonta għal ksur ċar tad-dritt ta' kunfidenzjalità taż-żewġ partijiet.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jitħassru l-miżuri
3.1. Rimarka preliminari
(33)
Id-data inkluża f’din it-taqsima nkisbet permezz tal-analiżi tad-data pprovduta mill-produttur esportatur li kkoopera, mill-Eurostat u mit-talba ta' reviżjoni.
3.2. Il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi Ċiniżi
(34)
Id-data dwar il-kapaċità żejda pprovduta mill-produttur esportatur Ċiniż kienu ppreżentati b’żieda jew tnaqqis ta' 20 % biex tiġi rrispettata l-kunfidenzjalità. Il-kapaċità ta' produzzjoni fir-RPĊ tammonta għal madwar 21 000 tunnellata fl-2006 u fl-2007 u żdiedet sostanzjalment għal madwar 35 000 tunnellata fl-2008 u l-PIR, żieda ta' iktar minn 80 % tul il-perjodu kkunsidrat. Dawn iċ-ċifri jistgħu jitqiesu bħala konservattivi, peress li t-talba ta' reviżjoni rrappurtat kapaċità ta' produzzjoni fil-viċinanzi ta' 50 000 tunnellata.
(35)
Barra minn hekk il-produttur esportatur li kkoopera rrapporta żieda sostanzjali fil-kapaċità matul il-perjodu meqjus.
(36)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni, il-produzzjoni Ċiniża total qabżet konsiderevolment il-produzzjoni Ċiniża reali (b’tal-anqas iktar minn 20 000 tunnellata fl-2008 u fil-PIR).
(37)
Fil-PIR ir-RPĊ kellha kapaċità żejda li tammonta għal sitt darbiet il-konsum tal-Unjoni (25 000 tunnellata mqabbla ma' 3 800 tunnellata fil-konsum tal-Unjoni).
(38)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa ċar li parti kbira tal-kapaċità żejda disponibbli fir-RPĊ jista’ jintuża biex jiżdiedu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fin-nuqqas ta' miżuri anti-dumping.
(39)
Barra minn hekk, l-informazzjoni mibgħuta matul l-investigazzjoni indikat distorsjonijiet importanti fis-suq tal-materja prima użat għall-manifattura tal-prodott ikkonċernat. L-ewwel nett, il-materja prima hija suġġetta għall-kwoti mogħtija mill-awtoritajiet Ċiniżi. It-tieni nett, l-awtoritajiet Ċiniżi jillimitaw l-aċċess għall-materja prima permezz tal-impożizzjoni tat-taxxi ta' esportazzjoni u politiki ta' tnaqqis fil-VAT, li kif indikat fil-premessa 31 applikat ukoll għall-prodott ikkonċernat. Dawn il-fatturi jikkostitwixxu elementi addizzjonali li juru l-probabilità li d-dumping ikompli fil-każ preżenti.
3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u l-prezzijiet ta' esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(40)
It-tagħrif dwar il-prezzijiet mill-esportatur li kkoopera, li ma jistax jinkixef minħabba raġunijiet ta' kunfidenzjalità, juri li l-Unjoni tikkostitwixxi realment suq interessanti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi. Tul il-perjodu meqjus il-prezzijiet miksuba fi swieq ta' pajjiżi terzi oħra kienu inqas (ħlief fl-2007) minn dawk li jiġu ċċarġjati lill-Unjoni (bejn wieħed u ieħor bejn 10 u 20 % inqas fi snin differenti tul il-perjodu kkunsidrat).
(41)
Għal dawn ir-raġunijiet, wieħed jista’ jikkonkludi li f’termini ta' prezzijiet li jistgħu jinkisbu, is-suq tal-UE huwa definittivament alternattiva attraenti għall-esportaturi Ċiniżi.
(42)
Abbażi ta' dan, il-produtturi esportaturi Ċiniżi għandhom inċentiv li jidderieġu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jiġu revokati. Il-prezzijiet prevalentement ogħla fis-suq tal-Unjoni għandhom jippermettu lill-produtturi esportaturi Ċiniżi biex jiksbu marġini ta' profitt aħjar.
3.4. Evażjoni tal-miżuri
(43)
Fl-2005 l-miżuri ġew estiżi għal kodiċi NM addizzjonali peress li nstab li l-esportaturi Ċiniżi kienu qed jevadu l-miżuri billi jżidu kwantitajiet żgħar ta' trab metalliku ieħor (l-iktar il-kobalt) mat-trab tal-karbur tat-tangstin (12). Din il-prattika kkonfermata ta' evażjoni hija terġa’ element ieħor li jwasslu għall-konklużjoni ta' probabilità li d-dumping ikompli. Hija tikkostitwixxi evidenza ċara li s-suq Ewropew ikompli jkun attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li x’aktarx li jidderieġu volumi ogħla ta' karbur tat-tangstin fl-UE fin-nuqqas tal-miżuri anti-dumping.
3.5. Konklużjoni dwar il-probabilità ta' tkomplija tad-dumping
(44)
L-analiżi ta' hawn fuq turi li l-importazzjonijiet Ċiniżi jkomplu jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet iddampjati b’marġini ta' dumping għoli ħafna. Minħabba l-iktar l-analiżi tal-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-UE u f’tal-pajjiżi terzi kif ukoll il-kapaċitajiet disponibbli fir-RPĊ, jista’ jiġi konkluż li hemm il-probabilità tat-tkomplija ta' dumping jekk il-miżuri jitneħħew.
D. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(45)
Fi ħdan l-Unjoni, il-prodott simili huwa mmanifatturat minn seba’ kumpaniji jew gruppi ta' kumpaniji.
(46)
Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
2. Rimarka preliminari
(47)
Id-data relatata mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni li joriġina fir-RPĊ għandha tiġi indiċizzata sabiex tiġi ppreservata l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
(48)
Rigward il-volumi tal-importazzjoni skont il-kodiċi TARIC 3824300010, minħabba l-inklużjoni ta' prodotti oħra minbarra l-prodott ikkonċernat fid-data tal-importazzjoni disponibbli fil-livell tal-kodiċi NM mill-Eurostat (kodiċi NM 3824 30 00), l-analiżi li ġejja saret abbażi tad-data tal-importazzjoni fil-livell tal-kodiċi TARIC, issupplimentata bl-informazzjoni mid-data miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. Id-data tat-TARIC titqies bħala kunfidenzjali peress li tipprovdi livell ta' dettall li jippermetti l-identifikazzjoni tal-partijiet. Għal din ir-raġuni xi tagħrif ġie ppreżentat f’firxiet.
(49)
Id-data tal-industrija tal-Unjoni inkisbet minn tweġibiet għall-kwestjonarji tas-seba’ produtturi tal-Unjoni.
3. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(50)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u data tal-importazzjoni mill-Eurostat.
(51)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi 62 %, bit-tnaqqis ewlieni jseħħ bejn l-2008 u l-PIR. Fil-PIR, il-produzzjoni naqset bi 63 % meta mqabbla mal-2008.
Tabella 1
Konsum
2006
2007
2008
PIR
Volum (tunnellati)
+
L-importazzjoni totali
1 766
1 885
2 303
755
+
Il-produzzjoni tal-UE mibjugħa fis-suq tal-UE
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Il-konsum
10 047
10 218
10 284
3 779
Żieda ta' sena fuq sena
2 %
1 %
-63 %
4. Volum, sehem mis-suq u prezzijiet ta' importazzjonijet iddampjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(52)
Il-volumi, l-ishma mis-suq u l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ żviluppaw kif muri hawn taħt. Il-kwalità u x-xejriet tal-prezzijiet li ġejjin huma bbażati fuq data tal-Eurostat.
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ
2006
2007
2008
PIR
Volum ta' importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (tunnellati)
Iktar minn 700
Iktar minn 700
Iktar minn 400
Iktar minn 60
Indiċi (2006 = 100)
100
104
60
11
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/tunnellata)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indiċi (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Il-volum tal-importazzjonijiet iddampjati tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ naqsu bi 89 % matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq livell ta' madwar 80 tunnellata matul il-PIR. Is-sehem mis-suq tagħhom ukoll naqas minn 7,1 % fl-2006 għal 2,1 % fil-PIR.
(54)
Spjegazzjoni possibbli għal dan it-tnaqqis huwa żieda sostanzjali għall-konsum domestiku tar-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, permezz ta' sistema ta' kwoti tal-esportazzjoni u tariffi tal-esportazzjoni, l-awtoritajiet Ċiniżi jidhru li jridu politika fejn jikkonservaw ir-riżorsi ta' tangstin tar-RPĊ.
(55)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b’14 % tul il-perjodu kkunsidrat. L-evoluzzjoni tirrifletti x-xejra ġenerali osservata wkoll fir-rigward tal-prezzjiet tal-industrija tal-Unjoni.
(56)
It-tqabbil wera wkoll li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’iktar minn 10 %, wara t-tnaqqis tad-dazju anti-dumping fis-seħħ. Dawn ir-riżultati huma l-istess bħal tal-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni (13).
5. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(57)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat qed jintwerew fit-tabella hawn taħt. Il-kwantità u x-xejriet tal-prezzijiet huma bbażati fuq data tal-Eurostat.
Tabella 3
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
2006
2007
2008
PIR
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (tunnellati)
1 050
1 138
1 873
675
Indiċi (2006 = 100)
100
108
178
64
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prezz medju (EUR/Tunnellata)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indiċi (2006 = 100)
100
97
79
91
Sehem mis-suq tal-UE
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prezz medju (EUR/Tunnellata)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Sehem mis-suq tal-Korea t’Isfel
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prezz medju (EUR/Tunnellata)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
L-importazzjoni minn pajjiżi terzi naqsu b’36 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan segwa xejra tas-suq ġenerali li ġie mit-tnaqqis fil-konsum (waqgħa ta' 62 %), imma mhux bl-istess pass. B’hekk is-sehem mis-suq ta' dawn l-importazzjonijiet żdied minn 10,5 % għal 17,9 %. Madankollu, l-impatt ta' dawn l-importazzjonijiet fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies bħala negattiv kif juru l-premessi minn 85 sa 88 hawn taħt.
(59)
Ta’ min jinnota li s-sehem mis-suq tar-Repubblika tal-Korea (“il-Korea”) irdoppja matul il-perjodu kkunsidrat, u laħħaq l-4,4 %. Il-prezzijiet tal-importazzjoni medja Koreani naqsu matul il-perjodu kkunsidrat, madankollu jibqgħu konsistentement ogħla mill-prezz tal-bejgħ medju tal-bejgħ tal-esportazzjoni Ċiniż.
6. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(60)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li għandhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
6.1. Produzzjoni
(61)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel żdiedet bi 5,8 % fl-2007 u 11,6 % fl-2008, meta mqabbla mal-2006 u mbagħad naqset drastikament matul il-PIR, b’56 % meta mqabbla mal-2008.
Tabella 4
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2006
2007
2008
PIR
Volum (Tunnellati)
Produzzjoni
10 094
10 679
11 268
4 861
Indiċi (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(62)
Il-kapaċità ta' produzzjoni żdiedet b’10.8 % bejn l-2006 u l-PIR. Hekk kif il-produzzjoni naqset, b’mod partikolati matul il-PIR, l-użu tal-kapaċità li rriżulta wera tnaqqis kumplessiv ta' 57 % bejn l-2006 u l-PIR, li laħħaq 39 % użu tal-kapaċità matul il-PIR.
Tabella 5
Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2006
2007
2008
PIR
Volum (Tunnellati)
Il-kapaċità ta' produzzjoni
11 110
11 610
12 230
12 310
Indiċi (2006 = 100)
100
105
110
111
L-użu tal-kapaċità
91 %
92 %
92 %
39 %
Indiċi (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Ħażniet
(63)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni żdied b’20 % fl-2008 meta mqabbel mal-2006 u mbagħad naqas b’26 % matul il-PIR.
Tabella 6
Ħażniet
2006
2007
2008
PIR
Volum (Tunnellati)
Ħażna tal-għeluq
1 714
1 808
2 054
1 514
Indiċi (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volum tal-bejgħ
(64)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal konsumaturi mhux relatati żdiedet kemm kemm bejn l-2006 u l-2008 u mbagħad naqset b’61 % bejn l-2008 u l-PIR. Il-volumi tal-bejgħ żdiedu fl-2007 u fl-2008 imma naqsu drastikament, matul il-PIR. Dan l-iżvilupp huwa konformi max-xejra ġenerali ta' tnaqqis fil-konsum fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 7
Bejgħ lil klijenti mhux relatati
2006
2007
2008
PIR
Volum (Tunnellati)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indiċi (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Sehem mis-suq
(65)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ pjuttost stabbli bejn l-2006 u l-2008 biex imbabgħad żdied b’4 punti perċentwali bejn l-2008 u l-PIR. Kumplessivament, kien hemm żieda b’5 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Sehem mis-suq tal-UE
2006
2007
2008
PIR
Sehem mis-suq tal-UE
56 %
55 %
57 %
61 %
Indiċi (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Tkabbir
(66)
Billi t-tnaqqis fil-bejgħ kien kemm kemm inqas mit-tnaqqis fil-konsum, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tirbaħ ftit sehem mis-suq.
6.7. L-impjiegi
(67)
Il-livell tal-impjieg tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % bejn l-2006 u l-PIR. L-impjiegi naqsu wkoll fil-perjodu 2006-2008, meta l-produzzjoni żdiedet kemm kemm, li wriet l-isforzi li saru mill-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb il-produttività tagħha. Matul il-PIR madankollu, it-tnaqqis drastiku fil-produzzjoni wassal għal deterjorament qawwi fl-impjiegi.
Tabella 9
L-impjiegi
2006
2007
2008
PIR
Medja (perjodu kkunsidrat)
Impjiegi totali
674
667
653
557
Indiċi (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Produttività
(68)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni ta' kull persuna impjegata kull sena, żdiedet fl-2007 u l-fl-2008 b’7 % u 15 % rispettivament, meta mqabbla mal-2006, u mbagħad żdiedet b’49 % bejn l-2008 u l-PIR.
Tabella 10
Produttività
2006
2007
2008
PIR
Produttività (tunnellati fis-sena/impjegat)
15
16
17
9
Indiċi (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Prezzijiet tal-bejgħ
(69)
Prezzijiet medji tal-bejgħ mill-fabbirka mill-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni segwew tendenza ta' tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat. Kollox ma' kollox, l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas il-prezzijiet tagħha bi 15,4 % bejn l-2006 u l-PIR.
(70)
Kif spjegat fil-premessi 55 u 56, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ segwew xejra simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni, iżda kienu konsistentement iżjed baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Matul il-PIR, il-prezzijiet mir-RPĊ kienu iktar minn 10 % iktar baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 11
Il-prezz ta' unità tas-suq tal-UE
2006
2007
2008
PIR
Prezz ta' unità fis-suq tal-Unjoni (EUR/tunnellata)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indiċi (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Pagi
(71)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-paga medja għal kull impjegat żdiedet bi 4,8 %.
Tabella 12
L-ispejjeż tax-xogħol
2006
2007
2008
PIR
L-ispiża annwali tax-xogħol għal kull impjegat
53 614
54 613
56 564
56 221
Indiċi (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investimenti u abilità li jinġabar il-kapital
(72)
'Bejn l-2006 u l-2008, il-fluss annwali tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat li saru mill-industrija tal-Unjoni żdied bi 18 %. L-investimenti bejn l-2007 u l-2008 żdiedu b’103 %. Madankollu, matul il-PIR l-investimenti naqsu b’65 % meta mqabbla mal-2008.
(73)
L-investimenti saru l-iktar fil-kostruzzjoni ta' faċilitajiet ġodda biex jipproduċu materjal tangstin minn materjali użati u ruttam. L-investimenti kellhom jitnaqqsu minħabba: i) it-tnaqqis fil-livell ġenerali tal-produzzjoni fis-suq tal-Unjoni, ii) id-distorsjonijiet fil-materja prima (ara l-premessa 39, iii) il-kriżi ekonomika.
(74)
Matul il-PIR, ma saru l-ebda investimenti sinifikanti. Dan jista’ jiġi spjegat fil-parti l-kbira mill-kriżi ekonomika li bdiet fl-2008 u laħqet l-iktar punt baxx tagħha matul il-PIR meta l-aċċess għal kapital ġdid kien terġa’ iktar diffiċli.
Tabella 13
Investimenti
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (‘000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indiċi (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Profitabilità u redditu mill-investimenti
(75)
Bejn bis-saħħa tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ u bejn bis-saħħa tal-isforzi li saru mill-industrija tal-Unjoni biex jiddiversifikaw is-sorsi tal-materja prima, bejn l-2006 u l-2008 l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżomm livell pożittiv ta' profittabilità, anke jekk kumplessivament naqset b’26 % matul dan il-perjodu. Matul il-PIR, madankollu, l-industrija tal-Unjoni kellha riżultat ferm inqas favorevoli, li wriet ċerta fraġilità f’dan ir-rigward.
(76)
Ir-redditu mill-investimenti (“ROI”) segwew b’mod wiesa’ x-xejra tal-profitabilità tul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Tabella 14
Il-profittabilità u l-ROI
2006
2007
2008
PIR
Il-Profitt Nett tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (% ta' bejgħ nett)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
L-ROI (profitt nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Likwidità
(77)
Ix-xejra tal-likwidità, li hija l-kapaċità tal-industrija biex tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, baqgħet pożittiva matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Madankollu, bejn l-2006 u l-PIR, hija naqset bi kważi 35 %.
Tabella 15
Likwidità
2006
2007
2008
PIR
Likwidità (‘000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indiċi (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(78)
Id-dumping mir-RPĊ kompla matul il-PIR f’livell li huwa ‘l fuq sew mil-livell attwali tal-miżuri. Barra minn hekk, minħabba d-distorsjonijiet fil-materja prima, il-kapaċità żejda u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
6.15. Irkupru minn dumping fil-passat
(79)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni rkupratx mill-effetti ta' dumping fil-passat. Il-konklużjoni kienet li rnexxielha tirkupra sa ċertu punt sew minn dawn l-effetti minħabba li l-miżuri anti-dumping fis-seħħ urew li huma effettivi. Madankollu, il-kriżi ekonomika waqqfet dak il-proċess u aċċentwat id-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni.
7. Impatt tal-importazzjonijiet iddampjati u fatturi oħra
7.1. Impatt tal-importazzjonijiet iddampjati
(80)
B’mod parallel għall-konsum dejjem jonqos fl-Unjoni, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqas minn 7,1 % għal 2,1 % (ara l-premessa 52). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li kienu iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u wkoll iżjed baxxi mill-importazzjonijiet li joriġinaw f’pajjiżi terzi oħra. Kif imsemmi fil-premessa 56 hawn fuq, abbażi ta' kalkolu li jeskludi d-dazju anti-dumping, l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu 10,7 % inqas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR. Ta’ min ifakkar li r-rata tad-dazju tammonta għal 33 %. Għaldaqstant, il-livell ta' kemm kien iktar baxx juri minn naħa l-effettività tad-dazji fis-seħħ u min-naħa l-oħra l-bżonn li l-miżuri jkomplu. Din il-konklużjoni tissaħħaħ bil-fatt li l-ammont inqas kien fl-istess livell tal-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni. B’hekk, l-impatt fil-prezz tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ fuq l-industrija tal-Unjoni baqgħu l-istess u, fin-nuqqas ta' kwalunkwe evidenza li turi bil-kontra, x’aktarx li jkompli.
7.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(81)
Minħabba l-kundizzjonijiet ekonomiċi negattivi ħafna li prevalew matul il-PIR fis-settur li jsegwi fil-katina tal-produzzjoni tat-tangstin, b’mod partikolari fis-settur tal-azzar u l-karbur iċċimentat, li jirrappreżenta l-parti l-kbira tal-konsum tat-tangstin fl-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni naqqset drastikament il-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat.
(82)
Qabel il-kriżi, il-kumpaniji li joperaw fis-settur li jsegwi fil-katina tal-produzzjoni kellhom livell għoli ta' ħażniet ta' tangstin li ma kinux mibnijia matul il-PIR, li affettwaw ulterjorment il-livell tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(83)
Minħabba li l-produzzjoni naqset, u li l-industrija tal-Unjoni hija waħda b’livell intensiv ta' kapital u għalhekk teħtieġ li tipproduċi ċerti volumi biex l-ispiża tal-unità fissa tinżamm baxxa, il-profitabilità ntlaqtet serjament.
(84)
Madankollu, l-analiżi tal-industrija tal-Unjoni, qabel il-kriżi, hija prova tal-effettività tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ. L-investigazzjoni wriet li l-ikbar produtturi tal-Unjoni kienu qed jagħmlu investimenti importanti sabiex jevitaw id-distorsjonijiet fil-materja prima filwaqt li fl-istess ħin kienu kapaċi li jikkompetu fis-suq u jżommu pożizzjoni b’saħħitha.
7.3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(85)
Huwa stmat li l-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra naqas b’36 % minn madwar 1 500 tunnellata fl-2006 għal madwar 675 tunnellata fil-PIR. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra żdied minn 10,5 % fl-2006 għal 17,9 % fil-PIR. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet naqas bi 8,9 % bejn l-2006 u l-RIP. Il-pajjiżi importaturi ewlenin kienu l-Korea t’Isfel u l-Istati Uniti.
(86)
Is-sehem mis-suq ta' dawn l-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel irduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat (minn 2,2 % għal 4,4 %). Madankollu, l-informazzjoni disponibbli tindika li matul il-PIR dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu kemm kemm iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni (b’6,6 %), iżda ogħla (b’9,8 %) minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ.
(87)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti naqsu bi 15,1 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 4,2 % għal 3,6 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li matul il-PIR dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu ‘l fuq minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk sostanzjalment ogħla (b’31 %) minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ.
(88)
Il-konklużjoni hi li fost l-ikbar importaturi tal-karbur tat-tangstin fl-UE, l-importazzjonijiet Sud Koreani u Amerikani ma setgħux iħallu impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni l-iktar minħabba l-livelli tal-prezzijiet tagħhom (simili jew anke ogħla mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni) u fil-każ tal-Istati Uniti anke minħabba s-sehem mis-suq dejjem jonqos.
8. Konklużjoni
(89)
Minħabba d-dazji anti-dumping effettivi fis-seħħ, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tirkupra sa ċertu punt mill-effetti tad-dumping dannuż tal-imgħoddi.
(90)
Madankollu, ma jistax jiġi konkluż li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hija waħda soda. Għalkemm kważi l-indikaturi tal-ħsara kollha relatati mar-rendiment finanzjarju tal-produtturi tal-Unjoni - bħall-profittabilità, ir-redditu mill-investimenti u l-likwidità - tjiebu matul l-ewwel snin tal-perjodu kkunsidrat, l-investigazzjoni wriet ukoll li matul il-PIR l-indikaturi tal-ħsara kollha ddeterjoraw.
(91)
Minkejja l-fatt li t-tnaqqis fid-domanda matul il-PIR jista’ jkun parzjalment attribwit għall-kriżi ekonomika, l-investigazzjoni analizzat bir-reqqa l-impatt ta' esportazzjonijiet bi prezzijiet iddampjati baxxi mir-RPĊ fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
(92)
Kif jidher mill-premessa 52, il-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ fil-fatt naqsu bejn l-2006 u l-PIR. Il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet naqsu b’14 % tul l-istess perjodu, li meta jkun analizzat mill-perspettiva tal-perjodu ta' erba’ snin ikkunsidrati jkun mera tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Ta’ min jinnota madankollu, li t-tnaqqis sostanzjali fil-prezz tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi ġraw bejn l-2006 u l-2007 (bi 15 %), jiġifieri sew qabel il-kriżi ekonomika fil-perjodu meta l-industrija tal-Unjoni kien fil-proċess tal-irkupru. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ stabbilizzaw minn hemm ‘il quddiem u l-kriżi finanzjarja tidher li hi limitata. Il-waqt ta' meta seħħ it-tnaqqis sostanzjali fil-prezz min-naħa tal-esportaturi Ċiniżi (qabel il-kriżi) jista’ jindika li kienu qed jistabbilixxu strateġija tal-prezzijiet iktar ikkonċentrata u b’saħħitha sabiex ikollhom prezzijiet iktar baxxi minn tal-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt id-differenzjal fil-prezzijiet bejn il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Ċiniżi u dawk tal-industrija tal-Unjoni tela’ għal 27 % u 22,8 % fl-2007 u fl-2008 rispettivament.
(93)
Fl-2008, il-prezzijiet fuq l-esportazzjoni miċ-Ċina kienu 22,8 % iktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Matul il-PIR, id-distakk naqas bi 15,7 %. Bit-tnaqqis drastiku fil-konsum, il-produtturi tal-Unjoni kellhom ibaxxu l-prezzijiet tagħhom sabiex iżommu s-sehem mis-suq.
(94)
Kif deher fil-premessa 57, il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra naqas b’36 %, b’konfomità mat-tnaqqis fil-konsum. Minkejja żieda fis-sehem mis-suq l-impatt ta' dawk l-importazzjonijiet fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies bħala negattiv, kif turi l-premessa 88 hawn fuq.
(95)
Fir-rigward tal-vijabilità tal-industrija tal-Unjoni ta' min jinnota li l-evidenza miġbura matul l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tikkompeti skont il-kundizzjonijiet normali tas-suq kontra l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi u anke meta l-prezzijiet kienu iktar baxxi minn dawk tal-produtturi tal-Unjoni d-distakk ma kienx sinifikanti daqs mal-prezzijiet taċ-Ċina, kif jidher mil-premessi minn 85 sa 88 hawn fuq.
(96)
Minħabba t-titjib fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni fis-snin ta' qabel il-PIR, l-industrija investiet f’teknoloġija iktar moderna u ġdida biex tipproduċi l-prodott ikkonċernat mill-bidu u b’hekk tegħleb parzjalment id-distorsjonijiet fis-seħħ fil-materja prima.
(97)
Meta titqies il-qagħda kumplessiva tal-industrijat tal-Unjoni kif ukoll l-importazzjonijiet mir-RPĊ fil-perjodu mill-2006 sal-PIR, bħala konklużjoni, fid-dawl tal-iżvilupp pożittiv ta' xi indikaturi li jappartjenu għall-Industrija tal-Unjoni, tqies li l-industrija tal-Unjoni ma sofritx ħsara materjali matul il-perjodu meqjus. Għalhekk ġie eżaminat jekk kienx hemm probabilità ta' rikorrenza ta' ħsara f’każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
E. PROBABILITÀ TA’ RIKORRENZA TAL-ĦSARA
1. Rimarki preliminari
(98)
Kif deskritt fil-premessi minn 89 sa 97, l-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping ppermettiet lill-industrija tal-Unjoni tirkupra biss mill-ħsara li sofriet, imma sa ċertu punt biss. Madankollu, meta l-livelli eċċezzjonali tal-konsum tal-Unjoni esperjenzati matul il-parti l-kbira tal-perjodu kkunsidrat naqsu b’od sinifikanti matul il-PIR, l-industrija tal-Unjoni dehret f’qagħda fraġili u vulnerabbli u baqgħet esposta għall-effett dannuż tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ.
(99)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabilità ta' tkomplija tal-ħsara.
2. Volumi tal-esportazzjonijiet Ċiniżi u l-prezzijiet għal pajjiżi terzi
(100)
Instab li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-bejgħ Ċiniż fuq swieq ta' pajjiżi terzi oħra kienu wkoll inqas minn dawk li jiġu ċċarġjati lill-UE (bejn wieħed u ieħor bejn 10 u 20 % inqas fi snin differenti tul il-perjodu kkunsidrat, ħlief fl-2007). Il-bejgħ tal-esportatur Ċiniż lill-pajjiżi mhux tal-UE sar fi kwantitajiet sinifikanti, li jammontaw għal iktar minn 80 % tal-bejgħ totali tal-esportazzjoni totali tiegħu. Għalhekk tqies li jekk il-miżur jiskadu, il-produtturi esportaturi Ċiniżi jkollhom inċentiv li jdawru kwantitajiet sinifikanti ta' esportazzjonijiet minn pajjiż terzi oħra lejn is-suq iktar attraenti tal-Unjoni.
3. Kapaċità żejda fis-suq tar-RPĊ
(101)
Kif deskritt fil-premessi minn 34 sa 42, id-data miġbura matul l-investigazzjoni wriet li hemm kapaċità żejda sinifikanti disponibbli fir-RPĊ. Għadd ta' indikazzjonijiet ċari wasslu għall-konklużjoni li parti kbira tal-kapaċità żejda tista’ tintuża biex jiżdiedu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fin-nuqqas ta' miżuri anti-dumping. Dan huwa kkonfermat b’mod partikolari minħabba li ma hemmx indikazzjonijiet li s-swieq ta' pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni żejda fir-RPĊ.
4. Konklużjoni
(102)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi għal bosta snin u bħalissa għadha f’qagħda ekonomika fraġli.
(103)
Kif deher minn hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tirkupra mill-prattika Ċiniża tad-dumping bis-saħħa tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ. Matul il-PIR, madankollu, hija sabet ruħha f’qagħda ekonomika diffiċli l-iktar minħabba l-kriżi ekonomika. F’dan il-kuntest, jekk l-industrija tal-Unjoni tkun esposta għal żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet iddampjati bi prezz baxx mill-pajjiż ikkonċernat, dan x’aktarx li jirriżulta f’deterjorament ulterjuri tal-bejgħ, tas-sehem mis-suq, u tal-prezzijiet tal-bejgħ tagħha, kif ukoll deterjorament konsegwenti tal-qagħda finanzjarja tagħha.
(104)
Barra minn hekk, kif intqal fil-premessa 56 hawn fuq, instab ukoll li l-fatt li l-prezz tal-bejgħ tal-produtturi Ċiniżi kienu iktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, bħala medja kważi 11 %, jidher li jindika li fin-nuqqas ta' miżuri tal-produtturi esportaturi Ċiniżi x’aktarx li jesportaw il-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet konsiderevolment iktar baxxi minn dawk tal-Unjoni.
(105)
Fid-dawl tas-sejbiet li saru matul l-investigazzjoni, l-iktar il-kapaċità żejda fir-RPĊ, id-distorsjonijiet li nstabu fis-suq għal materja prima, il-potenzjal tal-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat biex iżidu u/jew idawru l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni, l-imġiba tal-prezzijiet taċ-Ċiniża f’pajjiżi terzi oħra u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni li jrendi iktar, kwalunkwe tneħħija tal-miżuri jwasslu għal probabilità ta' rikorrenza tal-ħsara. Din tkun terġa’ iktar serja meta tqis il-kriżi ekonomika preżenti.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(106)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni bħala entità. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażat fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
(107)
Ta’ min ifakar li, fl-investigazzjonijiet ta' qabel, l-adozzjoni tal-miżuri ma kinitx ikkunsidrata li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta' kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri anti-dumping eżistenti.
(108)
Abbażi ta' dan ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabilità ta' tkomplija ta' dumping jew rikorrenza tal-ħsara, jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(109)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni stabbiliet fil-premessi minn 89 sa 97 hawn fuq, u skont l-argumenti relatati mal-analiżi tal-probabilità ta' rikorrenza ta' ħsara kif spjegat fil-premessi 102 sa 105, jista’ jitqies ukoll li l-industrija tal-Unjoni aktarx li tesperjenza deterjorament serju fil-qagħda finanzjarja tagħha f’każ li d-dazji anti-dumping jitħallew jiskadu.
(110)
Tqies li t-tkomplija tal-miżuri tibbenefika lill-industrija tal-Unjoni li mbagħad għandha tkun kapaċi li żżid il-volumi tal-bejgħ u, x’aktarx, il-prezzijiet tal-bejgħ u b’hekk jiġġeneraw il-livell ta' redditu meħtieġ li jippermetti li jkompli jinvesti f’teknoloġiji ġodda għall-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħha. Kuntrarjament, il-waqfien tal-miżuri jwaqqaf l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni u b’hekk jhedded serjament il-vijabilità tagħha, u, minħabba f’hekk, tpoġġi l-eżistenza tagħha fil-periklu, b’hekk tonqos il-provvista u l-kompetizzjoni fis-suq.
3. Interess tal-importaturi/utenti
(111)
Utent ippreżenta ruħu u ressaq tweġiba għall-kwestjonarju. L-utent li kkoopera sostna li t-tkomplija tal-miżuri ma jħallux impatt negattiv fuq il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni, anzi mill-banda l-oħra tippermetti lill-industrija li ssegwi fil-katina tal-produzzjoni biex ikollha firxa usa’ ta' fornituri li jikkompetu fi prezzijiet tas-suq.
(112)
Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjoni preċedenti, instab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri ma għandux ikun sinifikanti għall-utenti (14). Minkejja l-eżistenza tal-miżuri, l-importaturi/utenti fl-Unjoni setgħu ikomplu jakkwistaw il-provvisti tagħhom, fost l-oħrajn, mir-RPĊ. Ma tressqu l-ebda indikazzjonijiet dwar kienx hemm diffikultajiet fis-sejba ta' sorsi oħra. Għalhekk ġie konkluż li huwa improbabbli li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping jkollha effett serju fuq l-importaturi/utenti fl-Unjoni.
4. Konklużjoni
(113)
L-effetti tat-tkomplija tal-miżuri jistgħu jkunu mistennija jgħinu lill-industrija tal-Unjoni, b’effetti ta' konsegwenza ta' benefiċċju fuq il-kondizzjonijiet kompetittivi fis-suq tal-Unjoni u t-tnaqqis ta' theddid ta' għeluq u tnaqqis fl-impjiegi.
(114)
Barra minn hekk, it-tkomplija tal-miżuri tista’ tkun mistennija li tibbenefika lill-utenti/importaturi billi żżomm firxa wiesgħa ta' fornituri fis-suq tal-Unjoni.
(115)
Minħabba l-analiżi msemmija hawn fuq, ġie konkuż li t-tkomplija tal-miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING
(116)
Il-partijiet kollha ġew informati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu biex jiabgħtu l-kummenti tagħhom wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien ħaqqhom.
(117)
Minn dak li ntqal fuq jirriżulta, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, li l-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-karbur tat-tangstin, li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu. Ta’ min ifakkar illi dawn il-miżuri jikkonsistu f’dazji ad valorem,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju anti-dumping definittiv huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta' karbur tat-tangstin, karbur tat-tangstin imħallat sempliċement ma' trab metalliku u karbur tat-tangstin imdewweb li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 2849 90 30 u ex 3824 30 00 (15) (kodiċi TARIC 3824300010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, għandha tkun ta' 33 %.
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Marzu 2011.