PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2012
o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem C(2012) 2426)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/218/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost Spolkového svazu energetického a vodního hospodářství (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) (dále jen „BDEW“) zaslanou elektronickou poštou dne 26. října 2011,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 26. října 2011 podal BDEW Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Dne 11. listopadu 2011 Komise o této žádosti informovala německé orgány a rovněž požádala německé orgány dne 10. ledna 2012 a BDEW dne 21. prosince 2011 prostřednictvím elektronické pošty o další informace. Německé orgány poskytly další informace elektronickou poštou dne 14. prosince 2011 a BDEW tak učinil dne 17. ledna 2012, dne 26. ledna 2012 a dne 28. února 2012.
(2)
Žádost, kterou BDEW předložil jménem zadavatelů v daném odvětví, se týká - jak je v ní uvedeno - „výstavby, nákupu a provozu (včetně údržby) všech druhů zařízení na výrobu elektřiny, jakož i související podpůrné činnosti“ (2).
(3)
K žádosti je připojeno stanovisko Spolkového kartelového úřadu (Bundeskartellamt) ze dne 25. července 2011. Toto stanovisko (dále jen „stanovisko“) bylo vydáno na základě příslušných německých právních předpisů a týká se otázky, zda je činnost, na kterou se postup vztahuje, přímo vystavena hospodářské soutěži. Stanovisko je podloženo výsledky rozsáhlého odvětvového průzkumu příslušných trhů.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na něž se uvedená směrnice vztahuje, se uvedenou směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která pro odvětví elektroenergetiky odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (4), která byla rovněž nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (5).
(5)
Německo provedlo a uplatnilo nejen směrnici 96/92/ES, ale i směrnice 2003/54/ES a 2009/72/ES. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být na celém území Německa považován za neomezený.
(6)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není nutně sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, je jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice dotčených trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci přecházejí k jiným dodavatelům.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(8)
Německý trh s elektřinou se vyznačuje velkým počtem elektráren provozovaných velkým počtem účastníků trhu (6). Většina výrobní kapacity je v rukou čtyř velkých energetických společností: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG a Vattenfall Europe AG. Jelikož však dvě z těchto společností, konkrétně RWE a E.ON, jsou soukromé společnosti (tj. společnosti, které nepodléhají přímo ani nepřímo dominantnímu vlivu veřejných zadavatelů, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2004/17/ES), které v odvětví výroby elektřiny nepůsobí na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 směrnice 2004/17/ES, nejsou zadavateli ve smyslu směrnice 2004/17/ES. Z toho důvodu se na zadávání jejich zakázek na výrobu nebo prodej elektřiny ustanovení uvedené směrnice nevztahují; proto by, pokud jde o tyto činnosti, měly být považovány za konkurenty zadavatelů, na jejichž zadávání zakázek se uvedená směrnice vztahuje. Při zkoumání, zda je činnost na trzích, na které není omezen přístup, vystavena hospodářské soutěži, bude proto analýza v následujícím textu zaměřena na zadavatele.
(9)
Prodej elektřiny na velkoobchodní úrovni se uskutečňuje prostřednictvím burz, tj. spotových a termínovaných trhů Evropské energetické burzy (European Energy Exchange AG (EEX)) a Evropské burzy pro elektřinu (European Power Exchange S.E. (EPEX)), nebo prostřednictvím transakcí mimoburzovního trhu. Cena při burzovním prodeji elektřiny obvykle slouží jako referenční cena pro mimoburzovní transakce. Výrobní podniky optimalizují provoz svých elektráren podle výsledků burzovního obchodu na spotovém trhu. V zásadě jsou provozovány pouze elektrárny, jejichž mezní náklady jsou nižší než tržní cena.
(10)
Zákon o upřednostnění obnovitelných energií (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien) (7) (dále jen „EEG“), stanoví pravidla pro elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie (8), která vedle elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů (9) hraje na německém trhu stále významnější roli. Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, bylo stanoveno, že podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny má do roku 2020 vzrůst na 35 %, do roku 2030 na 50 % a do roku 2050 na 80 %.
(11)
Na konci roku 2010 bylo připojeno 160,5 GW výrobní kapacity k sítím provozovatelů přenosových soustav (77,6 GW) a provozovatelů distribučních soustav (82,9 GW). Ve srovnání s rokem 2009 (152,7 GW) to představuje nárůst o přibližně 7,8 GW. Obnovitelné zdroje energie se na celkové kapacitě podílejí 54,2 GW. Z toho jsou za zhruba 50,7 GW vypláceny výkupní ceny podle EEG. To znamená, že obnovitelné zdroje energie představují přibližně 34 % celkové kapacity (10).
(12)
Celkově bylo v roce 2010 dodáno do sítě 531,2 TWh elektrické energie, z toho 367,5 TWh do sítě provozovatelů přenosových soustav a 163,7 TWh do sítě provozovatelů distribučních soustav. Množství dodané elektrické energie z obnovitelných zdrojů činilo 93,7 TWh, z toho za 80,7 TWh byly provedeny platby podle EEG. To znamená, že podíl obnovitelných energií na celkovém množství elektrické energie dodané do sítě představuje zhruba 18 %, což je méně, než činí podíl obnovitelných zdrojů energie na celkové výrobní kapacitě, tj. 34 % (11). Tento rozdíl je způsoben tím, že období, kdy lze obnovitelné zdroje během roku využívat, je kratší než v případě konvenčních zdrojů.
(13)
Další specifikum německého trhu s elektřinou souvisí s tím, že se německé vnitrostátní orgány v návaznosti na jadernou katastrofu v Japonsku na jaře roku 2011 nedávno rozhodly uzavřít osm jaderných elektráren o celkové kapacitě 8 400 MW (12). Kromě toho bylo rozhodnuto, že do roku 2022 bude ukončen provoz všech ostatních jaderných elektráren v Německu. V krátkodobém horizontu toto rozhodnutí změnilo poměr dovozu a vývozu, takže se Německo z čistého vývozce elektřiny, kterým bylo do roku 2010, změnilo v roce 2011 na čistého dovozce.
(14)
Podle precedentů Komise (13) lze v odvětví elektrické energie rozlišovat tyto relevantní výrobkové trhy: i) výroba a velkoobchodní dodávky, ii) přenos, iii) distribuce a iv) maloobchodní dodávky. Zatímco některé tyto trhy lze dále rozčlenit, dle dosavadní praxe Komise (14) se nerozlišovalo mezi trhem výroby elektřiny a trhem velkoobchodních dodávek, neboť výroba jako taková představuje pouze první krok v hodnotovém řetězci, avšak objem vyrobené elektřiny je prodáván na velkoobchodního trhu.
(15)
Žádost BDEW se týká výroby elektřiny a velkoobchodu s elektřinou. Spolkový kartelový úřad ve svém stanovisku definuje výrobkový trh jako „primární trh pro prodej elektřiny“ (15), který zahrnuje první prodej vlastní výroby všech dodavatelů elektrické energie a čistý dovoz elektřiny, avšak nezahrnuje následné obchodování mezi účastníky trhu. Kromě toho je Spolkový kartelový úřad toho názoru, že výroba a prodej elektřiny, na kterou se vztahuje EEG (dále jen „elektřina podléhající EEG“), nejsou součástí tohoto trhu.
(16)
Spolkový kartelový úřad má za to, že trh s elektřinou podléhající EEG je samostatným trhem, pokud jde o první prodej této elektřiny. Elektřina podléhající EEG se obvykle neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji kupují provozovatelé přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny, kteří ji poté ve druhém kroku prodají na velkoobchodním trhu.
(17)
Spolkový kartelový úřad dospěl k závěru, že výroba a prodej elektřiny podléhající EEG neprobíhají na základě hospodářské soutěže a že tato elektřina je nezávislá na ukazatelích poptávky a cenových ukazatelích (16). Tento závěr vychází zejména z následujících skutečností:
(18)
Elektřina podléhající EEG se odebírá do sítě přednostně, a proto je její výroba zcela nezávislá na poptávce. Výroba a dodávky do sítě nezávisí ani na cenách, neboť provozovatelé mají nárok na zákonem stanovené platby. Provozovatelé přenosových soustav prodávají elektřinu podléhající EEG na spotovém trhu podle pravidel stanovených v zákoně, přičemž však nemají žádný manévrovací prostor.
(19)
Spolkový kartelový úřad rovněž konstatoval, že podle zákona může být elektřina podléhající EEG prodávána přímo, a určitá část provozovatelů této možnosti využívá. Podle EEG mohou provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG přecházet od přímého prodeje na prodej za zákonem stanovené výkupní ceny a naopak vždy k prvnímu dni v měsíci. Tito provozovatelé se tak mohou každý měsíc na základě předpovědí tržních cen a podle poptávky rozhodnout, který způsob prodeje pro ně bude výhodnější. Tento přímý prodej však bude mít v budoucnu jen okrajový význam.
(20)
Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, bylo stanoveno, že provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mohou - jak je uvedeno výše - elektřinu, kterou vyrobili, sami prodávat a navíc i získat tržní prémii. Tržní prémie má nahradit rozdíl mezi stanovenou výkupní cenou podle EEG a průměrnou měsíční cenou na burze stanovenou ex post. Využití možnosti získat tržní prémii je však volitelné, tzn. že provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mohou v režimu zákonem stanovených výkupních cen zůstat nebo se do něj kdykoli na začátku měsíce vrátit. Předpokládá se však, že největší podíl elektřiny podléhající EEG bude prodáván prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Kromě toho model tržní prémie nezmění nic na tom, že celková výše výkupních cen pro výrobce elektřiny z obnovitelných zdrojů není primárně určena tržními cenami (17).
(21)
Spolkový kartelový úřad proto konstatuje, že elektřina podléhající EEG sice vyvíjí konkurenční tlak na elektřinu vyráběnou z konvenčních zdrojů, avšak opačně to neplatí; z toho důvodu nelze elektřinu podléhající EEG zahrnout do stejného trhu jako konvenční elektřinu, neboť tržní podmínky převládající při prvním prodeji jsou u těchto dvou způsobů výroby značně odlišné. Navíc první prodej elektřiny podléhající EEG se ve většině případů uskutečňuje prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Tento trh se tak od velkoobchodního trhu s konvenční elektřinou zjevně liší i z pohledu poptávky.
(22)
S ohledem na specifičnost německého trhu s elektřinou a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES vymezuje relevantní výrobkový trh jako trh pro výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů. Výroba a první prodej elektřiny podléhající EEG nejsou z výše uvedených důvodů součástí tohoto trhu a budou dále posuzovány odděleně.
(23)
Žádost se týká činností na území Spolkové republiky Německo. Žadatel se zabývá otázkou, zda existuje širší trh, který by zahrnoval Německo a Rakousko, přičemž vychází z několika trendů souvisejících s vývojem regulačního rámce, objemem dovozu a vývozu elektřiny, propojováním trhů a postupy řízení přetížení, avšak nakonec dochází k závěru, že „žadatel nemůže vyvodit konečný závěr, zda je již v současnosti dosaženo dostatečného stupně integrace mezi německým velkoobchodním trhem s elektřinou a relevantními trhy v sousedních zemích, aby mohly být považovány za regionální trh.“
(24)
Spolkový kartelový úřad se na základě výsledků uskutečněného odvětvového průzkumu domnívá, že společný primární trh s elektřinou v Německu a Rakousku existuje. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že u přeshraničních propojovacích vedení mezi Německem a Rakouskem nejsou žádná kapacitní omezení a že na Evropské burze pro elektřinu (EPEX) existuje standardní tržní a cenová oblast.
(25)
Dle dosavadní praxe Komise byly trhy s elektřinou ve většině případů co do rozsahu definovány jako vnitrostátní (18) či ještě menší (19). V některých případech byla otázka, zda mohou existovat trhy větší než vnitrostátní, ponechána otevřená (20).
(26)
Komise se domnívá, že pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, není nutné dospět k závěru o přesném rozsahu relevantního zeměpisného trhu pro výrobu a první prodej konvenční elektřiny, neboť výsledky posouzení by i při jakémkoli jiném alternativním vymezení trhu byly stejné.
(27)
Pokud jde o výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG, nemohl by zeměpisný rozsah tohoto trhu přesahovat území Německa, protože je založen na specifických právních podmínkách stanovených v německém EEG.
a) Podíly na trhu a koncentrace trhu
(28)
Jak vyplývá z ustálené praxe (21) ohledně rozhodnutí Komise podle článku 30, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“.
(29)
Podle stanoviska Spolkového kartelového úřadu (22) činil kumulativní podíl na trhu tří největších výrobců, pokud jde o množství elektřiny dodané do sítě, 74 % v roce 2007,73 % v roce 2008 a 70 % v roce 2010. Německý trh s elektřinou se tak ve srovnání s dřívějšími rozhodnutími o vynětí podle článku 30 směrnice 2004/17/ES řadí mezi trhy se střední koncentrací (23).
(30)
Je však třeba připomenout, že na první dva výrobce - společnosti RWE a E.ON -, jejichž podíl na trhu činí dohromady 58 % (24), se nevztahují ustanovení zákona o zadávání veřejných zakázek.
(31)
Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda výroba a velkoobchodní prodej elektřiny jsou vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích, na které je volný přístup), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2004/17/ES bude zadávání veřejných zakázek pro výkon dotčených činností probíhat průhledným a nediskriminačním způsobem na základě kritérií, která umožní určit ekonomicky celkově nejvýhodnější řešení. V této souvislosti je třeba si uvědomit, že společnosti, na které se nevztahují postupy zadávání veřejných zakázek, (tedy RWE a E.ON) mají možnost vyvíjet na ostatní účastníky trhu konkurenční tlak, když na těchto trzích působí. Na tom se nic nezmění, ani kdyby do relevantního zeměpisného trhu bylo zahrnuto Rakousko, neboť tržní podíly těchto největších výrobců by se na trhu zahrnujícím Německo i Rakousko podle předpokladů zmenšily jen nepatrně (25).
(32)
Pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie z konvenčních zdrojů, lze výše uvedené skutečnosti považovat za příznak přímého vystavení hospodářské soutěži v případě účastníků trhu, na něž se vztahují ustanovení zákona o zadávání veřejných zakázek.
(33)
Rovněž je třeba poznamenat, že pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou za období 2009-2010“ z června 2011 (26) uvádí, že koncentrace trhu v Německu se ve srovnání s předchozími lety snížila (27), a řadí německý trh s elektřinou do kategorie „mírně koncentrovaných trhů“ (28), tzn. trhů, jejichž hodnota Herfindahl-Hirschmanova indexu (HHI) (29) (ve vztahu ke kapacitě) se pohybuje v rozmezí 750 až 1 800.
(34)
S ohledem na výše uvedené číselné údaje lze pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, ve vztahu k zadavatelům předpokládat, že stupeň koncentrace trhu lze považovat za příznak toho, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu jsou do určité míry vystaveny hospodářské soutěži.
b) Další faktory
(35)
V posledních letech (až do března 2011) bylo Německo čistým vývozcem elektřiny. Avšak v důsledku rozhodnutí zastavit výrobu elektřiny v několika jaderných elektrárnách se Německo stalo čistým dovozcem. Proto v současné době na trhu existuje konkurenční tlak vyplývající z možnosti dovážet elektřinu do Německa ze zahraničí. Tím je zajištěno, že investice v odvětví elektrické energie v Německu nelze provádět bez ohledu na ostatní výrobce v okolních zemích. Tyto faktory by proto měly být vnímány tak, že nejsou v rozporu se závěrem, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži. Kromě toho analýza situace, pokud jde o přecházení zákazníků k jiným dodavatelům (30), a stupeň likvidity na velkoobchodním trhu (31) ukazují, že tyto faktory nejsou v rozporu se závěrem, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži. A konečně je třeba rovněž poznamenat, že ani německý vyrovnávací trh (32) a jeho hlavní charakteristiky (tržní určování cen a cenový rozdíl mezi pozitivní a negativní vyrovnávací energií) neodporují závěru, podle kterého jsou zadavatelé působící na německém trhu pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů vystaveni hospodářské soutěži.
(36)
Elektřina podléhající EEG má prioritní napojení na síť a při dodávání do sítě má přednost před konvenční elektřinou, což znamená, že výroba elektřiny podléhající EEG je nezávislá na poptávce. Jelikož náklady spojené s výrobou elektřiny podléhající EEG jsou obecně vyšší než tržní cena, byl vytvořen systém, díky kterému se elektřině podléhající EEG dostává zvláštní podpory. Provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG (33) mají právo prodávat elektřinu provozovatelům přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny po dobu 20 let a navíc v roce uvedení zařízení do provozu. Výše těchto cen pokrývá jejich náklady, a je tedy vyšší než tržní cena. Mohou proto svou elektřinu do sítě dodávat bez ohledu na cenu na burze (34).
(37)
Elektřina podléhající EEG se obecně neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji kupují provozovatelé přenosových sítí za zákonem stanovené výkupní ceny. Provozovatelé přenosových soustav nesou odpovědnost za prodej elektřiny podléhající EEG na burzovním spotovém trhu s elektřinou, z čehož jim tak vzniká ztráta. Tyto náklady nakonec hradí koneční spotřebitelé elektřiny, kteří svým dodavatelům energie platí zvláštní poplatek podle EEG, který je pak dále přenesen na provozovatele přenosových sítí. Dodavatelé energie, kteří kupují více než 50 % elektřiny podléhající EEG, z čehož nejméně 20 % elektřiny vyrobené ze sluneční nebo větrné energie, platí snížený poplatek podle EEG.
(38)
Provozovatelé zařízení na výrobu elektřiny podléhající EEG mají rovněž možnost „přímého prodeje“ vyrobené elektřiny. To znamená, že se mohou rozhodnout, že elektřinu nebudou prodávat za zákonem stanovené výkupní ceny, nýbrž přímo na spotovém trhu. Vzhledem k vysokým výrobním nákladům elektřiny podléhající EEG nepředstavuje zpravidla přímý prodej, který není zákonem regulován, schůdné řešení. V minulosti byl tento způsob využíván v omezené míře hlavně v případech, kdy kupující mohli uplatnit osvobození od zvláštního poplatku podle EEG, když s konvenční elektřinou zkombinovali určité množství elektřiny podléhající EEG odebrané přímo od výrobce (35). Novelou EEG, která vstoupila v platnost počátkem roku 2012, byla možnost uplatnění této zvláštní výjimky omezena, což dle předpokladů povede k tomu, že tato forma přímého prodeje bude využívána v menší míře (36).
(39)
Novelizovaný zákon přináší novou možnost „přímého prodeje“, která však stanoví, že výrobcům elektřiny podléhající EEG bude placena tzv. „tržní prémie“, která pokryje rozdíl mezi jejich vyššími náklady a průměrnou tržní cenou (dále jen „model tržní prémie“). Provozovatelé přenosových soustav odhadují, že v roce 2012 bude prostřednictvím modelu tržní prémie prodáno 15 % celkového množství všech druhů obnovitelných energií (37). Lze tak soudit, že v současnosti i blízké budoucnosti se zdaleka největší část elektřiny podléhající EEG bude prodávat za zákonem stanovené výkupní ceny a prostřednictvím provozovatelů přenosových sítí. Nedotovaný přímý prodej bude hrát jen okrajovou roli.
(40)
Z výše uvedených důvodů jsou výroba a první prodej elektřiny podléhající EEG součástí regulovaného systému, kde výrobci prodávají elektřinu za zákonem stanovené ceny. Tito výrobci nejsou vystaveni hospodářské soutěži, neboť mohou elektřinu podléhající EEG, kterou vyrobili, dodávat do sítě bez ohledu na běžnou tržní cenu. Díky přednostnímu právu dodávat elektřinu do sítě rovněž mohou prodat veškeré množství energie, které vyrobí. Z toho důvodu nelze vyvodit, že činnost výrobců elektřiny podléhající EEG je vystavena hospodářské soutěži. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není třeba posuzovat žádné další ukazatele, jako jsou například ukazatele uvedené v 6. bodě odůvodnění.
IV. ZÁVĚRY
(41)
S ohledem na výše zkoumané faktory by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES měla být se zřetelem k zadavatelům považována za splněnou, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu.
(42)
Dále by se směrnice 2004/17/ES, vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla použít ani v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky, které mají umožnit výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu, ani v případě, kdy zadavatelé pořádají veřejné soutěže na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.
(43)
Nicméně podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES by měla být se zřetelem k zadavatelům považována za nesplněnou, pokud jde o výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG v Německu.
(44)
Jelikož se na výrobu a první prodej elektřiny podléhající EEG nadále vztahují ustanovení směrnice 2004/17/ES, je třeba připomenout, že veřejné zakázky zahrnující více činností se řídí článkem 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, přihlíží se k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. Ustanovení směrnice 2004/17/ES se použijí v případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny podléhající EEG. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES. Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z října 2011 až února 2012, jak se jeví na základě informací, které předložil BDEW a německé orgány. Může být revidováno, pokud by v případě významných změn právního či skutkového stavu došlo k tomu, že podmínky pro použití čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních zdrojů, již nejsou splněny.
(45)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů a mají být provedeny v Německu.
Pro účely tohoto rozhodnutí se elektřinou vyrobenou z konvenčních zdrojů rozumí elektřina, která nespadá do oblasti působnosti EEG. Kromě toho, ve smyslu EEG a za podmínek v něm stanovených, se „obnovitelnými zdroji energie“ rozumí vodní energie, včetně energie vln, energie přílivu, energie gradientu soli, energie proudění, větrné energie, energie slunečního záření, geotermální energie, energie z biomasy, včetně bioplynu, biometanu, skládkového plynu a plynu z čistíren odpadních vod, jakož i biologicky rozložitelné části komunálního a průmyslového odpadu.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 24. dubna 2012.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta’ April 2012
li teżenta l-produzzjoni u l-bejgħ fil-livell tal-operaturi tal-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali fil-Ġermanja mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 2426)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/218/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
1. Wara li kkunsidrat it-talba li saret permezz tal-posta elettronika fis-26 ta’ Ottubru 2011 imressqa mill-Bundesverband der Energie-und Wasserwirtschaft e.V. (L-assoċjazzjoni Federali għall-Industrija tal-Enerġija u tal-Ilma) (minn issa 'l quddiem imsejħa BDEW).
Billi:
I. FATTI
(1)
Fis-26 ta’ Ottubru 2011, BDEW bagħtet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE lill-Kummissjoni permezz ta’ posta elettronika. Il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Ġermaniżi dwar it-talba fil-11 ta’ Novembru 2011 u talbet ukoll informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Ġermaniżi bil-posta elettronika tal-10 ta’ Jannar 2012, u mingħand il-BDEW bil-posta elettronika tal-21 ta’ Diċembru 2011. Informazzjoni addizzjonali kienet mibgħuta mill-awtoritajiet Ġermaniżi bil-posta elettronika fl-14 ta’ Diċembru 2011 u mill-BDEW fis-17 ta’ Jannar 2012, fis-26 ta’ Jannar 2012 u fit-28 ta’ Frar 2012.
(2)
It-talba mressqa minn BDEW f'isem l-entitajiet kontraenti fis-settur tikkonċerna, kif deskritta fit-talba, “il-kostruzzjoni, ix-xiri u t-tħaddim (inkluż il-manutenzjoni) tat-tipi kollha tal-impjanti għall-ġenerazzjoni tal-elettriku, kif ukoll l-attivitajiet ta’ appoġġ rilevanti” (2).
(3)
It-talba hija akkumpanjata minn opinjoni tal-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji (Bundeskartellamt) datata l-25 ta’ Lulju 2011. Din l-opinjoni (minn hawn 'il quddiem imsejħa l-Opinjoni) inħarġet fuq il-bażi ta’ leġiżlazzjoni Ġermaniża rilevanti, u tindirizza l-kwistjoni dwar jekk l-attività soġġetta għall-proċedura hix direttament esposta għall-kompetizzjoni. L-opinjoni hija bbażata fuq stħarriġ settorjali fuq firxa kbira tas-swieq rilevanti.
II. IL-QAFAS LEGALI
(4)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jistipula li kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għaliha tapplika d-Direttiva ma għandhomx ikunu suġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività hija esposta direttament għal kompetizzjoni fi swieq fejn l-aċċess mhuwiex ristrett. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni huwa vvalutat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, li jqisu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti li tiftaħ xi settur partikolari jew parti minnu. Din il-leġiżlazzjoni hija elenkata fl-Anness XI tad-Direttiva 2004/17/KE, li, għas-settur tal-elettriku, tirreferi għad-Direttiva 96/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku (3). Id-Direttiva 96/92/KE ġiet sostitwita bid-Direttiva 2003/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2003 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fil-qasam tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 96/92/KE (4) li wkoll ġiet sostitwita bid-Direttiva 2009/72/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fil-qasam tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 2003/54/KE (5).
(5)
Il-Ġermanja implimentat u applikat mhux biss id-Direttiva 96/92/KE iżda wkoll id-Direttivi 2003/54/KE, u 2009/72/KE. Konsegwentement, u skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3), l-aċċess għas-suq għandu jitqies bħala li mhuwiex ristrett fit-territorju kollu tal-Ġermana.
(6)
L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni għandu jiġi evalwat abbażi ta’ diversi indikaturi, li l-ebda wieħed minnhom, ma huwa neċessarjament deċiżiv, per se. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-parteċipanti ewlenin f'suq partikolari jikkostitwixxi kriterju wieħed li għandu jittieħed f'kunsiderazzjoni. Kriterju ieħor huwa l-livell ta’ konċentrazzjoni f'dawk is-swieq. Meta wieħed iqis il-karatteristiċi tas-swieq ikkonċernati, għandhom jiġu kkunsidrati kriterji oħrajn bħall-funzjonament tas-suq ta’ bbilanċjar, il-kompetizzjoni tal-prezzijiet u l-livell tal-bdil tal-fornituri mill-klijenti.
(7)
Din id-Deċiżjoni hija bla ħsara għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
(8)
Is-suq Ġermaniż tal-elettriku huwa kkaratterizzat minn għadd kbir ta’ impjanti tal-enerġija li jitħaddmu minn għadd kbir ta’ atturi tas-suq (6). Il-maġġoranza tal-kapaċità tal-produzzjoni tappartjeni għal erba' kumpaniji kbar tal-enerġija: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG u Vattenfall Europe AG. Madankollu, peress li tnejn minn dawn il-kumpaniji, jiġifieri RWE u E.ON. huma kumpaniji privati (jiġifieri kumpaniji li mhumiex soġġetti għal influwenza dominanti diretta jew indiretta tal-awtoritajiet kontraenti kif stipulat fl-Artikolu 2(1)(b) tad-Direttiva 2004/17/KE), li ma joperawx fis-settur tal-ġenerazzjoni tal-elettriku fuq il-bażi ta’ drittijiet speċjali jew esklussivi skont it-tifsira tal-Artikolu 2(3) tad-Direttiva 2004/17/KE, mhumiex entitajiet kontraenti fit-tifsira tad-Direttiva 2004/17/KE. L-akkwist tagħhom għall-finijiet tal-produzzjoni jew il-bejgħ tal-elettriku għalhekk mhuwiex soġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva; konsegwentement, fir-rigward ta’ dawn l-attivitajiet, għandhom jiġu meqjusa bħala kompetituri tal-entitajiet kontraenti li l-attivitajiet ta’ akkwist tagħhom huma suġġetti għal din id-Direttiva. Għalhekk l-analiżi li ġejja se tiffoka fuq l-entitajiet kontraenti meta teżamina jekk l-attività hijiex esposta għall-kompetizzjoni fi swieq li għalihom l-aċċess mhuwiex ristrett.
(9)
L-elettriku huwa kkummerċjalizzat fil-livell tal-operaturi permezz tal-Boroż, jiġifieri fis-swieq spot u forward tal-European Energy Exchange AG ('EEX) u l-European Power Exchange S.E. (EPEX), jew f'tranżazzjonijiet mhux uffiċjali li jsiru barra dawn il-Boroż. Il-prezz fil-Boroż tal-enerġija elettrika normalment iservi bħala prezz ta’ referenza għal tranżazzjonijiet li jsiru barra l-Borża. Il-kumpaniji tal-produzzjoni jottimizzaw l-operat tal-impjanti tagħhom għall-ġenerazzjoni tal-elettriku skont ir-riżultati tan-negozjar fis-suq spot tal-Boroż tal-enerġija elettrika. Fil-prinċipju, jitħaddmu biss dawk l-impjanti tal-elettriku li l-ispejjeż marġinali tagħhom huma taħt il-prezz tas-suq.
(10)
Il-Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (minn hawn 'il quddiem msemmija bħala “EEG”) jistabbilixxi r-regoli għall-elettriku ġġenerat minn sorsi tal-enerġija rinnovabbli (8), li, minbarra l-elettriku ġġenerat permezz ta’ sorsi konvenzjonali (9) qiegħda taqdi rwol dejjem akbar fis-suq Ġermaniż. Skont l-EEG emendata li daħlet fis-seħħ fil-bidu tal-2012, is-sehem tas-sorsi tal-enerġija rinnovabbli fil-forniment tal-elettriku għandu jiżdied għal 35 % sal-2020, għal 50 % sal-2030 u għal 80 % sal-2050
(11)
Fi tmiem l-2010, kapaċità ta’ ġenerazzjoni ta’ 160,5 GW ġiet ikkonettjata man-netwerks tal-Operaturi tas-Sistema tat-Trażmissjoni (TSOs) (77,6 GW) u tal-Operaturi tas-Sistema tad-Distribuzzjoni (DSOs) (82,9 GW). Meta mqabbel mal-2009 (152,7 GW), dan jirrappreżenta żieda ta’ madwar 7,8 GW. Enerġija rinnovabbli jirrappreżentaw 54,2 GW tal-kapaċità totali. Madwar 50,7 GW tal-enerġija rinnovabbli jitħallsu skont it-tariffi tal-EEG. Dan ifisser li s-sorsi rinnovabbli jirrappreżentaw madwar 34 % tal-kapaċità kumplessiva (10).
(12)
F'termini tal-provvista fil-grid [feed-in] fl-2010, total ta’ 531,2 TWh kienu fornuti lis-sistemi tat-TSO (367,5 TWh) u tad-DSO (163,7 TWh). Is-sorsi minn enerġija rinnovabbli kienu jikkostitwixxu volum ta’ 93,7 TWh, li minnhom 80,7 TWh kienu mħallsa skont ir-regoli tal-EEG. Dan ifisser li l-provvista tal-elettriku lis-sistema ta’ distribuzzjoni [il-provvista fil-grid] mill-enerġija rinnovabbli tirrappreżenta madwar 18 % tat-total tal-volum tal-provvista, proporzjon li għalhekk jaqa' taħt il-34 % tal-kapaċità totali tal-produzzjoni li dawn is-sorsi jikkostitwixxu (11). Id-differenza hi dovuta għall-fatt li l-perjodu tal-użu tas-sorsi rinnovabbli fis-sena huwa aktar baxx minn dak tas-sorsi konvenzjonali.
(13)
Element ieħor fis-suq Ġermaniż tal-elettriku jirrigwarda d-deċiżjoni reċenti tal-awtoritajiet nazzjonali, wara l-katastrofi nukleari fil-Ġappun, fil-bidu tal-2011 sabiex jingħalqu 8 impjanti nukleari, b'kapaċità totali ta’ 8 400 MW (12). Barra minn hekk, ġie deċiż li l-bqija tal-impjanti nukleari fil-Ġermanja jingħalqu sal-2022. Fuq perjodu ta’ żmien qasir dan biddel il-bilanċ bejn l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet, u għalhekk, minn esportatur nett tal-elettriku sal-2010, fl-2011 il-Ġermanja saret importatur nett.
Definizzjoni tas-suq
Definizzjoni tas-suq tal-prodott
(14)
Skont il-preċedenti tal-Kummissjoni (13), is-swieq tal-prodotti relevanti li ġejjin jistgħu jkunu osservati fis-settur tal-elettriku: (i) il-ġenerazzjoni u l-forniment fil-livell tal-operaturi; (ii) it-trażmissjoni; (iii) id-distribuzzjoni u (iv) il-forniment fil-livell tal-konsumaturi. Filwaqt li wħud minn dawn is-swieq jistgħu jkunu suddiviżi saħansitra aktar, sal-lum il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni (14) kienet tiċħad id-distinzjoni bejn suq tal-ġenerazzjoni tal-elettriku u suq tal-forniment fil-livell tal-operaturi minħabba li ġenerazzjoni fil-fatt hija biss l-ewwel stadju fil-katina tal-valur, iżda l-volumi tal-elettriku ġġenerati huma kummerċjalizzati permezz tas-suq tal-operaturi.
(15)
It-talba minn BDEW tikkonċerna l-produzzjoni u l-bejgħ tal-elettriku fil-livell tal-operaturi. L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji fl-Opinjoni tiegħu jiddefinixxi s-suq tal-prodott bħala “suq primarju tal-bejgħ għall-elettriku” (15), li jkopri l-bejgħ inizjali tal-fornituri tal-elettriku kollha tal-produzzjoni tagħhom stess u l-importazzjonijiet netti tal-elettriku, iżda li ma jinkludix in-negozjar li jsegwi bejn il-parteċipanti fis-suq. Barra minn hekk, l-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji jikkunsidra li l-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-elettriku rregolati skont l-EEG (minn hawn 'il quddiem imsemmija l-elettriku tal-EEG) mhuwiex parti minn dan is-suq.
(16)
L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji jikkunsidra li s-suq għall-elettriku tal-EEG jirrappreżenta suq separat safejn huwa kkonċernat l-ewwel bejgħ tiegħu. L-elettriku tal-EEG normalment ma jinbigħx direttament fis-suq tal-operaturi iżda l-ewwel jinxtara mill-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni b'rata ta’ ħlas statutorja. Huma mbagħad ibiegħuh fit-tieni stadju fis-suq tal-operaturi.
(17)
L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji jikkonkludi li l-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-elettriku tal-EEG mhumiex organizzati fuq bażi kompetittiva u li l-elettriku tal-EEG huwa indipendenti mill-indikaturi tal-prezz u tad-domanda (16).
(18)
Din il-konklużjoni hija bbażżata notevolment fuq dawn il-fatti: l-elettriku tal-EEG igawdi mill-prijorità għall-introduzzjoni tal-provvista tal-elettriku fil-grid; għalhekk il-produzzjoni tal-elettriku tal-EEG hija totalment indipendenti mid-domanda. Il-produzzjoni u l-provvista tal-elettriku fil-grid huma wkoll indipendenti mill-prezzijiet għaliex l-operaturi huma intitolati għal ħlas statutorju. L-elettriku tal-EEG huwa kkummerċjalizzat mit-TSOs fis-suq spot f'konformità mad-dispożizzjonijiet statutorji, mingħajr ebda marġni għal manuvri.
(19)
L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji nnota wkoll li, skont il-liġi, l-elettriku tal-EEG jista' jiġi kkumerċjalizzat direttament, u ċertu perċentwal ta’ operaturi qegħdin jużaw din l-opportunità. L-EEG jipprovdi li, l-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG jistgħu jaqilbu bejn bejgħ dirett u r-riċevuta tal-ħlas tat-tariffi skont l-EEG fl-ewwel jum tax-xahar. Skont il-previżjoni tal-prezz tas-suq u skont id-domanda, l-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG jistgħu għalhekk jiddeċiedu kull xahar, liema forma ta’ bejgħ hija l-aħjar għalihom. Madankollu, din il-kummerċjalizzazzjoni diretta fil-futur se tkun ta’ importanza marġinali biss.
(20)
Skont l-EEG emendata li daħlet fis-seħħ fil-bidu tal-2012, l-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG għandhom - kif indikat hawn fuq - l-għażla li jikkummerċjalizzaw l-elettriku li jipproduċu huma stess u jirċievu wkoll primjum ta’ kummerċjalizzazzjoni. L-għan tal-primjum ta’ kummerċjalizzazzjoni huwa s-sostituzzjoni tad-differenza bejn il-ħlas fiss tal-EEG u l-prezz medju fix-xahar fil-Borża tal-enerġija elettrika, stabbilit ex post. L-introduzzjoni tal-primjum ta’ kummerċjalizzazzjoni hija madankollu mhux obbligatorja, jiġifieri l-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG jistgħu jibqgħu fis-sistema tal-ħlas fiss jew jerġgħu jirrikorru għaliha fi kwalunkwe xahar. L-akbar sehem tal-elettriku tal-EEG huwa, madankollu, mistenni li jinbiegħ permezz tal-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni. Barra minn hekk, il-mudell tal-primjum tas-suq mhux se jbiddel il-fatt li l-livell tal-ħlas totali għall-produtturi tal-EEG mhuwiex primarjament determinat mill-prezzijiet tas-suq (17).
(21)
L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji jagħraf għalhekk li, filwaqt li l-elettriku tal-EEG jeżerċita pressjoni kompetittiva fuq l-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali, il-kuntrarju mhuwiex minnu; għalhekk l-elettriku tal-EEG ma jistax jiġi inkluż fl-istess suq bħal tal-elettriku konvenzjonali għaliex il-kondizzjonijiet tas-suq applikabbli għall-ewwel bejgħ ivarjaw ħafna bejn dawn iż-żewġ forom ta’ ġenerazzjoni. Minbarra dan, l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG, iseħħ l-aktar permezz tal-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni. Għalhekk mill-perspettiva tad-domanda, is-suq evidentement ivarja wkoll mis-suq fil-livell tal-operaturi tal-elettriku konvenzjonali.
(22)
Filwaqt li titqies l-ispeċifiċità tas-suq Ġermaniż tal-elettriku, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, u bla ħsara għal-liġi tal-kompetizzjoni, is-suq relevanti tal-prodott huwa b'dan definit bħala s-suq għall-ġenerazzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali. Il-ġenerazzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG ma jiffurmawx parti minn dan is-suq, għar-raġunijiet stipulati hawn fuq, u minn hawn 'il quddiem se jkunu vvalutati separatament.
Definizzjoni tas-suq ġeografiku
(23)
Skont l-applikazzjoni, it-talba tappartjeni għal attivitajiet fit-territorju tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja. L-applikant jesplora l-possibbiltà ta’ suq usa' li jinkludi l-Ġermanja u l-Awstrija fuq il-bażi ta’ diversi xejriet fir-rigward tal-iżvilupp tal-qafas regolatorju, tal-livell tal-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet tal-elettriku u tal-akkoppjament tas-swieq u l-proċeduri tal-ġestjoni tal-konġestjoni, iżda eventwalment jikkonkludi li “l-applikant ma jistax jagħmel konklużjoni finali dwar jekk is-suq Ġermaniż tal-elettriku fil-livell tal-operaturi u s-swieq relevanti fil-pajjiżi ġirien humiex suffiċjentement integrati fil-mument sabiex jitqiesu bħala suq reġjonali”.
(24)
L-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji, wara l-istħarriġ settorjali li sar, jassumi li hemm suq primarju komuni għall-elettriku fil-Ġermanja u fl-Awstrija. Din il-konklużjoni hija bbażata fuq in-nuqqas ta’ xkiel fl-interkonnetturi konfinali bejn il-Ġermanja u l-Awstrija u minħabba l-ispazju ta’ kummerċjalizzazzjoni u prezzijiet standard fil-livell tal-European Power Exchange S.E. (EPEX).
(25)
Il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni iddefinixxiet is-swieq tal-elettriku l-aktar bħala ta’ dimensjoni nazzjonali (18) jew saħansitra iżgħar (19). Xi kultant, tħalliet miftuħa l-possibbiltà ta’ swieq usa' minn dawk nazzjonali (20).
(26)
Il-Kummissjoni tqis li għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, u bla ħsara għal-liġi dwar il-kompetizzjoni, mhix neċessarja konklużjoni dwar id-dimensjoni preċiża tas-suq ġeografiku relevanti għall-ġenerazzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku konvenzjonali, għaliex skont kwalunkwe definizzjoni tas-suq alternattiva, ir-riżultati tal-valutazzjoni għandhom ikunu l-istess.
(27)
Fir-rigward tal-produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG, id-dimensjoni ġeografika ma tistax testendi lil hinn mit-territorju tal-Ġermanja billi hija bbażata fuq il-kundizzjonijiet legali speċifiċi stabbiliti fl-EEG Ġermaniża.
L-analiżi tas-suq
Il-produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali
(a) L-ishma tas-suq u l-konċentrazzjoni tas-suq
(28)
Peress li tirriżulta minn prassi kostanti (21) fir-rigward tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 30, il-Kummissjoni kkunsidrat li, fir-rigward tal-ġenerazzjoni tal-elettriku, “indikatur wieħed għall-grad ta’ kompetizzjoni fis-swieq nazzjonali huwa s-sehem totali mis-suq tal-ikbar tliet produtturi”.
(29)
Skont l-opinjoni tal-Uffiċċju Federali tal-Konsorzji (22) l-ishma tas-suq kumulattivi tal-ewwel tliet produtturi, f'termini tal-provvista tal-elettriku fil-grid, kienu ta’ 74 % fl-2007 u 73 % fl-2008 u 70 % fl-2010. Is-suq Ġermaniż tal-elettriku jinsab għalhekk f'nofs il-firxa, meta mqabbel ma’ deċiżjonijiet preċedenti ta’ eżenzjonijiet skont l-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE (23).
(30)
Madankollu, huwa mfakkar li l-ewwel żewġ produtturi RWE u E.ON, li flimkien għandhom sehem tas-suq kumulattiv ta’ 58 % tas-suq (24), mhumiex suġġetti għad-dispożizzjonijiet tal-liġi dwar l-akkwist.
(31)
L-għan ta’ din id-Deċiżjoni huwa li jkun stabbilit jekk l-attivitajiet mill-ġenerazzjoni u mill-kummerċ tal-elettriku fil-livell tal-operaturi humiex esposti għal tali livell ta’ kompetizzjoni (fis-swieq li għalihom l-aċċess huwa bla ħlas) li jkun jiżgura li, ukoll fin-nuqqas tad-dixxiplina mdaħħla mir-regoli dettaljati dwar l-akkwisti kif stipulati fid-Direttiva 2004/17/KE, l-akkwist għat-twettiq tal-attivitajiet ikkonċernati, jitwettaq b'mod trasparenti u mhux diskriminatorju abbażi ta’ kriterji li jippermettu l-identifikazzjoni tas-soluzzjoni li b'mod ġenerali tkun, ekonomikament, l-aktar waħda vantaġġuża. F'dan il-kuntest huwa importanti li wieħed iżomm f'moħħu li l-kumpaniji li mhumiex soġġetti għall-proċeduri tal-akkwist pubbliku (notevolment RWE u E.ON) meta jaġixxu f'dawn is-swieq, għandhom il-possibbiltà li jeżerċitaw pressjoni kompettitiva fuq l-atturi oħra fis-suq. Dan mhux se jinbidel ukoll jekk l-Awstrija tkun inkluża fis-suq ġeografiku rilevanti minħabba l-fatt li l-ishma tas-suq tal-produtturi prinċipali mistennija li jkunu kemmxejn inferjuri biss f'suq li jkopri kemm l-Awstrija kif ukoll il-Ġermanja (25).
(32)
Fir-rigward tal-produzzjoni tal-elettriku u l-forniment tiegħu fil-livell tal-operaturi minn sorsi konvenzjonali l-fatti hawn fuq jistgħu jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni tal-atturi fis-suq li huma koperti mid-dispożizzjonijiet tal-liġi dwar l-akkwisti.
(33)
Ta' min wieħed jinnota wkoll li, id-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni “2009-2010 Rapport dwar il-progress fil-Ħolqien tas-Suq Intern tal-Gass u l-Elettriku” ta’ Ġunju 2011 (26) indika tnaqqis fil-konċentrazzjoni tas-suq fil-Ġermanja (27) meta mqabbel mas-snin preċedenti u jqiegħed lis-suq Ġermaniż tal-elettriku fil-kategorija ta’ “swieq moderatament konċentrati” (28) jiġifieri dawk is-swieq b'indiċi Herfindahl-Hirchman (HHI) (29) minn kapaċità, bejn 750 u 1 800.
(34)
Fir-rigward taċ-ċifri hawn fuq, għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni u bla ħsara għal-liġi tal-kompetizzjoni, wieħed jista jassumi fir-rigward tal-entitajiet kontraenti li l-grad ta’ konċentrazzjoni tas-suq jista' jiġi kkunsidrat bħala indikazzjoni ta’ ċertu livell ta’ esponiment għall-kompetizzjoni tal-produzzjoni u l-kummerċ tal-elettriku fil-livell tal-operaturi minn sorsi konvenzjonali fil-Ġermanja.
(b) Fatturi oħra
(35)
Fl-aħħar snin, fil-fatt sa Marzu 2011, il-Ġermanja kienet esportatur nett tal-elettriku. Madankollu, minħabba d-deċiżjoni li l-produzzjoni tal-elettriku minn bosta impjanti nukleari titneħħa gradwalment, il-Ġermanja saret importatur nett. Għalhekk bħalissa fis-suq teżisti pressjoni kompetittiva li toriġina mill-potenzjal għall-importazzjoni tal-elettriku minn sorsi esterjuri għall-Ġermanja. Dan jiżgura li l-investiment fis-settur tal-elettriku fil-Ġermanja ma jistax isir mingħajr ma jitqiesu produtturi oħra fil-pajjiżi ġirien. Dawn il-fatturi għandhom għalhekk jitqiesu bħala kompattibbli mal-konklużjoni li l-entitajiet kontraenti li joperaw fis-suq Ġermaniż tal-produzzjoni minn sorsi konvenzjonali huma esposti għall-kompetizzjoni. Barra minn hekk, analiżi tas-sitwazzjoni fir-rigward tal-bdil tal-fornitur (30) u l-grad ta’ likwidità fis-suq tal-operaturi (31) turi li dawn il-fatturi huma kompatibbli mal-konklużjoni li l-entitajiet kontraenti li joperaw fis-suq Ġermaniż tal-produzzjoni minn sorsi konvenzjonali huma esposti għall-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, għandu jkun osservat ukoll li s-suq Ġermaniż ta’ bbilanċjar (32) u l-karatteristiċi ewlenin tiegħu (prezzijiet ibbażati fuq is-suq u differenza fil-prezz bejn l-l-aġġustmenti pożittivi u negattivi fil-forniment tal-enerġija) lanqas ma jmorru kontra l-konklużjoni li l-entitajiet kontraenti li joperaw fis-suq Ġermaniż tal-produzzjoni minn sorsi konvenzjonali huma esposti għall-kompetizzjoni.
Produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG
(36)
L-elettriku tal-EEG jibbenefika minn konnessjoni prijoritarja mal-grid, u għandu prijorità fuq l-elettriku konvenzjonali għall-provvista tal-elettriku fil-grid, li jfisser li produzzjoni tal-elettriku tal-EEG hija indipendenti mid-domanda. Billi l-elettriku tal-EEG huwa ġeneralment prodott bi spejjeż li huma ogħla mill-prezz tas-suq, ġiet stabbilita sistema li permezz tagħha l-elettriku tal-EEG jirċievi appoġġ partikolari. L-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG (33) għandhom id-dritt li jirċievu rata ta’ ħlas statutorja mill-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni għal perjodu ta’ 20 sena b'żieda mas-sena li fiha s-servizz ġie kkommissjonat. Dan il-ħlas ikopri l-ispejjeż tagħhom u huwa għalhekk ogħla mill-prezz tas-suq. Huma jistgħu għalhekk jintroduċu l-elettriku li jipproduċu fil-grid irrispettivament mill-prezz fil-Boroż tal-enerġija elettrika (34).
(37)
L-elettriku tal-EEG normalment ma jinbigħx direttament fis-suq tal-operaturi iżda l-ewwel jinxtara mill-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni b'rata ta’ ħlas statutorja. L-operaturi tas-sistema tat-trażmissjoni huma responsabbli għall-kummerċjalizzazzjoni tal-elettriku tal-EEG fis-suq spot għan-negozjar tal-elettriku u dan konsegwentement jikkawża telf għalihom. Dawn l-ispejjeż finalment jitħallsu mill-konsumaturi finali tal-elettriku li jħallsu tariffa addizzjonali tal-EEG lill-fornituri tal-enerġija tagħhom li mbagħad tingħata lill-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni. Il-fornituri tal-enerġija li jixtru aktar minn 50 % tal-elettriku tal-EEG li jinkludi mill-inqas 20 % tal-elettriku minn enerġija solari jew mir-riħ, jħallsu tariffa mnaqqsa tal-EEG.
(38)
L-operaturi tal-installazzjonijiet tal-EEG għandhom ukoll il-possibbiltà li jagħmlu “kummerċjalizzazzjoni diretta” tal-elettriku prodott. Dan ifisser li l-operatur ta’ impjant tal-EEG jista' jirrinunzja għall-ħlas statutorju u jagħżel li jbigħ l-elettriku direttament fis-suq spot. Minħabba l-ispejjeż għoljin tal-ġenerazzjoni tal-elettriku tal-EEG, il-kummerċjalizzazzjoni diretta li ma tkunx skont il-kundizzjonijiet statutorji normalment mhix għażla vijabbli. Fil-passat, dan il-metodu ntuża l-aktar għal ammont limitat f'każijiet meta x-xerrejja setgħu jiksbu eżenzjoni mit-tariffa addizzjonali tal-EEG billi jikkombinaw ċertu ammont ta’ elettriku tal-EEG mal-elettriku konvenzjonali mixtri direttament minn produttur (35). Bid-dħul fis-seħħ tal-liġi ġdida tal-EEG fil-bidu tal-2012, il-possibbiltà għal din l-eżenzjoni speċifika ġiet limitata u dan mistenni li jnaqqas din il-forma ta’ kummerċjalizzazzjoni diretta (36).
(39)
Il-liġi l-ġdida fiha possibbiltà ġdida ta’ '“kummerċjalizzazzjoni diretta” li, madankollu, tinkludi l-ħlas tal-hekk imsejjaħ “primjum tas-suq” lill-produtturi tal-elettriku tal-EEG li jkopri d-differenza bejn l-ispejjeż ogħla tagħhom u l-prezz medju tas-suq (bis-saħħa ta’ dan li ġej:). “il-mudell tal-primjum tas-suq”. L-Operaturi tas-Sistema tat-Trażmissjoni jistmaw li fl-2012 il-proporzjon tal-bejgħ skont il-mudell tal-primjum tas-suq għandu jammonta għal 15 % għat-tipi kollha flimkien tal-enerġija rinnovabbli (37). Wieħed jista jikkonkludi li fil-preżent u fil-futur qrib, sikurament l-akbar parti mill-elettriku tal-EEG hija kkummerċjalizzata skont is-sistema ta’ pagamenti statutorji u permezz tal-operaturi tal-grid ta’ trażmissjoni. Il-kummerċjalizzazzjoni diretta mhux issussidjata se jkollha rwol marġinali biss.
(40)
Għar-raġunijiet indikati hawn fuq, il-ġenerazzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG jiffurmaw parti minn sistema regolata fejn il-produtturi jitħallsu fuq il-bażi ta’ ħlas statutorju. Dawn mhumiex esposti għall-kompetizzjoni billi jistgħu jintroduċu l-elettriku tal-EEG tagħhom fil-grid irrispettivament mill-prezz prevalenti tas-suq. Minħabba l-prijorità tal-introduzzjoni tal-provvista tal-elettriku fil-grid huma jistgħu wkoll ibiegħu l-kwantitajiet kollha li jipproduċu. Għalhekk ma jistax jiġi konkluż li l-attività tal-produtturi tal-elettriku tal-EEG hija esposta għall-kompetizzjoni. Fid-dawl ta’ dan, ma hemmx il-ħtieġa li jiġu vvalutati indikaturi oħrajn, bħal m'huma dawk elenkati fil-premessa 6.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(41)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati hawn fuq, il-kundizzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies li hija ssodisfata fir-rigward tal-entitajiet kontraenti għall-produzzjoni u l-forniment fil-livell tal-operaturi tal-elettriku minn sorsi konvenzjonali fil-Ġermanja.
(42)
Barra minn hekk, il-kundizzjoni tal-aċċess mhux ristrett għas-suq hija meqjusa li ġiet issodisfata, u għalhekk id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti intenzjonati sabiex jippermettu l-produzzjoni u l-forniment fil-livell tal-operaturi tal-elettriku minn sorsi konvenzjonali fil-Ġermanja u lanqas meta jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività f'dik iż-żona ġeografika.
(43)
Madankollu, il-kundizzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies li mhix issodisfata fir-rigward tal-entitajiet kontraenti għall-produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG fil-Ġermanja.
(44)
Ladarba l-produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku tal-EEG għadhom suġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE, huwa mfakkar li l-kuntratti tal-akkwist li jkopru bosta attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kuntrattwali tiġi ingaġġata f'akkwist “imħallat”, li jfisser akkwist użat biex jappoġġja l-prestazzjoni tat-tnejn li huma, l-attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u l-attivitajiet li mhumiex eżentati, għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom huwa intenzjonat prinċipalment il-kuntratt. F'każ ta’ akkwist imħallat bħal dan, meta l-iskop ikun prinċipalment l-appoġġ tal-produzzjoni u l-kummerċ fil-livell tal-operaturi tal-elettriku tal-EEG, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk huwa oġġettivament impossibbli li jkun stabbilit għal liema attività l-kuntratt kien intenzjonat prinċipalment, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafi 2 u 3 tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Din id-deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni ġuridika u fattwali minn Ottubru 2011 sa Frar 2012 kif tidher mill-informazzjoni mressqa mill-BDEW u mill-awtoritajiet Ġermaniżi. Hija tista' tiġi riveduta, fil-każ li bidliet sinifikanti fis-sitwazzjoni ġuridika jew fattwali jkunu jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE fir-rigward tal-produzzjoni u l-forniment fil-livell tal-operaturi tal-elettriku minn sorsi konvenzjonali ma baqgħux jiġu ssodisfati.
(45)
Il-miżuri stipulati f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika għal kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u maħsuba biex jippermettu l-produzzjoni u l-ewwel bejgħ tal-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali li għandhom isiru fil-Ġermanja.
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, l-elettriku prodott minn sorsi konvenzjonali tfisser l-elettriku li ma jaqax fl-ambitu tal-EEG. Barra minn hekk, skont it-tifsira tal-EEG, u skont il-kundizzjonijiet stipulati hemmhekk, “sorsi ta’ enerġija rinnovabbli” tfisser l-idroenerġija, inklużi l-enerġija tal-mewġ, l-enerġija mill-marea, il-pressjoni osmotika, l-enerġija mir-riħ, ir-radjazzjoni solari, l-enerġija ġeotermali, l-enerġija mill-bijomassa, inklużi l-bijogass, il-bijometanu, il-gass mill-miżbla u l-gass mit-trattament tad-drenaġġ, kif ukoll il-porzjon bijodegradabbli tal-iskart muniċipali u tal-iskart industrijali.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ April 2012.