ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o poplatcích ve prospěch organizace InterDev
(oznámeno pod číslem C(2011) 4923)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(2012/131/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Poté, co obdržela informace týkající se předmětného opatření, se Komise dopisem ze dne 2. října 2001 obrátila na francouzské orgány s dotazy ohledně tohoto opatření. Stálé zastoupení Francouzské republiky při Evropské unii odpovědělo Komisi dopisem ze dne 9. listopadu 2001.
(2)
Jelikož toto opatření začalo být uskutečňováno bez předchozího schválení Komise, bylo zaevidováno v registru neoznámených podpor pod číslem NN 39/03.
(3)
Komise zahájila řízení ohledně předmětné podpory podle čl. 108 odst. 2 SFEU dopisem č. K(2003) 2057 v konečném znění ze dne 9. července 2003.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala ostatní členské státy a zúčastněné třetí strany k podání připomínek k dotčeným podporám. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran. Francouzské orgány zaslaly své komentáře dopisy ze dne 8. a 10. října 2003, 13. září a 29. listopadu 2005.
(5)
Dne 25. února 2011 byla Francii zaslána žádost o doplňující informace a dne 29. března 2011 proběhlo jednání.
(6)
Francouzské orgány odpověděly dopisem ze dne 24. května 2011.
II. POPIS DOTČENÉ PODPORY
1. POPLATKY VE PROSPĚCH ORGANIZACE INTERBEV
1.1 MEZIODVĚTVOVÉ ORGANIZACE (INTERPROFESSIONS - „IPO“) A SYSTÉM DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ ZMĚNĚNÝCH NA POVINNÉ
(7)
Meziodvětvové organizace („IPO“) jsou seskupení, v jejichž rámci jsou sdruženy podle odvětví různé nejreprezentativnější profesní skupiny zemědělské produkce a případně zpracování, uvádění do oběhu a distribuce, která byla uznána příslušným správním orgánem jako meziodvětvová organizace. Jejich existenci, úkoly a fungování regulují články L.631-1 a následující zemědělského zákoníku. Aby podobné seskupení bylo uznáno, musí příslušné orgány ověřit, zda jsou splněna různá kritéria, a to zejména že jeho stanovy jsou v souladu s právními předpisy (článek L.632-1 zemědělského zákoníku) a že organizace, jež tvoří dotčenou IPO, jsou reprezentativní.
(8)
IPO mají za cíl vyvíjet činnost v zájmu všech článků daného odvětví a za tímto účelem mohou uzavírat dohody. Tyto dohody a výběr dobrovolných poplatků za účelem financování činnosti stanovené v těchto dohodách se potom mohou stát na základě meziministerské vyhlášky povinnými („být rozšířeny na“) pro všechny subjekty daného odvětví bez ohledu na to, zda jsou či ne členy určité profesní organizace, jež je členem IPO, pokud jsou v souladu s cíli uvedenými na seznamu stanoveném právním předpisem. Tyto dohody jsou hlavně zaměřeny na lepší znalost trhu, lepší vztahy mezi subjekty z oboru, lepší kvalitu a propagaci produktů. Zemědělský zákoník povoluje rozšíření dohod, pouze pokud tyto dohody mají za cíl „společný zájem“ založený na opatřeních „v souladu s obecným zájmem a slučitelných s pravidly společné zemědělské politiky“ (viz článek L.632-3 zemědělského zákoníku).
(9)
Způsoby výběru a rozdělení dobrovolných poplatků, které se stanou povinnými, jsou stanoveny jednotlivě každou dohodou IPO.
1.2 ÚLOHA STÁTU
(10)
Ačkoliv jsou IPO soukromoprávními právnickými osobami a jejich financování je zajišťováno příspěvky dotčeného odvětví, fungování systému povinných dobrovolných poplatků vyžaduje zásah státu, a to zejména následujícími způsoby:
a)
před každou žádostí o rozšíření musí být IPO předem uznána orgány veřejné moci a musí se podřídit cílům vnitrostátní a společné zemědělské politiky (viz body odůvodnění 7 a 8);
b)
po svém uznání mohou IPO požádat stát, aby meziministerskou vyhláškou o rozšíření učinil jejich dohody povinné. Každý hospodářský subjekt v oblasti dané produkce se tak stane osobou povinnou k povinnému dobrovolnému poplatku placenému reprezentativní IPO (viz bod odůvodnění 8);
c)
podle článku L.632-8-1 zemědělského zákoníku se příslušným orgánům zasílají zprávy o činnosti každé IPO a výsledky provádění každé rozšířené dohody.
2. CÍL PODPORY
(11)
Cílem předmětné podpory je podporovat činnosti v oblasti výzkumu, vývoje, technické pomoci a propagace (reklamy) ve prospěch odvětví chovatelství.
2.1 POPLATKY ZAVEDENÉ ORGANIZACÍ INTERBEV
(12)
Toto rozhodnutí se týká dvou druhů meziodvětvových poplatků, které orgány veřejné moci učinily povinnými. Na jedné straně se jedná o poplatek z hovězího a skopového masa a vnitřností určených k lidské spotřebě a z živých kusů hovězího dobytka a ovcí odesílaných do zemí EU nebo vyvážených („poplatek z masa“) a na druhé straně o poplatek ve prospěch Fonds National de l’Élevage (Národní chovatelský fond) („poplatek FNE“).
(13)
Meziodvětvové dohody, kterými se zavádějí poplatky ve prospěch organizace Interbev a které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, jsou následující:
Poplatky z masa
Poplatky ve prospěch Fond National de l’Elevage - FNE (Národní chovatelský fond)
Dohody IPO
Vyhláška o rozšíření
Dohoda IPO
Vyhláška o rozšíření
25.7.1995
18.12.1995
15.6.1994
18.12.1995
12.6.2001
19.9.2001
19.4.2001
(14)
Národní meziodvětvové sdružení dobytka a masa (Association nationale Interprofessionnelle du Bétail et des Viandes - Interbev) je francouzská meziodvětvová organizace pro odvětví dobytka a masa. Byla založena dne 9. října 1979 z podnětu reprezentativních organizací oboru dobytka a masa odvětví skotu, ovcí a koní a je uznána na základě vyhlášky ze dne 18. listopadu 1980 (3). Jejím úkolem je hájit a zhodnocovat společné zájmy chovatelů a obchodních, řemeslných a průmyslových činností oboru. Interbev byla uznána v roce 1980 za meziodvětvovou organizaci odvětví dobytka a masa. Tvoří ji třináct vnitrostátních profesních organizací zastupujících různé obory hospodářského odvětví dobytka a masa: chovatele, obchodníky s živými kusy, jatka, velkoobchodníky, průmyslové subjekty, distributory.
(15)
Její hlavní dva úkoly spočívají ve vypracování meziodvětvových dohod a ve společné komunikaci. K tomu se dále připojují výzkumné programy v odvětví masa. Meziodvětvové dohody podepsané v rámci organizace stanoví pravidla, jimiž se řídí činnost oboru. Tyto dohody mohou být předloženy orgánům veřejné moci v rámci řízení o rozšíření. Po vyhlášení rozšíření společnou vyhláškou ministerstva zemědělství a ministerstva hospodářství se opatření stanovená meziodvětvovou dohodou stávají povinnými pro všechny subjekty oboru.
2.2 POPLATEK Z MASA
(16)
Meziodvětvovou dohodou ze dne 25. července 1995, jež byla předmětem rozšíření na základě vyhlášky ze dne 18. prosince 1995 (4), zavedla organizace Interbev poplatek z masa a vnitřností určených k lidské spotřeby a pocházejících z hovězího dobytka a ovcí a ze živých kusů hovězího dobytka a ovcí odesílaných do zemí EU nebo vyvážených.
(17)
Poplatek se týkal tří kategorií masa a/nebo zvířat a byl stanoven následovně:
a)
poplatek z masa a vnitřností určených k lidské spotřebě u zvířat poražených ve Francii: stanoven na 0,084 francouzských franků („FRF“) (5) za kilogram jatečně upraveného těla a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla majitelem nebo spolumajitelem zvířete v okamžiku jeho porážky;
b)
poplatek z masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii: stanoven na 0,042 FRF/kg a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla prvním majitelem nebo spolumajitelem masa na vnitrostátním území;
c)
poplatek z živých kusů hovězího dobytka nebo ovcí odesílaných do jiné země EU nebo vyvážených: stanoven na 7 FRF/kus a hrazený právnickou nebo fyzickou osobou, jež byla posledním majitelem nebo spolumajitelem zvířat na vnitrostátním území.
(18)
Meziodvětvová dohoda ze dne 25. července 1995 byla nahrazena jinou meziodvětvovou dohodou ze dne 12. června 2001, jež byla rozšířena vyhláškou ze dne 19. září 2001 (6). Článek 1 vyhlášky stanoví, že se dohoda rozšiřuje na období, jež končí tři roky po dni zveřejnění uvedené vyhlášky, což znamená dne 30. září 2004.
(19)
Meziodvětvová dohoda ze dne 12. června 2001 stanovila pokračování předchozího stavu, pokud jde o dotčené kategorie masa a/nebo zvířat, a to se zvýšením poplatku: 0,1574 FRF (0,024 EUR) u masa a vnitřností určených k lidské spotřebě ze zvířat poražených ve Francii, 0,0656 FRF (0,010 EUR) u masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii a 11,15 FRF (1,7 EUR) u živých kusů hovězího dobytka nebo ovcí odesílaných do jiné země EU nebo vyvážených.
(20)
Dohoda ze dne 12. června 2001 zavedla také možnost částečného vrácení poplatku z masa v okamžiku jeho odeslání do jiné země EU nebo jeho vyvezení do třetích zemí. Výše vracení byla 0,0656 FRF/kg (0,010 EUR).
(21)
Rozšíření, k nimž došlo v roce 1995 a 2001, vyloučila ze systému poplatek z masa dopraveného nebo dovezeného za účelem jeho spotřeby ve Francii. Tyto produkty tak nepodléhají povinnému poplatku z masa.
2.3 POPLATEK FNE
(22)
Meziodvětvovou dohodou ze dne 15. června 1994, jež byla rozšířena vyhláškou ze dne 18. prosince 1995 (7) a vyhláškou ze dne 19. září 2001 (8), zavedla organizace Interbev poplatek ve prospěch Fonds national de l’élevage (Národního chovatelského fondu). Poslední vyhláška stanoví, že se dohoda rozšiřuje na období, jež končí tři roky po dni zveřejnění uvedené vyhlášky, což znamená dne 30. září 2004.
(23)
Tento profesní fond, který spravuje Confédération Nationale de l’Élevage (Národní konfederace chovatelství - CNE), byl vytvořen, aby plnil následující dva hlavní cíle: na jedné straně podněcoval k restrukturalizaci organizací služeb a přispíval k jejich přizpůsobení budoucím potřebám chovatelů, kteří jsou stále méně početní a čelí politikám Společenství v oblasti zvládání výroby, a na druhé straně přispíval k udržitelnosti společných prostředků v oblasti genetického vývoje a aplikovaného výzkumu, které budou v budoucnu představovat klíčový faktor konkurenceschopnosti chovatelství.
(24)
Poplatek určený na financování tohoto fondu se vybírá od právnických nebo fyzických osob, které jsou majiteli nebo spolumajiteli hovězího dobytka nebo ovcí poražených ve Francii. Podle posledních údajů sdělených francouzskými orgány byl tento poplatek stanoven na 0,02 FRF (0,003 EUR) za kilo čistého poraženého masa (nebo 7 FRF za kus u dospělých kusů hovězího dobytka, 2,40 FRF za kus u telat a 0,36 FRF za kus u ovcí, což činí 1,05, 0,36 a 0,054 EUR).
(25)
Podle francouzských orgánů byly příjmy z tohoto poplatku použity na genetická vylepšování, systém genetických informací, biotechnologii a hospodářské studie.
2.4 ČINNOSTI FINANCOVANÉ Z TĚCHTO POPLATKŮ
(26)
Příjmy organizace Interbev pocházející z poplatků z masa byly použity na tři druhy činností, a to zejména:
a)
komunikaci a propagaci ve prospěch odvětví;
b)
technickou pomoc;
c)
výzkum a pokusy.
(27)
Pokud jde o komunikaci a propagaci, jedná se zejména o financování kampaní na různá témata ve spojení s kvalitními masnými výrobky nebo obecnějších kampaní v televizi a rozhlase ve prospěch hovězího masa, jakož i opatření v oblasti vztahů s veřejností. Financují se také propagační opatření na vnějších trzích, jakož i účast na profesních a propagačních veletrzích.
(28)
Činnosti v oblasti technické pomoci jsou spojeny zejména s osvědčováním a kvalifikací chovů, a to hlavně s cílem odstranit překážky, jimž čelí subjekty zapojené do těchto postupů. Interbev vypracovává také kolektivní specifikace pro jednotlivé obory a podílí se na šíření a zavádění kodexu osvědčených postupů v chovatelství a osvědčených pracovních postupů při produkci masa a podílí se konečně na vyjasňování transakcí po celém řetězci.
(29)
Činnosti v oblasti výzkumu a pokusů odpovídají činnostem, jež jsou nejvíce přizpůsobeny potřebám odvětví v tom smyslu, že se zabývají zejména bezpečností potravin, řízením kvality a dobrými životními podmínkami zvířat.
(30)
Prostředky organizace Interbev pocházející z poplatků FNE se používají na následující činnosti:
a)
společné činnosti v oblasti genetického vylepšování;
b)
informatizovaný systém správy informačních systémů chovů;
c)
práce v oblasti aplikovaného výzkumu;
d)
hospodářské studie;
e)
různé činnosti.
3. DOBA TRVÁNÍ DOTČENÉHO OPATŘENÍ
(31)
Toto rozhodnutí se týká období od roku 1996 do roku 2004, kdy skončila platnost poslední meziodvětvové dohody, jež je předmětem tohoto řízení.
4. PŘÍJEMCI
(32)
Příjemci dotčeného opatření podpory jsou chovatelé hovězího dobytka a ovcí.
(33)
Hlavními konečnými adresáty dotčeného opatření podpory jsou producenti, zpracovatelé a distributoři zemědělských produktů. Počítá se s tím, že některé činnosti mohou vykonávat pro tyto subjekty soukromé podniky.
(34)
Toto rozhodnutí nepředjímá stanovisko Komise, pokud jde o slučitelnost výběrového řízení poskytovatelů služeb pověřených prováděním činností organizace Interbev s pravidly zadávání veřejných zakázek.
5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ (9)
(35)
Pokud jde nejprve o povahu poplatků v tomto konkrétním případě, Komise zaznamenala, že francouzská vláda je v rámci postupu rozšíření meziodvětvových dohod učinila povinnými. Rozšíření dohod proběhlo přijetím vyhlášky zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky. Z toho plyne, že bylo zapotřebí aktu orgánu veřejné moci, aby byly tyto poplatky plně účinné. Na základě této skutečnosti Komise ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení soudila, že se v tomto konkrétním případě jedná o parafiskální zdanění, tzn. o veřejné prostředky, a že tyto podpory jsou protiprávní, protože nebyly oznámeny.
(36)
Podle bodu 194 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (10) (dále jen „zemědělské pokyny“) musí být každá protiprávní podpora posuzována podle pravidel a pokynů platných v okamžiku jejího poskytnutí. Zemědělské pokyny platí od 1. ledna 2007. Předchozí pokyny, to znamená pokyny Společenství týkající se státních podpor v odvětví zemědělství (2000-2006), platily od 1. ledna 2000 (11). Každou podporu poskytnutou po tomto dnu je proto nutno posuzovat podle pokynů z roku 2000. A naopak každou podporu poskytnutou před tímto dnem je nutno posuzovat podle ustanovení a postupů platných před 1. lednem 2000. Dotčené podpory byly poskytovány od roku 1996.
(37)
Jelikož se jedná o státní podpory financované pomocí parafiskálního poplatku, Komise musela přezkoumat jak opatření financovaná podporami, tak financování samotných podpor.
5.1 PODPORY
5.1.1 Propagační činnosti
(38)
Komise připomněla, že slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 je nutno ověřovat podle rámce pro státní podpory v oblasti propagace zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o založení EHS (12) a že slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu je nutno ověřovat podle pokynů Společenství ke státním podporám v oblasti propagace produktů uvedených v příloze i Smlouvy o ES a některých produktů neuvedených v příloze I (13). Oba dokumenty v podstatě sdílejí stejné zásady a stanoví zejména negativní a pozitivní kritéria, jež je nutno dodržet. Pokud jde o strop podpor, musí být tyto činnosti financovány odvětvím v minimální výši 50 % nákladů. V tomto konkrétním případě byla opatření plně financována parafiskálními poplatky, a finanční úsilí subjektů z oboru tak dosahuje této úrovně. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.2 Činnosti v oblasti technické pomoci
(39)
Komise připomněla, že slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno ověřovat podle postupů Komise vycházejících z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých státem v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (14) a že slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu je nutno ověřovat podle zemědělských pokynů. Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Pro tento typ podpor jsou tak povoleny podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých nákladů. Podpory kromě toho musí být přístupné všem subjektům z oboru, které by případně mohly projevit zájem. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.3 Činnosti v oblasti výzkumu a pokusů
(40)
Komise připomněla, že slučitelnost těchto podpor je nutno ověřovat podle rámce Společenství pro poskytování státních podpor na výzkum a vývoj (15) a sdělení Komise týkající se změny tohoto rámce (16). S vnitřním trhem je tak slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout výše 100 %, pokud jsou splněny následující čtyři podmínky: podpora představuje pro odvětví obecný zájem; informace je uveřejněna v příslušném tisku; výsledky prací jsou poskytnuty na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času; podpora splňuje mezinárodní obchodní kritéria odsouhlasená EU. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise soudila, že platné podmínky byly splněny.
5.1.4 Činnosti financované z poplatku FNE
(41)
Komise si kladla otázky o přesné povaze činností financovaných z poplatku FNE, jejichž předmětem bylo podněcovat k restrukturalizaci organizací služeb a přispívat k jejich přizpůsobení budoucím potřebám chovatelů a k udržitelnosti společných prostředků v oblasti genetického vývoje a aplikovaného výzkumu. Podle francouzských orgánů byly příjmy z tohoto poplatku údajně použity na genetická vylepšování, systém genetických informací, biotechnologii a hospodářské studie. Tyto dílčí informace byly nedostatečné k tomu, aby Komisi umožnily konstatovat slučitelnost těchto činností s případně použitelnými ustanoveními Společenství. Ve fázi zahájení vyšetřovacího řízení tak Komise nebyla schopna dospět k závěru, že činnosti financované z poplatku FNE byly slučitelné se Smlouvou o ES (17).
5.2 FINANCOVÁNÍ PODPOR
5.2.1 Poplatek z masa
(42)
Od 1. ledna 1996 podléhají tomuto poplatku mimo jiné živé kusy hovězího dobytka a ovcí odesílané do jiných členských států a také produkty z hovězího a skopového masa odesílané do jiných členských států, ačkoliv pro tyto produkty bylo v roce 2001 zavedeno částečné vracení tohoto poplatku. Podle rozsudku Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) (18) je nutno určitou daň považovat za porušení zákazu diskriminace stanoveného v článku 110 SFEU, pokud výhody z přidělení příjmu ze zdanění využívají obzvláště ty ze zdaněných vnitrostátních produktů, které jsou zpracovávány nebo uváděny do oběhu na vnitrostátním trhu, a tyto výhody částečně vyrovnávají náklady, jež jsou s nimi spojeny, a tak znevýhodňují vyvážené vnitrostátní produkty.
(43)
Ve fázi vyšetřovacího řízení se Komise domnívala, že příjmy z poplatku z produktů a živých zvířat odesílaných do jiných členských států, jenž byly určeny na financování činností prováděných organizací Interbev v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů, mohou představovat financování podpory neslučitelné s vnitřním trhem z hlediska Smlouvy, a to zejména jejího článku 107, a že tak státní podpory financované tímto způsobem nebyly zřejmě slučitelné s uvedenou Smlouvou. Poplatek totiž mohl znevýhodňovat produkci těchto zvířat za účelem jejich vývozu do jiných členských států, protože přidělení prostředků mohlo svou povahou zvýhodňovat vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii na úkor vyvážené vnitrostátní produkce a protože výše poplatku nezohledňovala různou míru zisku dosahovanou u vnitrostátních produktů podle toho, zda jsou uváděny do oběhu ve Francii nebo mimo ni.
5.2.2 Poplatek FNE
(44)
Na základě informací dostupných v okamžiku zahájení vyšetřovacího řízení neměla Komise ve fázi vyšetřovacího řízení k dispozici prvky, které by ukazovaly na to, že tomuto poplatku podléhala dovážená zvířata nebo zvířata odesílaná do jiných členských států.
6. SLUČITELNOST POVINNÝCH DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ SE SYSTÉMEM SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHŮ
(45)
Pokud jde o otázku slučitelnosti povinných dobrovolných poplatků se systémem společné organizace trhů (dále jen „SOT“) v souvislosti s rozsudkem ze dne 22. května 2003 ve věci Freskot (19), Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné příspěvky zřejmě nezasahují přímo nebo nepřímo do cen dotčených konečných produktů, protože vybírání poplatků nemá vliv na cenu produktů, které jsou určovány volným trhem. Zatížení uzenářských výrobků a chovaných zvířat je tak zrušeno výhodou představovanou financovanými činnostmi. Je proto možno soudit, že účinky výběru poplatků na ceny jsou omezené nebo neexistují.
III. KOMENTÁŘE FRANCIE
(46)
Dopisy ze dne 8. a 10. října 2003 předložily francouzské orgány své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně dotčeného opatření podpory.
(47)
Dopisy ze dne 13. září a 29. listopadu 2005 předložily francouzské orgány další připomínky jako odpověď na žádosti o dodatečně informace, jež jim zaslala Komise.
(48)
Po žádosti o dodatečné informace zaslané Komisí dne 25. února 2011 a jednání, jež proběhlo dne 29. března 2011, francouzské orgány předložily další připomínky dopisem ze dne 24. května 2011.
(49)
Francouzské orgány berou na vědomí, že se Komise domnívá, že lze prostředky pocházející z takovýchto meziodvětvových poplatků, které se staly povinnými, přirovnat k parafiskálním poplatkům, které by mohly vést k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Francouzské orgány berou také na vědomí, že opatření měla být oznámena. Poté podávají následující sdělení:
1. ROZSAH PŘEZKUMU KOMISE PODLE FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ
(50)
Pokud jde o poplatky vybírané podle meziodvětvových dohod ze dne 15. června 1994 ve prospěch fondu chovatelství a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev, francouzské orgány měly za to, že Komise zahájila jejich přezkum dopisy ze dne 16. ledna 1995 (podpora NN 34/95) a ze dne 18. března 1996 a uzavřela jej dopisem (SG (96) D/6396) ze dne 15. července 1996, přičemž dospěla k závěru, že „předmětná opatření spadají výlučně do oblasti působnosti nařízení (EHS) č. 2328/91 a musí být předmětem přezkumu podle tohoto nařízení. Čl. 35 odst. 2 tohoto nařízení přitom vylučuje použití článků 92 a 93 Smlouvy“.
(51)
Jako odpověď Komisi, která zdůraznila, že se v té době nevyjádřila k ostatním činnostem prováděným organizací Interbev (protože věc NN 34/95 se týkala pouze investic do restrukturace chovu skotu bez tržní produkce mléka), francouzské orgány tvrdily, že se k tomu vyjádřily v odpovědi na dopis Komise ze dne 18. března 1996 těmito slovy: „národní fond chovatelství je skutečně určen k tomu, aby vylepšoval výběr v chovatelství a podporoval výzkum, a to zejména v oblasti genetiky. […]“ (dopis ze dne 13. září 2005).
(52)
Francouzské orgány se domnívají, že Komise byla plně informována o existenci činností v oblasti komunikace, propagace, výzkumu a pokusů financovaných organizací Interbev a že v rámci této věci mohla zaslat francouzským orgánům žádosti o dodatečné informace. Jelikož Komise na toto sdělení nereagovala, francouzské orgány dospěly k závěru, že sdělené informace Komisi uspokojují.
(53)
V pozdější odpovědi Komisi, která připomněla zaslání žádosti o dodatečné informace (30. května 1996) následkem výše uvedeného dopisu, francouzské orgány na jedné straně tvrdily, že nikdy žádosti o dodatečné informace neobdržely, a na druhé straně, že se domnívaly, že nečinnost Komise mezi 30. květnem 1996 a 2. říjnem 2001 představovala nevyslovený souhlas se slučitelností činností, o nichž věděla.
(54)
Francouzské orgány navíc tvrdí, že Komise byla informována o činnostech v oblasti komunikace prováděných organizací Interbev v rámci věci C-18/95, která se týkala opatření ve prospěch odvětví chovu ovcí.
(55)
Jelikož Komise od té doby nepokračovala v přezkumu těchto dohod, francouzské orgány se domnívají, že oprávněně usoudily, že Komise nemá námitky proti jejich provádění.
(56)
Za těchto podmínek se francouzské orgány domnívaly, že toto řízení se týká pouze meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001.
(57)
Dopisem ze dne 24. května 2011 a během jednání, jež se konalo dne 29. března 2011, francouzské orgány nakonec Komisi předaly údaje za celé dotčené období.
2. DŮVODY OPRAVŇUJÍCÍ PODLE FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ NEOZNÁMENÍ PODPORY
(58)
Pokud jde o činnosti prováděné díky příjmům z poplatků vybíraných na základě nových meziodvětvových dohod z 12. června 2001 ve prospěch organizace Interbev a FNE, francouzským orgánům se nejevilo jako nutné je oznamovat, protože jsou financovány výlučně ze soukromých prostředků vybíraných v dotčeném odvětví.
3. ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ ORGANIZACÍ INTERBEV
(59)
Pokud jde o činnosti prováděné organizací Interbev, francouzské orgány berou na vědomí, že je Komise po analýze informací, které jí byly předány dopisem ze dne 9. listopadu 2001, považuje za slučitelné s pokyny Společenství týkajícími se státních podpor v odvětví zemědělství (2000-2006) a s pokyny Společenství týkajícími se státní podpory na propagaci zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze I. Potvrzují, že během období dotčeného tímto rozhodnutím, Interbev financovala tyto činnosti v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů za stejných podmínek jako činnosti dříve popsané v dopisu ze dne 9. listopadu 2001.
4. ČINNOSTI V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNICKÉ POMOCI PROVÁDĚNÉ PROSTŘEDNICTVÍM FNE
(60)
Pokud jde o FNE, francouzské orgány poskytly v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dne 8. a 10. října 2003) následující vysvětlení.
(61)
U činností prováděných díky prostředkům FNE se jedná o činnosti v oblasti technické pomoci a aplikovaného výzkumu. Francouzské orgány potvrdily, že tyto činnosti byly koncipovány při dodržení bodů 14 a 17 pokynů Společenství týkajících se státních podpor v oblasti zemědělství (2000-2006).
(62)
Nejprve je upřesněno, že prostředky shromážděné FNE sloužily k následujícím činnostem:
a)
společné činnosti v oblasti genetického vylepšování;
b)
informatizovanému systému správy informačních systémů chovů;
c)
pracím v oblasti aplikovaného výzkumu;
d)
hospodářským studiím;
e)
různým činnostem.
4.1 OBLAST GENETIKY
(63)
V oblasti genetiky se účast FNE přísně omezuje na provázení některých společných činností prováděných v rámci vnitrostátního opatření na genetické vylepšování (Dispositif National d’Amélioration Génétique) a definovaných Národní komisí pro genetické vylepšování (Commission Nationale d’Amélioration Génétique - CNAG), jež sdružuje zástupce státu, oboru, výzkumu a školství.
(64)
Financování poskytovaná FNE jsou hlavně věnována na provázení činností oboru genetiky Institutu chovatelství, jehož úkolem je zejména: podpora organizacím v terénu, které přispívají ke genetickému pokroku u přežvýkavců; vypracování, údržba a vývoj specifikací, kterými se stanoví postupy v terénu; kontrola postupů zhodnocení a evidování údajů nutných pro genetické posouzení reprodukčních zvířat ve společných informačních systémech; přizpůsobení postupů indexace ve spolupráci s ústavem INRA; zavedení postupů výměny informací na mezinárodní úrovni a šíření úředních rejstříků ve Francii.
4.2 OBNOVA A ROZVOJ INFORMAČNÍCH SYSTÉMŮ V ODVĚTVÍ CHOVATELSTVÍ
(65)
V rámci své činnosti v oblasti obnovy a rozvoje informačních systémů v odvětví chovatelství se FNE podílí na obnově systému genetických informací (système d’information génétique - SIG). Tato obnova byla zahájena v roce 1995 a prosadila se při modernizaci společného informačního systému zavedeného před více než 20 lety a jeho sjednocení za účelem účinnější správy genetických údajů a zároveň umožnila zahrnutí nových funkcí nutných pro indexaci a snížení nákladů.
(66)
FNE se mimo to podílel na studii právní, technické a hospodářské proveditelnosti projektu profesionálního informačního systému v odvětví chovatelství (SPIE), jehož cílem je zajistit odvětvové a meziodvětvové zhodnocení úředních identifikačních údajů a dalších údajů, které lze zajistit.
4.3 ZÁSAHY V OBLASTI APLIKOVANÉHO VÝZKUMU
(67)
FNE podporuje několik programů aplikovaného výzkumu a má v úmyslu pokračovat ve své účasti na studiích věnovaných otázkám, jež pro odvětví chovatelství představují předmět obecného zájmu, jako je např. podpora programu aplikovaného výzkumu a přenosu biotechnologií reprodukce (přenos embryí, zjišťování pohlaví, oplodnění in vitro, klonování). Tyto práce se týkají nových postupů vycházejících z embryologie, které jsou mimořádně zajímavé z hlediska budoucího používání molekulárních indikátorů a výběru pomocí indikátorů. Program vedl ke konkrétním výsledkům, a to značnému zlepšení úspěšnosti klasického přenosu embryí, vypracování a optimalizaci francouzské metody zjišťování pohlaví u embryí, vypracování metody punkcí vaječných buněk v růstové fázi a zlepšení techniky oplodnění in vitro.
(68)
FNE se také podílel na pilotním výzkumném programu v oblasti homologní rekombinace. Tento projekt, který vedl ústav INRA, se týkal kontrolované modifikace genomu zvířat za použití metody transgeneze a byl zaměřen na zavedení transgenu na určité místo v DNA. Toto cílené zavedení genu má umožnit nahrazení jednoho genu druhým bez použití geneticky modifikovaných organizmů.
(69)
FNE se vedle toho podílel na programu IDEA, pokud jde o identifikaci skotu a ovcí. Přispěl rovněž na financování vnitrostátních programů vybraných v rámci programu Společenství IDEA věnovaného zlepšení spolehlivosti identifikace zvířat za použití nových postupů při využití elektroniky.
4.4 PRÁCE V OBLASTI HOSPODÁŘSKÝCH STUDIÍ
(70)
FNE se podílel na financování hospodářských studií, které potřebovaly chovatelské organizace, aby mohly zejména reagovat na otázky vyvolané jednotlivými reformami SZP, rozšířením Evropy, krizemi posledních let a vývojem na mezinárodním poli.
(71)
Všechny tyto studie byly vypracovány pod vedením tzv. „Hospodářské skupiny pro dobytek“ („Groupe Économique du Bétail“ - GEB) řízené Chovatelským ústavem (Institut de l’Élevage), který zaručuje propojení různých prací požadovaných oborem a jejich komplementaritu s jinými stávajícími studiemi.
(72)
Prováděné práce mají za konkrétní výsledek monitorování hospodářské situace v odvětvích mléka a masa ve Francii a v Evropě, vypracování měsíčních hospodářských podkladů, v nichž jsou do hloubky analyzovány aspekty hospodářství v oblasti živočišné produkce ve Francii, v Evropě a ve světě, a specificky zaměřené činnosti jako monitorování cen, výrobních nákladů a jednání na úrovni Společenství a Mezinárodní obchodní organizace.
(73)
Hospodářské monitorovací středisko vytvořené v rámci GEB shromažďuje konkrétní znalosti o fungování podniků, jimiž disponuje chovatelská síť, a zajišťuje součinnost mezi přístupy na mikroúrovni a makroúrovni.
4.5 RŮZNÉ ČINNOSTI
(74)
FNE jednorázově podporuje zahájení nových stmelujících programů určených ke snadnějšímu přizpůsobení chovatelství novým vývojům v sociální a hospodářské oblasti, jako je zavedení kodexu správných chovatelských postupů, který se prosazuje jako nejvýznamnější společný postup tohoto typu v Evropě, a zahájení projektu komunikace o povolání chovatele následkem druhé krize BSE s cílem obnovit vzájemné pochopení mezi chovateli a občany.
4.6 RÁMEC SPOLEČENSTVÍ
(75)
Francouzské orgány zdůraznily, že všechny financované činnosti mají pro všechny chovatele skotu a ovcí skutečně povahu obecného zájmu a že se nikdy nejedná o činnosti, jež by přinášely prospěch pouze jednotlivým subjektům nebo zvláštním skupinám subjektů.
(76)
U těchto prací a výzkumu finanční účast FNE nejčastěji nepřesahuje 50 % nákladů. U některých jednorázových projektů může být sice vyšší než 50 %, ale míra podpory nikdy nepřesahuje 100 %.
4.6.1 Technická pomoc
(77)
Hospodářské studie jsou financovány za dodržení na jedné straně stropu ve výši 100 000 EUR na chovatele a období tří let a na druhé straně pravidla přístupu všech chovatelů k jejich výsledkům.
4.6.2 Aplikovaný výzkum
(78)
Francouzské orgány potvrdily, že údaje z každé hospodářské studie stejně jako údaje shromážděné na konci každého výzkumného programu, jakmile jsou konečné, jsou šířeny v širokém měřítku. Výsledky všech prací podporovaných fondem jsou systematicky zveřejňovány a šířeny, aby jich chovatelé a jejich organizace v terénu mohly využívat a mít k nim přístup bez diskriminace.
(79)
Používají se dva hlavní kanály šíření: profesní chovatelské organizace a ústav chovatelství, a to prostřednictvím technických a hospodářských publikací široce šířených mezi chovateli a praktickými odbornými pracovníky.
(80)
Vzhledem k povaze obecného zájmu prací se nepočítá s žádným výdělečným využitím výsledků. Skutečnými příjemci činností jsou skutečně všichni chovatelé skotu a ovcí, mezi kterými jsou šířeny teoretické a praktické výsledky prací.
(81)
Financované studie neposkytují producentům a zpracovatelům žádné přímé platby.
5. POPLATKY Z DOVÁŽENÝCH ZVÍŘAT A MASA
5.1 POPLATKY ORGANIZACI INTERBEV
(82)
Pokud jde o zdanění masa dovezeného do Francie z chovů jiných členských států nebo třetích zemí, Komise byla schopna na základě informací, které francouzské orgány postupně předkládaly, dojít ke zjištění, že meziministerské vyhlášky z roku 1995 a 2001 o rozšíření meziodvětvových dohod vždy z oblasti působení vyjímaly poplatky z dováženého masa.
5.2 POPLATKY FNE
(83)
Komise dále zjistila skutečnost, že poplatek vybíraný ve prospěch FNE mohl být uplatněn na zvířata chovaná mimo vnitrostátní území, ale dovezená do Francie za účelem jejich porážky.
(84)
V dopise ze dne 6. října 2003 francouzské orgány vzaly na vědomí důležitost této námitky, pokud jde o zásady právních předpisů Společenství. Zavázaly se proto ke změně znění dohody tak, aby se vyloučil jakýkoliv poplatek u zvířat chovaných mimo vnitrostátní území, ale dovezených do Francie za účelem jejich porážky. Francouzské orgány vyjádřily svůj záměr doručit Komisi nové znění, jakmile bude nová dohoda dokončena a podepsána.
(85)
Dodaly k tomu, že dovoz živých zvířat je ve skutečnosti okrajovou záležitostí a nepředstavuje riziko narušení hospodářské soutěže. Podle celních orgánů představoval dovoz „velkých vykrmených kusů hovězího dobytka“ v roce 200 124 933 kusů a 22 250 kusů v roce 2002. Jelikož vnitrostátní porážky dosahují řádově 4 milionů kusů, dovoz živých zvířat tak přestavuje pouze 0,58 % všech poražených kusů. Více než 70 % tohoto dovozu navíc představují drahá zvířata s vysokou zmasilostí určená zvláštní skupině spotřebitelů na severu Francie. Vzhledem k průměrným dovozním cenám těchto zvířat (podle celní správy: 1,50 EUR/kg živé hmotnosti, tzn. 2,5 EUR za kilogram čisté hmotnosti) by poplatek FNE vybíraný z těchto zvířat musel představovat řádově tisícinu hodnoty zvířete.
(86)
Podle francouzských orgánů byly vybrané povinné dobrovolné poplatky na jedné straně minimální, protože neplacení poplatku z dovezených zvířat bylo časté a nakonec se stalo systematické, a na druhé straně byla výše dotčených povinných dobrovolných poplatků v poměru k hodnotě zvířat tak nízká, že nemohla vést k narušení hospodářské soutěže. V dopise ze dne 24. května 2011 francouzské orgány předložily vytištěné příklady výpočtu poplatků a prohlášení podniků, které prokazují, že v některých případech mohlo docházet k vracení, aniž by toto bylo povinné.
(87)
Dopisy ze dne 13. září 2005 a 24. května 2011 francouzské orgány potvrdily, že se poplatek FNE týká od roku 2003 pouze zvířat chovaných a poražených ve Francii (20).
6. POPLATKY ZE ZVÍŘAT A MASA ODESLANÝCH DO JINÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
6.1 POPLATKY ORGANIZACI INTERBEV
(88)
Pokud jde o poplatek vybíraný u masa odesílaného do jiných členských států, Komise zmínila riziko diskriminace spojené se systémem poplatků, který by nezohledňoval odeslání některých produktů podléhajících poplatku mimo vnitrostátní území, a vyjádřila obavu, že podobné opatření upřednostňuje vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii.
(89)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 16 a následujících, maso odesílané do jiných členských států podléhalo povinnému dobrovolnému poplatku ve výši 0,0126 EUR/kg a ve výši 0,024 EUR/kg od meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001. Od zmíněné dohody se k tomu počítalo se systémem vracení ve výši 0,010 EUR/kg.
(90)
Pokud jde o povinné dobrovolné poplatky, jimž podléhala zvířata odesílaná do jiných členských států, francouzské orgány v dopise ze dne 24. května 2011 podaly vysvětlení, aby prokázaly, že tyto povinné dobrovolné poplatky byly přiměřené přínosu plynoucímu z činností financovaných těmito poplatky.
(91)
Francouzské orgány vysvětlily, že odesílání živých zvířat se týkalo odstávčat skotu. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 17 a následujících, tato zvířata podléhala povinnému dobrovolnému poplatku počítaného z kusu a ne z kilogramu masa.
(92)
Francouzské orgány předložily výpočet umožňující posoudit rovnocennost mezi hmotností za kus a za kilogram. Meziodvětvová dohoda ze dne 25. července 1995 totiž uváděla, že povinný dobrovolný poplatek je u porážky ve výši 0,084 FRF za kilogram jatečně upraveného těla a u odeslání živých zvířat ve výši 7 FRF za kus dospělého dobytka (článek 4). Ovšem odstávče váží řádově 250 až 280 kg živé hmotnosti, což se přemění na průměrnou hmotnost masa (poměr 65 %) ve výši 163 kg. Poplatek ve výši 7 FRF za kus tak odpovídal poplatku ve výši 0,042 FRF za kilogram, což představuje polovinu poplatku z masa.
(93)
Meziodvětvová dohoda ze dne 12. června 2001 převzala tento systém při dodržení stejné rovnocennosti. Částky (vyjádřené v EUR) byly následující: povinný dobrovolný poplatek u porážky ve výši 0,024 EUR za kilogram jatečně upraveného těla (článek 2) a povinný dobrovolný poplatek při odeslání živých zvířat ve výši 1,7 EUR za kus dospělého skotu (článek 4). Poplatek ve výši 1,7 EUR za kus dospělého skotu tak odpovídal poplatku ve výši 0,0104 EUR za kilogram, což představuje polovinu poplatku z masa.
(94)
Francouzské orgány se domnívají, že celkové příjmy (38 136 670 EUR) z povinného dobrovolného poplatku vybíraného u produktů odesílaných do jiných členských států (živá zvířata a maso) představovaly 15 % celkových příjmů ze všech povinných dobrovolných příspěvků vybíraných organizací Interbev v období 1995 až 2004 (tzn. 252 855 282 EUR). Za použití komplexního přístupu k období 1995-2004 se francouzské orgány domnívají, že uvedené příjmy jsou správně nastaveny úměrně k činnostem, z nichž měly údajně prospěch produkty odeslané do jiných členských států.
(95)
Francouzské orgány dále uvádějí, že zvířata a maso odeslaná mimo Francii měla na jedné straně prospěch z činností prováděných mimo vnitrostátní území v celkové výši 21 490 848 EUR a na druhé straně z činností, jež byly přínosné pro všechna zvířata a produkty bez ohledu na jejich místo určení. Francouzské orgány se domnívají, že u všech těchto činností prospěšných pro všechna zvířata a produkty, které představují celkovou částku 91 231 075 EUR, lze oprávněně odhadovat, že pouze 28 280 000 EUR bylo použito na financování činností prováděných mimo vnitrostátní území.
(96)
U činností, které se týkaly konkrétně vyvážených zvířat a produktů, se jednalo zejména o propagační akce (např. mezinárodní veletrhy, oborové informační akce a akce v oblasti vztahů s veřejností, zelený týden v Berlíně, kurzy školení v bourání organizované v zahraničí). U činností, které se týkaly všech zvířat a produktů bez ohledu na to, zda se jejich trh nachází ve Francii nebo mimo ni, se jednalo zejména o reklamní akce jako kampaně o „kvalitním evropském hovězím mase“, vnitřnostech, „plemenech chovaných na maso“ a určitý počet výzkumných činností věnovaných bezpečnosti potravin, dobrým životním podmínkám zvířat, řízení kvality, charakterizaci produktu, postupům při osvědčování a zpětné vysledovatelnosti u hovězího masa, jejichž výsledky byly široce šířeny jak ve Francii, tak mimo ni.
(97)
Francouzské orgány soudí, že produkty odesílané mimo Francii měly prospěch z činností prováděných meziodvětvovou organizací v celkové výši 49 770 000 EUR. Tuto částku je nutno srovnat s povinnými dobrovolnými poplatky, které se u nich musely uhradit, to znamená 38 136 670 EUR. Podíl povinných dobrovolných poplatků z francouzské produkce vyvezené v období 1995-2004 byl vyrovnaný v poměru k přínosu, který měla tato produkce z činností financovaných organizací Interbev.
6.2 POPLATKY FNE
(98)
V dopise ze dne 13. září 2005 francouzské orgány potvrdily, že odesílané produkty nepodléhaly jako takové poplatku FNE.
IV. POSOUZENÍ PODPORY
(99)
Články 107 a 108 SFEU se vztahují na všechny zemědělské produkty uvedené v její příloze I a podléhající jedné ze společných organizací trhu (všechny zemědělské produkty, kromě koňského masa, medu, kávy, líhu zemědělského původu, octu vyrobeného z lihu a korku) podle různých předpisů, kterými se řídí příslušné společné organizace trhu.
1. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(100)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.
(101)
Ve zvažované době byly články 107 až 109 SFEU použitelné na odvětví hovězího masa na základě článku 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 (21) o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem. Před přijetím tohoto nařízení byly použitelné na stejné odvětví na základě článku 24 nařízení Rady (EHS) č. 805/68 ze dne 27. června 1968 o společné organizaci trhu s hovězím masem (22). Na odvětví skopového a kozího masa byly použitelné na základě článku 23 nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (23). Před přijetím tohoto nařízení byly použitelné na stejné odvětví na základě článku 22 nařízení Rady (ES) č. 2467/98 ze dne 3. listopadu 1998 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (24) a před jeho přijetím na základě článku 27 nařízení Rady (EHS) č. 3013/89 ze dne 25. září 1989 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (25).
(102)
V současné době jsou články 107 až 109 použitelné na obě odvětví uvedená v bodě odůvodnění 32 a následujících tohoto rozhodnutí na základě článku 180 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (26) (27).
1.1 EXISTENCE SELEKTIVNÍ VÝHODY
(103)
Podle Soudního dvora se za podpory považují zásahy, které mohou v jakékoli formě přímo nebo nepřímo zvýhodňovat podniky nebo které musejí být považovány za hospodářské zvýhodnění, které by podnik-příjemce za obvyklých tržních podmínek nezískal (28). V tomto konkrétním případě poskytnutá podpora zvýhodnila některé podniky činné v odvětví chovu skotu a ovcí, a to prováděním činností, jež mohly přinést prospěch producentům nebo odvětvím oborů zastupovaných organizací Interbev.
(104)
Kromě toho jsou, stále podle ustálené judikatury Soudního dvora, považovány za podpory zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady (29).
(105)
Pokud jde o existenci zvýhodnění, je nutno jej prokázat na úrovni možných příjemců činností ve prospěch odvětví masa a také na úrovni dotčených meziodvětvových poplatků a jejich financování. V tomto konkrétním případě poskytnutá podpora zvýhodnila některé podniky činné v odvětví chovu skotu nebo ovcí, a to prováděním činností, jež mohly přinést prospěch producentům odvětví.
1.2 PODPORA POSKYTNUTÁ STÁTEM NEBO ZE STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ
(106)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora je pro to, aby bylo možno označit výhodu za státní podporu, zaprvé nutno, aby byla poskytnuta přímo nebo nepřímo ze státních prostředků, a zadruhé, aby byla přičitatelná státu (30).
(107)
Pokud jde o povahu poplatků v tomto konkrétním případě (povinné dobrovolné poplatky), Komise soudí, že se jedná o parafiskální poplatky, tzn. o veřejné prostředky. Komise založila své posouzení na následujících úvahách.
(108)
Nejprve je nutno zdůraznit, že podle ustálené judikatury a zejména bodu odůvodnění 139 rozsudku ve věci Salvat (31) není rozlišení mezi soukromým a veřejným subjektem „rozhodujícím prvkem pro uplatnění Smlouvy na státní podpory“. Rozsudek ve věci Ladbroke (32) navíc jasně potvrzuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU „zahrnuje veškeré finanční prostředky, které může veřejný sektor ve skutečnosti použít k podpoře podniků, aniž by bylo rozhodné, zda tyto prostředky trvale patří k majetku veřejného sektoru. V důsledku toho, i když částky (…) nejsou trvale ve vlastnictví státní pokladny, skutečnost, že zůstávají neustále pod veřejnou kontrolou, a tudíž jsou k dispozici příslušným státním orgánům, je postačující k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky a dotčené opatření spadalo do pole působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy“.
(109)
Na základě této judikatury Komise soudí, že skutečnost, že dotčené povinné dobrovolné poplatky spočívají v příspěvcích soukromého sektoru a že nejsou státu trvale k dispozici, nestačí, aby bylo možno dojít závěru, že nespadají do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise musí v tomto ohledu také přezkoumat míru kontroly vykonávané státem ohledně příjmů z dotčených povinných dobrovolných příspěvků a jeho možnosti směrovat použití prostředků na financování opatření podpory.
(110)
Ve zkoumaném případě Komise zaznamenává, že schválení vládou v podobě uznání přiznané organizaci Interbev je předběžnou podmínkou k zavedení povinných dobrovolných poplatků. I když je organizace Interbev soukromoprávním subjektem, znamená to, že její schopnost zavést ve svém odvětví činnosti povinné dobrovolné poplatky je podřízena souhlasu státu s jejím fungováním a jejími cíli (viz bod odůvodnění 14 tohoto rozhodnutí).
(111)
Zemědělský zákoník také stanoví, že poplatky se stávají povinnými pro všechny členy dotčeného oboru, jakmile je jejich platnost rozšířena meziministerskou vyhláškou (viz bod odůvodnění 10 tohoto rozhodnutí). Z uvedeného vyplývá, že tento typ poplatků vyžaduje, aby mohl plně projevit svůj účinek, akt orgánu veřejné moci (33).
(112)
Na základě těchto skutečností Komise zjišťuje, že zkoumané povinné dobrovolné poplatky lze považovat za poplatky pod kontrolou státu a představující státní prostředky.
(113)
Zadruhé, využití příjmů z povinných dobrovolných příspěvků je určeno cíli a rámcem fungování meziodvětví v podobě stanovené v zemědělském zákoníku (viz body odůvodnění 7 až 10). Stát tím má možnost směrovat použití příjmů z povinných dobrovolných poplatků na financování opatření podpory prováděných organizací Interbev. Výhody poskytované organizací Interbev tak lze považovat za přičitatelné státu.
(114)
Kromě toho je nutno připomenout, že Soudní dvůr ve věci C-345/02 Pearle (34) určil určité ukazatele, které umožňují stanovit či ne, zda je nutno považovat či ne parafiskální poplatky za státní prostředky přičitatelné státu, pokud jsou vybírány v hlavní míře meziodvětvovou organizací ve prospěch svých členů.
(115)
Podle zkoušky navržené Soudním dvorem v této věci se povinné poplatky shromažďované zprostředkujícím subjektem, který zastupuje podniky určitých hospodářských odvětví, nepovažují za státní prostředky, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
dotčené opatření je zavedeno profesním orgánem, který zastupuje podniky a zaměstnance odvětví a neslouží jako nástroj k provádění politik stanovených státem;
b)
cíle dotčeného opatření jsou v plné míře financovány z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
o způsobu financování a míře/výši příspěvků rozhodují v profesním orgánu daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zasahování státu;
d)
poplatky jsou povinně používány k financování opatření bez možnosti zásahu státu.
(116)
Je zřejmé, že dotčené opatření nesplňuje všechny podmínky rozsudku ve věci Pearle. Zaprvé, existence, úkoly a fungování organizace Interbev jsou regulovány vnitrostátními právními předpisy (viz body odůvodnění 10 a 14) a její financování z povinných dobrovolných příspěvků vyžaduje zásah státu (viz bod odůvodnění 10). Článek 632-2-1 zemědělského zákoníku navíc stanoví, že meziodvětvové organizace přispívají k provádění vnitrostátních hospodářských politik a politik Evropské unie a mohou být upřednostňovány při přidělování veřejných podpor. Interbev lze proto považovat za nástroj k provádění politiky podporované státem a provádějící činnosti v obecném zájmu meziodvětvové organizace (viz body odůvodnění 40, 61 a následující). K tomu stanovy organizace Interbev uvádějí, že rozpočty meziodvětvové organizace mohou přijímat přímou dotaci od státu. Pokud jde potom o obecný zájem financovaných výzkumných činností (viz bod odůvodnění 10), nelze s jistotou zjistit, že v tomto konkrétním případě jsou příjemci podpor vždy subjekty povinné k poplatkům.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám dospívá Komise k závěru, že dotčená opatření jsou přičitatelná státu a jsou financována ze státních prostředků.
1.3 OVLIVNĚNÍ OBCHODU A NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(118)
Aby podpory spadaly do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí kromě toho ovlivňovat hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Toto kritérium předpokládá, že příjemci podpor vykonávají hospodářskou činnost.
(119)
Za účelem zjištění, zda tato podpora spadá do pole působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno závěrem určit, jestli tato podpora může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
(120)
Soudní dvůr rozhodl, že obchod mezi členskými státy je nutno považovat za ovlivněný výhodou (35), pokud tato výhoda poskytnutá členským státem posílí postavení určité kategorie podniků v obchodě mezi členskými státy vůči jiným konkurenčním podnikům, což stačí na prokázání existence narušení hospodářské soutěže.
(121)
Skutečnost, že mezi členskými státy existuje v odvětví masa obchod, je dostatečně prokázána existencí společné organizace trhu v tomto odvětví (36). Například obchod v rámci Společenství s masnými produkty ve Francii představoval přibližně 15 % všech obchodů Unie s těmito produkty (37).
(122)
Poskytnuté podpory tak mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy tím, že upřednostňují vnitrostátní výrobu na úkor výroby ostatních členských států. V době skutkového stavu, jehož se týká toto rozhodnutí, bylo odvětví masa mimořádně otevřené hospodářské soutěži na úrovni Společenství, a tím velmi citlivé na každé opatření ve prospěch výroby jednoho nebo jiného členského státu.
1.4 ZÁVĚR OHLEDNĚ POVAHY „PODPORY“ VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(123)
Na základě předchozích úvah Komise soudí, že opatření zavedená v tomto konkrétním případě ve prospěch příjemců jim poskytují zvýhodnění, jehož nemohou využít ostatní subjekty, a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, protože mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(124)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že dotčené opatření spadá pod čl. 107 odst. 1 SFEU a představuje státní podporu.
2. PŘEZKUM SLUČITELNOSTI PODPOR
2.1 ROZSAH PŮSOBNOSTI ROZHODNUTÍ
(125)
Jak je vysvětleno výše (viz bod odůvodnění 56), francouzské orgány se domnívají, že předmětné rozhodnutí by se mělo týkat pouze meziodvětvové dohody ze dne 12. června 2001.
(126)
V rámci podpory NN 34/95 neměla Komise informace o poplatcích FNE nebo o systému financování podpor spadajících do této záležitosti (38). Její stanovisko se kromě toho týkalo pouze podpor na investice ve prospěch některých chovatelů, a to zejména pokud jde o první nabytí zvířat. Komise také nezaujala stanovisko vůči systému povinných dobrovolných poplatků nebo vůči podporám na genetické vylepšení, systém genetických informací, biotechnologii či hospodářské studie, nebo vůči činnostem v oblasti propagace, technické pomoci, výzkumu a pokusů, jež byly financovány z poplatků organizaci Interbev a nebyly předmětem oznámení ve smyslu čl. 108 odst. 3 SFEU.
(127)
Francie se o těchto činnostech zmínila v rámci záležitosti NN 49/96 v dopise ze dne 29. dubna 1996, a to pouze o činnostech spadajících pod FNE.
(128)
V odpovědi na tento dopis si Komise přesto dopisem ze dne 30. května 1996 (VI/021559) vyžádala doplňující informace, aby pochopila povahu a rozsah finančních nástrojů usnadňujících restrukturalizaci chovatelských subjektů, které byly zapojeny do identifikace a výběru zvířat a činností v oblasti rozvoje. Komise také požádala o vyplnění popisujícího přehledu. Francouzské orgány ovšem na tento dopis nereagovaly a Komise se nikdy nevyslovila ke slučitelnosti dotčených činností s vnitřním trhem. Dopisem ze dne 9. července 2003 (39) Komise zahájila řízení ohledně předmětné podpory podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(129)
Meziodvětvové dohody ze dne 15. června 1994 ve prospěch fondu chovatelství a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev a státní podpory financované těmito dohodami by se proto měly nadále přezkoumávat podle pravidel o státních podporách, protože je Komise neschválila.
(130)
Toto rozhodnutí se proto týká také dohod ze dne 15. června 1994 ve prospěch FNE a ze dne 18. prosince 1995 ve prospěch organizace Interbev. Při analýze těchto dohod se Komise nevyslovila k činnostem financovaným uvedenými meziodvětvovými poplatky.
(131)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 57, francouzské orgány s tímto výkladem implicitně souhlasily.
2.2 POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 SFEU
(132)
Článek 107 SFEU uvádí výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státních podpor se SFEU, ačkoliv některé z nich nejsou prokazatelně použitelné, a to zejména výjimky podle jeho odstavce 2. Ostatně se na ně neodvolávaly ani francouzské orgány.
(133)
Pokud jde o odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3, je nutno během posuzování každého regionálního nebo odvětvového programu podpor a v případě každého jednotlivého provádění režimu podpor použít jejich přesný výklad. Mohou být především poskytnuty pouze v případě, kdy Komise může stanovit, že podpora je nutná k uskutečnění jednoho z dotčených cílů. Přiznat tyto odchylky podporám, které nezahrnují podobnou protihodnotu, by znamenalo umožnit nepříznivé ovlivnění obchodu mezi členskými státy a narušení hospodářské soutěže bez odůvodnění z hlediska zájmu Společenství a současně neoprávněně zvýhodnit subjekty určitých členských států.
(134)
Komise se domnívá, že dotčené podpory nejsou určeny k tomu, aby napomáhaly hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a). Nejsou také určeny k tomu, aby napomohly uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo aby napravily vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b). Tyto podpory nejsou určené ani k tomu, aby propagovaly kulturu a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d).
(135)
Čl. 107 odst. 3 písm. c) ale stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby podpory mohly využít odchylky stanovené ve výše citovaném článku, musí přispívat k rozvoji dotyčného odvětví.
2.3 URČENÍ POKYNŮ POUŽITELNÝCH NA NEOZNÁMENÁ OPATŘENÍ
(136)
Podle bodu 194 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a sdělení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (40) je nutno posuzovat každou protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (41) podle pravidel a pokynů platných v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta (42).
(137)
Zvláštní pokyny pro odvětví zemědělství platí od 1. ledna 2000. Každou podporu poskytnutou po tomto dnu je proto nutno posuzovat podle pokynů použitelných na zvažované období. Mezi 1. lednem 2000 a 31. prosincem 2006 platily pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství. Od 1. ledna 2007 platí pokyny Společenství ke státním podporám v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013.
(138)
Naopak každou podporu poskytnutou před tímto dnem je nutno posuzovat podle ustanovení a postupů platných před 1. lednem 2000.
2.4 SLUČITELNOST POVINNÝCH DOBROVOLNÝCH POPLATKŮ SE SYSTÉMEM SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU
(139)
Pokud jde o otázku slučitelnosti povinných dobrovolných poplatků se systémem společné organizace trhů v souvislostech s rozsudkem ze dne 22. května 2003 ve věci Freskot (43), Komise se domnívá, že v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné poplatky zřejmě nezasahují přímo nebo nepřímo do cen dotčených konečných produktů, protože vybírání poplatků nemá vliv na cenu produktů, které jsou určovány volným trhem. Zatížení uzenářských výrobků a chovaných zvířat je tak zrušeno výhodou představovanou financovanými činnostmi. Je proto možno soudit, že účinky výběru poplatků na ceny jsou velmi omezené.
(140)
Na základě poskytnutých informací nevyvolává financování tohoto režimu žádné námitky.
2.5 ANALÝZA ČINNOSTÍ NA ZÁKLADĚ POUŽITELNÝCH USTANOVENÍ
2.5.1 Činnosti prováděné pomocí poplatků z masa
2.5.1.1 Propagace
(141)
Pokud jde o podpory na propagaci, je nutno ověřovat slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 podle rámce pro státní podpory v oblasti propagace zemědělských produktů a určitých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o založení EHS (44) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle pokynů Společenství ke státním podporám v oblasti propagace produktů uvedených v příloze i Smlouvy o ES a některých produktů neuvedených v příloze I (45).
(142)
Rámec z roku 1987 a pokyny z roku 2002 sdílejí v podstatě stejné zásady. Stanoví negativní a pozitivní kritéria, která musí splňovat všechny režimy vnitrostátních podpor. Nesmí se tak jednat o reklamní činnosti v rozporu s článkem 34 SFEU a odvozenými právními předpisy Společenství, ani o činnosti zaměřené podle daných podniků. Na základě informací zaslaných francouzskými orgány je možno dojít k závěru, že tato opatření budou mít cíle slučitelné s několika pozitivními kritérii stanovenými výše uvedeným rámcem a pokyny, protože některé z nich budou spadat do rámce cíle odstraňování přebytkových zemědělských produktů a jiné do rámce cíle rozvoje vysoce kvalitních produktů a zdravých potravin.
(143)
Francouzské orgány kromě toho vysvětlily, že sdělení předávaná reklamními činnostmi nebudou mít za cíl zrazovat spotřebitele od nákupu produktů z jiných členských států nebo je pomlouvat a nebude z nich mít prospěch určitá značka určitého podniku nebo jednotlivého producenta.
(144)
Pokud jde o strop podpor, reklamní činnosti mohou být financovány ze státních prostředků do výše 50 % a zůstatek musí být poskytnut odvětvovými a meziodvětvovými organizacemi buď v podobě dobrovolných příspěvků nebo shromažďováním parafiskálních poplatků či povinných příspěvků. V tomto konkrétním případě jsou opatření financována v plné míře z parafiskálních poplatků a finanční přispění subjektů z oboru dosahuje v těchto kampaních výše 50 % jejich nákladů.
(145)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování propagačních činností splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.1.2 Technická pomoc
(146)
Slučitelnost podpor na technickou pomoc poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno analyzovat podle praxe Komise vycházející z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých státem v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (46) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů (47).
(147)
Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Povoleny jsou tak podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých výdajů, které se týkají zejména technické pomoci poskytováním informací a pomoci v oblasti účetnictví, činností v oblasti popularizace nových technik a v oblasti vzdělávání zemědělských pracovníků.
(148)
Přijetím pokynů z roku 2000 byla přidána nová podmínka v tom smyslu, že podpory musí být dostupné všem způsobilým osobám, které vyvíjejí činnost v dotčené oblasti za objektivně stanovených podmínek, a že celková výše poskytnuté podpory nesmí přesáhnout částku 100 000 EUR na příjemce a období tří let nebo, v případě malých a středních podniků, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka. Francouzské orgány vysvětlily, že kritérium přístupu k uskutečněným pracím všech subjektů z oboru, které by případně mohly projevit zájem, je splněno v plné míře. Na základě informací předaných francouzskými orgány Komise soudí, že kritérium stropu podpory je splněno, a to zejména vzhledem k velmi vysokému počtu příjemců.
(149)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti technické pomoci splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.1.3 Výzkum a pokusy
(150)
Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu a pokusů, je nutno slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 ověřovat podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu a vývoje a sdělení Komise o změně uvedeného rámce a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů, které ve svém bodě 17 na uvedený rámec odkazují.
(151)
Rámec Společenství upřesňuje, že s vnitřním trhem je slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout až 100 %, a to i v případě, že výzkum a vývoj provádějí podniky, pokud jsou v každém případě splněny následující čtyři podmínky:
a)
podpora představuje pro dotčené konkrétní odvětví obecný zájem, aniž by vyvolala nepatřičné narušení hospodářské soutěže v jiných odvětvích;
b)
informace musí být zveřejněna ve vhodných novinách s alespoň jedním celostátním vydáním a distribucí neomezenou na členy určité organizace, aby se zaručilo, že každý subjekt, který by případně mohl projevit zájem o tuto činnost, mohl být snadno informován o tom, že je nebo bylo její provádění zahájeno a že výsledky jsou nebo budou na požádání poskytnuty všem stranám, které projeví zájem. Tato informace nebude zveřejněna až po dni, kdy by mohla být poskytnuta jakákoliv informace členům určité organizace;
c)
výsledky prací budou poskytnuty k využití všem dotčeným stranám, včetně příjemce podpory, na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času;
d)
podpora splňuje podmínky stanovené v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (48).
(152)
Francouzské orgány v tomto ohledu vysvětlily, že činnosti prováděné organizací Interbev v oblasti výzkumu a technických pokusů jsou uskutečňovány ve prospěch všech členů odvětví. Sdružení k tomu šíří získané znalosti a technická doporučení organizováním školení a šířením dokumentace, návodů, shrnutí, informačních brožurek a na elektronických nosičích. Každý chovatel, jatka, řezník, zpracovatel nebo prodejce v odvětví skotu a ovcí může být informován o výsledcích a mít přístup ke shrnutím výzkumných prací, a to bez diskriminace, ve stejný okamžik jako každý ostatní a na pouhou žádost. Francouzské orgány ujišťují, že dotčené činnosti neposkytují producentům nebo zpracovatelům žádné přímé platby a splňují mezinárodní obchodní kritéria odsouhlasená Evropskou unií.
(153)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti výzkumu a pokusů splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.2 Činnosti prováděné FNE
2.5.2.1 Technická pomoc
(154)
Pokud jde o podpory na technickou pomoc, slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 je nutno ověřovat podle praxe Komise vycházející z návrhu vhodných opatření týkajících se podpor poskytnutých členskými státy v odvětví chovatelství a produktů chovatelství (49) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů (50).
(155)
Postupy Komise použitelné před rokem 2000 a zemědělské pokyny v podstatě sdílejí stejné zásady. Povoleny jsou tak podpory poskytnuté ve výši 100 % způsobilých výdajů, které se týkají zejména technické pomoci poskytováním informací a pomoci v oblasti účetnictví, činností v oblasti popularizace nových technik a v oblasti vzdělávání zemědělských pracovníků.
(156)
Přijetím pokynů z roku 2000 byla přidána nová podmínka v tom smyslu, že podpory musí být dostupné všem způsobilým osobám, které vyvíjejí činnost v dotčené oblasti za objektivně stanovených podmínek, a že celková výše poskytnuté podpory nesmí přesáhnout částku 100 000 EUR na příjemce a období tří let nebo, v případě malých a středních podniků, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka.
(157)
Francouzské orgány zdůraznily, že všechny financované činnosti mají pro všechny chovatele skotu a ovcí skutečně povahu obecného zájmu a že se nikdy nejedná o činnosti, jež by přinášely prospěch pouze jednotlivým subjektům nebo zvláštním skupinám subjektů.
(158)
U těchto prací a výzkumu finanční účast FNE nejčastěji nepřesahuje 50 % nákladů. U některých jednorázových projektů může být sice vyšší než 50 %, ale míra podpory nikdy nepřesahuje 100 %.
(159)
Hospodářské studie jsou financovány za dodržení na jedné straně stropu ve výši 100 000 EUR na chovatele a období tří let a na druhé straně pravidla přístupu všech chovatelů k jejich výsledkům.
(160)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti technické pomoci splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.5.2.2 Výzkum a pokusy
(161)
Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu a pokusů, je nutno slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2000 ověřovat podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu a vývoje a sdělení Komise o změně uvedeného rámce a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto dnu podle zemědělských pokynů, které ve svém bodě 17 na uvedený rámec odkazují.
(162)
Rámec Společenství upřesňuje, že s vnitřním trhem je slučitelná míra podpory, jež může dosáhnout až 100 %, a to i v případě, že výzkum a vývoj provádějí podniky, pokud jsou v každém případě splněny následující čtyři podmínky:
a)
podpora představuje pro dotčené konkrétní odvětví obecný zájem, aniž by vyvolala nepatřičné narušení hospodářské soutěže v jiných odvětvích;
b)
informace musí být zveřejněna ve vhodných novinách s alespoň jedním celostátním vydáním a distribucí neomezenou na členy určité organizace, aby se zaručilo, že každý subjekt, který by případně mohl projevit zájem o tuto činnost, mohl být snadno informován o tom, že je nebo bylo její provádění zahájeno a že výsledky jsou nebo budou na požádání poskytnuty všem stranám, které projeví zájem. Tato informace nebude zveřejněna až po dni, kdy by mohla být poskytnuta jakákoliv informace členům určité organizace;
c)
výsledky prací budou poskytnuty k využití všem dotčeným stranám, včetně příjemce podpory, na rovném základě jak z hlediska nákladů, tak z hlediska času;
d)
podpora splňuje podmínky stanovené v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání.
(163)
V tomto konkrétním případě jsou údaje z každé hospodářské studie stejně jako údaje shromážděné na konci každého výzkumného programu, jakmile jsou konečné, šířeny v širokém měřítku. Výsledky všech prací podporovaných fondem jsou systematicky zveřejňovány a šířeny, aby jich chovatelé a jejich organizace v terénu mohly využívat a mít k nim přístup bez diskriminace.
(164)
Používají se dva hlavní kanály šíření: profesní chovatelské organizace a ústav chovatelství, a to prostřednictvím technických a hospodářských publikací široce šířených mezi chovateli a praktickými odbornými pracovníky.
(165)
Vzhledem k povaze obecného zájmu prací se nepočítá s žádným výdělečným využitím výsledků. Otázka ceny postoupení práva na využití nebo podmínek přístupu k právu na využití je tím bezpředmětná. Skutečnými příjemci činností jsou skutečně všichni chovatelé skotu a ovcí, mezi kterými jsou šířeny teoretické a praktické výsledky prací.
(166)
Financované studie neposkytují producentům a zpracovatelům žádné přímé platby. Splňují obecná a zvláštní kritéria uvedená v příloze II „Domácí podpory: základ pro osvobození od závazku snížení“ dohody o zemědělství uzavřené v Marakéši během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání.
(167)
Komise soudí, že veřejné podpory vyplacené na financování činností v oblasti výzkumu a pokusů splnily v tomto konkrétním případě kritéria stanovená právními předpisy Společenství platnými v této oblasti.
2.6 FINANCOVÁNÍ PODPORY
(168)
Jelikož je státní podpora financována parafiskálním poplatkem (povinnými dobrovolnými poplatky), musí Komise přezkoumat jak financovaná opatření, tzn. podporu, tak způsob, jakým jsou tato opatření financována. Pokud je podle Soudního dvora (51) způsob financování podpory, a to zejména pokud se jedná o povinné poplatky, nedílnou součástí opatření podpory, musí Komise vzít v úvahu při přezkumu podpory tento způsob financování.
(169)
Při stanovení, zda způsob financování je nedílnou součástí opatření podpory, je nutno vzít na zřetel několik prvků: výnos z poplatku musí být vyhrazen na financování podpory a musí být nezbytně přidělen na financování podpory (52), poplatek musí být přidělen na opatření podpory při dodržení dotčených vnitrostátních předpisů (53) a výše poplatku musí mít přímý vliv na výši státní podpory (54).
(170)
Při uplatnění těchto kritérií na dotčená opatření zaznamenává Komise následující skutečnosti. Zaprvé, právní základ dotčených opatření, tzn. meziodvětvové dohody rozšířené vyhláškou, stanoví povinné poplatky. To znamená, že každý poplatek je proveden výlučně ve prospěch dotčeného fondu, aniž by byl přidělen do obecného rozpočtu organizace Interbev nebo státu. Poplatek je tedy nutno považovat za poplatek vyhrazený na financování podpory a přidělený na financování podpory na základě platných vnitrostátních předpisů. Zadruhé, opatření podpory jsou financována výlučně z odvětvových poplatků. Organizace Interbev nevyužívá žádných jiných zdrojů financování, aby doplnila financování plánovaných činností. Lze proto dojít k závěru, že výše poplatku má přímý vliv na výši státní podpory.
(171)
Na základě těchto prvků dochází Komise k závěru, že způsob financování podpory, tzn. v tomto konkrétním případě povinné dobrovolné příspěvky, je nedílnou součástí opatření podpory, a musí proto být při přezkumu slučitelnosti podpory zohledněn. Jelikož tento způsob financování může být v rozporu s článkem 110 SFEU, Komise nemůže prohlásit režim podpory za slučitelný, pokud zjistí existenci diskriminace mezi dováženými a vnitrostátními produkty (55) nebo mezi vyváženými a vnitrostátními produkty (56).
(172)
V tomto konkrétním případě byl poplatek vybírán u vnitrostátní produkce a také u vyvážených zvířat a masa (v rámci povinných dobrovolných poplatků z masa) a dovážených zvířat a masa (v rámci povinných dobrovolných poplatků vybíraných FNE).
(173)
Přezkum Komise se týká některých aspektů poplatků z masa a poplatku FNE, protože uvedené poplatky by mohly ovlivnit obchod uvnitř Společenství.
2.6.1 Poplatky z masa (poplatky organizaci Interbev)
2.6.1.1 Dovážené maso
(174)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 82, v období od roku 1996 do roku 2004 nestanovily francouzské právní předpisy poplatek z dováženého masa jako povinný. Nespadá proto do pole působnosti tohoto rozhodnutí, protože jako takový nepředstavuje státní podporu. Chybí totiž jeho závaznost jako jeden z rozhodujících prvků uvedených v bodě odůvodnění 10. Na základě výše uvedeného proto opatření financovaná poplatkem z dovážených produktů nepředstavují státní podporu, a nejsou tak předmětem tohoto rozhodnutí.
2.6.1.2 Vyvážené produkty
(175)
Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 16 a následujících (57), od 1. ledna 1996 podléhají poplatku produkty odesílané do jiných členských států, přičemž bylo v roce 2001 zavedeno částečné vracení tohoto poplatku. Z hlediska judikatury Soudního dvora by tento poplatek mohl vyvolat diskriminaci vývozců, pokud jim činnosti financované poplatkem nejsou určeny a nevyrovnávají náklady, které mají (58). Je proto nutno prokázat, že přidělení příjmů z tohoto poplatku neupřednostňovalo vnitrostátní produkci uváděnou do oběhu ve Francii na úkor vnitrostátní produkce vyvážené.
(176)
U činností, které se týkaly konkrétně vyvážených zvířat a produktů, se jednalo zejména o propagační akce (např. mezinárodní veletrhy, oborové informační akce a akce v oblasti vztahů s veřejností, zelený týden v Berlíně, kurzy školení v bourání organizované v zahraničí).
(177)
U činností, které se týkaly všech zvířat a produktů bez ohledu na to, zda se jejich trh nachází ve Francii nebo mimo ni, se jednalo zejména o reklamní akce jako kampaně o „kvalitním evropském hovězím mase“, vnitřnostech, „plemenech chovaných na maso“ a určitý počet výzkumných činností věnovaných bezpečnosti potravin, dobrým životním podmínkám zvířat, řízení kvality, charakterizaci produktu, postupům při osvědčování a zpětné vysledovatelnosti u hovězího masa, jejichž výsledky byly široce šířeny jak ve Francii, tak mimo ni.
i) Maso a zvířata odesílaná do jiných členských států
(178)
Podle francouzských orgánů nepředstavovaly činnosti, z nichž měly užitek, výlučně nebo společně s vnitrostátními produkty, produkty a zvířata odesílaná do jiných členských států, všechny činnosti financované povinnými dobrovolnými poplatky.
(179)
Je nutno určit rok po roce a celkově, zda produkty odesílané do jiných členských států měly užitek z činností meziodvětvové organizace.
(180)
Následující tabulka uvádí rozdělení příjmů v EUR z povinných dobrovolných poplatků mezi různé činnosti organizace Interbev rok po roce a podíl činností určených pro vyvážené maso a zvířata výlučně nebo společně s vnitrostátními produkty a zvířaty.
Rok
Činnosti ve prospěch všech produktů
Činnosti pouze ve prospěch produktů ve Francii
Činnosti pouze ve prospěch vyvážených produktů
Celkem činností za rok
Podíl (v %) na všech financovaných činnostech
(zaokrouhleno)
1996
5 517 088,95
13 308 769,70
2 101 111,35
20 926 970,00
36
1997
9 244 861,43
8 723 278,25
2 104 379,32
20 072 518,99
56
1998
8 995 703,14
11 214 605,23
927 146,63
21 137 455,00
46
1999
9 780 064,41
10 308 559,00
1 058 778,36
21 447 401,76
50
2000
8 245 970,18
10 126 453,50
991 754,32
19 264 178,00
47
2001
9 447 359,23
15 115 169,26
1 720 267,50
26 282 796,00
42
2002
10 553 240,96
24 553 282,92
4 326 569,12
39 433 093,00
37
2003
12 626 096,22
21 010 195,68
3 761 566,70
37 398 458,60
43
2004
11 288 281,00
20 527 149,24
4 045 129,24
35 860 559,48
42
(181)
Z tabulky vyplývá, že za celé zvažované období využívaly vyvážené produkty v průměru 44 % všech činností financovaných z povinných dobrovolných poplatků. Je nutno upřesnit, že francouzské orgány uvedly, že celkové příjmy z poplatků vybraných u vyvážených produktů dosáhly za stejné období výše 15 % (59). Francouzské orgány dále uvedly, že uvedených 15 % představuje průměrnou hodnotu, a předložily číselné údaje za každý rok, z nichž vyplývá, že celková částka poplatků vybraných u vyvážených produktů nikdy nepřesáhla 18 %.
ii) Slučitelnost s článkem 110 SFEU
(182)
Vzhledem k důsledkům rozsudku Soudního dvora ve věci Nygard (60) a skutečnosti, že opatření financovaná poplatkem představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU a že poplatek nemá diskriminační povahu, jež by byla v rozporu s článkem 110 SFEU, protože byl uplatněn také na vyvážené produkty a zvířata, které úměrně využívaly výhod, jež z něj plynuly, Komise soudí, že příjmy z poplatku z vyvážených produktů určené na financování činností organizace Interbev představují financování podpory, jež je z hlediska pravidel SFEU, a zejména jejího článku 107, slučitelné, a že tak státní podpory financované tímto způsobem jsou slučitelné s touto Smlouvou.
2.6.2 Poplatky FNE
2.6.2.1 Dovážená zvířata
(183)
Podle francouzských orgánů mohl být až do roku 2003 uplatňován poplatek vybíraný ve prospěch FNE také na zvířata chovaná mimo francouzské vnitrostátní území a dovážená do Francie za účelem jejich porážky.
(184)
Po pochybách vyjádřených Komisí francouzské orgány tvrdily, že znění meziodvětvové dohody změnily tak, aby se vyloučil jakýkoliv poplatek ze zvířat dovezených nebo dopravených do Francie. Podle francouzských orgánů platí tyto poplatky pouze pro zvířata chovaná a poražená ve Francii.
(185)
Změny této meziodvětvové dohody nebyly Komisi předloženy. Předán byl pouze pokyn ze dne 2. února 2005 (viz bod odůvodnění 87), který upřesňuje, že poplatky ve prospěch FNE platí pouze pro maso pocházející ze všech porážek zvířat chovaných ve Francii, které byly provedeny na jejím evropském území.
(186)
V období mezi 1. lednem 1996 a 30. zářím 2004 tak bylo poplatkem zatíženo také maso zvířat poražených ve Francii ale chovaných mimo vnitrostátní území.
(187)
Francouzské orgány nebyly schopny prokázat, že z činností financovaných těmito poplatky měli prospěch chovatelé, kteří vyvíjí svou činnost mimo vnitrostátní území. Subjekty povinné k povinnému dobrovolnému poplatku, které své produkty vyvážely, neměly nárok na žádné zpětné vracení nebo slevu, ačkoliv nebyly příjemci veškerého přínosu dotčených činností. Pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a technické pomoci, mohou těchto činností v zásadě využívat pouze vnitrostátní produkty (maso z hovězího dobytka chovaného a poraženého ve Francii).
(188)
Skutečnost, že dovoz živých zvířat byl v té době okrajovou záležitostí (61) a že dovozci živých zvířat měli v praxi možnost, pokud chtěli, nahlásit celkovou hmotnost dovážených zvířat za účelem jejího odečtení ze základu poplatku a požádat o vrácení, nemá přímý vliv na věcné posouzení prováděné Komisí. Do pole působnosti článku 110 SFEU navíc spadá i ta nejmenší diskriminace.
(189)
Vzhledem k důsledkům rozsudku Soudního dvora ve věci Nygard (62) a skutečnosti, že opatření financovaná poplatkem představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU a že poplatek má diskriminační povahu, jež je v rozporu s článkem 110 SFEU, protože byl uplatněn také na produkty pocházející z jiných členských států, které ale plně nevyužívaly výhod, jež z něj plynuly, Komise soudí, že příjmy z poplatku ze zvířat dovážených z jiných členských států určené na financování činností FNE představují financování podpory, jež je z hlediska Smlouvy, a zejména jejího článku 107, neslučitelné s vnitřním trhem, a že tak státní podpory financované tímto způsobem jsou neslučitelné s touto Smlouvou.
2.6.2.2 Vyvážená zvířata
(190)
Jelikož poplatky FNE platí pro zvířata chovaná nebo poražená ve Francii, Komise může dojít k závěru, že odesílané produkty nejsou poplatkem ve prospěch FNE jako takové zatíženy, a že jsou tak vyloučeny z pole působnosti tohoto rozhodnutí.
3. PROTIPRÁVNOST PODPOR
(191)
Jak je již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise zdůrazňuje, že ji Francie neinformovala v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU o vyhláškách o rozšíření, jimiž se dobrovolné poplatky staly povinnými, a o činnostech, jež tyto poplatky financují, před tím, než je začala provádět (viz bod odůvodnění 2 tohoto rozhodnutí).
(192)
Čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přesně definuje protiprávní podporu jako novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Článek 2 tohoto nařízení potom stanoví povinnost státní podporu oznámit.
(193)
Pokud jde o povahu zde dotčených poplatků, Komise zaznamenává, že tyto poplatky vyžadují akt orgánu veřejné moci k tomu, aby mohly plně projevit svůj účinek. Komise proto soudí, že se v tomto konkrétním případě jedná o parafiskální poplatky, to znamená o veřejné prostředky.
(194)
Jelikož se u povinných dobrovolných poplatků jedná o veřejné prostředky (jak je uvedeno v bodě odůvodnění 106 a následujících), které jsou nedílnou součástí podpory (bod odůvodnění 171 a následující) a které jsou používány na financování výhod ve prospěch podniků odvětví masa, představuje jejich oznámení Komisi povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(195)
Jak je uvedeno v bodech odůvodnění 123 a 124, vzhledem ke skutečnosti, že opatření prováděná Francií obsahují prvky státní podpory, jedná se o nové podpory, které nebyly Komisi oznámeny a které jsou z toho důvodu ve smyslu Smlouvy protiprávní.
(196)
Podle sdělení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (63) musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzována podle pravidel a pokynů platných v okamžiku jejího poskytnutí.
V. ZÁVĚR
(197)
Na základě předchozího Komise soudí, že financování tohoto režimu povinnými dobrovolnými poplatky nevyvolává námitky, protože se tyto poplatky uplatňují na vnitrostátní produkty a na vyvážené produkty a zvířata (v tomto konkrétním případě se jedná o „poplatky z masa“ vybírané v období mezi rokem 1996 a rokem 2004).
(198)
Jakmile jsou tyto poplatky vybírány také z dovážených zvířat (v tomto konkrétním případě se jedná o poplatky ze zvířat ve prospěch FNE vybírané v období mezi rokem 1996 a rokem 2004), z výše uvedeného vyplývá, že je systém povinných dobrovolných poplatků neslučitelný s vnitřním trhem kvůli porušení článku 110 SFEU, protože Francie nedokázala prokázat, že dovážené produkty využívaly podpor ve stejné míře jako vnitrostátní produkty.
(199)
Zde dotčené podpory navíc nebyly oznámeny Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, a představují proto protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
(200)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Francouzská republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(201)
Pokud jde o podpory, s jejichž prováděním se začalo před tím, než Komise vydala konečné rozhodnutí, je nutno připomenout, že vzhledem k závazné povaze procedurálních pravidel uvedených v čl. 108 odst. 3 SFEU, jimž Soudní dvůr přiznal v několika rozsudcích (64) přímý účinek, nelze protiprávnost zvažované podpory napravit se zpětným účinkem (65).
(202)
Soudní dvůr připomenul, že v případě, kdy bylo opatření podpory, jehož způsob financování je nedílnou součástí této podpory, zavedeno při porušení povinnosti jeho oznámení, musí v zásadě vnitrostátní soudy nařídit zpětné proplacení daní nebo poplatků, které byly zvlášť vybrány za účelem financování této podpory. Soud připomíná, že vnitrostátním soudům přináleží ochrana práv jednotlivců před případným porušením ze strany vnitrostátních orgánů zákazu provádění podpor, který je uveden v čl. 108 odst. 3 poslední věta SFEU a který má přímý účinek. U takového porušení, na které se odvolají jednotlivci, jenž ho mohou využít, a které konstatují vnitrostátní soudy, musí soudy vyvodit v souladu s vnitrostátním právním řádem veškeré důsledky, pokud jde jak o platnost aktů souvisejících se zavedením dotčených opatření podpory, tak o vrácení poskytnuté finanční pomoci (66).
(203)
V tomto konkrétním případě považuje Komise za vhodné přijmout podmínečné rozhodnutí při využití možnosti, již nabízí čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle nějž může Komise připojit ke svému rozhodnutí podmínky, za kterých může podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, a stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(204)
Za účelem napravení porušení článku 110 SFEU, a tím zpětného odstranění diskriminace, musí Francie přistoupit k vrácení té části poplatku, kterou byly zatíženy dovážené produkty (poplatky ze zvířat ve prospěch FNE vybírané v období od roku 1996 do roku 2004), a to poměrně k výhodám podpor, z nichž tyto produkty neměly žádný užitek. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými s článkem 107 SFEU.
(205)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Francie tak musí vrátit subjektům povinným k poplatku tu část poplatku, kterou byly zatíženy výše uvedené dovážené produkty mezi dnem zavedení poplatku a dnem 30. září 2004, a to za plného dodržení následujících podmínek:
a)
pokud subjekty povinné k poplatku a odpovědné za jeho placení mohou předložit důkaz o tom, že povinné dobrovolné poplatky byly uloženy na dovážené produkty, mohou požadovat vrácení části poplatku úměrné výnosu poplatku určeného na financování služeb, jichž využívaly výlučně vnitrostátní produkty, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátním právním řádem, která nesmí být v žádném případě kratší než šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí;
b)
Francie stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem ověří Francie během referenčního období peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako zvažovaný poplatek za vnitrostátní produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují;
c)
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
d)
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb;
e)
francouzské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž budou dokázány částky, které uhradili v rámci poplatku, jímž byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
f)
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
g)
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, francouzské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení;
h)
v případě, že o to Komise požádá, zavazuje se Francie předložit komplexní zprávu, kterou prokáže řádné provedení opatření k refundaci;
i)
pokud byl v jiném členském státě zaveden poplatek na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem ve Francii, francouzské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
j)
Francie se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory na propagaci, reklamu, technickou pomoc, výzkum a vývoj prováděné Francií protiprávně při porušení čl. 108 odst. 3 SFEU a financované parafiskálním poplatkem (povinným dobrovolným poplatkem z masa a živých zvířat odesílaných do ostatních členských států v období mezi rokem 1996 a rokem 2004 a z živých zvířat dovezených mezi rokem 1996 a rokem 2004) představují státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období mezi dnem zavedení poplatku a 30. zářím 2004, za podmínky, že Francie dodrží podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
2. Francie musí vrátit subjektům povinným k poplatku tu část poplatku, kterou byly zatíženy dovážené produkty mezi dnem zavedení poplatku a dnem 30. září 2004, a to za plného dodržení následujících podmínek:
a)
pokud poplatníci odpovědní za placení poplatku mohou předložit důkaz o tom, že povinné dobrovolné poplatky byly uloženy na dovážené produkty, mohou požadovat vrácení části poplatku úměrné výnosu poplatku určeného na financování služeb, jichž využívaly výlučně vnitrostátní produkty, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátním právním řádem, která nesmí být v žádném případě kratší než šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí;
b)
Francie stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem ověří Francie během referenčního období peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako zvažovaný poplatek za vnitrostátní produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují;
c)
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
d)
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb;
e)
francouzské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž budou dokázány částky, které uhradili v rámci poplatku, jímž byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
f)
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
g)
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, francouzské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení;
h)
v případě, že o to Komise požádá, zavazuje se Francie předložit komplexní zprávu, kterou prokáže řádné provedení opatření k refundaci;
i)
pokud byl v jiném členském státě zaveden poplatek na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem ve Francii, francouzské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
j)
Francie se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 2
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby vyhověla tomuto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar il-levies favur Interbev
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4923)
(It-test bl-Franċiż biss huwa awtentiku)
(2012/131/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li, skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-TFUE talbet lill-partijiet ikkonċernati jressqu l-kummenti tagħhom u kkunsidrat dawk il-kummenti,
Billi:
I PROĊEDURA
(1)
Wara l-informazzjoni li rċeviet rigward il-miżura inkwistjoni, il-Kummissjoni Ewropea għamlet mistoqsijiet lill-awtoritajiet Franċiżi dwarha permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Ottubru 2001. Ir-Rappreżentanza Permanenti ta’ Franza fl-Unjoni Ewropea wieġbet lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tad-9 ta’ Novembru 2001.
(2)
Peress li ġiet implimentata mingħajr l-awtorizzazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni, il-miżura tniżżlet fir-reġistru tal-għajnuniet mhux notifikati, bin-numru NN 39/03.
(3)
Il-Kummissjoni fetħet il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward l-għajnuna inkwistjoni, permezz ta’ ittra bin-Nru C(2003)2057 finali tad-9 ta’ Lulju 2003.
(4)
Id-deċiżjoni ta’ bidu tal-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-oħra u lill-partijiet terzi interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuniet inkwistjoni. Il-Kummissjoni ma rċevietx osservazzjonijiet mill-partijiet terzi. L-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti tagħhom permezz tal-ittri tat-8 u l-10 ta’ Ottubru 2003, tat-13 ta’ Settembru u tad-29 ta’ Novembru 2005.
(5)
Fil-25 ta’ Frar 2011, intbagħtet talba għal informazzjoni supplimentari lil Franza; fid-29 ta’ Marzu 2011 saret laqgħa.
(6)
L-awtoritajiet Franċiżi wieġbu permezz ta’ ittra tal-24 ta’ Mejju 2011.
II DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA INKWISTJONI
1. LEVIES FAVUR INTERBEV
1.1. L-ORGANIZZAZZJONIJIET INTERPROFESSJONALI (“IPO”) U L-ISKEMA TA’ LEVIES VOLONTARJI LI SARU OBBLIGATORJI
(7)
L-organizzazzjonijiet interprofessjonali (“IPO”) huma għaqdiet li fi ħdanhom jiġbru, skont is-setturi, it-tipi differenti ta’ professjonijiet li l-aktar li jirrappreżentaw il-produzzjoni agrikola u, skont il-każ, l-ipproċessar, il-kummerċjalizzazzjoni u d-distribuzzjoni u dawk li ġew rikonoxxuti bħala organizzazzjonijiet interprofessjonali mill-awtorità amministrattiva kompetenti. L-eżistenza, l-għanijiet u l-funzjonament tagħhom huma rregolati mill-Artikoli L. 631-1 et sequitur tal-Kodiċi rurali. Sabiex għaqda ta’ dan it-tip tkun rikonoxxuta, l-awtoritajiet kompetenti jridu jivverifikaw li jintlaħqu diversi kriterji, speċjalment li l-istatus tagħhom ikun skont il-liġi (l-Artikolu L.632-1 tal-Kodiċi rurali) u li l-organizzazzjonijiet li jikkostitwixxu l-IPO kkonċernata jkunu rappreżentattivi.
(8)
L-IPO għandhom l-għan li jieħdu azzjonijiet fl-interess tal-katini kollha ta’ settur u jistgħu jikkonkludu ftehimiet għal dan il-għan. Imbagħad, dawn il-ftehimiet u l-ġbir tal-levies volontarji maħsuba sabiex jiffinanzjaw l-azzjonijiet previsti minn dawn il-ftehimiet jistgħu jsiru obbligatorji (“jiġu estiżi”) permezz ta’ digriet interministerjali għall-atturi kollha tas-settur, kemm jekk kienu jew jekk ma kinux parti minn organizzazzjoni professjonali membru tal-IPO, sakemm huma konformi mal-għanijiet li telenka l-liġi. Essenzjalment, dawn il-ftehimiet għandhom l-għan li jtejbu l-għarfien dwar is-suq, ir-relazzjonijiet bejn il-professjonisti, il-kwalità u l-promozzjoni tal-prodotti. Il-Kodiċi rurali ma jawtorizzax l-estensjoni tal-ftehimiet ħlief meta jkollhom “interess komuni” ibbażat fuq azzjonijiet “li jikkonformaw mal-interess ġenerali u li huma kumpatibbli mar-regoli tal-politika agrikola komuni” (Ara l-Artikolu L.632-3 tal-Kodiċi rurali).
(9)
Il-modalitajiet ta’ ġbir u tqassim tal-levies volontarji li saru obbligatorji huma rregolati individwalment minn kull ftehim tal-IPO.
1.2. L-IRWOL TAL-ISTAT
(10)
Minkejja l-fatt li l-IPO jkunu persuni ġuridiċi rregolati skont il-liġi privata u li l-finanzjament tagħhom ikun garantit mil-levies tas-settur ikkonċernat, il-funzjonament tal-iskema volontarja tal-levies obbligatorji jeħtieġ l-intervent tal-Istat, b’mod partikolari skont il-modalitajiet li ġejjin:
(a)
qabel kull talba għal estensjoni, l-IPO trid tkun rikonoxxuta mill-awtoritajiet pubbliċi u tkun tikkonforma mal-għanijiet tal-politika agrikola nazzjonali u mal-politika agrikola komuni (ara l-premessi 7 u 8);
(b)
ladarba jiġu rikonoxxuti, l-IPO jridu jitolbu lill-Istat sabiex jagħmel il-ftehimiet tagħhom obbligatorji permezz ta’ digriet interministerjali dwar l-estensjoni. Għaldaqstant, kull operatur taż-żona tal-produzzjoni kkonċernata jsir soġġett għal-levy volontarja obbligatorja miġbura minn IPO rappreżentattiva (ara l-premessa 8);
(c)
b’applikazzjoni tal-Artikolu L.632-8-1 tal-Kodiċi rurali, l-awtoritajiet kompetenti jirċievu rapporti tal-attività ta’ kull IPO u rekord ta’ implimentazzjoni ta’ kull ftehim estiż.
2. GĦAN TAL-GĦAJNUNA
(11)
L-għan tal-għajnuna inkwistjoni hu li tippromwovi l-azzjonijiet ta’ riċerka u żvilupp, tal-assistenza teknika u tal-promozzjoni (reklamar) għall-benefiċċju tas-settur tat-trobbija tal-bhejjem.
2.1. IL-LEVIES STABBILITI MINN INTERBEV
(12)
Żewġ tipi ta’ levies interprofessjonali, li l-awtoritajiet pubbliċi għamluhom obbligatorji, huma s-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni. Min-naħa, dawn jittrattaw il-levy fuq il-laħam u l-ġewwieni maħsubin għall-konsum mill-bniedem tal-laħam tal-annimali ta’ razza bovina u ovina u l-annimali ħajjin ta’ razza bovina u ovina mibgħuta lejn il-pajjiżi tal-UE jew esportati (“il-levy fuq il-laħam”) u, min-naħa l-oħra, dawn jittrattaw il-levy għall-benefiċċju tal-Fond Nazzjonali għat-Trobbija tal-Bhejjem (“il-levy FNE”).
(13)
Il-ftehimiet interprofessjonali li jistabbilixxu l-levies favur Interbev li huma s-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni huma dawn li ġejjin:
Levies fuq il-laħam
Levies favur il-Fond Nazzjonali għat-Trobbija tal-Bhejjem (FNE)
Ftehimiet IPO
Digriet ta’ estensjoni
Ftehim IPO
Digriet ta’ estensjoni
25.7.1995
18.12.1995
15.6.1994
18.12.1995
12.6.2001
19.9.2001
19.4.2001
(14)
L’Association Nationale Interprofessionnelle du Bétail et des Viandes (L-Assoċjazzjoni Nazzjonali Interprofessjonali tal-Bhejjem u l-Laħam - Interbev) hija organizzazzjoni interprofessjonali Franċiża tas-settur tal-bhejjem u tal-laħam. Ġiet iffurmata fid-9 ta’ Ottubru 1979 fuq inizjattiva tal-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw is-settur tal-bhejjem u tal-laħam fl-oqsma tal-laħam tal-bovini, tal-ovini u taż-żwiemel u hija rikonoxxuta permezz tad-Digriet tat-18 ta’ Novembru 1980 (3). Ir-rwol tagħha hu li tiddefendi u tippromwovi l-interessi komuni tat-trobbija tal-bhejjem u tal-attivitajiet industrijali, artiġjanali u kummerċjali tas-settur. Fl-1980, Interbev ġiet rikonoxxuta bħala organizzazzjoni interprofessjonali għas-settur tal-bhejjem u tal-laħam. Hi komposta minn tlettax-il organizzazzjoni professjonali nazzjonali li jirrappreżentaw l-impjiegi differenti tas-settur ekonomiku tal-bhejjem u tal-laħam: dawk li jrabbu l-bhejjem, negozjanti, biċċiera, grossisti, industrijalisti, fornituri.
(15)
Iż-żewġ għanijiet prinċipali tagħha huma l-istabbiliment ta’ ftehimiet professjonali u l-komunikazzjoni reċiproka. Ma’ dawn jiżdiedu l-programmi ta’ riċerka fis-settur tal-laħam. Il-ftehimiet interprofessjonali ffirmati fi ħdan l-assoċjazzjoni jiddefinixxu r-regoli li jikkontrollaw l-attività fis-settur. Dawn il-ftehimiet jistgħu jiġu ppreżentati lill-awtoritajiet pubbliċi fil-qafas tal-proċedura ta’ estensjoni. Wara l-promulgazzjoni tal-estensjoni permezz ta’ Digriet konġunt tal-Ministeri tal-Agrikoltura u tal-Ekonomija, il-miżuri previsti permezz ta’ ftehim interprofessjonali jorbtu għall-operaturi kollha tas-settur.
2.2. IL-LEVY FUQ IL-LAĦAM
(16)
Permezz ta’ ftehim interprofessjonali tal-25 ta’ Lulju 1995, li ġie estiż permezz ta’ Digriet tat-18 ta’ Diċembru 1995 (4), Interbev introduċiet levy fuq il-laħam u l-ġewwieni maħsuba għall-konsum mill-bniedem tal-laħam tal-bovini u l-ovini, kif ukoll fuq il-laħam tal-annimali ħajjin tar-razza bovina u ovina mibgħuta lejn pajjiżi tal-UE jew esportati.
(17)
Il-levy kienet tolqot tliet kategoriji tal-laħam u/jew tal-annimali, stabbiliti kif ġej:
(a)
Levy fuq il-laħam u l-ġewwieni maħsuba għall-konsum mill-bniedem ta’ annimali mbiċċra fi Franza: stabbilita għal FRF 0.084 (5) għal kull kilogramma ta’ karkassa u mogħtija mill-persuna fiżika jew ġuridika, proprjetarja jew koproprjetarja tal-annimal fil-mument tat-tbiċċir;
(b)
Levy fuq il-laħam introdott jew importat sabiex jiġi kkunsmat fi Franza: iffissata għal FRF 0.042/kg u mogħtija mill-persuna fiżika jew ġuridika, l-ewwel proprjetarja jew koproprjetarja tal-laħam fit-territorju nazzjonali;
(c)
Levy fuq l-annimali ħajjin tal-annimali ta’ razza bovina u ovina mibgħuta lejn pajjiż tal-UE jew esportati: iffissata għal FRF 7 fuq kull annimal u mogħtija mill-persuna fiżika jew ġuridika, l-aħħar proprjetarja jew koproprjetarja tal-annimali fit-territorju nazzjonali.
(18)
Il-ftehim interprofessjonali tal-25 ta’ Lulju 1995 ġie ssostitwit minn ftehim interprofessjonali ieħor tat-12 ta’ Ġunju 2001, li ġie estiż permezz ta’ Digriet tad-19 ta’ Settembru 2001 (6). L-Artikolu 1 tad-Digriet jipprevedi li l-ftehim hu estiż għal perjodu li jintemm tliet snin wara d-data tal-pubblikazzjoni tad-Digriet imsemmi, jiġifieri fit-30 ta’ Settembru 2004.
(19)
Il-ftehim interprofessjonali tat-12 ta’ Ġunju 2001 kien jipprevedi kontinwazzjoni tas-sitwazzjoni preċedenti fir-rigward tal-kategorija tal-laħam u/jew tal-annimali msemmija, b’żidied fit-total tal-levy: FRF 0,1574 (EUR 0,024) fuq il-laħam u l-ġewwieni maħsuba għall-konsum mill-bniedem ta’ annimali mbiċċra fi Franza; FRF 0,0656 (EUR 0,010) fuq laħam introdott jew importat sabiex jiġi kkonsmat fi Franza; FRF 11,15 (EUR 1,7) fuq l-annimali ħajjin tal-annimali ta’ razza bovina u ovina mibgħuta lejn pajjiż tal-UE jew esportati.
(20)
Il-ftehim tat-12 ta’ Ġunju 2001 introduċa wkoll il-possibbiltà ta’ rimborż parzjali tal-levy fuq il-laħam fil-mument meta jintbagħat lejn pajjiż tal-UE jew meta jiġi esportat lejn pajjiżi terzi. Ir-rata ta’ rimborż kienet dik ta’ FRF 0.0656/kg (EUR 0.010).
(21)
L-estensjonijijet introdotti fl-1995 u fl-2001 eskludew mid-dispożittiv il-levy fuq il-laħam introdott jew importat biex jiġi kkunsmat fi Franza. Għalhekk, dawn il-prodotti ma ntlaqtux mil-levy obbligatorja fuq il-laħam.
2.3. IL-LEVY FNE
(22)
Permezz tal-ftehim interprofessjonali tal-15 ta’ Ġunju 1994, estiż permezz tad-Digriet tat-18 ta’ Diċembru 1995 (7) u permezz tad-Digriet tad-19 ta’ Settembru 2001 (8), Interbev introduċiet levy favur il-Fond Nazzjonali għat-Trobbija tal-Bhejjem. Dan l-aħħar Digriet jipprevedi li l-ftehim jiġi estiż għal perjodu li jintemm tliet snin wara d-data tal-pubblikazzjoni tad-Digriet imsemmi, jew fit-30 ta’ Settembru 2004.
(23)
Dan il-fond professjonali, immexxi fil-qafas tal-Konfederazzjoni Nazzjonali tat-Trobbija tal-Bhejjem (Confédération Nationale de l’Élevage - CNE), inħoloq sabiex jilħaq iż-żewġ għanijiet ewlenin li ġejjin: min-naħa, jinkoraġġixxi r-ristrutturar tal-organizzazzjonijiet tas-servizz u jiffavorixxi l-adattament tagħhom għall-bżonnijiet futuri tal-persuni li jrabbu li dejjem qed jonqsu u li qed jaffrontaw il-politiki Komunitarji ta’ ġestjoni tal-produzzjonijiet; u min-naħa l-oħra, jikkontribwixxi għas-sostenibbiltà tal-metodi kollettivi fir-rigward tal-ħolqien tal-progress ġenetiku u riċerka applikata li fil-ġejjieni se jibqgħu fatturi ewlenin fil-kompetizzjoni għat-trobbija tal-bhejjem.
(24)
Levy maħsuba għall-finanzjament ta’ dan il-fond tinġabar mingħand persuni fiżiċi jew ġuridiċi proprjetarji jew koproprjetarji tal-annimali ta’ razza bovina u ovina mbiċċra fi Franza. Skont l-aħħar dejta kkomunikata mill-awtoritajiet Franċiżi, din il-levy kienet iffissata għal FRF 0,02/kg (EUR 0,003) ta’ laħam maqtul nett (jew FRF 7 fuq kull annimal adult ta’ razza bovina, FRF 2,40 fuq l-għoġġiela u FRF 0,36 fuq kull annimal ta’ razza ovina - EUR 1,05, 0,36 u 0,054 rispettivament).
(25)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, id-dħul minn din il-levy jintuża għat-titjib ġenetiku, is-sistema ta’ informazzjoni ġenetika, il-bijoteknoloġija u l-istudji ekonomiċi.
2.4. L-AZZJONIJIET IFFINANZJATI MINN DAWN IL-LEVIES
(26)
Ir-riżorsi ta’ Interbev li ġejjin mil-levies fuq il-laħam jintużaw għal tliet tipi ta’ azzjonijiet, b’mod partikolari:
(a)
għall-komunikazzjoni u l-promozzjoni favur is-settur,
(b)
l-assistenza teknika,
(c)
ir-riċerka u sperimentazzjoni.
(27)
Il-komunikazzjoni u l-promozzjoni tinvolvi l-aktar il-finanzjament ta’ kampanji dwar it-temi differenti marbutin mal-prodotti tal-laħam ta’ kwalità, ngħidu aħna l-kampanji aktar ġeneriċi fuq it-televiżjoni u r-radju dwar il-laħam tal-bovini, kif ukoll azzjonijiet ta’ relazzjonijiet pubbliċi. Jiġu ffinanzjati wkoll azzjonijiet ta’ promozzjoni dwar is-swieq barranin, jiġifieri l-parteċipazzjoni f’fieri kummerċjali u promozzjonijiet.
(28)
L-azzjonijiet ta’ assistenza teknika huma marbutin l-aktar maċ-ċertifikazzjoni u l-kwalifikazzjoni tal-postijiet għat-trobbija tal-annimali, b’mod partikolari bil-għan li jitneħħa x-xkiel li l-operaturi involuti jaffrontaw f’dawn il-proċessi. Interbev telabora wkoll speċifikazzjonijiet kollettivi favur is-setturi u tipparteċipa fit-tqassim u l-implimentazzjoni tal-karta ta’ prattiki tajba tat-trobbija tal-bhejjem u tal-Kodiċi ta’ prattiki tajba fix-xogħol tal-laħam u finalment tipparteċipa fil-kjarifikazzjoni tat-tranżazzjonijiet fis-settur kollu.
(29)
L-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni huma dawk li l-aktar li huma adattati għall-bżonnijiet tas-settur, peress li jittrattaw, b’mod partikolari, is-sigurtà tal-ikel, il-ġestjoni tal-kwalità u l-benesseri tal-annimali.
(30)
Ir-riżorsi ta’ Interbev li ġejjin mil-levies tal-FNE jintużaw għall-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
azzjonijiet kollettivi għat-titjib ġenetiku,
(b)
sistema kompjuterizzata ta’ ġestjoni tas-sistemi ta’ informazzjoni tat-trobbija tal-bhejjem,
(c)
ħidmiet ta’ riċerka applikata,
(d)
studji ekonomiċi,
(e)
azzjonijiet oħra.
3. DEWMIEN TAL-MIŻURA INKWISTJONI
(31)
Din id-Deċiżjoni tittratta l-perjodu ta’ żmien bejn l-1996 u l-2004, is-sena meta skada l-aħħar ftehim interprofessjonali li huwa s-suġġett ta’ din il-proċedura.
4. BENEFIĊJARJI
(32)
Il-benefiċjarji tal-miżura ta’ għajnuna inkwistjoni huma dawk li jrabbu l-annimali ta’ razza bovina u ovina.
(33)
Id-destinatarji finali ewlenin tal-miżura ta’ għajnuna inkwistjoni huma l-produtturi, dawk li jipproċessaw u l-fornituri tal-prodotti agrikoli. Huwa previst li ċerti attivitajiet ikunu jistgħu jitwettqu minn impriżi privati f’isem dawn tal-aħħar.
(34)
Din id-Deċiżjoni ma tippreġudikax il-pożizzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kumpatibbiltà tal-proċedura ta’ għażla tal-fornituri ta’ servizzi li lilhom ġie fdat it-twettiq tal-attivitajiet ta’ Interbev mar-regoli ta’ akkwist pubbliku.
5. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA (9)
(35)
Il-Kummissjoni kienet innotat li, qabel xejn, fir-rigward tat-tip ta’ levies f’dan il-każ, il-gvern Franċiż iddeċieda li jagħmilhom obbligatorji fil-qafas tal-proċedura ta’ estensjoni ta’ ftehimiet interprofessjonali. L-estensjoni tal-ftehimiet saret permezz ta’ adozzjoni ta’ Digriet ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika Franċiża. Barra minn hekk, dawn il-levies kienu jeħtieġu att ta’ awtorità pubblika sabiex jipproduċu l-effetti kollha tagħhom. Għaldaqstant, fl-istadju bikri ta’ bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat li dan kien każ ta’ taxxi parafiskali, jiġifieri ta’ riżorsi pubbliċi u li dawn l-għajnuniet kienu illegali peress li ma ġewx innotifikati.
(36)
Skont il-punt 194 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija 2007-2013 (10) (iktar ‘il quddiem “il-linji gwida agrikoli”), kull għajnuna illegali trid tiġi evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-mument meta tingħata l-għajnuna. Il-linji gwida agrikoli ilhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2007. Il-linji gwida preċedenti, il-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu (2000-2006) (11), bdew japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2000. Minn dik id-data, l-għajnuna kollha mogħtija wara din id-data trid tiġi evalwata fid-dawl tal-linji gwida tas-sena 2000. Min-naħa l-oħra, l-għajnuna kollha mogħtija qabel din id-data trid tiġi evalwata fid-dawl tad-dispożizzjonijiet u tal-prattika applikabbli qabel l-1 ta’ Jannar 2000. L-għajnuniet inkwistjoni ngħataw mill-1996 ‘il quddiem.
(37)
Peress li dawn huma għajnuniet mill-Istat iffinanzjati permezz ta’ taxxa parafiskali, l-azzjonijiet iffinanzjati mill-għajnuniet kif ukoll il-finanzjament tal-għajnuniet stess riedu jkunu soġġetti għal eżaminazzjoni mill-Kummissjoni.
5.1. L-GĦAJNUNIET
5.1.1. L-azzjonijiet ta’ promozzjoni
(38)
Il-Kummissjoni fakkret li l-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2002 riedu jiġu vverifikati fid-dawl tal-għajnuniet nazzjonali għar-reklamar tal-prodotti agrikoli u ta’ ċerti prodotti li mhumiex koperti mill-Anness II għat-Trattat tal-KEE (12) u li l-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija wara din id-data kellha tiġi vverifikata fid-dawl tal-linji gwida tal-Komunità applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għar-reklamar ta’ prodotti li mhumiex koperti fl-Anness I tat-Trattat KE u ta’ ċerti prodotti li mhumiex koperti mill-Anness I (13). Essenzjalment, iż-żewġ testi iħaddnu l-istess prinċipji, filwaqt li jipprevedu b’mod partikolari kriterji negattivi u pożittivi li jridu jiġu rispettati. Fir-rigward tal-ogħla limitu ta’ għajnuniet, dawn l-azzjonijiet jridu jiġu ffinanzjati mis-settur sa minimu ta’ 50 % tal-kostijiet. F’dan il-każ, il-miżuri ġew ffinanzjati kollha mit-taxxi parafiskali u essenzjalment, l-isforzi finanzjarji tal-professjonisti jilħqu dan il-livell. B’hekk, fl-istadju bikri tal-bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni l-Kummissjoni kkunsidrat li l-kundizzjonijiet applikabbli ġew rispettati.
5.1.2. L-azzjonijiet ta’ assistenza teknika
(39)
Il-Kummissjoni fakkret li l-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2000 riedet tiġi vverifikata fid-dawl tal-prattika tal-Kummissjoni ispirata mill-proposta ta’ miżuri utli għall-għajnuniet mogħtija mill-Istati Membri fis-settur tat-trobbija tal-bhejjem u tal-prodotti tat-trobbija (14) u li l-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija wara dik id-data riedet tiġi vverifikata fid-dawl tal-linji gwida agrikoli. Essenzjalment, il-prattika tal-Kummissjoni applikabbli qabel is-sena 2000 u l-linji gwida agrikoli jħaddnu l-istess prinċipji. Għalhekk, għajnuniet mogħtija għal 100 % tal-ispejjeż ammissibbli huma awtorizzati għal dan it-tip ta’ għajnuniet. Barra minn hekk, l-għajnuniet iridu jkunu aċċessibbli għall-professjonijisti kollha li jkunu potenzjalment interessati. B’hekk, fl-istadju bikri tal-bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni l-Kummissjoni kkunsidrat li l-kundizzjonijiet applikabbli ġew rispettati.
5.1.3. L-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni
(40)
Il-Kummissjoni fakkret li l-kumpatibbiltà ta’ dawn l-għajnuniet riedet tiġi verifikata fid-dawl tal-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp (15) u tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni li temenda dan il-qafas (16). Għalhekk, rata ta’ għajnuna li tista’ tilħaq il-100 % tkun kumpatibbli mas-suq intern sakemm l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin jintlaħqu: l-għajnuna tkun ta’ interess ġenerali għas-settur; l-informazzjoni tkun ippubblikata fil-ġurnali xierqa; ir-riżultati tal-ħidmiet ikunu provduti fuq bażi ugwali, kemm fis-sens ta’ kostijiet kif ukoll ta’ żmien; l-għajnuna tissodisfa l-kriterji kummerċjali internazzjonali li l-UE kkommettiet ruħha għalihom. B’hekk, fl-istadju tal-bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-kundizzjonijiet applikabbli ġew rispettati.
5.1.4. L-azzjonijiet iffinanzjati mil-levy FNE
(41)
Il-Kummissjoni kienet mħassba dwar in-natura preċiża tal-azzjonijiet iffinanzjati mil-levy favur l-FNE, li kellha l-għan li tinkoraġġixxi r-ristrutturar tal-organizzazzjonijiet tas-servizz u tiffavorixxi l-adattament tagħhom għall-bżonnijiet futuri ta’ dawk li jrabbu, kif ukoll li tikkontribwixxi għas-sostenibbiltà tal-metodi kollettivi għall-ħolqien tal-progress ġenetiku u r-riċerka applikata. Id-dħul minn din il-levy kellu jintuża, skont l-awtoritajiet Franċiżi, għat-titjib ġenetiku, is-sistema ta’ informazzjoni ġenetika, il-bijoteknoloġija u l-istudji ekonomiċi. Dawn l-elementi ta’ informazzjoni kienu biżżejjed sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi dwar il-kumpatibbiltà ta’ dawn l-azzjonijiet mad-dispożizzjonijiet Komunitarji eventwalment applikabbli. B’hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi, fl-istadju tal-bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, li l-azzjonijiet iffinanzjati mil-levy FNE kienu kumpatibbli mat-Trattat tal-KE (17).
5.2. IL-FINANZJAMENT TAL-GĦAJNUNIET
5.2.1. Il-levy fuq il-laħam
(42)
Mill-1 ta’ Jannar 1996, il-levy tirrigwarda, inter alia, l-annimali ħajjin tar-razza bovina u ovina mibgħuta lejn Stati Membri oħra, kif ukoll il-prodotti tal-laħam bovin u ovin mibgħuta lejn Stati Membri oħra, minkejja l-fatt li, għal dawn tal-aħħar, fl-2001 ġie introdott rimborż parzjali ta’ din il-levy. Skont sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem “il-Qorti tal-Ġustizzja”) (18), taxxa għandha tkun ikkunsidrata bħala vjolazzjoni tal-projbizzjoni tad-diskriminazzjoni stabbilita fl-Artikolu 110 tat-TFUE jekk il-vantaġġi li ġejjin mill-allokazzjoni tad-dħul mit-taxxa jagħtu vantaġġ lil dawk il-prodotti nazzjonali intaxxati li ġew proċessati jew kummerċjalizzati fis-suq nazzjonali, billi parzjalment tikkumpensal-piż appoġġjat minnhom u billi b’dan il-mod ma tiffavorixxix il-prodotti nazzjonali esportati.
(43)
Fl-istadju tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat li d-dħul li ġej mit-taxxa fuq il-prodotti u l-annimali ħajjin mibgħuta lejn Stati Membri oħra maħsub sabiex jiffinanzja l-azzjonijiet ta’ promozzjoni, ta’ assistenza teknika u ta’ riċerka u sperimentazzjoni mmexxija minn Interbev, seta’ jkun jikkostitwixxi finanzjament tal-għajnuna li huwa inkumpatibbli mas-suq intern fir-rigward tat-Trattat u b’mod partikolari l-Artikolu 107 tiegħu u, konsegwentament, li l-għajnuniet mill-Istat ffinanzjati b’dan il-mod kienu jkunu inkumpatibbli mat-Trattat imsemmi. Fil-fatt, it-taxxa setgħet kienet ta’ żvantaġġ għall-produzzjoni ta’ dawn l-annimali bil-għan li jiġu esportati lejn Stati Membri oħra peress li l-allokazzjoni tad-dħul fin-natura tagħha setgħet tiffavorixxi l-produzzjoni naturali kummerċjalizzata fi Franza b’detriment għall-produzzjoni nazzjonali esportata, u li l-livell ta’ taxxa ma kienx jikkunsidra l-profitti differenti miġbura mill-prodotti nazzjonali skont jekk ikunux kkumerċjalizzati fi Franza jew barra minn Franza.
5.2.2. Il-levy FNE
(44)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli fil-mument ta’ bidu tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, il-Kummissjoni ma kellhiex għad-dispożizzjoni tagħha, fl-istadju tal-proċedura ta’ eżaminazzjoni, elementi li jindikaw li din il-levy kienet tolqot lill-annimali importati jew mibgħuta lejn Stati Membri oħra.
6. KUMPATIBBILTÀ TAL-LEVIES VOLONTARJI OBBLIGATORJI MAS-SISTEMA TAL-ORGANIZZAZZJONI KOMUNI TAS-SWIEQ
(45)
Fir-rigward tal-kumpatibbiltà tal-levies volontarji obbligatorji mas-sistema tal-organizzazzjoni komuni tas-swieq (minn hawn ‘il quddiem “CMO”) skont is-sentenza tat-22 ta’ Mejju 2003 Freskot (19), il-Kummissjoni kkunsidrat li f’dan il-każ, il-levies volontarji obbligatorji ma xekklux, direttament jew indirettament, il-prezzijiet tal-prodotti finali kkonċernati għaliex il-ġbir ma jaffettwax il-prezz tal-prodotti, peress li huma stabbiliti mis-suq ħieles. Għalhekk, il-ħlas impost fuq il-prodotti tal-laħam u l-annimali mrobbija huwa kkumpensat permezz tal-vantaġġ li joffru l-attivitajiet iffinanzjati. Konsegwentament, nistgħu nikkunsidraw li l-effetti tal-ġbir fuq il-prezz huma ferm limitati jew ineżistenti.
III KUMMENTI TA’ FRANZA
(46)
Permezz ta’ ittri tat-8 u l-10 ta’ Ottubru 2003, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni sabiex tinfetaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura ta’ għajnuna inkwistjoni.
(47)
Permezz ta’ ittri tat-13 ta’ Settembru u d-29 ta’ Novembru 2005, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw osservazzjonijiet oħra b’risposta għat-talbiet għal informazzjoni supplimentari mibgħuta mill-Kummissjoni.
(48)
Wara t-talba għal informazzjoni supplimentari mibgħuta mill-Kummissjoni fil-25 ta’ Frar 2011 u l-laqgħa tad-29 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw osservazzjonijiet oħra permezz ta’ ittra tal-24 ta’ Mejju 2011.
(49)
L-awtoritajiet Franċiżi josservaw li l-Kummissjoni tikkunsidra li r-riżorsi li ġejjin minn tali levies interprofessjonali obbligatorji, huma simili għat-taxxi parafiskali li jistgħu joħolqu distorsjoni fil-kompetizzjoni fis-suq intern. L-awtoritajiet Franċiżi osservaw ukoll li l-miżuri kellhom jiġu notifikati. Imbagħad irrapportaw dan li ġej:
1. IL-KAMP TA’ APPLIKAZZJONI TAL-EŻAMINAZZJONI TAL-KUMMISSJONI SKONT L-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(50)
Fir-rigward tal-levies miġbura skont il-ftehimiet interprofessjonali tal-15 ta’ Ġunju 1994 favur il-fondi tat-trobbija tal-bhejjem u tat-18 ta’ Diċembru 1995 għal Interbev, l-awtoritajiet Franċiżi kkunsidraw li l-Kummissjoni kienet fetħet l-investigazzjoni tagħha permezz ta’ ittri tas-16 ta’ Jannar 1995 (għajnuna NN 34/95) u tat-18 ta’ Marzu 1996 u temmitha permezz ta’ ittra (SG (96) D/6396) tal-15 ta’ Lulju 1996 billi kkonkludiet li “il-miżuri inkwistjoni jaqgħu esklussivament fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament KEE Nru 2328/91 u jridu jkunu soġġetti għal eżaminazzjoni skont ir-Regolament imsemmi. Fil-fatt, l-Artikolu 35(2) ta’ dan ir-Regolament jeskludi l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat”.
(51)
Bħala risposta għall-Kummissjoni, li ddikjarat li f’dak iż-żmien ma kinitx esprimiet l-opinjoni tagħha dwar l-azzjonijiet l-oħra mmexxija minn Interbev (peress li d-dossier NN 34/95 kien jikkonċerna biss l-investimenti għar-ristrutturar tal-postijiet fejn jitrabbew l-annimali ta’ razza bovina li jipproduċu l-ħalib), l-awtoritajiet Franċiżi sostnew li, b’risposta għall-ittra tal-Kummissjoni tat-18 ta’ Marzu 1996, kienu taw l-opinjoni tagħhom f’dawn it-termini: “effettivament, il-fond nazzjonali għat-trobbija tal-bhejjem hu maħsub […] sabiex itejjeb l-għażla fit-trobbija u sabiex isostni r-riċerka, b’mod partikolari ġenetika. […]” (ittra tat-13 ta’ Settembru 2005).
(52)
Għalhekk, l-awtoritajiet Franċiżi jaħsbu li l-Kummissjoni kienet infurmata b’mod sħiħ bl-eżistenza tal-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni, promozzjoni, riċerka u sperimentazzjoni ffinanzjati minn Interbev u setgħet, fil-qafas ta’ dan id-dossier, tindirizza xi talbiet għal informazzjoni kumplimentari lill-awtoritajiet Franċiżi. Peress li l-Kummissjoni ma bagħtet xejn lura wara din il-Komunikazzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi kkonkludew li l-informazzjoni mibgħuta kienet tissodisfa lill-Kummissjoni.
(53)
F’risposta ulterjuri lill-Kummissjoni, li argumentat li bagħtet talba għal informazzjoni addizzjonali (30 ta’ Mejju 1996) permezz tal-ittra msemmija hawn fuq, l-awtoritajiet Franċiżi sostnew l-ewwel nett li qatt ma rċevew talbiet għal informazzjoni addizzjonali u, it-tieni nett, fehmu li n-nuqqas ta’ intervent mill-Kummissjoni bejn it-30 ta’ Mejju 1996 u t-2 ta’ Ottubru 2001 kien ifisser li hi aċċettat b’mod impliċitu l-kumpatibbiltà tal-azzjonijiet li kienet taf bihom.
(54)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-Kummissjoni kienet infurmata bl-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni mmexxija minn Interbev fil-qafas tad-dossier C 18/95, dwar l-azzjonijiet favur is-settur tat-trobbija tan-nagħaġ.
(55)
Għaldaqstant, peress li fil-fehma tagħhom il-Kummissjoni ma komplietx bl-eżaminazzjoni ta’ dawk il-ftehimiet, l-awtoritajiet Franċiżi jidhrilhom li kkunsidraw b’mod leġittimu li l-Kummissjoni ma kinitx qed topponi l-applikazzjoni tagħhom.
(56)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, l-awtoritajiet Franċiżi jaħsbu li din il-proċedura kienet tikkonċerna biss il-ftehim interprofessjonali tat-12 ta’ Ġunju 2001.
(57)
Finalment, fl-ittra tagħhom tal-24 ta’ Mejju 2011 u fil-laqgħa tad-29 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni d-dejta dwar il-perjodu kollu kkonċernat.
2. RAĠUNI LI TIĠĠUSTIFIKA N-NUQQAS TA’ NOTIFIKA TAL-GĦAJNUNA SKONT L-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(58)
Fir-rigward tal-azzjonijiet sussegwenti permezz tar-riżorsi li ġew mil-levies miġbura bl-implimentazzjoni tal-ftehimiet interprofessjonali l-ġodda tat-12 ta’ Ġunju 2001, favur Interbev u FNE, ma deherx li kien neċessarju li l-awtoritajiet Franċiżi jinnotifikawhom peress li huma ffinanzjati biss mil-levies privati miġbura fis-settur ikkonċernat.
3. L-AZZJONIJIET IMMEXXIJA MINN INTERBEV
(59)
Fir-rigward tal-azzjonijiet immexxija minn Interbev, l-awtoritajiet Franċiżi jinnotaw li l-Kummissjoni, meta ħarġet l-analiżi tal-informazzjoni mogħtija lilha permezz tal-ittra tad-9 ta’ Novembru 2001, qisithom bħala kumpatibbli mal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu (2000-2006) u mal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar ta’ prodotti agrikoli u ta’ ċerti prodotti li ma jidħlux fl-Anness I. Huma jikkonfermaw li matul il-perjodu kkonċernat f’din id-Deċiżjoni, Interbev iffinanzjat dawn l-azzjonijiet ta’ reklamar, assistenza teknika, riċerka u sperimentazzjoni, fl-istess kundizzjonijiet bħal dawk imsemmija qabel fl-ittra tad-9 ta’ Novembru 2001.
4. L-AZZJONIJIET TA’ RIĊERKA U ASSISTENZA TEKNIKA MWETTQA PERMEZZ TAL-FNE
(60)
Fir-rigward tal-FNE, l-awtoritajiet Franċiżi, permezz ta’ ittra b’risposta għad-deċiżjoni ta’ bidu tal-proċedura (8 u 10 ta’ Ottubru 2003), ipprovdew l-ispjegazzjonijiet li ġejjin.
(61)
L-azzjonijiet imwettqa permezz tar-riżorsi tal-FNE huma azzjonijiet ta’ assistenza teknika u riċerka applikata. L-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li dawn ġew imfassla b’konformità mal-punti 14 u 17 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu (2000-2006).
(62)
L-ewwel nett, huwa ppreċiżat li r-riżorsi miġbura mill-FNE servew għall-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
azzjonijiet kollettivi għat-titjib ġenetiku;
(b)
sistema komputerizzata ta’ ġestjoni u sistema ta’ informazzjoni għat-trobbija tal-annimali;
(c)
ħidmiet ta’ riċerka applikata;
(d)
studji ekonomiċi;
(e)
azzjonijiet oħra.
4.1. IL-QASAM ĠENETIKU
(63)
Fil-qasam ġenetiku, il-parteċipazzjoni tal-FNE hija strettament riżervata għall-akkumpanjament ta’ ċerti azzjonijiet kollettivi li jitwettqu fil-qafas tal-Istrument Nazzjonali għat-Titjib Ġenetiku u definiti mill-Kummissjoni Nazzjonali għat-Titjib Ġenetiku (CNAG) li jgħaqqad lir-rappreżentanti tal-Istat, tal-professjoni, tar-riċerka u tal-edukazzjoni.
(64)
Essenzjalment, il-finanzi mogħtija mill-FNE huma mmirati sabiex jakkumpanjaw l-azzjonijiet tad-dipartiment ġenetiku tal-Istitut tat-trobbija tal-bhejjem, li l-għan ewlieni tiegħu hu: l-appoġġ għall-organizzazzjonijiet ta’ livell lokali li jikkontribwixxu għall-progress ġenetiku tal-annimali li jixtarru; l-elaborazzjoni, il-manutenzjoni u l-evoluzzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet li jiddefinixxu l-proċeduri lokali; il-kontroll tal-proċeduri ta’ valorizzazzjoni u ta’ reġistrazzjoni tad-dejta meħtieġa għall-evalwazzjoni ġenetika tar-riprodotturi fil-ħażniet kollettivi ta’ informazzjoni fil-kompjuters; l-adattament tal-proċeduri ta’ indiċjar bi sħubija mal-INRA, l-implimentazzjoni tal-proċeduri ta’ skambju tad-dejta fuq livell internazzjonali u t-tqassim tal-indiċi uffiċjali fi Franza.
4.2. TIĠDID U ŻVILUPP TAS-SISTEMI TA’ INFORMAZZJONI DWAR IT-TROBBIJA TAL-BHEJJEM
(65)
Fuq il-bażi tal-azzjoni tiegħu ta’ tiġdid u żvilupp tas-sistemi ta’ informazzjoni fit-trobbija tal-annimali, l-FNE jipparteċipa fit-tiġdid tas-sistema ta’ informazzjoni ġenetika (SIG). Dan it-tiġdid, li nbeda fl-1995, ġie mfassal sabiex jimmodernizza sistema kollettiva ta’ informazzjoni implimentata aktar minn 20 sena ilu u tinġabar sabiex tiġi żgurata ġestjoni aktar effikaċi tad-dejta dwar il-ġenetika filwaqt li jiġu integrati l-funzjonalitajiet ġodda meħtieġa għall-indiċjar u sabiex jitnaqqsu l-ispejjeż.
(66)
Barra minn hekk, l-FNE pparteċipa fl-istudju tal-fattibbiltà ekonomika, teknika u ġuridika ta’ proġett ta’ sistema professjonali tal-informazzjoni dwar it-trobbija tal-bhejjem (SPIE) li għandu l-għan li jiżgura l-valorizzazzjoni professjonali u interprofessjonali tad-dejta uffiċjali ta’ identifikazzjoni u ta’ dejta oħra li tista’ tiġi provduta.
4.3. INTERVENTI FIL-QASAM TAR-RIĊERKA APPLIKATA
(67)
Diversi programmi ta’ riċerka applikata kienu soġġetti għall-għoti ta’ appoġġ min-naħa tal-FNE, li għandu l-għan li jkompli l-parteċipazzjoni tiegħu fi studji li jittrattaw suġġetti ta’ interess ġenerali għas-settur tat-trobbija tal-bhejjem, bħal pereżempju l-għajnuna għall-programm ta’ riċerka applikata u tat-trasferiment tal-bijoteknoloġiji tar-riproduzzjoni (trasferiment tal-embriju, l-għażla tas-sess, fertilizzazzjoni in vitro, klonazzjoni). Dawn il-ħidmiet jikkonċernaw it-tekniki l-ġodda tal-embrijoloġija, li huma partikolarment interessanti fil-perspettiva għall-użu fil-ġejjieni tal-markaturi molekulari u għall-ħidmiet ta’ għażla assistita minn sinjali. Il-programm afferma ruħu permezz ta’ titjib notevoli fir-rendiment tat-trasferiment embrijonali klassiku, l-iżvilupp u t-titjib fil-metodu Franċiż tal-għażla tas-sess tal-embrijuni, l-iżvilupp tal-metodu tal-aspirazzjoni tal-ooċiti permezz ta’ apparat ekografiku, it-titjib tat-teknika ta’ fertilizzazzjoni in vitro.
(68)
L-FNE pparteċipa wkoll fil-proġett pilota ta’ riċerka dwar ir-rikombinazzjoni omologa. Permezz tal-metodu tat-transġenesi, il-proġett, immexxi mill-INRA, involva modifika kkontrollata ta’ ġenoma tal-annimali billi l-inseriment ta’ transġene kien immirat f’post speċifiku tad-DNA. Dan l-inseriment hu maħsub sabiex jagħti l-għażla għall-bidla ta’ ġene ma’ ieħor mingħajr l-użu ta’ organiżmi ġenetikament modifikati.
(69)
Barra minn hekk, l-FNE pparteċipa fil-programm IDEA f’dak li jikkonċerna l-identifikazzjoni elettronika tal-annimali ta’ razza bovina u ovina. Ikkontribwixxa wkoll għall-finanzjament tal-proġetti nazzjonali fil-qafas tal-programm Komunitarju IDEA bil-għan li titjieb l-affidabbiltà fl-identifikazzjoni tal-annimali permezz tal-użu tat-tekniki l-ġodda tal-użu elettroniku.
4.4. STUDJI EKONOMIĊI
(70)
L-FNE intalab jipparteċipa fil-finanzjament tal-istudji ekonomiċi li huma indispensabbli għall-organizzazzjonijiet ta’ trobbija tal-bhejjem, l-aktar sabiex iwieġeb għall-mistoqsijiet ġejjin mir-riformi suċċessivi tal-PAK, mit-tkabbir tal-Ewropa, mill-kriżi tas-snin li għaddew u mill-evoluzzjoni tal-kuntest internazzjonali.
(71)
Dawn l-istudji kollha huma mwettqa taħt it-tmexxija ta’ grupp imsejjaħ “Groupe Économique du Bétail” (Grupp Ekonomiku tal-Bhejjem - GEB) immexxi mill-Istitut tat-Trobbija tal-Bhejjem li jiggarantixxi l-koerenza tal-ħidmiet differenti mitluba mill-professjoni u l-kumplimentarjetà tagħhom mal-istudji eżistenti f’postijiet oħra.
(72)
Il-ħidmiet jitwettqu permezz tal-monitoraġġ tas-sitwazzjoni ta’ bħalissa għas-setturi tal-produzzjoni tal-ħalib u tal-laħam, fi Franza u fl-Ewropa, id-dossiers ekonomiċi ta’ kull xahar li janalizzaw fil-fond l-aspetti tal-ekonomija tal-produzzjoni tal-annimali fi Franza, fl-Ewropa u fid-dinja, il-ħidmiet speċifiċi bħall-monitoraġġ tal-prezzijiet, tal-ispejjeż tal-produzzjoni, tan-negozjar Komunitarju u tal-WTO.
(73)
L-osservatorju ekonomiku tal-GEB jgħaqqad l-għarfien konkret dwar il-funzjonament tal-irziezet, hekk kif użat min-netwerk tat-trobbija tal-bhejjem u jiżgura sinerġija bejn l-approċċ makro u mikroekonomiku.
4.5. AZZJONIJIET OĦRA
(74)
L-FNE huwa msejjaħ ukoll sabiex isostni kif xieraq it-tnedija tal-proġetti unifikanti l-ġodda maħsuba biex jiffaċilitaw l-adattament tas-settur tat-trobbija tal-bhejjem għall-iżviluppi soċjo-ekonomiċi, bħall-implimentazzjoni tal-karta tal-prattiki tajba tat-trobbija tal-bhejjem, li hija l-aktar inizjattiva importanti ta’ dan it-tip fl-Ewropa, u t-tnedija tal-proġett ta’ komunikazzjoni dwar ix-xogħol ta’ raħħal, wara t-tieni kriżi tal-BSE sabiex jerġa’ jġib lura qbil bejn dawk li jrabbu l-bhejjem u ċ-ċittadini.
4.6. QAFAS KOMUNITARJU
(75)
L-awtoritajiet Franċiżi enfasizzaw li, mingħajr dubju, l-azzjonijiet kollha li ġew iffinanzjati huma ta’ interess ġenerali għal dawk kollha li jrabbu l-annimali ta’ razza bovina jew ovina; qatt ma kien il-każ ta’ azzjonijiet li jibbenefikaw biss lil operaturi individwali jew lil gruppi ta’ operaturi partikolari.
(76)
Il-parteċipazzjoni finanzjarja tal-FNE ħafna drabi hija inqas minn 50 % tal-ispiża ta’ dawn il-ħidmiet u r-riċerki. Tista’ taqbeż il-50 % f’ċerti proġetti speċifiċi, iżda r-rata ta’ għajnuna fl-ebda każ ma’ taqbeż il-100 %.
4.6.1. Assistenza teknika
(77)
L-istudji ekonomiċi huma ffinanzjati billi jiġi żgurat li min-naħa jiġi rispettat il-limitu ta’ EUR 100 000 għal kull persuna li trabbi l-bhejjem, kull perjodu ta’ tliet snin, u min-naħa l-oħra r-rispett tar-regola li tistipula li r-riżultati għandhom ikunu aċċessibbli għal dawk kollha li jrabbu.
4.6.2. Riċerka applikata
(78)
L-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li d-dejta minn kull studju ekonomiku, bħal dik miġbura minn kull programm ta’ riċerka, meta ssir definittiva, tkun soġġetta għal distribuzzjoni fuq skala kbira. Sistematikament, dan iwassal għall-pubblikazzjoni u t-tqassim tar-riżultati tal-ħidmiet kollha megħjuna mill-fond, sabiex dawk li jrabbu l-bhejjem u l-organizzazzjonijiet tagħhom fuq il-post jkunu jistgħu jibbenefikaw minnhom u jkollhom aċċess għalihom mingħajr diskriminazzjoni.
(79)
Jintużaw żewġ kanali kbar ta’ komunikazzjoni: dak tal-organizzazzjonijiet professjonali tat-trobbija tal-bhejjem u dak tal-Istitut tat-trobbija tal-bhejjem, permezz tal-pubblikazzjonijiet tekniċi u ekonomiċi b’komunikazzjoni tqassim fuq skala wiesa’ fost dawk li jrabbu l-bhejjem u l-persuni tekniċi.
(80)
Minħabba n-n-natura ta’ interess ġenerali tar-riċerka, mhu previst l-ebda użu kummerċjali tar-riżultati. Dawk li tabilħaqq jibbenefikaw mill-azzjonijijet huma dawk kollha li jrabbu l-annimali ta’ razza bovina u ovina, li jitqassmulhom ir-riżultati teoretiċi u prattiċi tal-ħidmiet.
(81)
L-istudji ffinanzjati ma jagħtu lok għal ebda ħlas dirett lill-produtturi jew lill-proċessuri.
5. LEVIES FUQ L-ANNIMALI U L-LAĦAM IMPORTATI
5.1. IL-LEVIES INTERBEV
(82)
Skont l-informazzjoni mibgħuta f’mumenti differenti mill-awtoritajiet Franċiżi, fir-rigward tat-tassazzjoni tal-laħam introdott fi Franza u li ġej minn azjendi li jrabbu l-bhejjem ta’ Stati Membri oħra jew ta’ pajjiżi terzi, il-Kummissjoni setgħet tinnota li d-Digrieti interministerjali għal estensjoni tal-ftehimiet interprofessjonali tal-1995 u l-2001 minn dejjem eskludew il-levies fuq il-laħam importat mill-kamp ta’ applikazzjoni.
5.2. IL-LEVIES FNE
(83)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni osservat li l-levy miġbura favur l-FNE setgħet tiġi applikata għal annimali mrobbija barra mit-territorju nazzjonali, iżda introdotti fi Franza biex jinqatlu hemmhekk.
(84)
Fl-ittra tagħhom tas-6 ta’ Ottubru 2003, l-awtoritajiet Franċiżi rrikonoxxew ir-relevanza ta’ din l-oġġezzjoni fuq il-livell tal-prinċipji tal-leġiżlazzjoni Komunitarja. B’hekk, ħadmu sabiex jimmodifikaw it-test tal-ftehim bil-għan li tiġi eskluża kull levy fuq l-annimali mrobbija barra t-territorju nazzjonali, iżda miġjuba fi Franza għat-tbiċċir. L-awtoritajiet Franċiżi pproponew li jibagħtu t-test il-ġdid lill-Kummissjoni, meta l-ftehim il-ġdid ikun ifformalizzat u ffirmat.
(85)
Barra minn hekk huma qalu li fil-prattika, l-importazzjoni ta’ annimali ħajjin ma kinitx komuni u ma kinitx toħloq riskju ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni. Skont is-servizzi doganali, il-“bovini kbar adulti” importati ammontaw għal 24 933 fl-2001 u 22 250 fl-2002 rispettivament. Ir-rata ta’ tbiċċir fuq livell nazzjonali tammonta għal 4 miljuni, waqt li l-importazzjoni ta’ annimali ħajjin kienet tirrappreżenta biss 0.58 % mit-tbiċċir totali. Min-naħa l-oħra, aktar minn 70 % ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu jirrigwardaw annimali bl-aqwa struttura fiżika u bi prezz għoli, maħsuba għal tip ta’ konsum speċifiku fit-tramuntana ta’ Franza. Jekk wieħed jikkunsidra l-prezz medju tal-importazzjoni ta’ dawn l-annimali (skont id-Dwana: EUR 1.50/kg, jiġifieri l-ekwivalenti ta’ EUR 2.5 għal kull kg netta), il-levy favur l-FNE miġbura fuq l-annimali riedet tkun ta’ 0.1 % tal-valur tal-annimal.
(86)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, minn naħa waħda, il-levies volontarji obbligatorji miġbura kienu minimi, għax spiss kien hemm nuqqas ta’ ħlas fuq l-annimali importati u iktar tard dan sar sistematiku u, min-naħa l-oħra, it-total tal-levy volontarja obbligatorja kkonċernata, imqabbel mal-valur tal-annimali, tant kien baxx li ma setax jikkaġuna distorsjoni fil-kompetizzjoni. Fl-ittra tagħhom tal-24 ta’ Mejju 2011, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu eżempji stampati ta’ kalkoli ta’ levies u ta’ dikjarazzjonijiet tal-impriża li juru li l-prattika ta’ rimborż setgħet seħħet f’ċerti każijiet, iżda li din il-prattika ma kinitx obbligatorja.
(87)
Permezz ta’ ittra tat-13 ta’ Settembru 2005 u tal-24 ta’ Mejju 2011, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li mill-2003, il-levy FNE kienet biss fuq l-annimali mrobbija u mbiċċra fi Franza (20).
6. LEVIES FUQ L-ANNIMALI U L-LAĦAM MIBGĦUTA LEJN STATI MEMBRI OĦRA
6.1. DWAR IL-LEVIES INTERBEV
(88)
Rigward il-levy li tolqot il-laħam mibgħut lejn Stati Membri oħra, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni lejn riskju ta’ diskriminazzjoni marbut mas-sistema ta’ levy li ma kinitx ikkunsidrat l-ispedizzjoni barra t-territorju nazzjonali ta’ ċerti prodotti sottomessi għal-levy u tibża’ li tali miżura tiffavorixxi l-produzzjonijiet nazzjonali kummerċjalizzati fi Franza.
(89)
Kif spjegat fil-premessa 16 et sequitur, il-laħam mibgħut lejn Stati Membri oħra ġie sottomess għal levy volontarja obbligatorja ta’ EUR 0,0126/kg u mill-ftehim interprofessjonali tat-12 ta’ Ġunju 2001, ir-rata ta’ levy volontarja obbligatorja saret EUR 0,024/kg. Barra minn hekk, mid-data meta beda l-ftehim imsemmi kienet ippjanata sistema ta’ rimborż li titla’ għal EUR 0,010/kg.
(90)
Fir-rigward tal-levies volontarji obbligatorji li jolqtu lill-annimali mibgħuta lejn Stati Membri oħra, fl-ittra tagħhom tal-24 ta’ Mejju 2011, l-awtoritajiet Franċiżi taw spjegazzjonijiet sabiex juru li l-levies volontarji obbligatorji msemmija kienu proporzjonati mal-benefiċċji miksuba mill-azzjonijiet iffinanzjati minn tali levies.
(91)
L-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li l-ispedizzjonijiet ta’ annimali ħajjin kienu jikkonċernaw lill-frieħ li jkunu nfatmu tal-ispeċi bovina. Kif indikat fil-premessa 17 et sequitur, l-annimali kienu sottomessi għal levy volontarja obbligatorja li ġiet ikkalkulata għal kull annimal u mhux għal kull kilogramma ta’ laħam.
(92)
Għalhekk, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu kalkolu li permezz tiegħu tiġi evalwata l-ekwivalenza bejn il-piż ta’ kull annimal u l-piż ta’ kull kilogramma. Fil-fatt, il-ftehim interprofessjonali tal-25 ta’ Lulju 1995 kien jindika li l-levy volontarja obbligatorja għat-tbiċċir kienet ta’ FRF 0,084/kg ta’ karkassa waqt li l-levy volontarja obbligatorja fuq l-ispedizzjoni ta’ annimali ħajjin kienet ta’ FRF 7 fuq kull annimal bovin adult (Artikolu 4). Iżda, ferħ li jkun infatam jiżen bejn 250 u 280 kg ħaj, li jfisser toqol medju ta’ laħam (porzjon ta’ 65 %) ta’ 163 kg. Għaldaqstant, il-levy ta’ FRF 7 fuq kull annimal kienet tfisser levy ta’ FRF 0,042/kg, komparabbli ma’ nofs il-levy li kellha titħallas fuq il-laħam.
(93)
Il-ftehim interprofessjonali tat-12 ta’ Ġunju 2001 kien estenda dan id-dispożittiv billi segwa l-istess ekwivalenza. It-totali (f’euro) kienu li ġejjin: levy volontarja obbligatorja fuq it-tbiċċir ta’ EUR 0,024/kg ta’ karkassa (Artikolu 2) u levy volontarja obbligatorja fuq l-ispedizzjoni ta’ annimali ħajjin ta’ EUR 1,7 fuq kull annimal bovin adult (Artikolu 4). Il-levy ta’ EUR 1,7 fuq kull annimal bovin adult kienet ekwivalenti għal-levy ta’ EUR 0,0104/kg, komparabbli ma’ nofs il-levy li kellha titħallas fuq il-laħam.
(94)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkalkulaw li d-dħul totali (EUR 38 136 670) li ġej mill-levy volontarja obbligatorja miġbura minn fuq il-prodotti mibgħuta lejn Stati Membri oħra (annimali ħajjin u laħam) kien dak ta’ 15 % tad-dħul totali li ġej mil-levies volontarji obbligatorji kollha miġbura minn Interbev bejn l-1995 u l-2004 (ta’ EUR 252 855 282). Billi jiġi adottat approċċ globali fuq is-snin 1995-2004, l-awtoritajiet Franċiżi jikkalkulaw li d-dħul imsemmi kien proporzjonali għall-vantaġġ fuq il-prodotti mibgħuta lejn Stati Membri oħra bħala riżultat tal-miżuri li ttieħdu.
(95)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li l-annimali u l-laħam mibgħuta barra minn Franza minn naħa waħda bbenefikaw mill-azzjonijiet imwettqa barra t-territorju nazzjonali, li jirrappreżentaw l-ammont ta’ EUR 21 490 848 u, min-naħa l-oħra mill-azzjonijiet utli għall-annimali u l-prodotti kollha tkun xi tkun id-destinazzjoni tagħhom. L-awtoritajiet Franċiżi jikkalkulaw li, minn din is-somma ta’ azzjonijiet utli għall-annimali u l-prodotti kollha li titla’ sa EUR 91 231 075, ikun tajjeb li wieħed jikkunsidra li EUR 28 280 000 biss iffinanzjaw azzjonijiet imwettqa barra t-territorju nazzjonali.
(96)
L-azzjonijiet li kienu jikkonċernaw b’mod speċifiku lill-annimali u l-prodotti esportati kienu partikolarment operazzjonijiet ta’ promozzjoni (pereżempju: fieri kummerċjali internazzjonali, azzjonijiet ta’ informazzjoni professjonali u ta’ relazzjonijiet pubbliċi, Ġimgħa Internazzjonali Favur l-Ambjent f’Berlin, kors ta’ taħriġ dwar il-qtugħ tal-laħam li jsir barra l-pajjiż). L-azzjonijiet li kienu jikkonċernaw l-annimali u l-prodotti kollha, kienu x’kienu is-swieq tagħhom, fi Franza u barra Franza kienu partikolarment jinkludu azzjonijiet ta’ pubbliċità bħall-kampanji dwar “le boeuf européen de qualité” (iċ-ċanga Ewropea ta’ kwalità), il-proċess tat-tbiċċir, dwar ir-“races à viande” (“razez għall-produzzjoni tal-laħam”), u ċertu numru ta’ azzjonijiet ta’ riċerka dwar is-sigurtà tal-ikel, dwar il-benesseri tal-annimali, dwar il-ġestjoni tal-kwalità, dwar il-karatterizzazzjoni tal-prodott, dwar il-proċess ta’ ċertifikazzjoni jew it-traċċabbiltà tal-laħam tal-bovini li r-riżultati tagħhom xterdu sew kemm fi Franza kif ukoll barra minn Franza.
(97)
Bħala total, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li l-prodotti mibgħuta barra Franza bbenefikaw minn ammont totali ta’ EUR 49 770 000 bħala riżultat tal-azzjonijiet interprofessjonali. Dan it-total għandu jitqabbel mal-levies volontarji obbligatorji li kellhom jitħallsu, jiġifieri EUR 38 136 670. Il-parti ta’ levies volontarji obbligatorji mħallsa mill-produzzjoni Franċiża esportata matul il-perjodu li jkopri s-snin 1995-2004 kienet ibbilanċjata meta mqabbla mal-benefiċċji li ħadet mill-azzjonijiet iffinanzjati minn Interbev.
6.2. IL-LEVIES FNE
(98)
Fl-ittra tagħhom tat-13 ta’ Settembru 2005, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-prodotti mibgħuta ma kinux soġġetti għal levy għall-FNE.
IV STIMA TAL-GĦAJNUNA
(99)
L-Artikoli 107 u 108 tat-TFUE japplikaw għall-prodotti agrikoli kollha tal-Anness I għalih, sottomessi għal organizzazzjoni komuni tas-suq (il-prodotti agrikoli kollha, minbarra l-laħam taż-żiemel, l-għasel, il-kafé, l-alkoħol ta’ oriġini agrikola, il-ħall li ġej mill-alkoħol u s-sufra) skont ir-Regolamenti differenti li jikkontrollaw l-organizzazzjonijiet komuni tas-swieq rispettivi.
1. L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(100)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattat imsemmi, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(101)
L-Artikoli 107 sa 109 tat-TFUE, fiż-żmien ikkonċernat, kienu saru applikabbli fis-settur tal-laħam tal-bovini permezz tal-Artikolu 40 tar-Regolament (KE) Nru 1254/99 tal-Kunsill (21) li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq għal dawn il-prodotti. Qabel l-adozzjoni ta’ dan tal-aħħar, dawn l-Artikoli kienu saru applikabbli fl-istess settur permezz tal-Artikolu 24 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 805/68 tas-27 ta’ Ġunju 1968, li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur tal-laħam taċ-ċanga [traduzzjoni mhux uffiċjali] (22). Kienu saru applikabbli fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż permezz tal-Artikolu 23 tar-Regolament (KE) Nru 2529/2001 tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 2001 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u l-laħam tal-mogħoż (23). Qabel l-adozzjoni ta’ dan tal-aħħar, l-Artikoli kienu saru applikabbli fl-istess settur permezz tal-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2467/98 tat-3 ta’ Novembru 1998 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż [traduzzjoni mhux uffiċjali] (24) u, qabel l-adozzjoni ta’ dan tal-aħħar, permezz tal-Artikolu 27 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3013/89 tal-25 ta’ Settembru 1989, li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż [traduzzjoni mhux uffiċjali] (25).
(102)
Illum, l-Artikoli 107 sa 109 tat-TFUE huma applikabbli, għaż-żewġ setturi msemmija fil-premessa 32 et sequitur ta’ din id-Deċiżjoni, permezz tal-Artikolu 180 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (26) (27).
1.1. L-EŻISTENZA TA’ VANTAĠĠ SELETTIV
(103)
Skont il-Qorti tal-Ġustizzja, l-interventi jitqiesu bħala għajnuniet meta, fi kwalunkwe forma, ikunu jistgħu jiffavorixxu direttament jew indirettament xi impriżi jew jitqiesu bħala vantaġġ ekonomiku li l-impriża benefiċjarja kieku ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq (28). F’dan il-każ, l-appoġġ mogħti jiffavorixxi ċerti impriżi attivi fis-settur tat-trobbija tal-bhejjem ta’ razza bovina jew ovina permezz tat-twettiq ta’ azzjonijiet li jistgħu jkunu ta’ benefiċċju għall-produtturi jew l-oqsma rappreżentati minn Interbev.
(104)
Barra minn hekk, dejjem skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, l-interventi jitqiesu bħala għajnuniet meta, taħt forom diversi, inaqqsu xi piżijiet li normalment ikunu imposti fuq baġit ta’ impriża u li, b’hekk, mingħajr ma jkunu sussidji fis-sens strett tal-kelma, jaġixxu bħalhom u jkollhom l-istess effetti (29).
(105)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġ, din trid tkun stabbilita fuq livell tal-benefiċjarji potenzjali tal-azzjonijiet favur is-settur tal-laħam kif ukoll tal-levies interprofessjonali inkwistjoni u tal-finanzjament tagħhom. F’dan il-każ, l-appoġġ mogħti ffavorixxa ċerti impriżi attivi fis-settur tat-trobbija tal-bhejjem ta’ razza bovina jew ovina permezz ta’ twettiq ta’ azzjonijiet li minnhom jistgħu jibbenefikaw il-produtturi tas-settur.
1.2. GĦAJNUNA MOGĦTIJA MILL-ISTAT JEW PERMEZZ TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT
(106)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, sabiex vantaġġ jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat, l-ewwel nett jeħtieġ li jingħata direttament jew indirettament permezz tar-riżorsi tal-Istat, u t-tieni nett, ikun imputabbli għall-Istat (30).
(107)
F’dan il-każ, dwar it-tip ta’ levies (levies volontarji obbligatorji), il-Kummissjoni tikkunsidrahom bħala taxxi parafiskali, jiġifieri riżorsi pubbliċi. Il-Kummissjoni ibbażat l-analiżi tagħha fuq il-konsiderazzjonijiet li ġejjin.
(108)
L-ewwel nett, għandu jiġi enfasizzat li, skont ġurisprudenza stabbilita, u b’mod partikolari l-punt 139 tal-Kawża Salvat (31), id-distinzjoni bejn il-korpi privati u pubbliċi mhijiex “element determinanti għall-applikazzjoni tat-Trattat fuq l-għajnuna mill-Istat”. Barra minn hekk, is-sentenza Ladbroke (32) tikkonferma b’mod ferm ċar li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE “jinkludi l-istrumenti finanzjarji kollha li s-settur pubbliku jista’ realment juża biex isostni l-impriżi, indipendentement mill-fatt jekk dawn l-istrumenti humiex jew le parti, b’mod permanenti, mill-patrimonju tas-settur imsemmi hawn fuq. Għaldaqstant, anki jekk is-somom (…) mhumiex fil-pussess permanenti tat-teżor pubbliku, il-fatt li jibqgħu b’mod kostanti taħt il-kontroll pubbliku, u għalhekk fid-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti, huwa biżżejjed biex jiġu kklassifikati bħala riżorsi Statali u biex il-miżura msemmija tidħol fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat” [Traduzzjoni mhux uffiċjali].
(109)
L-ewwel nett, fid-dawl ta’ din il-ġurisprudenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fatt li l-levies volontarji obbligatorji inkwistjoni jikkonsistu f’levies mis-settur privat u li mhumiex għad-dispożizzjoni permanenti tal-Istat mhuwiex biżżejjed sabiex jiġi deċiż li dawn jaqgħu barra l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Għaldaqstant, il-Kummissjoni trid tevalwa bl-istess mod il-livell ta’ kontroll eżerċitat mill-Istat fir-rigward tad-dħul li ġej mil-levies volontarji obbligatorji inkwistjoni u l-kapaċità tal-Istat sabiex jimplimenta l-użu tar-riżorsi biex jiffinanzja l-miżuri ta’ għajnuna.
(110)
Fil-każ eżaminat, il-Kummissjoni tosserva li l-approvazzjoni tal-gvern, permezz tar-rikonoxximent mogħti lil Interbev, tikkostitwixxi prerekwiżit għat-twaqqif tal-levies volontarji obbligatorji. Għalhekk, anki jekk Interbev hi entità mmexxija mil-liġi privata, il-kapaċità tagħha li tintroduċi levies volontarji obbligatorji fis-settur tal-attività tagħha hi soġġetta għall-approvazzjoni tal-funzjonament u tal-għanijiet tagħha mill-Istat (ara l-premessa 14 ta’ din id-Deċiżjoni).
(111)
Il-Kodiċi rurali jipprevedi wkoll li l-levies isiru obbligatorji għall-membri kollha tal-professjoni inkwistjoni peress li huma estiżi permezz ta’ Digriet interministerjali (ara l-premessa 10 ta’ din id-Deċiżjoni). Jidher li dan it-tip ta’ levies jeħtieġ att ta’ awtorità pubblika sabiex jidħol kompletament fis-seħħ (33).
(112)
Fuq il-bażi ta’ dawn il-fatti, il-Kummissjoni tosserva li l-levies volontarji obbligatorji eżaminati jistgħu jitqiesu qishom kienu taħt il-kontroll tal-Istat u bħala parti mir-riżorsi tal-Istat.
(113)
It-tieni nett, l-użu tad-dħul mil-levies volontarji obbligatorji hu determinat mill-għanijiet u l-qafas tal-funzjonament tal-interprofessjoni kif definiti fil-Kodiċi rurali (ara l-premessi 7 sa 10). Għalhekk, l-Istat għandu s-setgħa li jalloka l-użu tad-dħul li ġej mil-levies volontarji obbligatorji sabiex jiffinanzja miżuri ta’ għajnuna mwettqa minn Interbev. B’hekk, il-vantaġġi mogħtija minn Interbev jkunu jistgħu jitqiesu bħala imputabbli għall-Istat.
(114)
Barra minn hekk, għandu jiġi mfakkar li, fil-Kawża C-345/02 Pearle (34), il-Qorti tal-Ġustizzja identifikat ċerti indizji li jippermettu li jiġi determinat jew le jekk it-taxxi parafiskali jridux jitqiesu jew le bħala riżorsi tal-Istat imputabbli għall-Istat peress li, essenzjalment, jinġabru minn organizzazzjoni interprofessjonali għall-membri tagħha.
(115)
B’konformità mat-test propost mill-Qorti tal-Ġustizzja f’din il-kawża, il-levies obbligatorji miġbura minn korp intermedjarju li jirrappreżenta l-impriżi ta’ ċerti setturi tal-ekonomija mhumiex ikkunsidrati bħala riżorsi tal-Istat jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-miżura inkwistjoni tkun stabbilita minn korp professjonali li jirrappreżenta l-impriżi u l-impjegati tas-settur u ma jservix ta’ strument għall-implimentazzjoni tal-politiki tal-Istat;
(b)
l-għanijiet tal-miżura inkwistjoni jkunu kompletament iffinanzjati mil-levies tal-impriżi tas-settur;
(c)
il-modalitajiet ta’ finanzjament u l-perċentwal/kwantità tal-levies ikunu stabbiliti fi ħdan il-korp professjonali mir-rappreżentanti tal-impjegaturi u l-impjegati, mingħajr ebda intervent mill-Istat;
(d)
il-levies ikunu użati b’mod obbligatorju għall-finanzjament tal-miżura, mingħajr il-possibbiltà li l-Istat jintervjeni.
(116)
Iżda, jidher biċ-ċar li l-miżura attwali ma tilħaqx il-kundizzjonijiet kollha tal-Kawża Pearle. L-ewwel nett, l-eżistenza, l-iskopijiet u l-funzjonament ta’ Interbev huma rregolati mil-leġiżlazzjoni nazzjonali (ara l-premessi 10 u 14) u l-finanzjament tagħha mil-levy volontarja obbligatorja jeħtieġ l-intervent mill-Istat (ara l-premessa 10). Barra minn hekk, l-Artikolu 632-2-1 tal-Kodiċi rurali jistabbilixxi li l-organizzazzjonijiet interprofessjonali jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-politiki ekonomiċi nazzjonali u tal-Unjoni Ewropea u jistgħu jibbenefikaw minn prijoritajiet fl-għoti tal-għajnuniet pubbliċi. Għaldaqstant, Interbev tista’ tiġi kkunsidrata bħala strument għall-implimentazzjoni ta’ politika sostnuta mill-Istat li twettaq attivitajiet fl-interess ġenerali tal-interprofessjoni (ara l-premessi 40 u 61 et sequitur). Barra minn hekk, kif stabbilit fl-Istatut ta’ Interbev, il-baġits tal-interprofessjoni jistgħu jiżdiedu permezz ta’ sussidju dirett mill-Istat. Fl-aħħar nett, f’dan il-każ, meta jiġi kkunsidrat l-interess ġenerali tal-attivitajiet ta’ riċerka ffinanzjati (ara l-premessa 10) ma jkunx jista’ jiġi stabbilit b’ċertezza li l-benefiċjarji tal-għajnuniet huma dejjem il-persuni soġġetti għat-taxxa.
(117)
Fir-rigward tal-konsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri inkwistjoni huma imputabbli għall-Istat u huma ffinanzjati minn riżorsi tal-Istat.
1.3. L-EFFETTI FUQ IL-KUMMERĊ U D-DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI
(118)
Sabiex ikunu jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-għajnuniet iridu jkunu jaffettwaw ukoll il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Dan il-kriterju jeħtieġ li l-benefiċjarji tal-għajnuniet iwettqu attività ekonomika.
(119)
Sabiex jiġi stabbilit jekk din l-għajnuna taqax fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jeħtieġ li fl-aħħar nett jiġi determinat dwar jekk din l-għajnuna tistax taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u toħloqx distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(120)
Il-Qorti tal-Ġustizzja osservat li filwaqt li vantaġġ mogħti minn Stat Membru isaħħaħ il-pożizzjoni ta’ kategorija ta’ impriżi meta mqabbla ma’ impriżi kompetituri oħra fil-kummerċ intrakomunitarju, dawn tal-aħħar iridu jitqiesu bħala influwenzati minn dan il-vantaġġ (35), li jkun biżżejjed sabiex tiġi pprovata l-eżistenza ta’ distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(121)
Il-fatt li hemm kummerċ bejn l-Istati Membri fis-settur tal-produzzjoni tal-laħam huwa pprovat biżżejjed permezz tal-eżistenza ta’ organizzazzjoni komuni ta’ swieq fis-settur (36). Pereżempju, il-kummerċ intrakomunitarju tal-prodotti tal-laħam fi Franza jirrappreżenta madwar 15 % tat-total ta’ kummerċ tal-Unjoni għall-prodotti msemmija (37).
(122)
Għalhekk, l-għajnuniet mogħtija jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri biżżejjed biex jaffettwaw il-produzzjoni nazzjonali b’detriment għall-produzzjoni tal-Istati Membri l-oħra. Fil-fatt, fiż-żmien ikkonċernat kopert minn din id-Deċiżjoni, is-settur tal-produzzjoni tal-laħam kien ferm miftuħ għall-kompetizzjoni fuq livell Komunitarju u, għalhekk, ferm sensittiv għal kull miżura li tiffavorixxi l-produzzjoni fi kwalunkwe Stat Membru.
1.4. KONKLUŻJONIJIET DWAR IN-NATURA TAL-“GĦAJNUNA” FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(123)
Il-Kummissjoni tikkunsidra, fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, li l-miżuri imposti f’dan il-każ favur il-benefiċjarji jagħtihom vantaġġ li l-operaturi l-oħrajn ma jistgħux jibbenefikaw minnu u jxekklu jew huma theddida għall-kompetizzjoni billi jiffavorixxu ċerti impriżi u ċerti produzzjonijiet, peress li jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(124)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura inkwistjoni taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u hija għajnuna mill-Istat.
2. EŻAMINAZZJONI TAL-KUMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNIET
2.1. L-AMBITU TAD-DEĊIŻJONI
(125)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li d-Deċiżjoni inkwistjoni għandha tkopri l-ftehim interprofessjonali tat-12 ta’ Ġunju 2001 biss, kif spjegat aktar ‘il fuq (ara l-premessa 56).
(126)
Il-Kummissjoni, fil-qafas tal-għajnuna NN 34/95, ma kellhiex għad-dispożizzjoni tagħha informazzjoni dwar il-levies FNE jew is-sistema ta’ finanzjament tal-għajnuniet minn dan id-dossier (38). Barra minn hekk, il-pożizzjoni tagħha kienet tikkonċerna biss l-għajnuniet lill-investimenti għal ċerti persuni li jrabbu l-bhejjem, l-aktar fil-kuntest tal-ewwel xirja ta’ annimali. Il-Kummissjoni l-anqas ma kienet ħadet pożizzjoni fir-rigward tas-sistema ta’ levy volontarja obbligatorja, jew tal-għajnuniet għat-titjib ġenetiku, is-sistema ta’ informazzjoni ġenetika, il-bijoteknoloġija jew l-istudji ekonomiċi, jew inkella l-azzjonijiet ta’ promozzjoni, assistenza teknika, riċerka u sperimentazzjoni ffinanzjati mil-levies Interbev, li ma ġewx notifikati fis-sens tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(127)
Dawn l-azzjonijiet issemmew minn Franza fl-ittra tad-29 ta’ April 1996 fil-qafas tad-dossier NN 49/1996, iżda f’dak li jirrigwarda l-attivitajiet marbuta mal-FNE biss.
(128)
F’risposta għal din l-ittra, il-Kummissjoni xorta waħda talbet informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittra tat-30 ta’ Mejju 1996 (VI/021559), sabiex tifhem in-natura u l-ambitu tal-għodod finanzjarji li jiffaċilitaw ir-ristrutturar tal-azjendi tat-trobbija tal-bhejjem involuti fl-identifikazzjoni u l-għażla tal-annimali kif ukoll l-azzjonijiet ta’ żvilupp. Il-Kummissjoni kienet talbet ukoll li tkun inkluża skeda informattiva. Mandakollu, l-awtoritajiet Franċiżi ma rrispondewx għal din l-ittra u l-Kummissjoni ma ħaditx pożizzjoni dwar il-kumpatibbiltà tal-attivitajiet inkwistjoni mas-suq intern. Il-Kummissjoni fetħet il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE, fir-rigward tal-għajnuna inkwistjoni, permezz ta’ ittra tad-9 ta’ Lulju 2003 (39).
(129)
Il-ftehimiet interprofessjonali tal-15 ta’ Ġunju 1994 għall-fondi għat-trobbija u tat-18 ta’ Diċembru 1995 għal Interbev, kif ukoll l-għajnuniet mill-Istat iffinanzjati minn dawn il-ftehimiet, dejjem iridu jiġu eżaminati fid-dawl tar-regoli dwar l-għajnuniet mill-Istat, minħabba li s’issa għadhom ma ġewx approvati mill-Kummissjoni.
(130)
Konsegwentement, din id-Deċiżjoni tikkonċerna wkoll il-ftehimiet tal-15 ta’ Ġunju 1994 għall-benefiċċju tal-FNE u tat-18 ta’ Diċembru 1995 għall-benefiċċju ta’ Interbev. Matul l-analiżi ta’ dawn il-ftehimiet, il-Kummissjoni ma tkellmitx dwar l-azzjonijiet iffinanzjati mil-levies interprofessjonali msemmija.
(131)
Kif huwa indikat fil-premessa 57, l-awtoritajiet Franċiżi aċċettaw din l-interpretazzjoni b’mod impliċitu.
2.2. APPLIKAZZJONI TAL-ARTIKOLU 107(3) TAT-TFUE
(132)
Fl-Artikolu 107 tat-TFUE hemm xi eċċezzjonijiet għall-prinċipju ġenerali ta’ inkumpatibbiltà tal-għajnuniet mill-Istat mat-TFUE, minkejja li huwa ċar li wħud minnhom mhumiex applikabbli, l-aktar dawk previsti fil-paragrafu 2 tiegħu. Dawn l-anqas ma ġew invokati mill-awtoritajiet Franċiżi.
(133)
Fir-rigward tad-Derogi previsti fl-Artikolu 107(3), iridu jiġu interpretati b’mod strett fl-evalwazzjoni tal-programm kollu ta’ għajnuna reġjonali jew settorjali jew kull applikazzjoni individwali tal-iskemi ta’ għajnuniet ġenerali. B’mod partikolari, jistgħu jingħataw biss fil-każ fejn il-Kummissjoni tkun tista’ tistabbilixxi li l-għajnuna hi neċessarja għat-twettiq ta’ wieħed mill-għanijiet inkwistjoni. L-għoti ta’ benefiċċju tal-imsemmija derogi għal għajnuniet li ma jimplikawx kontroparti simili ifixkel il-kummerċ bejn l-Istati Membri u joħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni mingħajr ġustifikazzjoni fir-rigward tal-interess Komunitarju u, simultanjament, jagħti vantaġġi mhux ġustifikati lill-operaturi ta’ ċerti Stati Membri.
(134)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet inkwistjoni mhumiex maħsuba sabiex jiffavorixxu l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun li l-livell tal-għixien tiegħu huwa baxx wisq jew fejn hemm nuqqas serju ta’ impjieg fis-sens tal-Artikolu 107(3)(a). Lanqas mhuma maħsuba sabiex jippromwovu t-twettiq ta’ proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew jew sabiex jgħinu fl-irkupru minn qagħda ekonomika ħażina ħafna ta’ Stat Membru fis-sens tal-Artikolu 107(3)(b). L-għajnuniet lanqas mhuma maħsuba sabiex jippromwovu l-kultura jew il-konservazzjoni tal-patrimonju fis-sens tal-Artikolu 107(3)(d).
(135)
L-Artikolu 107(3)(c) xorta waħda jipprevedi li l-għajnuniet maħsuba sabiex jiffaċilitaw l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ċerti reġjuni ekonomiċi jistgħu jitqiesu bħala kumpatibbli mas-suq intern meta ma jbiddlix il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jiġi mxekkel l-interess komuni. Sabiex ikunu jistgħu jibbenefikaw mid-deroga prevista fl-Artikolu msemmi aktar qabel, l-għajnuniet iridu jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur ikkonċernat.
2.3. IDENTIFIKAZZJONI TAL-LINJI GWIDA APPLIKABBLI GĦALL-MIŻURI MHUX NOTIFIKATI
(136)
Skont il-punt 194 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija u l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-istabbiliment tar-regoli applikabbli għall-analiżi tal-għajnuniet illegali mill-Istat (40), kull għajnuna illegali fis-sens tal-Artikolu 1(f), tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (41) trid tiġi evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-mument meta tingħata l-għajnuna (42).
(137)
Linji gwida speċifiċi għas-settur agrikolu kienu japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2000. Minn dak in-nhar, kull għajnuna miksuba wara din id-data trid tkun evalwata fid-dawl tal-linji gwida applikabbli fil-perjodu kkonċernat. Bejn l-1 ta’ Jannar 2000 u l-31 ta’ Diċembru 2006, kienu japplikaw il-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu. Mill-1 ta’ Jannar 2007, bdew japplikaw il-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija 2007-2013.
(138)
Min-naħa l-oħra, kull għajnuna mogħtija qabel dik id-data, jekk ikun hemm bżonn, trid tiġi evalwata fid-dawl tad-dispożizzjonijiet u l-prattika applikabbli qabel l-1 ta’ Jannar 2000.
2.4. KUMPATIBBILTÀ TAL-LEVIES VOLONTARJI OBBLIGATORJI MAS-SISTEMA TAS-CMO
(139)
Dwar il-kwistjoni tal-kumpatibbiltà tal-levies volontarji obbligatorji mas-sistema tas-CMO fil-kuntest tal-Kawża Freskot tat-22 ta’ Mejju 2003 (43), il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ, l-levies volontarji obbligatorji ma jxekklux, direttament jew indirettament, il-prezz tal-prodotti finali kkonċernati għax il-ġbir ma jinfluwenzax il-prezz tal-prodotti, peress li dawn ikunu determinati mis-suq ħieles. Għalhekk, il-levy fuq il-prodotti tal-laħam tal-majjal u l-annimali mrobbija hija newtralizzata permezz tal-vantaġġ li jġibu l-attivitajiet iffinanzjati. Konsegwentement, wieħed jista’ jikkunsidra li l-effetti tal-ġbir fuq il-prezz huma ferm limitati.
(140)
Fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija, il-finanzjament ta’ din l-iskema ma jqajjimx oġġezzjonijiet.
2.5. ANALIŻI TAL-AZZJONIJIET FID-DAWL TAD-DISPOŻIZZJONIJIET APPLIKABBLI
2.5.1. Azzjonijiet imwettqa permezz tal-levies fuq il-laħam
2.5.1.1. Promozzjoni
(141)
Fir-rigward tal-għajnuniet għall-promozzjoni, il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2002 trid tiġi mistħarrġa fid-dawl tal-qafas ta’ għajnuniet nazzjonali għall-pubbliċità tal-prodotti agrikoli u ta’ ċerti prodotti li ma jaqgħux taħt l-Anness II tat-Trattat tal-KEE (44) u, għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, il-verifika trid issir fid-dawl tal-linji gwida Komunitarji applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għall-pubbliċità ta’ prodotti li jaqgħu taħt l-Anness I tat-Trattat tal-KE u ta’ ċerti prodotti li ma jaqgħux taħt l-Anness I (45).
(142)
Ir-regoli tal-1987 kif ukoll il-linji gwida tal-2002 essenzjalment japplikaw l-istess prinċipji. Jipprevedu kriterji negattivi u pożittivi li jridu jiġu rispettati minn kull skema ta’ għajnuniet nazzjonali. Għalhekk, ma jridux ikunu azzjonijiet ta’ pubbliċità li jmorru kontra l-Artikolu 34 tat-TFUE jew il-liġi Komunitarja sekondarja u l-anqas azzjonijiet orjentati bil-funzjoni ta’ impriżi determinati. Skont l-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi, huwa possibbli li jiġi konkluż li dawn il-miżuri se jkollhom għanijiet konformi ma’ diversi kriterji pożittivi mħaddna mir-regoli u l-linji gwida msemmija aktar ‘il fuq, peress li għal uħud se jkollhom l-għan ta’ tnaqqis ta’ produzzjonijiet agrikoli eċċessivi, u għal oħrajn bil-għan ta’ żvilupp tal-prodotti ta’ kwalità għolja u ikel li jkun tajjeb għas-saħħa.
(143)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li l-messaġġi mibgħuta permezz tal-azzjonijiet pubbliċitarji mhux se jkollhom l-għan li jiskoraġġixxu lill-konsumaturi milli jixtru prodotti ta’ Stati Membri oħra jew sabiex jikkritikaw il-prodotti msemmija u mhumiex se jiffavorixxu ditta ta’ impriża partikolari jew ta’ produttur individwali.
(144)
Dwar il-limitu massimu tal-għajnuniet, l-azzjonijiet ta’ pubbliċità jistgħu jiġu ffinanzjati sa 50 % minn riżorsi Statali, bil-bqija li jrid jitħallas mill-organizzazzjonijiet professjonali u l-organizzazzjonijiet interprofessjonali benefiċjarji kemm minn levies volontarji, kif ukoll mill-ġbir tat-taxxa parafiskali jew minn levies obbligatorji. F’dan il-każ, il-miżuri huma kollha ffinanzjati minn taxxi parafiskali, fejn l-impenn finanzjarju tal-professjonisti fil-kampanji jilħaq il-livell ta’ 50 % tal-ispejjeż tagħhom.
(145)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ, l-għajnuniet pubbliċi mogħtija sabiex jiffinanzjaw l-azzjonijiet ta’ promozzjoni rrispettaw il-kriterji stabbiliti fil-leġiżlazzjoni Komunitarja applikabbli f’dan il-qasam.
2.5.1.2. Assistenza teknika
(146)
Il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet għall-assistenza teknika mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2000 trid tiġi mistħarrġa fid-dawl tal-prattika tal-Kummissjoni ispirata mill-proposta ta’ miżuri utli marbuta mas-suġġett tal-għajnuniet mogħtija mill-Istati Membri fis-settur tat-trobbija u tal-prodotti tat-trobbija (46) u, għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, fid-dawl tal-linji gwida agrikoli (47).
(147)
Il-prattika tal-Kummissjoni applikabbli qabel is-sena 2000 u l-linji gwida agrikoli adottati fis-sena 2000 essenzjalment fihom l-istess prinċipji. Għalhekk, għajnuniet mogħtija bir-rata ta’ 100 % tal-ispejjeż ammissibbli huma awtorizzati meta jikkonċernaw b’mod partikolari l-azzjonijiet ta’ assistenza teknika permezz tal-informazzjoni u l-assistenza tal-kontabbiltà, l-azzjonijiet li jikkonċernaw it-tixrid ta’ tekniki ġodda, kif ukoll dawk dwar it-taħriġ tal-ħaddiema fil-qasam agrikolu.
(148)
Bl-adozzjoni tal-linji gwida fis-sena 2000, żdiedet kundizzjoni ġdida f’dan is-sens li l-għajnuniet iridu jkunu aċċessibbli għall-persuni eliġibbli kollha li joperaw fiż-żona kkonċernata b’kundizzjonijiet definiti b’mod oġġettiv, u li t-total ta’ għajnuna mogħtija ma jistax jaqbeż l-ammont ta’ EUR 100 000 għal kull benefiċjarju matul tliet snin jew, fir-rigward tal-SMEs, 50 % tal-ispejjeż eliġibbli, meta jkun japplika l-akbar total. L-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li l-kriterju ta’ aċċess għal ħidmiet imwettqa mill-professjonisti kollha li huma potenzjalment interessati ntlaħaq perfettament. Il-Kummissjoni tikkunsidra, fuq il-bażi tal-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi, l-aktar dwar in-numru ferm għoli ta’ benefiċjarji, li l-kriterju dwar il-limitu massimu ta’ għajnuna ntlaħaq.
(149)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li, f’dan il-każ, l-għajnuniet pubbliċi mogħtija għall-finanzjament tal-azzjonijiet ta’ assistenza teknika segwew il-kriterji stabbiliti mir-regoli Komunitarji applikabbli f’dan il-qasam.
2.5.1.3. Riċerka u sperimentazzjoni
(150)
Fir-rigward tal-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni, il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2000 trid tiġi mistħarrġa fid-dawl tal-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp u tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-modifika tal-qafas imsemmi, u għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, fid-dawl tal-linji gwida agrikoli, li fil-punt 17 tagħhom jirreferu għall-qafas imsemmi.
(151)
Il-qafas Komunitarju jispeċifika li rata ta’ għajnuna li tilħaq il-100 % hija kumpatibbli mas-suq intern, anki f’każ fejn ir-riċerka u l-iżvilupp jitwettqu minn impriżi, iżda biss jekk l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin jintlaħqu f’kull każ:
(a)
l-għajnuna tkun ta’ interess ġenerali għas-settur partikolari kkonċernat, mingħajr ma toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni mhux ġustifikata f’setturi oħra;
(b)
l-informazzjoni trid tiġi ppubblikata fil-ġurnali xierqa, li jkollhom tal-inqas distribuzzjoni nazzjonali u mhux limitata għall-membri ta’ organizzazzjoni partikolari, sabiex tiggarantixxi li kull operatur potenzjalment interessat f’din l-attività jkun jista’ jiġi infurmat faċilment li ġiet implimentata u li r-riżultati ngħataw jew se jingħataw, fuq talba, lil kull parti interessata. Din l-informazzjoni tkun ippubblikata f’data li ma tkunx aktar tard minn kull informazzjoni li tista’ tingħata lil membri ta’ organizzazzjoni partikolari;
(c)
ir-riżultati tal-ħidmiet jitqassmu lill-partijiet kollha kkonċernati għall-użu, inkluż il-benefiċjarju tal-għajnuna, bl-istess mod, kemm f’termini ta’ kost kif ukoll f’termini ta’ żmien;
(d)
l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fl-Anness 2 “Sostenn intern: bażi għall-eżenzjoni mill-impenji ta’ tnaqqis” tal-ftehim dwar l-agrikoltura milħuq matul in-negozjati kummerċjali multilaterali fiċ-ċiklu tal-Urugwaj (48).
(152)
F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li l-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni teknika ta’ Interbev jitwettqu għall-benefiċċju tal-parteċipanti kollha tas-settur. Barra minn hekk, l-assoċjazzjoni tqassam l-għarfien miġbur u r-rakkomandazzjonijiet tekniċi billi toffri taħriġ u billi tqassam dokumentazzjoni, avviżi, sommarji, fuljetti informattivi, ukoll dwar l-appoġġ elettroniku. Kull min irabbi l-bhejjem, biċċier, proċessur jew bejjiegħ fis-settur tal-produzzjoni tal-laħam tal-bovini u tal-ovini jista’ jiġi infurmat bir-riżultati u jkollu aċċess għas-sommarji tar-riċerki mingħajr diskriminazzjoni fl-istess ħin bħal ħaddieħor u fuq sempliċi talba. Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Franċiżi jiżguraw li l-azzjonijiet inkwistjoni ma jagħtu lok għall-ebda ħlas dirett lill-produtturi u l-anqas lill-proċessuri u li jissodisfaw il-kriterji internazzjonali tal-kummerċ li l-Unjoni Ewropea kkommettiet ruħha għalihom.
(153)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li, f’dan il-każ, l-għajnuniet pubbliċi mogħtija sabiex jiġu ffinanzjati l-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni rrispettaw il-kriterji stabbiliti mir-regoli Komunitarji applikabbli f’dan il-qasam.
2.5.2. Azzjonijiet imwettqa mill-FNE
2.5.2.1. Assistenza teknika
(154)
Fir-rigward tal-għajnuniet għall-assistenza teknika, il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2000 trid tiġi mistħarrġa fid-dawl tal-prattika tal-Kummissjoni bbażata fuq il-proposta ta’ miżuri utli fir-rigward tal-għajnuniet mogħtija mill-Istati Membri lis-settur tat-trobbija u tal-prodotti tat-trobbija (49) u, għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, fid-dawl tal-linji gwida agrikoli (50).
(155)
Essenzjalment, il-prattika tal-Kummissjoni applikabbli qabel is-sena 2000 u l-linji gwida agrikoli adottati fis-sena 2000 iħaddnu l-istess prinċipji. Għalhekk, għajnuniet mogħtija b’rata ta’ 100 % tal-ispejjeż ammissibbli huma awtorizzati l-aktar fir-rigward ta’ azzjonijiet ta’ assistenza teknika permezz tal-informazzjoni u l-assistenza fil-kontabbiltà, azzjonijiet li jikkonċernaw x-xandir ta’ tekniki ġodda, kif ukoll ta’ dawk relatati mat-taħriġ tal-ħaddiema tas-settur agrikolu.
(156)
Bl-adozzjoni tal-linji gwida fis-sena 2000, żdiedet kundizzjoni ġdida f’dan is-sens li l-għajnuniet iridu jkunu aċċessibbli għall-persuni eliġibbli kollha li joperaw fiż-żona kkonċernata fil-kundizzjonijiet definiti b’mod oġġettiv, u li t-total ta’ għajnuna mogħtija ma jistax jaqbeż l-ammont ta’ EUR 100 000 għal kull benefiċjarju matul tliet snin jew, fil-każ tal-SMEs, 50 % tan-nefqa eliġibbli, meta japplika l-akbar total.
(157)
L-awtoritajiet Franċiżi enfasizzaw li kull azzjoni ffinanzjata hija ta’ interess ġenerali ċar għal kull persuna li trabbi l-annimali ta’ razza bovina u ovina; qatt ma kien hemm azzjonijiet li jibbenefikaw biss lil operaturi individwali jew lil gruppi partikolari ta’ operaturi.
(158)
Il-parteċipazzjoni finanzjarja tal-FNE ħafna drabi tkun inqas minn 50 % tal-ispejjeż ta’ dawn il-ħidmiet u riċerki. Tista’ tkun aktar minn 50 % f’ċerti proġetti speċifiċi, iżda r-rata tal-għajnuna qatt ma taqbeż il-100 %.
(159)
L-istudji ekonomiċi huma ffinanzjati billi jiġi żgurat li min-naħa jiġi rispettat il-limitu ta’ EUR 100 000 minn dak li jrabbi l-bhejjem għal kull perjodu ta’ tliet snin, u min-naħa l-oħra l-konformità mar-regola ta’ aċċess għar-riżultati tagħhom lil dawk kollha li jrabbu l-bhejjem.
(160)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li, f’dan il-każ, l-għajnuniet pubbliċi mħallsa sabiex jiġu ffinanzjati l-azzjonijiet ta’ assistenza teknika rrispettaw il-kriterji stabbiliti mir-regoli Komunitarji applikabbli f’dan il-qasam.
2.5.2.2. Riċerka u sperimentazzjoni
(161)
Fir-rigward tal-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni, il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2000 trid tiġi eżaminata fid-dawl tal-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp u tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-emenda tal-qafas imsemmi, u għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, fid-dawl tal-linji gwida agrikoli, li fil-punt 17 tagħhom jirreferu għall-qafas imsemmi.
(162)
Il-qafas Komunitarju jispeċifika li rata ta’ għajnuna li tilħaq il-100 % hija kumpatibbli mas-suq intern, anki f’każ fejn ir-riċerka u l-iżvilupp jitwettqu minn impriżi, dejjem jekk l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin jintlaħqu f’kull każ:
(a)
l-għajnuna tkun ta’ interess ġenerali għas-settur partikolari kkonċernat, mingħajr ma toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni mhux ġustifikata f’setturi oħra;
(b)
l-informazzjoni trid tiġi ppubblikata fil-ġurnali xierqa, li jkollhom tal-inqas distribuzzjoni nazzjonali u mhux limitata għall-membri ta’ organizzazzjoni partikolari, sabiex tiggarantixxi li kull operatur potenzjalment interessat f’din l-attività jista’ faċilment jiġi infurmat li hi jew li diġà ġiet implimentata u li r-riżultati ntbagħtu jew se jintbagħtu, fuq talba, lil kull parti interessata. Din l-informazzjoni għandha tkun ippubblikata f’data li ma tkunx aktar tard minn kull informazzjoni li tista’ tingħata lil membri ta’ organizzazzjoni partikolari;
(c)
ir-riżultati tal-ħidmiet jitqassmu, għall-użu, lill-partijiet kollha kkonċernati, inkluż il-benefiċjarju tal-għajnuna, bl-istess mod, kemm f’termini ta’ kostijiet kif ukoll f’termini ta’ żmien;
(d)
l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fl-Anness 2 “Sostenn intern: bażi għall-eżenzjoni mill-impenji ta’ tnaqqis” tal-ftehim dwar l-agrikoltura milħuq matul in-negozjati kummerċjali multilaterali fiċ-ċiklu tal-Urugwaj.
(163)
L-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li d-dejta ta’ kull studju ekonomiku, bħal dik miġbura minn kull programm ta’ riċerka, meta ssir definittiva, tkun soġġetta għal distribuzzjoni fuq skala kbira. Sistematikament, dan iwassal għall-pubblikazzjoni u t-tqassim tar-riżultati tal-ħidmiet kollha megħjuna mill-fond, sabiex dawk li jrabbu l-bhejjem u l-organizzazzjonijiet tagħhom ta’ livell lokali jkunu jistgħu jibbenefikaw minnhom u jkollhom aċċess għalihom mingħajr diskriminazzjoni.
(164)
Jintużaw żewġ kanali kbar ta’ komunikazzjoni: dak tal-organizzazzjonijiet professjonali tat-trobbija tal-bhejjem u dak tal-Istitut tat-trobbija tal-bhejjem, permezz tal-pubblikazzjonijiet tekniċi u ekonomiċi b’distribuzzjoni fuq skala wiesa’ fost dawk li jrabbu l-bhejjem u t-tekniċi.
(165)
Peress li ġiet ikkunsidrata n-natura ta’ interess ġenerali tar-riċerki, ma hu previst l-ebda użu kummerċjali tar-riżultati. Għaldaqstant, ma teżistix il-kwistjoni dwar il-kostijiet taċ-ċessjoni ta’ dritt għall-użu jew tal-kundizzjonijiet ta’ aċċess għal dritt għall-użu. Il-benefiċjarji veri tal-azzjonijiet huma dawk kollha li jrabbu l-annimali ta’ razza bovina u ovina, li jitqassmulhom ir-riżultati teoriċi u prattiċi tal-ħidmiet.
(166)
L-istudji ffinanzjati ma jagħtu lok għall-ebda ħlas dirett lill-produtturi jew lill-proċessuri. Jissodisfaw il-kriterji ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Anness 2 “Sostenn intern: bażi għall-eżenzjoni mill-impenji ta’ tnaqqis” tal-ftehim dwar l-agrikoltura milħuq f’Marrakech matul in-negozjati kummerċjali multilaterali taċ-ċiklu tal-Urugwaj.
(167)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li, f’dan il-każ, l-għajnuniet pubbliċi miġbura sabiex jiffinanzjaw l-azzjonijiet ta’ riċerka u sperimentazzjoni rrispettaw il-kriterji stabbiliti mir-regoli Komunitarji applikabbli f’dan il-qasam.
2.6. IL-FINANZJAMENT TAL-GĦAJNUNA
(168)
Peress li l-għajnuna mill-Istat hi ffinanzjata minn taxxa parafiskali (il-levies volontarji obbligatorji), il-Kummissjoni trid teżamina kemm il-miżuri finanzjarji, jiġifieri l-għajnuna, kif ukoll il-mod kif inhuma ffinanzjati. Skont il-Qorti tal-Ġustizzja (51), meta l-metodu ta’ finanzjament tal-għajnuna jkun jifforma parti importanti mill-miżura ta’ għajnuna, l-aktar għax dawn ikunu levies obbligatorji, il-Kummissjoni trid tikkunsidra dan il-metodu ta’ finanzjament meta teżamina l-għajnuna.
(169)
Diversi elementi jiġu kkunsidrati sabiex jiġi determinat jekk il-metodu ta’ finanzjament ikunx parti importanti mill-miżura ta’ għajnuna: ir-rikavat mit-taxxa jrid ikun riżervat esklussivament għall-finanzjament tal-għajnuna u jrid ikun neċessarjament mogħti għall-finanzjament tal-għajnuna (52), it-taxxa trid tkun allokata għall-miżura ta’ għajnuna skont ir-regolamenti nazzjonali inkwistjoni (53) u t-total tat-taxxa jrid ikollu effett dirett fuq it-total tal-għajnuna mill-Istat (54).
(170)
L-applikazzjoni ta’ dawn il-kriterji għall-miżuri inkwistjoni wasslet sabiex il-Kummissjoni tagħmel osservazzjonijiet dwar l-elementi li ġejjin. L-ewwel nett, il-bażi ġuridika tal-miżuri kkonċernati, jiġifieri l-ftehimiet interprofessjonali, estiżi permezz ta’ Digriet, jiddefinixxu l-ħlas obbligatorju. Dan ifisser li kull ħlas isir esklussivament għall-fond ikkonċernat, mingħajr ma jiddaħħal fil-baġit ġenerali ta’ Interbev jew tal-Istat. Għalhekk, il-ħlas irid jiġi kkunsidrat bħala riżerva għall-finanzjament tal-għajnuna u mogħti għall-finanzjament tal-għajnuna, fuq il-bażi tar-regolamenti nazzjonali li jkunu fis-seħħ. It-tieni nett, il-miżuri tal-għajnuna huma ffinanzjati esklussivament mill-ħlasijiet settorjali. Interbev ma tirrikorri għall-ebda sors ta’ finanzjament ieħor minn tagħha sabiex tgħaqqad il-finanzjament sħiħ għall-azzjonijiet previsti. Għaldaqstant, wieħed jista’ jikkonkludi li t-total tat-taxxa għandu effett dirett fuq it-total tal-għajnuna mill-Istat.
(171)
Fuq il-bażi ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-metodu ta’ finanzjament tal-għajnuna, f’dan il-każ il-levies volontarji obbligatorji, jagħmel parti importanti mill-miżura ta’ għajnuna u jrid jiġi kkunsidrat għall-eżaminazzjoni ta’ kumpatibbiltà tal-għajnuna. Dan il-metodu ta’ finanzjament jista’ jkun qed jikser l-Artikolu 110 tat-TFUE, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara li l-iskema ta’ għajnuna hi kumpatibbli ħlief jekk tistabbilixxi diskriminazzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodotti nazzjonali, (55) jew bejn il-prodotti esportati u l-prodotti nazzjonali (56).
(172)
F’dan il-każ, il-ħlasijiet inġabru fuq il-produzzjoni nazzjonali u fuq il-laħam jew annimali esportati (fil-qafas tal-levies volontarji obbligatorji fuq il-laħam) u importati wkoll (fil-qafas tal-levies volontarji obbligatorji miġbura mill-FNE).
(173)
L-eżaminazzjoni tal-Kummissjoni tkopri ċerti aspetti marbuta mal-levies fuq il-laħam u l-levy għall-FNE, fil-miżura fejn il-kummerċ intrakomunitarju jista’ jiġi affettwat mil-levies imsemmija.
2.6.1. Il-levies fuq il-laħam (il-levies Interbev)
2.6.1.1. Laħam importat
(174)
Kif spjegat fil-premessa 82, bejn l-1996 u l-2004 il-levy fuq il-laħam importat ma kinitx obbligatorja skont il-leġiżlazzjoni Franċiża. Għalhekk, hi eskluża mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, peress li mhijiex, fiha nnifisha, għajnuna mill-Istat. Fil-fatt, jonqos element determinanti msemmi fil-premessa 10, jiġifieri l-karatteristika obbligtorja. Konsegwentement, u fuq il-bażi ta’ dan li ntqal hawn fuq, il-miżuri ffinanzjati mit-taxxa imposta fuq il-prodotti importati mhijiex għajnuna mill-Istat u konsegwentement, ma taqax taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tad-Deċiżjoni.
2.6.1.2. Prodotti esportati
(175)
Kif spjegat fil-premessi 16 et sequitur (57), mill-1 ta’ Jannar 1996, il-levy tolqot il-prodotti mibgħuta lejn Stati Membri oħra, minkejja l-fatt li rimborż parzjali ta’ din il-levy ġie introdott fl-2001. Rigward il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, din il-levy tista’ tikkaġuna diskriminazzjoni fir-rigward tal-esportaturi, jekk l-azzjonijiet iffinanzjati mil-levy ma jkunux maħsuba għalihom u ma jikkompensawx il-pagament appoġġjat fuq dawn tal-aħħar (58). B’hekk ikun jaqbel li jintwera li l-effett tad-dħul minn din il-levy ma ffavorixxiex il-produzzjoni nazzjonali kummerċjalizzata fi Franza b’detriment għall-produzzjoni nazzjonali esportata.
(176)
L-azzjonijiet li b’mod speċifiku kkonċernaw l-annimali u l-prodotti esportati kienu l-aktar operazzjonijiet ta’ promozzjoni (pereżempju: fieri kummerċjali internazzjonali, azzjonijiet ta’ informazzjoni professjonali u ta’ relazzjonijiet pubbliċi, Ġimgħa Internazzjonali Favur l-Ambjent f’Berlin, kors ta’ taħriġ dwar il-qtugħ tal-laħam li jsir barra l-pajjiż).
(177)
L-azzjonijiet li kienu marbutin speċifikament mal-annimali u l-prodotti kollha, ikunu xi jkunu s-swieq tagħhom, fi Franza u barra Franza, kienu l-aktar azzjonijiet ta’ pubbliċità bħall-kampanji “le boeuf européen de qualité” (“iċ-ċanga Ewropea ta’ kwalità”), il-proċess tat-tbiċċir, dwar ir-“races à viande” (“razez għall-produzzjoni tal-laħam”), u ċertu numru ta’ azzjonijiet ta’ riċerka dwar is-sigurtà tal-ikel, dwar il-benesseri tal-annimali, dwar il-ġestjoni tal-kwalità, dwar il-karatterizzazzjoni tal-prodott, dwar il-proċess ta’ ċertifikazzjoni jew it-traċċabbiltà tal-laħam taċ-ċanga li r-riżultati tagħhom ġew ferm distribwiti kemm fi Franza kif ukoll barra minn Franza.
(i) Laħam u annimali esportati lejn Stati Membri oħra
(178)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-azzjonijiet li bbenefikaw lill-prodotti u lill-annimali esportati lejn Stati Membri oħra, b’mod esklussiv jew konġunt mal-prodotti nazzjonali, ma rrappreżentawx l-azzjonijiet kollha li ġew iffinanzjati mil-levies volontarji obbligatorji.
(179)
Għandu jiġi stabbilit sena b’sena u b’mod globali jekk il-prodotti mibgħuta lejn Stati Membri oħrajn bbenefikawx mill-azzjonijiet implimentati tal-interprofessjoni.
(180)
It-tabella li ġejja turi d-distribuzzjoni tad-dħul f’euro li ġej mil-levies volontarji obbligatorji fost l-azzjonijiet differenti ta’ Interbev sena b’sena, kif ukoll il-perċentwal tal-azzjonijiet maħsuba b’mod esklussiv għal-laħam u l-annimali esportati jew il-perċentwal maħsub għal azzjonijiet li jinkludu l-prodotti u l-annimali fuq livell nazzjonali.
Sena
Azzjonijiet li jibbenefikaw lill-prodotti kollha
Azzjonijiet li jibbenefikaw lil xi prodotti biss fi Franza
Azzjonijiet li jibbenefikaw lil xi prodotti esportati biss
Total ta’ azzjonijiet fis-sena
F’% tat-total ta’ azzjonijiet iffinanzjati
(figuri mqarrba għall-eqreb numru sħiħ)
1996
5 517 088,95
13 308 769,70
2 101 111,35
20 926 970,00
36
1997
9 244 861,43
8 723 278,25
2 104 379,32
20 072 518,99
56
1998
8 995 703,14
11 214 605,23
927 146,63
21 137 455,00
46
1999
9 780 064,41
10 308 559,00
1 058 778,36
21 447 401,76
50
2000
8 245 970,18
10 126 453,50
991 754,32
19 264 178,00
47
2001
9 447 359,23
15 115 169,26
1 720 267,50
26 282 796,00
42
2002
10 553 240,96
24 553 282,92
4 326 569,12
39 433 093,00
37
2003
12 626 096,22
21 010 195,68
3 761 566,70
37 398 458,60
43
2004
11 288 281,00
20 527 149,24
4 045 129,24
35 860 559,48
42
(181)
Għall-perjodu kollu kkonċernat minn din it-tabella jidher li l-prodotti esportati bbenefikaw minn medja ta’ madwar 44 % tal-azzjonijiet kollha ffinananzjati mil-levies volontarji obbligatorji. Għandu jiġi speċifikat li l-awtoritajiet Franċiżi indikaw li, fl-istess perjodu, it-total ta’ dħul li ġej mil-levies miġbura minn fuq il-prodotti esportati kien ta’ 15 % (59). Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw li l-perċentwal ta’ 15 % kien jirrappreżenta l-medja, u bagħtu ċ-ċifri għal kull sena, li minnhom jidher li l-volum tal-levies miġbura minn fuq il-prodotti esportati qatt ma qabeż it-18 %.
(ii) Kumpatibbiltà mal-Artikolu 110 tat-TFUE
(182)
B’kunsiderazzjoni tal-konsegwenzi li ħarġu mill-Kawża Nygard (60) tal-Qorti tal-Ġustizzja, kif ukoll tal-fatt li l-miżuri ffinanzjati mit-taxxa jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE u li t-taxxa mhijiex ta’ natura diskriminatorja bi ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE fil-mod kif ġiet applikata bl-istess mod għall-prodotti u l-annimali esportati li bbenefikaw proporzjonalment mill-vantaġġi miġjuba minnha, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dħul li ġej mit-taxxa fuq il-prodotti esportati maħsub sabiex jiffinanzja l-azzjonijiet ta’ Interbev huwa finanzjament tal-għajnuna konformi mar-regoli tat-TFUE u b’mod partikolari mal-Artikolu 107 tiegħu u, konsegwentement, li l-għajnuniet mill-Istat iffinanzjati b’dan il-mod huma konformi mat-Trattat imsemmi.
2.6.2. Il-levies FNE
2.6.2.1. Annimali importati
(183)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, sal-2003, il-levies miġbura għall-benefiċċju tal-FNE ukoll kienu suxxettibbli sabiex jiġu applikati fuq annimali mrobbija barra t-territorju nazzjonali Franċiż iżda miġjuba fi Franza għat-tbiċċir.
(184)
Wara d-dubji li tqajmu mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ddikjaraw li mmodifikaw it-test tal-ftehim interprofessjonali bil-għan li tiġi eskluża kull levy fuq l-annimali importati jew miġjuba fi Franza. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn il-levies japplikaw biss fuq l-annimali mrobbija u mbiċċra fi Franza.
(185)
L-emendi għal dan il-ftehim interprofessjonali ma ntbagħtux lill-Kummissjoni. L-istruzzjoni tat-2 ta’ Frar 2005 (ara l-premessa 87) biss intbagħtet u tispeċifika li l-levies favur l-FNE japplikaw esklussivament għal-laħam kollu li ġej minn kull proċess tat-tbiċċir fuq it-territorju metropolitan tal-annimali mrobbija fi Franza fuq it-territorju Ewropew ta’ Franza.
(186)
Konsegwentement, bejn l-1 ta’ Jannar 1996 u t-30 ta’ Settembru 2004, il-levy fuq il-laħam bdiet tikkonċerna l-laħam ta’ annimali mbiċċra fi Franza iżda mrobbija barra t-territorju nazzjonali ta’ Franza.
(187)
L-awtoritajiet Franċiżi ma setgħux juru li l-azzjonijiet iffinanzjati minn dawn il-levies ibbenefikaw lil dawk li jrabbu li kienu jipprattikaw il-professjoni tagħhom barra t-territorju nazzjonali. Fil-fatt, il-persuni soġġetti għal-levy volontarja obbligatorja li kienu jesportaw il-prodotti tagħhom ma kienu jibbenefikaw mill-ebda rimborż jew tnaqqis fir-rata, anki jekk ma kinux qed jirċievu l-benefiċċju sħiħ tal-azzjonijiet ikkonċernati. Fil-prinċipju, fir-rigward tal-azzjonijiet ta’ riċerka u żvilupp u l-assistenza teknika, dawn l-azzjonijiet ma setgħux jibbenefikaw lill-prodotti nazzjonali biss (laħam tar-razza bovina mrobbija u mbiċċra fi Franza).
(188)
Il-fatt li l-importazzjonijiet ta’ annimali ħajjin kienu, f’dak iż-żmien, marġinali (61) u li, f’dak il-kuntest, l-importaturi ta’ annimali ħajjin jekk riedu setgħu jiddikjaraw it-tunnellaġġ ta’ annimali importati sabiex jitnaqqsu mill-bażi tal-kalkolu tal-levy u jitolbu rimborż, ma għandux konsegwenzi diretti fuq l-evalwazzjoni tal-analiżi li twettaq il-Kummissjoni. Barra minn hekk, kull diskriminazzjoni, anki jekk minima, taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 110 tat-TFUE.
(189)
B’kunsiderazzjoni tal-konsegwenzi li ħarġu mill-Kawża Nygard (62) tal-Qorti tal-Ġustizzja, kif ukoll tal-fatt li l-miżuri ffinanzjati mit-taxxa jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE u li t-taxxa hija ta’ natura diskriminatorja bi ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE minħabba li ġiet applikata bl-istess mod fuq il-prodotti li ġejjin minn Stati Membri oħra li madanakollu ma bbenefikawx totalment mill-vantaġġi li ħarġu minnha, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dħul li ġej mit-taxxa fuq l-annimali importati minn Stati Membri oħra maħsub sabiex jiffinanzja l-azzjonijiet ta’ FNE huwa finanzjament ta’ għajnuna inkumpatibbli mas-suq intern fir-rigward tat-Trattat u b’mod partikolari tal-Artikolu 107 tiegħu u, konsegwentement, li l-għajnuniet mill-Istat iffinanzjati b’dan il-mod mhumiex konformi mat-Trattat imsemmi.
2.6.2.2. Annimali esportati
(190)
Minħabba li l-levies favur l-FNE japplikaw fuq annimali mrobbija jew mbiċċra fi Franza, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li l-prodotti esportati mhumiex soġġetti għal tali levy favur l-FNE u għalhekk huma esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
3. ILLEGALITÀ TAL-GĦAJNUNIET
(191)
Il-Kummissjoni, kif diġà ġie indikat mid-Deċiżjoni ta’ bidu tal-proċedura, tisħaq li Franza ma informathiex, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, bid-Digrieti ta’ estensjoni li permezz tagħhom il-levies volontarji saru obbligatorji u bl-azzjonijiet li jiffinanzjaw qabel ma ddaħħlu fis-seħħ (ara l-premessa 2 ta’ din id-Deċiżjoni).
(192)
L-Artikolu 1(f), tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jiddefinixxi bi preċiżjoni l-għajnuna illegali bħala għajnuna ġdida implimentata li tikser l-Artikolu 108(3) tat-TFUE. L-obbligu sabiex tiġi notifikata għajnuna mill-Istat huwa stabbilit fl-Artikolu 2 tar-Regolament imsemmi.
(193)
L-ewwel nett, fir-rigward tal-levies inkwistjoni, il-Kummissjoni tosserva li dawn jeħtieġu att minn awtorità pubblika sabiex jipproduċu l-effetti kollha tagħhom. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ dawn huma taxxi parafiskali, jiġifieri riżorsi pubbliċi.
(194)
Sakemm il-levies volontarji obbligatorji huma riżorsi pubbliċi (kif indikat fil-premessi 106 et sequitur) li jiffurmaw parti integrali mill-iskema ta’ għajnuna (premessa 171 et sequitur) u li dawn jintużaw sabiex jiġu ffinanzjati vantaġġi għal benefiċċju ta’ impriżi fis-settur tal-produzzjoni tal-laħam, in-notifika tagħhom lill-Kummissjoni hija obbligu li huwa stabbilit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(195)
Kif indikat fil-premessi 123 u 124, peress li l-miżuri li ddaħħlu fis-seħħ minn Franza fihom elementi ta’ għajnuna mill-Istat, dawk huma għajnuniet ġodda, mhux notifikati lill-Kummissjoni u, għaldaqstant, illegali skont it-Trattat.
(196)
Skont il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-istabbiliment ta’ regoli applikabbli għall-evalwazzjoni ta’ għajnuniet illegali mill-Istat [Traduzzjoni mhux uffiċjali] (63), kull għajnuna illegali fis-sens tal-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 trid tiġi evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-mument meta tingħata l-għajnuna.
V KONKLUŻJONIJIET
(197)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-finanzjament ta’ din l-iskema minn levies volontarji obbligatorji ma jqajjimx oġġezzjonijiet sakemm huma applikati fuq il-prodotti nazzjonali u fuq il-prodotti u l-annimali esportati (f’dan il-każ, il-“levies fuq il-laħam” bejn l-1996 u l-2004).
(198)
Peress li xi levies jinġabru wkoll fuq l-annimali importati (f’dan il-każ, il-levies fuq l-annimali favur l-FNE bejn l-1996 u l-2004), mill-konsiderazzjonijiet ta’ qabel jirriżulta li s-sistema ta’ levies volontarji obbligatorji mhijiex kompatibbli mas-suq intern minħabba ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE, għaliex Franza ma rnexxilhiex turi li l-prodotti importati bbenefikaw, huma wkoll, minn għajnuniet bl-istess mod bħall-prodotti nazzjonali.
(199)
Barra minn hekk, l-għajnuniet inkwistjoni ma ġewx innotifikati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE u jikkostitwixxu għajnuniet illegali fis-sens tal-Artikolu 1(f), tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(200)
Il-Kummissjoni tesprimi dispjaċir li r-Repubblika Franċiża daħħlet fis-seħħ għajnuniet li jiksru l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(201)
Fir-rigward ta’ għajnuniet implimentati mingħajr stennija ta’ deċiżjoni finali mill-Kummissjoni, għandu jiġi mfakkar li, minħabba n-natura imperattiva tar-regoli proċedurali li jinsabu fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE, regoli li l-Qorti tal-Ġustizzja rrikonoxxiet l-effett dirett tagħhom f’diversi sentenzi (64), l-illegalità tal-għajnuna kkonċernata (65) ma tistax tiġi regolarizzata ex post facto.
(202)
Il-Qorti tal-Ġustizzja fakkret li meta miżura ta’ għajnuna, li l-metodi ta’ ffinanzjar tagħha jikkostitwixxu parti integrali minnha, tkun ġiet implimentata bi ksur tal-obbligu ta’ notifika, il-qrati nazzjonali huma obbligati, bħala regola ġenerali, li jordnaw ir-rimborż tat-taxxi jew tal-levies applikati speċifikament sabiex jiffinanzjaw din l-għajnuna. Tfakkar ukoll li huwa d-dmir tal-qrati nazzjonali li jissalvagwardaw id-drittijiet tal-individwi fil-każ ta’ nuqqas ta’ osservanza, min-naħa tal-awtoritajiet nazzjonali, tal-projbizzjoni li tingħata l-għajnuna msemmija prevista fl-aħħar frażi tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE u b’effett dirett. Nuqqas ta’ osservanza bħal din, invokat mill-individwi li jissollevawha u li hija rikonoxxuta mill-qrati nazzjonali, trid twassal lil dawn sabiex jidderivaw il-konsegwenzi kollha, b’konformità mal-liġi nazzjonali tagħhom, f’dak li jirrigwarda kemm l-atti li jimplementaw il-miżuri ta’ għajnuna msemmija kif ukoll l-irkupru tal-għajnuniet finanzjarji mogħtija (66).
(203)
F’dan il-każ, il-Kummissjoni tikkunsidra bħala xieraq li tadotta deċiżjoni kundizzjonali billi tagħmel użu mill-possibbiltà offruta mill-Artikolu 7(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, li skont din il-Kummissjoni tista’ żżid kundizzjonijiet mad-deċiżjoni tagħha li jippermettulha tagħraf il-kumpatibbiltà mas-suq intern u obbligi li jippermettulha tikkontrolla l-konformità mad-deċiżjoni tagħha.
(204)
Sabiex jiġi rimedjat il-ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE u sabiex tiġi eliminata b’mod retroattiv id-diskriminazzjoni, Franza trid trodd lura l-ħlasijiet tal-parti tat-taxxa li kienu soġġetti għaliha l-prodotti importati (levies fuq l-annimali għal benefiċċju tal-FNE bejn l-1996 u l-2004), b’mod proporzjonat skont il-vantaġġi tal-għajnuniet li ma bbenefikawx minnhom. Permezz tar-rimedju ta’ dan il-ksur, l-għajnuniet ikkonċernati jsiru konformi mal-Artikolu 107 tat-TFUE.
(205)
Il-Kummissjoni tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li jridu jiġi segwiti għar-rimborż imsemmi. Għalhekk, Franza trid trodd lura lill-persuni intaxxati dik il-parti tat-taxxa li kienu soġġetti għaliha l-prodotti importati msemmija hawn fuq bejn id-data tad-dħul fis-seħħ tat-taxxa u t-30 ta’ Settembru 2004 b’konformità sħiħa ma’ dawn li ġejjin:
(a)
jekk jistgħu jipprovdu l-provi li l-levy volontarja obbligatorja ġiet imposta fuq il-prodotti importati, dawk il-persuni intaxxati responsabbli mill-ħlas tat-taxxa jistgħu jitolbu r-rimborż ta’ proporzjon tar-rikavat tat-taxxa maħsuba għall-finanzjament tas-servizzi ta’ promozzjoni li ffavorixxew biss lill-prodotti nazzjonali fi żmien stabbilit skont il-liġi nazzjonali u fl-ebda każ f’inqas minn sitt xhur min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni;
(b)
Franza għandha tistabbilixxi l-ammont tad-diskriminazzjoni kontra l-prodotti importati. Għal dan il-għan Franza għandha tivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammonti totali imposti fuq il-prodotti nazzjonali taħt it-taxxa kkunsidrata u l-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom dawn il-prodotti b’mod esklussiv;
(c)
ir-rimborż għandu jseħħ fi żmien massimu ta’ sitt xhur minn meta ssir it-talba;
(d)
l-ammonti mħallsa lura għandhom ikunu aġġornati sabiex jinkludu l-interessi mid-data li fiha ġew imposti sad-data tar-rimborż effettiv. Dawn l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq il-bażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni pprovduta mill-metodu ta’ ffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ skontar;
(e)
l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli min-naħa tal-persuni intaxxati li turi l-parti tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti li ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn;
(f)
id-dritt għar-rimborż ma għandux ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra, b’mod partikolari dik li t-taxxa ma tkunx ġiet mgħoddija;
(g)
fil-każ li persuna taxxabbli tkun għadha ma ħallsitx it-taxxa, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jirrinunzjaw, b’mod formali, il-ħlas tal-parti proporzjonali tagħha li tħallset fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra li ġiet ippruvata li hi mmirata sabiex tiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika b’mod esklussiv lill-prodotti nazzjonali. Jirrinunzjaw ukoll l-interessi fuq ħlas li jsir tard marbuta ma’ dan;
(h)
jekk jintalab mill-Kummissjoni, Franza għandha tintrabat li tippreżenta rapport sħiħ li juri l-implimentazzjoni tajba tal-miżura ta’ rimborż;
(i)
jekk taxxa simili tkun ġiet imposta fi Stat Membru ieħor fuq l-istess prodotti soġġetti għat-taxxa fi Franza, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jintrabtu li jroddu lura l-ħlasijiet lil dawk intaxxati li jkunu ħallsu l-parti tat-taxxa fuq il-prodotti li jkunu ġejjin minn dan l-Istat Membru;
(j)
Franza għandha tintrabat li tgħarraf b’din id-Deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ġew intaxxati,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuniet mill-Istat għall-promozzjoni, il-pubbliċità, l-assistenza teknika, ir-riċerka u l-iżvilupp, implimentati b’mod illegali minn Franza bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE ffinanzjati permezz ta’ taxxa parafiskali (levy volontarja obbligatorja fuq il-laħam u l-annimali ħajjin mibgħuta lejn Stati Membri oħra bejn l-1996 u l-2004, u fuq l-annimali ħajjin importati bejn l-1996 u l-2004) huma għajnuniet mill-Istat konformi mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE fir-rigward tal-perjodu ta’ bejn id-data tad-dħul fis-seħħ tat-taxxa u t-30 ta’ Settembru 2004, bil-kundizzjoni li Franza tikkonforma mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
2. Franza trid tagħti rimborż lill-persuni intaxxati ta’ dik il-parti tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti importati bejn id-data tad-dħul fis-seħħ tat-taxxa u t-30 ta’ Settembru 2004 b’konformità sħiħa mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
Jekk jistgħu jipprovdu prova li l-levies volontarji obbligatorji ġew imposti fuq prodotti importati, dawk il-persuni intaxxati responsabbli mill-ħlas tat-taxxa jistgħu jitolbu r-rimborż ta’ proporzjon tar-rikavat tat-taxxa maħsuba għall-finanzjament tas-servizzi li jibbenefikaw b’mod esklussiv lill-prodotti nazzjonali fi żmien stabbilit skont il-liġi nazzjonali u fl-ebda każ f’inqas minn sitt xhur min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni,
(b)
Franza għandha tistabbilixxi l-ammont tad-diskriminazzjoni kontra l-prodotti importati. Għal dan il-għan Franza għandha tivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammonti totali imposti fuq il-prodotti nazzjonali permezz tat-taxxa kkunsidrata u l-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom dawn il-prodotti b’mod esklussiv,
(c)
ir-rimborż għandu jseħħ fi żmien massimu ta’ sitt xhur minn meta ssir it-talba;
(d)
l-ammonti mħallsa lura għandhom ikunu aġġornati sabiex jinkludu l-interessi kkalkulati mid-data li fiha ġew imposti sad-data tar-rimborż effettiv. Dawn l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq il-bażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni pprovduta mill-metodu ta’ ffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ aġġornament;
(e)
l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli min-naħa tal-persuni intaxxati li turi l-parti tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti li ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn;
(f)
id-dritt għar-rimborż ma għandux ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra, b’mod partikolari dik li t-taxxa ma tkunx ġiet mgħoddija;
(g)
fil-każ li persuna taxxabbli tkun għadha ma ħallsitx it-taxxa, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jirrinunzjaw, b’mod formali, il-ħlas tal-parti proporzjonali tagħha li tħallset fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra li ġiet ippruvata li hi mmirata sabiex tiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika b’mod esklussiv lill-prodotti nazzjonali. Jirrinunzjaw ukoll l-interessi moratorji fuqha;
(h)
jekk jintalab mill-Kummissjoni, Franza għandha tintrabat li tippreżenta rapport sħiħ li juri l-implimentazzjoni tajba tal-miżura ta’ rimborż;
(i)
jekk taxxa simili tkun ġiet imposta fi Stat Membru ieħor fuq l-istess prodotti soġġetti għat-taxxa fi Franza, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom jintrabtu li jroddu lura l-ħlasijiet lill-persuni intaxxati l-parti tat-taxxa fuq il-prodotti li jkunu ġejjin minn dan l-Istat Membru;
(j)
Franza għandha tintrabat li tgħarraf b’din id-Deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ġew intaxxati.
Artikolu 2
Franza għandha tinforma lill-Kummissjoni, f’perjodu ta’ xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri li tkun ħadet sabiex tikkonforma magħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.