ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta’ Diċembru 2010
dwar l-għajnuna mill-Istat C 8/10 (ex N 21/09 u NN 15/10) implimentata mill-Greċja favur Varvaressos S.A.
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 8923)
(Il-verżjoni bil-Grieg biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/414/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li permezz tagħha l-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE, rigward l-għajnuna C 8/10 (ex N 21/09 u NN 15/10) (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fil-5 ta’ Novembru 2007, il-Kummissjoni rċeviet notifika mill-Greċja għal miżura ta’ għajnuna għas-salvataġġ favur Varvaressos S.A. (“Varvaressos”). Wara skambju ta’ informazzjoni, fis-16 ta’ Lulju 2008 il-Kummissjoni adottat deċiżjoni “mingħajr ebda oġġezzjoni” rigward il-miżura nnotifikata.
(2)
Fil-15 ta’ Jannar 2009, il-Kummissjoni rċeviet notifika mill-Greċja għal miżura ta’ għajnuna għas-salvataġġ favur Varvaressos S.A. (“Varvaressos”).
(3)
Wara skambji ta’ informazzjoni, fid-9 ta’ Marzu 2010 l-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar l-għajnuna għar-ristrutturar li l-Greċja kienet innotifikat fil-15 ta’ Jannar 2009 u dwar garanzija mill-Istat mogħtija lil Varvaressos b’mod illegali mill-Greċja fl-2007. Fir-rigward ta’ din tal-aħħar, il-Kummissjoni ddikjarat il-possibbiltà li tirrevoka d-deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008 li biha tapprova l-għajnuna għas-salvataġġ lil Varvaressos li ġiet notifikata.
(4)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-10 ta’ Marzu 2009 (3). Wara l-ftuħ tal-proċedura, il-Greċja ppreżentat kummenti u informazzjoni fit-28 ta’ Lulju 2010. Barra minn hekk, Varvaressos ippreżentat kummenti u informazzjoni fit-18 ta’ Ġunju 2010. Fl-aħħar nett, partijiet terzi oħrajn bagħtu l-kummenti tagħhom fl-4 ta’ Ġunju 2010, fl-14 ta’ Ġunju 2010 u fis-17 ta’ Ġunju 2010 (4).
(5)
Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar il-miżuri tal-Istat imsemmija hawn fuq, b’ittra tad-9 ta’ Lulju 2010. L-awtoritajiet Griegi wieġbu b’ittra tal-14 ta’ Settembru 2010.
(6)
Fuq talba tal-benefiċjarju, saret laqgħa fl-14 ta’ Lulju 2010. Waqt dik l-okkażjoni, ġie diskuss il-pjan ta’ ristrutturar modifikat.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Il-benefiċjarju
(7)
Varvaressos ġiet stabbilita fl-1975, u hija attiva fis-suq tat-tessuti bħala kumpanija tal-għażil (produzzjoni ta’ u kummerċ fil-ħjut). Hija tesporta l-ħjut lejn 20 pajjiż, inklużi l-Ġermanja, Franza, l-Awstrija, l-Italja, Spanja, ir-Renju Unit u s-Slovenja. Fl-2009, il-kumpanija għamlet 52 % tal-bejgħ tagħha fil-pajjiżi tal-UE, barra l-Greċja (57 % fl-2008, 67 % fl-2007), 42 % fil-Greċja (40 % fl-2008, 32 % fl-2007) u 6 % f’pajjiżi li mhumiex parti mill-UE (2 % fl-2008, 1 % fl-2007).
(8)
Fl-2009, il-kumpanija kellha medja ta’ 205 impjegati (tnaqqis minn 212 fl-2008) u dħul ta’ EUR 19-il miljun. Fuq il-bażi tad-dejta tal-2007, hija kienet fl-10 post fis-suq Grieg tat-tessuti. Fl-2008, is-sehem tagħha fis-suq tal-ħjut kien ta’ […] %.
(9)
Matul il-perjodu 2004-2009, il-fatturat annwali tal-kumpanija niżel minn EUR 28,4 miljun għal EUR 19,2 miljun (tnaqqis ta’ 32 %). Matul il-perjodu 2006-2009, il-kumpanija kellha telf akkumulat, li żdied minn EUR 2 miljun fl-2006 għal EUR 17,2 miljun fl-2009. Id-dejta finanzjarja ewlenija tal-kumpanija għas-snin 2004-2009 tidher fit-Tabella 1 hawn taħt.
Tabella 1
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta’ Varvaressos għall-perjodu 2004-2009
(miljuni ta’ EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Fatturat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
EBT (qligħ qabel it-taxxa)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Telf akkumulat
NA
NA
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Kapital irreġistrat
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Ekwità proprja
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Dejn/ekwità
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Sors: Dejta mid-dikjarazzjonijiet finanzjarji għall-perjodu 2004-2009.
2.2. Il-miżuri
(10)
Fil-perjodu 2007-2008, Varvaressos ngħatat żewġ miżuri mill-Istat, garanzija mill-Istat mhux innotifikata għall-ippjanar mill-ġdid ta’ self eżistenti f’Mejju 2007 (miżura 1) u garanzija mill-Istat innotifikata għal self ġdid ta’ salvataġġ li kienet approvata mill-Kummissjoni f’Lulju 2008 (miżura 2). F’Jannar 2009, il-Greċja nnotifikat miżura ta’ għajnuna għar-ristrutturar fil-forma ta’ għotja diretta (miżura 3).
2.2.1. Il-pjan ta’ rkupru tal-2006
(11)
Sabiex tirċievi l-għajnuna msemmija hawn fuq, f’Diċembru 2006 Varvaressos ippreżentat pjan ta’ rkupru bl-isem ta’ “Pjan strateġiku u tan-negozju 2006-2011” lill-awtoritajiet Griegi. Dan jiddeskrivi l-għan strateġiku u l-azzjonijiet meħtieġa tal-kumpanija, kif ukoll il-pożizzjoni finanzjarja mbassra tal-kumpanija għall-perjodu 2006-2011. Il-pjan jipprovdi għal: (a) żieda fil-proporzjon ta’ fibri speċjali fil-produzzjoni ġenerali, minn […] % fl-2007 għal […] % fl-2011, sabiex jiżdied il-marġni tal-profitt tal-kumpanija; (b) tnaqqis fil-kapaċità totali tal-produzzjoni, minn […] elf tunnellata fl-2007 għal […] elf tunnellata fl 2008-2011; u (c) tnaqqis fin-numru tal-persunal tal-kumpanija minn 237 fl-2007 għal 217 fl-2011.
(12)
Is-selfa fit-tul ta’ EUR 15,6 miljun tal-kumpanija hija mistennija li titħallas lura qabel tmiem l-2010. Barra minn hekk, fil-perjodu 2006-2009 huma mistennija spejjeż ta’ EUR [1-2] miljun, għal investimenti fl-organizzazzjoni mill-ġdid tal-ġestjoni tal-kumpanija u l-qlib tal-produzzjoni tal-kumpanija lejn prodotti li jiġġeneraw aktar qligħ. L-għajnuna mill-Istat meħtieġa għall 2007-2011 tammonta għal EUR 13.5 miljun, sabiex tagħmel tajjeb għal investimenti li marru ħażin fil-perjodu 2000-2005 u li ħolqu d-diffikultajiet li tinsab fihom il-kumpanija. Il-kumpanija mistennija tilħaq il-vijabbiltà fl-2010, b’EBT ta’ EUR 1 miljun u marġni ta’ profitt ta’ 3,5 % (EBT pożittiv ta’ EUR 0,8 miljun u marġni ta’ profitt ta’ 2,6 % fl-2011). Il-bejgħ huwa mistenni li jiżdied minn EUR 26,2 miljun fl-2006 għal EUR 29,3 miljun fl-2011 (żieda ta’ 12 %).
2.2.2. Miżura 1: Il-garanzija mill-Istat mhux notifikata tal-2007
(13)
Fit-30 ta’ Mejju 2007, il-Greċja ħarġet deċiżjoni ministerjali li pprovdiet lil Varvaressos b’garanzija mill-Istat bħala garanzija għall-ippjanar mill-ġdid tas-self eżistenti tal-kumpanija, li jammonta għal EUR 22,7 miljun. Il-garanzija kellha tkopri 80 % tas-self, jiġifieri EUR 18,2 miljun; madankollu, din qabżet l-ammont totali tas-self sottostanti (ara l-premessa 16 hawn taħt).
(14)
Qabel l-ippjanar mill-ġdid tal-2007, parti biss mill-assi ta’ proprjetà immobbli tal-kumpanija kienu ipotekati biex ikopru s-self tagħha. Fil-kuntest tal-ippjanar mill-ġdid tal-2007, il-bqija tal-assi ta’ proprjetà immobbli tal-kumpanija kienu ipotekati addizzjonalment. Din l-ipoteka ġiet stabbilita favur il-banek li kienu qed jipprovdu s-self lill-kumpanija, u mhux favur l-Istat. Madankollu, skont il-liġi Griega (5), qabel ma jħallas is-sejħa ta’ garanzija, l-Istat għandu l-ewwel jirċievi l-garanziji għal-self garantit.
(15)
Din il-miżura qatt ma ġiet notifikata lill-Kummissjoni; minflok, fin-notifika tal-għajnuna ta’ salvataġġ tal-5 ta’ Novembru 2007, il-Greċja speċifikat li l-kumpanija qatt ma kienet irċeviet għajnuna għal salvataġġ jew ristrutturar qabel.
(16)
Din il-miżura kienet ibbażata fuq skema ta’ garanzija mhux notifikata, approvata mill-Ministeru tal-Finanzi Grieg fis-26 ta’ Jannar 2007. L-iskema tat garanziji mill-Istat għall-ippjanar mill-ġdid ta’ self pendenti fil-31 ta’ Diċembru 2006, kemm jekk imħallas kif ukoll jekk le, f’self ġdid. Is-self rilevanti kien ingħata lil kumpaniji industrijali, tal-minjieri, ta’ trobbija tal-bhejjem u tal-lukandi stabbiliti u li joperaw fid-distrett ta’ Imathia, fit-Tramuntana tal-Greċja, għal investimenti f’assi fissi u f’kapital ċirkolanti. L-iskema ma kinitx tipprovdi għal primjum għall-garanzija mill-Istat. Fuq il-bażi ta’ waħda mid-dispożizzjonijiet tagħha, il-garanzija eventwalment kopriet ammont massimu ta’ EUR 30 miljun, imgħax mhux inkluż, li huwa ammont ogħla minn dak tas-self sottostanti (EUR 22,7 miljun) (6).
2.2.3. Miżura 2: Il-garanzija mill-Istat notifikata tal-2008
(17)
Fis-16 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni approvat għajnuna għas-salvataġġ notifikata għal Varvaressos, fil-forma ta’ garanzija mill-Istat għal self ta’ EUR 2,4 miljun (7). Id-deċiżjoni ġiet adottata fuq il-bażi tal-informazzjoni li tistabbilixxi li l-kumpanija ma kinitx ingħatat għajnuna għal salvataġġ jew ristrutturar qabel (8), u li għalhekk kienet eliġibbli għal għajnuna ta’ salvataġġ.
(18)
Il-garanzija ngħatat mingħajr primjum għall-garanti (l-Istat) u kopriet l-ammont kollu tas-self, jiġifieri EUR 2,4 miljun.
(19)
Skont in-notifika tal-miżura mill-awtoritajiet Griegi tal-5 ta’ Novembru 2007, mill-ammont totali tal-għajnuna, EUR [1-2] miljun kellhom jintużaw biex jiġu ffinanzjati l-investimenti li ġejjin: (a) l-organizzazzjoni mill-ġdid u l-immodernizzar tal-ġestjoni tal-kumpanija (EUR […] miljun), li twettqu tul il-perjodu 2006-2009, u (b) il-qlib tal-produzzjoni tal-kumpanija lejn prodotti li jiġġeneraw aktar qligħ (EUR […] miljun), li twettaq tul il-perjodu 2007-2009. Dawn l-investimenti kienu wkoll parti mill-pjan ta’ ristrutturar li ġie ppreżentat fil-15 ta’ Jannar 2009, u kellhom jitwettqu tul l-istess perjodu ta’ żmien allokat għall-pjan (ara l-premessi 22-23 u 42-43 hawn taħt).
2.2.4. Miżura 3: L-għotja diretta notifikata tal-2009
(20)
Fil-15 ta’ Jannar 2009, il-Greċja notifikat għotja diretta ta’ EUR 14-il miljun għall-iffinanzjar tal-pjan ta’ ristrutturar tal-kumpanija.
(21)
Skont il-pjan ta’ ristrutturar li ġie ppreżentat, id-diffikultajiet tal-kumpanija ġew ikkawżati mill-ispiża finanzjarja għolja ta’ programm ta’ investiment imwettaq fil-perjodu 2000-2005, kif ukoll minn spejjeż operattivi għoljin u nuqqasijiet amministrattivi.
(22)
Il-pjan ikopri l-perjodu 2006-2011. Dan ġie aġġornat u aġġustat b’mod regolari tul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. L-idea prinċipali tal-proċess ta’ ristrutturar tipprevedi ħlas sħiħ tal-biċċa l-kbira tas-self tal-kumpanija mill-banek (inkluż is-self li għalih kienet approvata l-għajnuna ta’ salvataġġ f’Lulju 2008), tnaqqis fil-produzzjoni u fl-impjiegi (9), il-qlib tal-produzzjoni tal-kumpanija lejn prodotti li jiġġeneraw aktar qligħ (il-proporzjon tal-produzzjoni tal-ħjut speċjali bħala parti mill-produzzjoni totali għandha tiżdied għal […] % mill-2012) u l-organizzazzjoni mill-ġdid u l-immodernizzar tal-ġestjoni tal-kumpanija.
(23)
Skont it-tliet xenarji tal-pjan ta’ ristrutturar (xenarju intermedju, l-aħjar xenarju u l-agħar xenarju), il-kumpanija sejra terġa’ tikseb il-vijabbiltà tagħha fit-tul qabel tmiem l-2011.
(24)
Taħt it-tliet xenarji, il-bejgħ tal-kumpanija huwa mistenni li jiżdied, waqt li l-ispejjeż (mingħajr deprezzament) huma mistennija li jonqsu. Bħala riżultat, l-EBT + D (10) tal-kumpanija huma mistennija li jkunu negattivi fl-2010 u pożittivi fl-2011, fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar. Fl-istess ħin, fl-2011 l-ROE (11) tal-kumpanija se jkun ogħla mill-ammont tal-ispejjeż tagħha relatati ma’ self (12) (fl-isfond tax-xenarju intermedju u tal-aħjar xenarju) jew ugwali għal dan l-ammont (fl-isfond tal-agħar xenarju).
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(25)
Fid-deċiżjoni tagħha biex tagħti bidu għall-proċedura, il-Kummissjoni indikat li l-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna kienet sejra tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Linji Gwida tal-Komunità dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u l-istrutturar mill-ġdid ta’ impriżi li jinsabu f’diffikultà (“Il-Linji Gwida R&R”) (13). Il-Kummissjoni għalhekk għamlet valutazzjoni inizjali tal-miżuri ta’ għajnuna fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fil-Linji Gwida R&R.
(26)
L-ewwelnett, il-Kummissjoni nnutat li l-Greċja ma kinitx għarrfitha dwar garanzija mill-Istat li kienet diġà ngħatat lil Varvaressos f’Mejju 2007. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-Greċja kienet għarrfitha, fin-notifika tagħha tal-għajnuna għas-salvataġġ f’Novembru 2007, li Varvaressos ma kinitx ingħatat għajnuna għal salvataġġ jew għal strutturar mill-ġdid qabel. Sussegwentement, il-Kummissjoni ddubitat jekk kinitx tikkunsidra lill-kumpanija bħala li hija eliġibbli għal għajnuna ta’ salvataġġ fid-deċiżjoni tagħha ta’ Lulju 2008, li kieku l-Greċja ma ppreżentatx informazzjoni żbaljata rigward il-garanzija tal-2007.
(27)
It-tieni nett, fid-dawl tal-garanzija tal-2007, il-Kummissjoni qajmet ukoll dubji dwar jekk il-kumpanija kinitx eliġibbli għall-għajnuna għall-istrutturar notifikata, jiġifieri jekk ġiex osservat il-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”.
(28)
Fir-rigward tal-istatus tal-benefiċjarju bħala ditta li tinsab f’diffikultà, il-Kummissjoni nnotat li Varvaressos, minħabba t-telf u t-tnaqqis fil-bejgħ li laqtuha fis-snin ta’ qabel, tista’ tikkwalifika bħala ditta li tinsab f’diffikultà. Madankollu, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-fatt li Varvaressos kienet tabilħaqq tinsab f’diffikultà meta ngħatat il-garanzija tal-2007, għaliex il-kumpanija setgħet allegatament tikseb l-ippjanar mill-ġdid tas-self eżistenti tagħha mingħand l-istess banek mingħajr l-intervent pubbliku.
(29)
Rigward il-ksib mill-ġdid tal-vijabbiltà, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar l-iskeda ta’ żmien tal-pjan, li pprevediet treġġigħ lura għall-vijabbiltà fit-tul qabel tmiem l-2009. Minħabba li s-sena 2009 kienet waslet fi tmiemha u l-parti prinċipali tal-istrutturar mill-ġdid kienet għadha ma ġietx implimentata, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-perjodu ta’ żmien li ġie stabbilit għall-ksib mill-ġdid tal-vijabbiltà ma setax jibqa’ jiġi kkunsidrat bħala wieħed realistiku.
(30)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji rigward l-istħarriġiet dwar is-suq tal-għażil li ġew ippreżentati, u li jmorru lura sal-2007. Minħabba li kienu diġà għaddew sentejn u minħabba li minn dakinhar kien seħħ tibdil sinifikanti fl-ekonomija globali, kien possibbli li dawn l-istħarriġiet kienu saru obsoleti. Għalhekk il-Kummissjoni kellha bżonn sett ġdid ta’ dejta u tbassiriet, kif ukoll ta’ stħarriġiet aktar riċenti dwar is-suq.
(31)
Rigward l-evitar ta’ tfixkil mhux meħtieġ tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar iż-żewġ miżuri ta’ kumpens li ġew proposti. Dawn kienu: (a) l-għeluq ta’ wieħed mit-tliet impjanti tal-kumpanija, dak f’Naoussa; u (b) il-bejgħ tal-ishma miżmuma fil-kumpanija sussidjarja “Thiva Ginning Mills SA”. Iż-żewġ miżuri kienu qabel kollox ikkunsidrati bħala li huma meħtieġa biex tintlaħaq il-vijabbiltà fit-tul tal-benefiċjarju, u b’hekk ma kkumpensawx lill-kompetituri tal-kumpanija għat-tfixkil tal-kompetizzjoni.
(32)
Fl-aħħarnett, rigward il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-ammont minimu neċessarju, il-Kummissjoni, għall-finijiet tal-valutazzjoni, ikkunsidrat lil Varvaressos bħala li hija kumpanija kbira (fl-2006 kellha fatturat annwali ta’ EUR 28 miljun) u indikat li kienet tinsab f’żona eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Fuq il-bażi ta’ kif ġie stipulat hawn fuq, il-Kummissjoni stabbiliet il-kontribuzzjoni proprja tal-kumpanija biex fil-prinċipju din tkun ta’ mill-inqas 40 % tal-ispiża totali tal-pjan.
4. IL-KUMMENTI TAL-GREĊJA
(33)
L-informazzjoni li ġiet ippreżentata mill-awtoritajiet Griegi rigward l-allegati miżuri ta’ għajnuna mill-Istat jistgħu jiġu mqassra kif ġej:
4.1. Il-garanzija tal-2007 bħala għajnuna mill-istat
(34)
Il-Greċja tirrikonoxxi li tat il-garanzija mill-Istat ta’ Mejju 2007. Madankollu, il-Greċja ssostni li din ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. B’mod partikolari, il-Greċja ssostni li: (a) banek tas-self kienu jaqblu mal-ippjanar mill-ġdid, anki mingħajr il-garanzija mill-Istat, (b) ma kien hemm l-ebda bżonn ta’ garanzija mill-Istat, minħabba li s-self kien kopert b’mod xieraq fl-ippjanar mill-ġdid minn assi ta’ valur ogħla minn dak tal-ammont pendenti u (c) il-garanzija mill-Istat tal-2007 ma tejbitx il-kapaċità tal-kumpanija biex tiġbor fondi fis-suq kapitali, minħabba li Varvaressos kienet għadha kapaċi tiġbor il-fondi weħidha.
4.2. Il-benefiċjarju bħala “ditta li tinsab f’diffikultà” fl-2007
(35)
Il-Greċja ssostni li Varvaressos kienet tabilħaqq tinsab f’diffikultà fl-2007 u li kien biss grazzi għal assi ta’ valur konsiderevoli mingħajr piżijiet li seta’ jkollha aċċess għas-suq finanzjarju mingħajr garanzija mill-Istat.
(36)
Il-Greċja ssostni wkoll li l-ippjanar mill-ġdid tas-self tal-2007 ma kienx biżżejjed biex il-kumpanija tiffinanzja r-ristrutturar tagħha. Dan intuża biss biex id-dejn sostanzjali eżistenti jiġi organizzat mill-ġdid. Kien għad hemm bżonn ta’ ffinanzjar ġdid, u dan ma ġiex permezz tal-ippjanar mill-ġdid tal-2007. Għalhekk, il-kumpanija ma kinitx kapaċi li terġa’ tikseb il-vijabbiltà tagħha weħidha, u l-intervent pubbliku kien regolari. Għalhekk, Varvaressos tissodisfa l-kriterju tal-punt 9 tal-Linji Gwida tal-R&R.
(37)
F’dan l-isfond, il-Greċja ssostni li jekk il-miżura 2007 titqies bħala li hija għajnuna mill-Istat, il-kumpanija kienet eliġibbli biex tirċievi għajnuna ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar.
4.3. Il-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”
(38)
Skont il-Greċja, it-tliet miżuri li qegħdin jiġu eżaminati (il-garanzija mill-Istat tal-2007, il-garanzija mill-Istat tal-2008 u l-għotja diretta notifikata), ingħataw sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar wieħed.
(39)
F’Diċembru 2006, Varvaressos applikat għal għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar u ppreżentat l-istess pjan li ġie notifikat lill-Kummissjoni aktar tard f’Jannar 2009. Id-differenza bejn iż-żmien meta ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar lill-awtoritajiet Griegi (Diċembru 2006) u n-notifika tal-għotja diretta tal-2009 lill-Kummissjoni (Jannar 2009) kienet ġiet ikkawżata biss minn kwistjonijiet amministrattivi u mhux minn diffikultajiet kontinwi u minn ħtieġa ripetittiva għal intervent mill-Istat.
(40)
Barra minn hekk, il-garanzija tal-2007 (miżura 1) kienet maħsuba biex tindirizza l-problemi finanzjarji tal-kumpanija fiż-żmien qasir, billi tagħtiha spazju biex tirkupra n-nifs permezz tal-iffriżar ta’ pagamenti tas-self għal sentejn. Il-miżuri l-oħrajn kienu maħsuba biex jeliminaw il-problemi finanzjarji tal-kumpanija fit-tul. Fl-istess ħin, it-tliet miżuri kienu ta’ natura komuni, minħabba li kollha indirizzaw il-problema tas-self tal-kumpanija mill-banek.
(41)
Il-Greċja finalment issostni li t-tliet miżuri huma partijiet tal-istess proċess ta’ ristrutturar, u għalhekk ma sarx ksur tal-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”.
4.4. L-ispejjeż ta’ ristrutturar u l-kontribuzzjoni proprja
(42)
L-ispejjeż għar-ristrutturar jikkonsistu fir-ristrutturar ta’ self fit-tul mill-banek (EUR 23 miljun), fir-ristrutturar tal-impjiegi (EUR 1 miljun), f’investimenti (EUR 3 miljuni) u fir-ristrutturar ta’ assi (EUR 1 miljun). Dawn l-ispejjeż jammontaw għal EUR 28 miljun (14).
(43)
Il-Greċja ssostni li l-ispejjeż totali tar-ristrutturar sejrin jiġu ffinanzjati permezz ta’ EUR 14-il miljun f’għajnuna mill-Istat u EUR 14-il miljun ta’ kontribuzzjoni proprja. Il-kontribuzzjoni proprja tinkludi dħul ta’ […] u EUR 1 miljun mill-bejgħ ta’ ishma miżmuma f’kumpanija sussidjarja fl-2007.
4.5. L-evitar ta’ tgħawwiġ mhux meħtieġ tal-kompetizzjoni
(44)
Rigward il-miżuri ta’ kumpens, fil-pjan ġie inizjalment propost (qabel il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali): (a) il-waqfien tal-operazzjonijiet f’waħda mit-tliet impjanti tal-kumpanija, li beda fl-2007 u li ġie konkluż fl-2008; u (b) il-bejgħ ta’ ishma miżmuma f’kumpanija sussidjarja, li seħħ fl-2007. Il-kumpanija ddikjarat li din is-sussidjarja kienet qed iġġarrab telf fis-snin 2005 u 2006.
(45)
Wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Greċja pproponiet il-miżuri alternattivi ta’ kumpens li ġejjin:
-
L-irtirar tal-kumpanija mis-suq Grieg b’mill-inqas 10 % meta mqabbel mal-bejgħ fl-2009 fil-Greċja, għall-perjodu sa tmiem l-2013, jiġifieri sentejn wara t-tmiem tar-ristrutturar.
-
Il-projbizzjoni ta’ kwalunkwe tip ta’ għajnuna mill-Istat lill-kumpanija għall-perjodu sa tmiem l-2013, jiġifieri sentejn wara t-tmiem tar-ristrutturar.
(46)
Il-Greċja ssostni li hemm raġunijiet li jiġġustifikaw miżuri ta’ kumpens inqas stretti u li jnaqqsu l-kontribuzzjoni proprja fil-każ ta’ Varvaressos.
(47)
B’mod partikolari, il-Greċja ssostni li Varvaressos tinsab fiż-żona ta’ Imathia, żona megħjuna b’għajnuna reġjonali. Ir-rata tal-qgħad f’Imathia hija d-doppju tal-medja nazzjonali, u l-PDG tagħha huwa ta’ 70 % tal-medja nazzjonali. Fl-istess ħin, in-numru ta’ kumpaniji tal-ħwejjeġ/tat-tessuti f’Imathia naqas minn 296 għal 181 fl-2008 (tnaqqis ta’ 39 %). Fl-aħħar nett, intilfu 56 % tal-impjiegi fil-kumpaniji b’aktar minn għaxar impjegati tul dawn l-aħħar ftit snin.
(48)
Il-Greċja ssostni wkoll li d-daqs ta’ Varvaressos naqas b’mod sinifikanti mill-2006, minħabba li wieħed mit-tliet impjanti tagħha għalaq, u minħabba l-bejgħ tas-sussidjarja tagħha. L-għeluq tal-impjant ikkawża tnaqqis fil-forza tax-xogħol b’[…] sigħat ta’ xogħol, u tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni ta’ 30 %, li barra minn hekk ma jistax jerġa’ jitreġġa’ lura (minħabba rimi jew bejgħ ta’ tagħmir). Il-bejgħ tal-kumpanija sussidjarja kkawża tnaqqis ta’ EUR 6,7 miljun fil-fatturat annwali. B’mod ġenerali, is-sehem tas-suq tal-kumpanija tnaqqas b’27 % fil-kuntest tal-valur tal-bejgħ u bi 30 % fil-kuntest tal-volum tal-bejgħ. Barra minn hekk, il-kumpanija waqqfet l-operazzjonijiet kollha tagħha fl-Estonja, l-Ungerija u r-Rumanija, u parti mill-operazzjonijiet tagħha fl-Awstrija, il-Ġermanja, Franza, ir-Renju Unit, il-Bulgarija, ir-Repubblika Ċeka, l-Italja u l-Polonja (medda ta’ rtirar ta’ bejn […] % u […] %).
5. KUMMENTI MINN PARTIJIET TERZI
(49)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand Varvaressos. L-argumenti tagħha qablu kważi bis-sħiħ ma’ dawk li tressqu mill-awtoritajiet Griegi.
(50)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti minn partijiet terzi oħra, li jew kienu relatati mal-operazzjonijiet ta’ Varvaressos jew kienu affettwati minnhom. Il-kummenti kollha faħħru l-istatus tal-benefiċjarju, kemm bħala kontributur għall-ekonomija lokali kif ukoll bħala kumpanija stabbilita b’mod sod. Ġie ddikjarat ukoll li l-waqfien tal-operazzjonijiet tal-kumpanija kienu se jnaqqsu b’mod sinifikanti l-impjiegi u l-kapaċità ta’ produzzjoni fil-Greċja, u b’mod partikolari f’Imathia. Barra minn hekk, ġie ddikjarat li l-għajnuna lil Varvaressos ma toħloq l-ebda tgħawwiġ għall-kompetizzjoni, minħabba s-sehem minimu tas-suq li għandha l-kumpanija.
6. VALUTAZZJONI: L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
6.1. Il-Miżuri 1 u 2: Il-garanziji mill-Istat tal-2007 u tal-2008
(51)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jiddikjara bħala inkompatibbli mas-suq intern kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tgħawweġ jew li thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċertu impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġġetti, u li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Għalhekk, sabiex tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, miżura għandha tissodisfa dawn l-erba’ kriterji li ġejjin.
(52)
L-ewwel nett, miżura għandha tingħata minn Stat Membru jew mir-riżorsi tal-Istat. Garanziji mill-Istat iqiegħdu r-riżorsi tal-Istat f’riskju, minħabba li s-sejħa tagħhom titħallas mill-baġit tal-Istat. Barra minn hekk, kull garanzija li mhijiex remunerata b’mod xieraq tinvolvi telf ta’ riżorsi finanzjarji għall-Istat. Barra minn hekk, garanziji mill-Istat jingħataw permezz ta’ deċiżjonijiet tal-Ministeri kompetenti. F’dan il-każ, kien permezz ta’ deċiżjoni tal-Ministeru tal-Finanzi Grieg li l-garanziji tal-2007 u tal-2008 ngħataw lil Varvaressos. Għalhekk, il-kriterju ta’ riżorsi mill-Istat jitqies bħala li ġie sodisfatt.
(53)
It-tieni nett, miżura għandha tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju. Il-Kummissjoni tqis li ż-żewġ garanziji in kwistjoni taw vantaġġ mhux dovut lil Varvaressos. Tabilħaqq, għar-raġunijiet stabbiliti fl-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (“l-Avviż dwar il-Garanziji”) (15), taqsimiet 2.2 u 3.2, meta min jissellef ma jħallasx prezz orjentat lejn is-suq għall-garanzija, dan ikun kiseb vantaġġ. F’ċertu każijiet, min jissellef, bħala ditta li tinsab f’diffikultajiet finanzjarji, ma jsibx istituzzjoni finanzjarja lesta li ssellef, taħt kwalunkwe termini, mingħajr garanzija mill-Istat.
(54)
Fil-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji, il-Kummissjoni stipulat tliet kundizzjonijiet kumulattivi li hija tqis bħala biżżejjed sabiex tiġi eskluża l-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat (jiġifieri vantaġġ) fil-forma ta’ garanzija. Dawn huma:
-
Min jissellef ma jinsabx f’diffikultà finanzjarja;
-
Il-garanzija ma tkoprix aktar minn 80 % tas-self pendenti;
-
L-ammont tal-garanzija jista’ jitkejjel b’mod xieraq meta din tingħata;
-
Għall-garanzija għandu jitħallas prezz orjentat lejn is-suq.
(55)
Meta dawn il-kriterji jiġu applikati għal dan il-każ, il-Kummissjoni ssib li:
-
Varvaressos kienet tinsab f’diffikultjiet finanzjarji (16) kemm meta ngħatat il-garanzija tal-2007, kif ukoll meta ngħatat il-garanzija tal-2008.
-
It-tieni nett, kif muri fil-premessi 13, 16 u 18, il-garanziji tal-2007 u tal-2008 koprew aktar minn 100 % tas-self.
-
It-tielet nett, rigward il-garanzija tal-2007, il-Kummissjoni tinnota li l-ammont tal-garanzija ma jistax jitkejjel sewwa meta jkun ingħata. Dan jidher mill-fatt li, skont l-informazzjoni li ntbagħtet mill-awtoritajiet Griegi (ara hawn fuq, il-premessi 13 u 16), inizjalment il-garanzija kienet mistennija li tkopri 80 % tas-self, jew EUR 18,2 miljun, iżda eventwalment, fuq il-bażi ta’ waħda mid-dispożizzjonijiet tal-iskema ta’ garanzija, kopriet EUR 30 miljun.
-
Ir-raba’ nett, il-garanziji tal-2007 u tal-2008 kienu ngħataw għal self lil ditta li tinsab f’diffikultajiet finanzjarji, u ma kinux jipprovdu għall-primjum għall-garanti (l-Istat). Is-sempliċi fatt li ma tħallas l-ebda dritt għall-garanziji jista’ jindika li l-miżuri taw vantaġġ lil Varvaressos. Garanzija mingħajr ħlas ta’ primjum mhijiex disponibbli fis-suq bankarju kummerċjali. Dan huwa iktar minnu għal garanziji mogħtija lil ditti li jinsabu f’diffikultà, li għandhom riskju għoli ta’ inadempjenza.
(56)
Fuq il-bażi ta’ kif issemma’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpanija ma kinitx tikseb il-garanziji tal-2007 u tal-2008 taħt l-istess kundizzjonijiet fis-suq, u b’hekk dawn il-miżuri jikkostitwixxu vantaġġ.
(57)
It-tielet nett, biex titqies bħala għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, miżura għandha tkun waħda selettiva. Il-garanzija tal-2007 kienet ibbażata fuq skema settorjali u l-garanzija tal-2008 kienet miżura ad hoc għal Varvaressos. Għalhekk, il-kriterju ta’ selettività jitqies bħala li ġie sodisfatt.
(58)
Fl-aħħar nett, miżura għandha tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri. Varvaressos hija attiva f’settur li l-prodotti tiegħu huma kkummerċjalizzati ħafna bejn l-Istati Membri, liema settur huwa soġġett għal kompetizzjoni intensa. Fiż-żmien li ngħataw il-miżuri ta’ għajnuna, il-biċċa l-kbira tal-bejgħ ta’ Varvaressos kien sar ma’ Stati Membri oħra (ara l-premessa 7 hawn fuq). Barra minn hekk, il-miżuri ta’ għajnuna in kwistjoni taw vantaġġ lil Varvaressos fuq il-kompetituri tagħha (ara l-premessi 53-56 hawn fuq). Meta għajnuna mill-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża meta mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu fil-qasam tal-kummerċ bejn Stati Membri, l-impriżi l-oħra għandhom jitqiesu bħala li huma affettwati minn dik l-għajnuna. Għalhekk, il-kriterju tat-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn Stati Membri jitqies bħala li ġie tabilħaqq sodisfatt.
(59)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li l-garanziji tal-Istat tal-2007 u tal-2008 (il-miżuri 1 u 2) jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat favur Varvaressos skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
6.2. Il-Miżura 3: L-għotja diretta nnotifikata tal-2009
(60)
Fir-rigward tal-kriterju ta’ riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà, din l-għotja diretta mill-Istat qiegħda tingħata mill-baġit tal-Istat, u hija approvata mill-ministeru responsabbli. Għalhekk, il-kriterju jitqies bħala li ġie sodisfatt.
(61)
Fir-rigward tal-kriterju rigward il-vantaġġ, l-għotja diretta ġiet deċiża favur kumpanija li tinsab f’diffikultajiet finanzjarji. L-Istat Grieg ma jirċievi l-ebda ħlas korrispettiv għall-għotja. Għalhekk, l-għotja tagħti vantaġġ lil Varvaressos.
(62)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għotja diretta notifikata tal-2009 sejra tagħti vantaġġ lill-kumpanija skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(63)
Fir-rigward tal-kriterju rigward is-selettività, l-għotja diretta ġiet deċiża fuq il-bażi ta’ deċiżjoni ad hoc għall-kumpanija. Għalhekk, il-kriterju jitqies bħala li ġie sodisfatt.
(64)
Fl-aħħar nett, il-kriterju ta’ tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn Stati Membri jitqies bħala li ġie sodisfatt bl-istess mod kif imsemmi fil-premessa 58 hawn fuq.
(65)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għotja diretta notifikata tal-2009 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur Varvaressos skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
6.3. Għajnuna illegali
(66)
Skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (17), għajnuna ġdida li tkun iddaħħlet fis-seħħ bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE għandha tiġi kkunsidrata bħala li hija għajnuna illegali.
(67)
F’dan il-każ, il-garanzija mill-Istat tal-2007 favur Varvaressos tpoġġiet fis-seħħ mill-Greċja mingħajr ma ġiet innotifikata lill-Kummissjoni u mingħajr ma ħadd ma’ stenna d-deċiżjoni finali jew il-kummenti ta’ din tal-aħħar rigward il-kompatibbiltà tal-miżura mas-suq intern.
(68)
Għalhekk, f’dan l-istadju, il-Kummissjoni tqis li l-garanzija mill-Istat tal-2007 hija illegali.
7. VALUTAZZJONI: KOMPATIBBILTÀ MAT-TFUE
(69)
Kif stipulat fil-punt 4.1 tal-Avviż dwar il-Garanziji, fejn garanzija individwali jew skema ta’ garanzija ma tkunx konformi mal-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq, din titqies bħala li tinvolvi għajnuna mill-Istat. Għalhekk, l-element ta’ għajnuna mill-Istat għandu jiġi kkwantifikat sabiex jiġi mistħarreġ jekk l-għajnuna tistax tinstab bħal li hi kompatibbli skont eżenzjoni speċifika ta’ għajnuna mill-Istat. Għalhekk, qabel tevalwa l-kompatibbiltà tal-għajnuna, il-Kummissjoni għandha tikkwantifika l-element ta’ għajnuna.
7.1. Il-kwantifikazzjoni tal-għajnuna
(70)
Il-garanziji tal-2007 u tal-2008: il-Kummissjoni stabbiliet il-prinċipji ġenerali biex jiġi kkalkulat l-element ta’ għajnuna f’garanziji fl-Avviż dwar il-Garanziji.
(71)
Il-Kummissjoni tqis li, fil-prinċipju, garanzija mill-Istat tista’ titqies bħala għajnuna sal-ammont totali tas-self sottostanti jekk il-benefiċjarju ma jkunx kapaċi li jaċċedi għas-swieq finanzjarji permezz tal-mezzi tiegħu stess (ara l-punti 2.2 u 4.1(a) tal-Avviż dwar il-Garanziji).
(72)
L-Avviż dwar il-Garanziji, fil-punti 4.1 (regoli ġenerali), 4.2 (l-element ta’ għajnuna fil-garanziji individwali) u 4.4 (element ta’ għajnuna fi skemi ta’ garanzija), jistabbilixxi r-regoli li japplikaw għall-kalkolu tal-element ta’ għajnuna fil-garanziji. Fil-premessi li ġejjin, il-Kummissjoni sejra tapplika dawn ir-regoli għall-miżuri 1 u 2.
(73)
F’dan il-każ, il-Greċja wriet li Varvaressos kienet għadha tista’ taċċedi għas-swieq finanzjarji (ara l-premessa 35 hawn fuq) meta ngħatat il-garanzija tal-2007. Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kumpanija għad seta’ jkollha aċċess għas-swieq finanzjarji mingħajr il-garanziji mill-Istat tal-2007.
(74)
It-tielet nett, rigward il-garanzija tal-2007, il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja nnotifikat il-garanzija tal-2008 qabel tmiem l-istess sena (Novembru 2007) li fiha tat il-garanzija tal-2007 (Mejju 2007). Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li anki meta ngħatat il-garanzija tal-2008, il-kumpanija kienet għadha xi ftit jew wisq kapaċi li tħallas lura l-kreditu li ngħatat, u kellha wkoll aċċess għas-suq finanzjarju (18).
(75)
Madankollu, minħabba d-diffikultajiet finanzjarji tagħha fiż-żmien tal-għoti tal-miżuri, il-banek kummerċjali kieku kienu japplikaw rata ta’ imgħax proporzjonalment ogħla minn dik miksuba b’garanzija mill-Istat, minħabba li din tal-aħħar hija sigurtà addizzjonali għall-banek. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-benefiċċju ta’ Varvaressos permezz tal-garanziji tal-2007 u tal-2008 ma kienx is-self totali, li setgħet waslet biex tikseb anki mingħajr il-garanziji mill-Istat, iżda r-rata aktar baxxa ta’ imgħax, li hija rċeviet grazzi għall-garanziji.
(76)
Skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji, fin-nuqqas ta’ primjum tas-suq li miegħu jista’ jsir tqabbil, l-ispejjeż totali tal-iffinanzjar tas-self fis-suq bi u mingħajr garanzija (jiġifieri r-rata tal-imgħax għal self simili mingħajr garanzija għandha tiġi mqabbla mar-rata ta’ interess + primjum ta’ garanzija għas-self mal-garanzija mill-Istat) għandhom jitqabblu.
(77)
F’ħafna każijiet, rata ta’ imgħax tas-suq ta’ dan it-tip ma tkunx disponibbli. Għalhekk, fl-Avviż tagħha tal-2008 dwar il-metodu li jistabbilixxi r-referenza u r-rati ta’ skont (19) (“il-Komunikazzjoni tal-2008 dwar ir-Rata ta’ Referenza”), il-Kummissjoni żviluppat metodoloġija finanzjarja li, għar-raġunijiet stabbiliti fil-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji, tista’ tintuża bħala prokura għar-rata ta’ imgħax tas-suq.
(78)
F’dan il-każ, ma hemm l-ebda indikazzjoni ta’ x’kienet tħallas Varvaressos għal self mhux garantit komparabbli. Barra minn hekk, l-għoti taż-żewġ garanziji seħħ qabel il-kriżi ekonomika u finanzjarja. Barra minn hekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li minħabba ż-żmien li għadda mill-għoti tal-miżuri, li tiġi kkalkulata rata tas-suq “reali” għal kumpanija tat-tessuti Griega huwa eżerċizzju diffiċli. Għalhekk, il-Kummissjoni sejra tuża r-rata ta’ referenza rilevanti bħala prokura għar-rata tas-suq.
(79)
Fir-rigward tal-garanzija mill-Istat tal-2007, fiż-żmien meta din ingħatat, il-garanziji fuq is-self ta’ Varvaressos jistgħu jitqiesu bħala li huma għoljin għall-finijiet tal-Komunikazzjoni tar-Rata ta’ Referenza tal-2008 (20). Għalhekk, l-element ta’ għajnuna tal-garanzija mill-Istat 2007 għandu jiġi kkalkulat b’marġni ta’ 400 punt bażi, applikabbli għal self titolizzat f’livell għoli għal impriżi li jinsabu f’diffikultà.
(80)
Fuq il-bażi ta’ dan ġie kkalkulat li b’kollox, l-ammont tal-imgħax tas-suq li kellu jitħallas għas-self kopert mill-garanzija tal-2007 fin-nuqqas tal-garanzija mill-Istat kien ta’ EUR 7,3 miljun. L-imgħax li tħallas għas-self (ma kien hemm l-ebda dritt ta’ garanzija) jammonta għal total ta’ EUR 4,9 miljun għall-perjodu minn Jannar 2007 sa Diċembru 2010. Għalhekk id-differenza bejn ir-rata speċifika ta’ imgħax tas-suq li kien ikollha tħallas din il-kumpanija mingħajr il-garanzija u r-rata ta’ imgħax miksuba permezz tal-garanzija mill-Istat wara l-ħlas ta’ primjums imħallsa hija ugwali għal element ta’ għajnuna ta’ EUR 2,4 miljun, li għandhom jiżdiedu mal-ammont ta’ għajnuna tal-pjan ta’ ristrutturar (21).
(81)
Fir-rigward tal-garanzija mill-Istat tal-2008, is-self sottostanti ta’ EUR 2,4 miljun tħallas lill-kumpanija fl-10 ta’ Frar 2009. Dan kellu rata ta’ imgħax ta’ 6 xhur Euribor b’żieda ta’ 3,6 %, u tul ta’ 6 xhur (jew sa tmiem il-valutazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar). Dan għadu ma tħallasx lura (għadu mal-kapital inizjali).
(82)
Il-kumpanija kienet għadha tinsab f’diffikultajiet u ma kellha l-ebda assi liberi x’toffri bħala garanzija (22). Fin-nuqqas ta’ garanzija, il-Kummissjoni għalhekk tapplika riforniment ta’ 1 000 punt bażi fuq ir-rata bażi Griega, li rriżulta fl-ammont ta’ EUR 550 000 f’imgħax tas-suq li kellu jitħallas għall-finanzjament tal-2008. L-imgħax li ġie impost għas-self tal-2008 jammonta (ma kien hemm l-ebda miżata ta’ garanzija) għal total ta’ EUR 0,25 miljun għall-perjodu minn Frar 2009 (meta tħallas is-self sottostanti) sa Diċembru 2010. Għalhekk id-differenza bejn ir-rata speċifika ta’ imgħax tas-suq li kien ikollha tħallas din il-kumpanija mingħajr il-garanzija u r-rata ta’ imgħax miksuba permezz tal-garanzija mill-Istat wara l-ħlas ta’ primjums imħallsa hija ugwali għal element ta’ għajnuna ta’ EUR 0,3 miljun, li għandhom jiżdiedu mal-ammont ta’ għajnuna tal-pjan ta’ ristrutturar.
(83)
Fir-rigward tal-miżura 3, minħabba li hija għotja diretta, l-ammont kollu ta’ EUR 14-il miljun jirrappreżenta l-element ta’ għajnuna.
(84)
Fuq il-bażi ta’ kif ġie stabbilit hawn fuq, l-element ta’ għajnuna totali fil-miżuri 1, 2 u 3 jammonta għal EUR 16,7 miljun.
7.2. Il-bażi legali għall-valutazzjoni: il-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar
(85)
Safejn il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-kompatibbiltà tagħhom għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-eċċezzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dak l-Artikolu.
(86)
Jidher b’mod ċar li l-eċċezzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(2) u l-Artikolu 107(3), punti (d) u (e) mhumiex applikabbli u ma ġewx invokati mill-awtoritajiet Griegi.
(87)
Varvaressos kienet ditta li kienet tinsab f’diffikultà fiż-żmien meta ngħataw il-miżuri (ara l-premessa 9 hawn fuq u l-premessi 89-90 hawn taħt), għalhekk, il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna tista’ tiġi evalwata biss fid-dawl tal-Linji Gwida tal-R&R, jiġifieri skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
7.3. Eliġibbiltà tal-impriża
(88)
Fir-rigward tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida tal-R&R, il-Kummissjoni tinnota li għalkemm Varvaressos tilfet ammont sostanzjali ta’ ekwità proprja fil-perjodu 2004-2009, hija ma tilfitx aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha fil-perjodu li qiegħed jiġi analizzat (2007-2009). Rigward il-punt 10(c), Varvaressos ma ssodisfatx il-kriterji taħt il-liġi domestika tagħha biex tkun is-suġġett ta’ proċedimenti ta’ falliment kollettivi.
(89)
Min-naħa l-oħra, kif deskritt fil-premessa 9 hawn fuq, il-prestazzjoni finanzjarja tal-kumpanija ddeterjorat b’mod sinifikanti fil-perjodu 2006-2009. Għalhekk ġie konkluż li fl-2006, Varvaressos kienet diġà ditta li tinsab f’diffikultà, skont it-tifsira tal-punt 11 tal-Linji Gwida tal-R&R, minħabba li kellha telf dejjem qed jiżdied u dħul dejjem qed jonqos.
(90)
Rigward il-punt 9 tal-Linji Gwida tal-R&R, jidher li fl-2007, apparti s-self li diġà ngħatalha, il-kumpanija kellha tabilħaqq bżonn ta’ aktar fondi sabiex tikseb il-vijabbiltà. Dan jidher mill-fatt li fl-2006 applikat għall-għajnuna għar-ristrutturar. Għalhekk, l-ippjanar mill-ġdid tal-2007 ma kienx biżżejjed għall-ksib mill-ġdid tal-vijabbiltà, għaliex serva biss biex iħallas is-self eżistenti, u mhux biex jikseb aktar self. Għalhekk, il-Kummissjoni taċċetta li fl-2007, il-kumpanija ma setgħetx terġa’ tikseb il-vijabbiltà mill-ġdid mingħajr għajnuna pubblika, u li kellha diffikultajiet finanzjarji anki fuq il-bażi tal-punt 9 tal-Linji Gwida tal-R&R.
7.4. Il-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”
(91)
Il-Kummissjoni tikkunsidra l-garanziji mill-Istat tal-2007 u tal-2008 bħala għajnuna ta’ salvataġġ. Tabilħaqq, din tal-ewwel kienet maħsuba biex tindirizza l-problemi finanzjarji tal-kumpanija fiż-żmien qasir, billi tagħtiha spazju biex tirkupra n-nifs permezz tal-iffriżar ta’ pagamenti fuq self għal sentejn. Din tal-aħħar kellha l-għan li żżomm il-kumpanija għaddejja sakemm jiġi ppreżentat pjan ta’ ristrutturar.
(92)
Minkejja l-fatt li l-garanzija tal-2007 fil-fatt kienet miżura ta’ għajnuna għas-salvataġġ, din ma waslitx fi tmiemha fi żmien 6 xhur mid-data meta ngħatat (it-30 ta’ Mejju 2007), jiġifieri sat-30 ta’ Novembru 2007. Fil-prinċipju, dan jikkostitwixxi abbuż ta’ għajnuna (illegali) u ksur tal-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”.
(93)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha wkoll tevalwa l-kompatibbiltà tal-miżura ta’ għajnuna fuq kull bażi oħra possibbli. Il-punt 20 tal-Linji Gwida tal-R&R jillimita l-bażijiet għal dawk stipulati taħt il-linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar. Dan xorta għandu jħalli l-possibbiltà li l-għajnuna għas-salvataġġ tikkwalifika bħala għajnuna għar-ristrutturar, jiġifieri bħala parti minn serje kontinwa ta’ ristrutturar (ara wkoll il-Kawża C11/2007, Ottana Energia (23).
(94)
F’dan il-kuntest u fir-rigward tal-kwistjoni dwar jekk it-tliet miżuri li qed jiġu eżaminati jiffurmawx serje kontinwa ta’ ristrutturar jew le, il-Kummissjoni tikkunsidra li iva. Din il-konsiderazzjoni tirriżulta minn dan li ġej:
(95)
L-ewwel nett, it-tliet miżuri kienu diretti lejn l-istess għan, jiġifieri biex tiġi indirizzata l-problema li nħolqot mill-obbligi għoljin fir-rigward tas-self li l-kumpanija kellha fil-passat.
(96)
Barra minn hekk, il-garanziji tal-2007 u tal-2008 ma kinux biżżejjed biex jipprovdu lill-kumpanija bir-riżorsi finanzjarji meħtieġa għar-ristrutturar tagħha (ugwali għal mill-inqas is-self totali tagħha, jiġifieri EUR 25,4 miljun fl-aħħar tal-2006), minħabba li dan tal-aħħar seta’ jinkiseb biss permezz tat-tgħaqqid flimkien tat-tliet miżuri, bħala t-tliet porzjonijiet ta’ proċess wieħed ta’ ristrutturar.
(97)
Barra minn hekk, l-akbar parti tas-self li kien kopert mill-garanzija tal-2008 (EUR 1,8 miljun minn total ta’ EUR 2,4 miljun) kienet immirata lejn l-iffinanzjar tal-istess investimenti tal-għotja ta’ ristrutturar tal-2009. Fl-istess ħin, dawk l-investimenti kellhom jitwettqu tul l-istess perjodu ta’ żmien tal-pjan ta’ ristrutturar tal-2009 (ara l-premessa 19 hawn fuq).
(98)
Barra minn hekk, il-pjan ta’ ristrutturar tal-2009 huwa l-istess bħall-pjan ta’ rkupru li diġà ġie ppreżentat mill-kumpanija lill-awtoritajiet Griegi fl-2006 (ara l-premessi 11-12 hawn fuq), b’xi emendi fil-kuntest tal-valutazzjoni tiegħu.
(99)
Fl-aħħar nett, ir-ristrutturar inbeda tabilħaqq fl-2006. B’mod partikolari, il-pjan kien jinkludi erba’ miżuri ta’ ristrutturar li ġew applikati jew li bdew jiġu applikati qabel l-għoti tal-garanzija tal-2007 (Mejju 2007), jiġifieri t-tnaqqis fil-produzzjoni (2006), it-tnaqqis fil-forza tax-xogħol (2006), il-bejgħ tal-kumpanija sussidjarja Thiva (Jannar 2007) u l-organizzazzjoni mill-ġdid u l-immodernizzar tal-ġestjoni tal-kumpanija (2006).
(100)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri ta’ għajnuna li qed jiġu eżaminati huma partijiet tal-istess ristrutturar, mogħtija sabiex tiġi faċilitata l-implimentazzjoni ta’ pjan wieħed ta’ ristrutturar. Għalhekk, ma sarx ksur tal-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”.
7.5. Il-ksib mill-ġdid tal-vijabbiltà
(101)
Fuq il-bażi ta’ kif imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni sejra tivvaluta l-kompatibbiltà tat-tliet miżuri ta’ għajnuna bħala serje kontinwa ta’ ristrutturar.
(102)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżuri previsti fil-pjan ta’ ristrutturar qegħdin tabilħaqq jindirizzaw l-għejun preċiżi tad-diffikultajiet tal-kumpanija. B’mod partikolari, fil-fehma tal-Kumissjoni l-pjan ġustament jidentifika l-fatturi (esterni u interni) bħala l-għejun tad-diffikultajiet ta’ Varvaressos:
-
Self kbir fil-passat (fil-perjodu 2000-2005);
-
Spejjeż operattivi għoljin (tnaqqis fil-marġini minħabba kompetizzjoni mill-Asja u prezzijiet tad-dħul li qegħdin dejjem jogħlew);
-
Nuqqas ta’ kapaċità li tirrispondi għall-iżvilupp tas-suq.
(103)
Il-miżuri ta’ ristrutturar li ġew proposti għandhom l-għan li jsolvu dawn il-problemi. L-ewwel nett, il-pjan jipproponi r-ristrutturar finanzjarju tal-kumpanija; it-tieni nett, jipproponi miżuri konkreti għat-titjib tal-marġni ta’ profitt tal-kumpanija billi jbiddel it-tipi differenti ta’ qligħ u jnaqqas l-ispejjeż operattivi; u t-tielet nett, jipproponi l-immodernizzar tal-ġestjoni. Il-miżuri ta’ ristrutturar huma mqassma f’14-il “azzjoni”, bi spejjeż attribwiti lil kull waħda minn dawn l-azzjonijiet. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-azzjonijiet li ġew proposti fil-fatt jidhru li qegħdin jindirizzaw il-problemi fundamentali tal-kumpanija.
(104)
Fir-rigward tal-impatt finanzjarju tal-pjan ta’ ristrutturar, il-projezzjonijiet finanzjarji jsegwu l-implimentazzjoni tal-pakkett tar-ristrutturar b’mod realistiku. Kemm iż-żieda fil-fatturat (madwar 5 % kull sena) kif ukoll iż-żieda fid-dħul operattiv (madwar 10 % kull sena) huma raġonevoli wara l-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar (jiġifieri l-għoti ta’ direzzjoni ġdida lill-firxa tal-prodotti u l-miżuri ta’ razzjonalizzazzjoni tal-ispejjeż).
(105)
Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni taċċetta li r-ristrutturar sejjer jippermetti li l-kumpanija terġa’ tikseb il-vijabbiltà fl-2011 u li l-azzjonisti tagħha se jkollhom redditu fuq il-kapital li investew li se jkun ogħla minn jew (fl-agħar każ) ugwali għall-ispiża tagħhom għas-self, u għaldaqstant, ta’ livell sodisfaċenti. Il-Kummissjoni tinnota li dawn ir-riżultati sejrin jinkisbu fi żmien raġonevoli u li r-riżultati mistennija huma bbażati fuq suppożizzjonijiet raġonevoli.
(106)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-pjan jissodisfa l-kriterji tal-punti 35-37 tal-Linji Gwida tal-R&R.
7.6. L-evitar ta’ tgħawwiġ mhux dovut għall-kompetizzjoni
(107)
Fir-rigward tal-miżuri ta’ kumpens li ġew proposti, il-pjan ta’ ristrutturar jipproponi: (a) l-irtirar tal-kumpanija mis-suq Grieg b’mill-inqas 10 % meta mqabbel mal-bejgħ fl-2009 fil-Greċja, għall-perjodu sa tmiem l-2013, jiġifieri sentejn wara t-tmiem tar-ristrutturar (b) il-projbizzjoni ta’ kwalunkwe tip ta’ għajnuna mill-Istat lill-kumpanija għall-perjodu sa tmiem l-2013, jiġifieri sentejn wara t-tmiem tar-ristrutturar.
(108)
Il-Kummissjoni tqis li l-irtirar propost b’10 % mill-Greċja sejjer jippermetti li l-kompetituri jidħlu fi jew iżidu l-bejgħ tagħhom f’suq li fih il-kumpanija għad għandha preżenza msaħħa. Tabilħaqq, il-preżenza tal-kumpanija fil-Greċja żdiedet b’mod konsiderevoli tul dawn l-aħħar snin, minn 32 % għal 42 %, b’differenza għall-bejgħ tagħha fl-UE, li naqas minn 67 % għal 52 % (ara l-premessa 7 hawn fuq). Fl-aħħar nett, il-kumpanija hija kklassifikata bħala l-għaxar waħda fis-suq Grieg tat-tessuti (skont id-dejta tal-2007, ara l-premessa 8 hawn fuq). Fl-istess ħin, żdiedet ukoll il-preżenza tal-kumpanija fil-pajjiżi li mhumiex parti mill-UE f’dawn l-aħħar snin (minn 1 % sa 6 %), li juri li l-vijabbiltà tal-kumpanija ma tiddependix fuq li tiżdied il-preżenza tagħha fis-suq tal-UE.
(109)
Fl-istess ħin, l-irtirar mis-suq Grieg se jfisser li Varvaressos se ċċedi, b’mod parzjali jew bis-sħiħ, ir-relazzjonijiet kummerċjali li stabbiliet f’pajjiżha, u li se tipprova tibdilhom b’oħrajn ġodda, fi Stati Membri oħra tal-UE jew f’pajjiżi terzi. Dan sejjer ikun test reali tal-kompetittività tal-kumpanija.
(110)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li huwa mistenni li l-bejgħ tal-kumpanija sejjer jiżdied fit-tliet xenarji ta’ vijabbiltà (ara l-premessa 24 hawn fuq). Madankollu, it-tnaqqis tal-bejgħ fil-Greċja ma joħloqx kontraddizzjoni maż-żieda fil-fatturat: dan tal-ewwel jista’ jseħħ għall-benefiċċju tal-kompetituri tal-kumpanija billi jagħtihom aktar spazju għall-kapaċità; dan tal-aħħar se jippermetti l-vijabbiltà tal-benefiċjarju.
(111)
Madankollu, jista’ jingħad li s-sena l-aktar xierqa biex tintuża bħala l-punt ta’ referenza għall-irtirar ta’ 10 % mis-suq Grieg għandha tkun l-2006 minflok l-2009. Dan minħabba li skont il-punt 40 tal-Linji Gwida tal-R&R, “It-tnaqqis għandu jkun parti integrali tar-ristrutturar skont kif stabbilit fil-pjan ta’ ristrutturar”. Tabilħaqq, ir-ristrutturar tal-kumpanija beda fl-2006 u kellu jdum ħames snin (sal-2011). Għalhekk, skont din il-linja ta’ ħsieb, il-miżura ta’ kumpens għandu jkollha impatt li jieħu in kunsiderazzjoni u li jikkorrispondi għal kemm idum ir-ristrutturar, u mhux biss għal parti minnu.
(112)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li l-impatt ta’ miżuri ta’ kumpens għandu jkun l-aktar sinifikanti possibbli. F’dan il-każ, il-bejgħ tal-kumpanija għall-2009 fil-Greċja kien ogħla mill-bejgħ għall-2006 (EUR 8,1 miljun u EUR 7,1 miljun, rispettivament). Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura għandha tiġi kkalkulata bi tqabbil mal-bejgħ għall-2009, minħabba li hekk ikollha impatt ogħla.
(113)
Fir-rigward tal-projbizzjoni ta’ kwalunkwe tip ta’ għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tqis li din hija żieda għall-irtirar mis-suq Grieg, li diġà hija ta’ livell sodisfaċenti (10 %). Tabilħaqq, Varvaressos tinsab fiż-żona ta’ Imathia, żona megħjuna għal skopijiet ta’ għajnuna reġjonali skont id-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE (ara l-premessa 47 hawn fuq), li jfisser li l-kumpanija setgħet tkun eliġibbli għal għajnuna għall-investimenti b’intensità ta’ għajnuna ta’ 40 %. Projbizzjonijiet ta’ għajnuniet futuri diġà ġew approvati qabel, bħala miżuri ta’ kumpens addizzjonali, fil-kawżi Alstom (24) u Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li d-daqs tal-kumpanija tant naqas li kwalunkwe tnaqqis ulterjuri jista’ biss ikun fatali għall-vijabbiltà tagħha (ara l-premessa 48 hawn fuq).
(115)
Fl-istess ħin, il-Kummissjoni tinnota mill-ġdid li l-impatt ta’ miżuri ta’ kumpens għandu jkun l-aktar sinifikanti possibbli. B’hekk, f’dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li t-tul tal-projbizzjoni futura ta’ għajnuna mill-Istat għandu jiġi estiż għal aktar minn sentejn. Dan mhux se jkun ta’ ħsara lill-vijabbiltà tal-kumpanija, iżda se jagħmel tajjeb għat-tfixkil mhux meħtieġ tal-kompetizzjoni. Bħala konklużjoni, il-Kummissjoni tqis li projbizzjoni ta’ erba’ snin hija aktar xierqa.
(116)
Fuq il-bażi ta’ kif issemma’ hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri ta’ kumpens deskritti hawn fuq jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Linji Gwida R&R. B’mod partikolari: (a) huma ta’ benefiċċju għall-kompetituri ta’ Varvaressos, skont it-tifsira tal-paragrafu 31; (b) jingħataw forma prevista fil-paragrafi 39 u 46(c); u (c) sejrin iseħħu fis-suq li fih Varvaressos sejra jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq wara r-ristrutturar, skont it-tifsira tal-paragrafu 40.
(117)
Barra minn hekk, skont il-punt 40 tal-Linji Gwida tal-R&R, il-miżuri ta’ kumpens huma proporzjonali mal-effetti ta’ tfixkil tal-għajnuna in kwistjoni, u b’mod partikolari mad-daqs u l-importanza relattiva tal-kumpanija fis-suq. Fl-2008, Varvaressos kellha sehem żgħir fis-suq ta’ […] % fil-produzzjoni tal-UE tal-ħjut (ara l-premessa 8 hawn fuq).
(118)
Fl-istess ħin, il-paragrafu 56 tal-Linji Gwida jipprevedi li l-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti f’żona megħjuna. Varvaressos tinsab fiż-żona ta’ Imathia, żona megħjuna għal skopijiet ta’ għajnuna reġjonali skont id-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE (ara l-premessa 47 hawn fuq).
(119)
Fuq il-bażi ta’ kif issemma’ hawn fuq, il-miżuri ta’ kumpens li ġew proposti mill-Greċja ma jidhrux li huma biżżejjed. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżuri, flimkien mal-projbizzjoni ta’ għajnuna fil-futur estiża sal-2015, tabilħaqq jissodisfaw il-kriterji tal-miżuri ta’ kumpens tal-Linji Gwida tal-R&R.
7.7. Għajnuna limitata għall-ammont minimu: kontribuzzjoni reali, ħielsa minn għajnuna
(120)
Il-Greċja ssostni li sa mill-2009, il-kumpanija kienet ta’ daqs medju, skont il-kriterji stabbiliti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (26). Madankollu, meta jitqies il-fatt li l-kumpanija rċeviet għajnuna mill-Istat għall-ewwel darba fl-2007, għandha titqies bħala li hi kumpanija kbira għall-finijiet ta’ din il-valutazzjoni (fl-2006 kellha fatturat annwali ta’ EUR 28 miljun). Għalhekk, fil-prinċipju, il-kontribuzzjoni tal-kumpanija għall-pjan ta’ ristrutturar għandha tkun ta’ mill-inqas 50 % tal-ispiża totali tal-pjan, skont il-punt 44 tal-Linji Gwida R&R.
(121)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-kumpanija tinsab f’żona megħjuna għal skopijiet ta’ għajnuna reġjonali skont id-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE (ara l-premessa 47 hawn fuq). Skont il-punt 56 tal-Linji Gwida tal-R&R, f’żoni megħjuna u sakemm ma jkunx ġie stipulat mod ieħor fir-regoli dwar għajnuna mill-Istat f’qasam partikolari, il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti fir-rigward tad-daqs tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju.
(122)
Fid-dawl taċ-ċirkostanzi li ġew spjegati hawn fuq u b’konformità mal-prattika tagħha, il-Kummissjoni tqis li f’dan il-każ il-perċentwal ta’ 40 % jikkwalifika bħala kontribuzzjoni proprja xierqa skont il-Linji Gwida tal-R&R.
(123)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma’ hawn fuq u fid-dawl tal-kalkolu tal-miżuri ta’ għajnuna fil-premessi 70 sa 84 hawn fuq, ir-ristrutturar ġenerali ta’ EUR 30,7 miljun huwa ffinanzjat kif ġej:
-
EUR 16,7 miljun f’għajnuna: għotja diretta ta’ EUR 14-il miljun, flimkien ma’ element ta’ għajnuna ta’ EUR 2,4 miljun tal-garanzija mill-Istat tal-2007 (skont ix-xenarju tal-400 punt bażi), flimkien ma’ element ta’ għajnuna ta’ EUR 0,3 miljun tal-garanzija mill-Istat tal-2008 (skont il-bażi 1 000);
-
flimkien ma’ EUR 14-il miljun ta’ kontribuzzjoni proprja.
(124)
Għalhekk, il-kontribuzzjoni proprja tal-kumpanija hija ta’ 46 % tal-ispiża finanzjarja totali tar-ristrutturar, jiġifieri aktar mill-minimu ta’ kontribuzzjoni proprja ta’ 40 % kif stabbilit fil-premessa 122 hawn fuq, u b’hekk f’limiti xierqa skont il-Linji Gwida tal-R&R.
8. REVOKA TAD-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI TA’ LULJU 2008 DWAR GĦAJNUNA GĦAS-SALVATAĠĠ
(125)
Il-garanzija mill-Istat tal-2007 turi li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni ta’ Lulju 2008 dwar għajnuna għas-salvataġġ (ara l-premessa 1 hawn fuq) kienet ibbażata fuq informazzjoni żbaljata li ġiet ipprovduta mill-awtoritajiet Griegi. B’mod partikolari, fin-notifika tal-għajnuna għas-salvataġġ (Novembru 2007), l-awtoritajiet Griegi ddikjaraw li Varvaressos ma kinitx irċeviet għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar, għalkemm kienet ingħatat garanzija mill-Istat f’Mejju 2007.
(126)
Skont l-Artikolu 9 tar-Regolament Proċedurali, il-Kummissjoni tista’ tirrevoka deċiżjoni li tkun ittieħdet skont l-Artikolu 4(3), wara li tkun tat l-opportunità lill-Istat Membru kkonċernat li jressaq il-kummenti tiegħu, f’każ li d-deċiżjoni kienet ibbażata fuq informazzjoni żbaljata pprovduta waqt il-proċedura, li kienet fattur determinanti għad-deċiżjoni.
(127)
F’dan il-każ, il-Kummissjoni ma kinitx konxja mill-fatt li Varvaressos kienet diġà ngħatat għajnuna qabel, waqt li diġà kienet tinsab f’diffikultà. Għalhekk, il-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba” ma ġiex eżaminat u l-għajnuna li ngħatat diġà ma ġietx ikkunsidrata fil-kalkolu tal-għajnuna għas-salvataġġ.
(128)
Bid-deċiżjoni tagħha tal-ftuħ tad-9 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni tat l-opportunità lill-Greċja biex tippreżenta l-kummenti tagħha dwar il-fatt li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni ta’ Lulju 2008 dwar għajnuna għas-salvataġġ kienet ibbażata fuq l-informazzjoni żbaljata pprovduta mill-awtoritajiet Griegi li Varvaressos ma kinitx irċeviet għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar qabel. Fil-kummenti tagħha, il-Greċja ammettiet li kienet tat il-garanzija tal-Istat ta’ Mejju 2007. Madankollu, il-Greċja sostniet li l-garanzija tal-2007 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 34 hawn fuq). Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti tal-Greċja, minħabba li jew huma bbażati fuq dikjarazzjonijiet ipotetiċi u fuq kriterji rigward għajnuna li mhijiex mill-Istat, jew minħabba li jgħawwġu s-sens korrett tal-klassifikazzjoni tal-kreditu.
(129)
Fuq il-bażi ta’ kif ġie stabbilit hawn fuq, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni ta’ Lulju 2008 dwar għajnuna għas-salvataġġ għandha tiġi revokata.
9. KONKLUŻJONI
(130)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri ta’ għajnuna li qegħdin jiġu eżaminati huma kompatibbli mas-suq intern, jekk jiġu rispettati ċerti kundizzjonijiet,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-16 ta’ Lulju 2008 li tapprova l-għajnuna notifikata għas-salvataġġ favur Varvaressos hija revokata fuq il-bażi ta’ informazzjoni żbaljata li ġiet ipprovduta waqt il-proċedura u li kienet fattur determinanti għad-deċiżjoni, b’konformità mal-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999.
Artikolu 2
L-għajnuna li l-Greċja implimentat b’mod parzjali u li qed tippjana li timplimenta b’mod parzjali għal Varvaressos S.A. u li tammonta għal EUR 16,7 miljun hija kompatibbli mas-suq intern, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3.
Artikolu 3
1. Il-pjan għar-ristrutturar ta’ Varvaressos għandu jiġi implimentat għal kollox.
2. Mis-sena 2011, il-fatturat annwali mill-bejgħ ta’ Varvaressos fil-Greċja għandu jitnaqqas b’10 % meta mqabbel mal-fatturat mill-bejgħ fil-Greċja fl-2009. Din il-limitazzjoni għandha tapplika għas-snin kalendarji 2011, 2012 u 2013.
3. Il-kumpanija ma hija sejra tingħata l-ebda tip ta’ għajnuna mill-Istat qabel tmiem l-2015. Dan jinkludi kull tip ta’ finanzjament minn sorsi lokali, reġjonali, nazzjonali u tal-UE.
4. Dawn l-aħħar żewġ kundizzjonijiet għandhom japplikaw għal Varvaressos, għas-sussidjarji kollha tagħha fil-ġejjieni, u għal kwalunkwe kumpanija kkontrollata mill-azzjonisti ta’ Varvaressos sal-punt li fih tuża assi produttivi (pereżempju impjanti, linji ta’ produzzjoni) li bħalissa huma proprjetà ta’ Varvaressos jew tas-sussidjarji tagħha. Dawn għandhom jibqgħu fis-seħħ ukoll jekk Varvaressos tinbiegħ u/jew tingħaqad f’entità legali differenti, jew jekk l-assi ta’ Varvaressos jinbiegħu bħala impriża avvjata lil entità legali differenti.
5. Għall-finijiet ta’ monitoraġġ tal-osservanza tal-kundizzjonijiet kollha msemmija hawn fuq, il-Greċja għandha tipprovdi lill-Kummissjoni b’rapporti dwar l-istat tal-progress tar-ristrutturazzjoni ta’ Varvaressos kull sitt xhur. Rigward il-limitazzjonijiet tal-bejgħ, il-Greċja għandha tipprovdi lill-Kummissjoni b’rapporti annwali li juru l-figuri tal-bejgħ għas-sena kalendarja preċedenti, u li għandhom jintbagħtu mhux aktar tard mill-aħħar ta’ Jannar.
Artikolu 4
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tgħarraf lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li ttieħdu biex tikkonforma magħha.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Diċembru 2010.