ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
DEĊIŻJONI Nru 940/2011/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-14 ta’ Settembru 2011
dwar is-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 153(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw mal-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 147(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), l-Unjoni għandha tikkontribwixxi għal livell għoli ta’ impjieg billi tinkoraġġixxi kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u billi ssostni u, jekk ikun meħtieġ, tikkomplementa l-azzjoni tagħhom.
(2)
Skont l-Artikolu 153(1) tat-TFUE, l-Unjoni għandha ssostni u tikkomplimenta l-attivitajiet tal-Istati Membri fir-rigward tal-kundizzjonijet tax-xogħol, l-integrazzjoni ta’ persuni esklużi mis-suq tax-xogħol, u tal-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali.
(3)
Skont l-Artikolu 3(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Unjoni għandha, inter alia, tiġġieled kontra l-esklużjoni soċjali u d-diskriminazzjoni, u tippromwovi l-ġustizzja u l-protezzjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u s-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet.
(4)
L-Artikolu 174 tat-TFUE jirrikonoxxi li ċerti reġjuni tal-Unjoni jbatu minn żbilanċi demografiċi severi u permanenti li jistgħu jkunu ta’ ħsara għal-livell tagħhom ta’ żvilupp u jeżiġu attenzjoni partikolari biex jinkiseb l-għan ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(5)
Skont l-Artikolu 25 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, l-Unjoni tirrikonoxxi u tirrispetta d-drittijiet tal-anzjani għal ħajja ta’ dinjità u indipendenza u għal parteċipazzjoni fil-ħajja soċjali u kulturali.
(6)
It-tixjiħ huwa mingħajr dubbju sfida għas-soċjetà kollha kemm hi u għall-ġenerazzjonijiet kollha fl-Ewropa, u huwa wkoll fattur relattiv għas-solidarjetà interġenerazzjonali u għall-familja.
(7)
Il-parti tal-popolazzjoni tal-Unjoni Ewropea magħmula minn persuni b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar se tiżdied b'rata ħafna aktar mgħaġġla minn qatt qabel. Din hija ħaġa pożittiva ħafna billi hija konsegwenza loġika tat-titjib fil-kura tas-saħħa u fil-kwalità tal-għajxien. Madankollu, minħabba din il-bidla demografika, l-Unjoni qed tiffaċċa numru ta’ sfidi.
(8)
Kunsilli Ewropej suċċessivi rrikonoxxew il-ħtieġa li jittrattaw l-impatt tat-tixjiħ tal-popolazzjoni fuq il-mudelli soċjali Ewropej. Risposta prinċipali għal din il-bidla f'qasir żmien fl-istruttura tal-etajiet tikkonsisti fil-promozzjoni tal-ħolqien ta’ kultura tat-tixjiħ attiv bħala proċess tul il-ħajja kollha u b'dan il-mod ikun żgurat li l-popolazzjoni li qed tikbar malajr magħmula minn persuni b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar, li huma, b'mod ġenerali, aktar f'saħħithom u b'livell ta’ edukazzjoni ogħla minn kwalunkwe tali grupp ta’ età ta’ qabilhom, ikollhom opportunitajiet tajbin għal impjieg u parteċipazzjoni attiva fil-ħajja soċjali u tal-familja, anke permezz tax-xogħol volontarju, it-tagħlim tul il-ħajja, l-espressjoni kulturali u l-isport.
(9)
L-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa tqis it-tixjiħ attiv bħala l-proċess li fih isir l-aħjar użu mill-opportunitajiet tas-saħħa, tal-parteċipazzjoni u tas-sigurtà sabiex tittejjeb il-kwalità ta’ ħajjet il-persuni fil-proċess tat-tixjiħ. It-tixjiħ attiv jagħmilha possibbli li n-nies jirrealizzaw il-potenzjal tagħhom għall-benessri fiżiku, soċjali u mentali matul ħajjithom u jipparteċipaw fis-soċjetà, filwaqt li jipprovdilhom protezzjoni, sikurezza u kura adegwati meta jkollhom bżonnhom. Konsegwentement, il-promozzjoni tat-tixjiħ attiv tirrikjedi approċċ ta’ natura multidimensjonali, u appartenenza u appoġġ dewwiem fost il-ġenerazzjonijiet kollha.
(10)
Is-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012) għandha tibni fuq il-wirt tas-Sena Ewropea għall-Ġlieda Kontra l-Faqar u l-Esklużjoni Soċjali (2010) u tas-Sena Ewropea tal-Attivitajiet ta’ Volontarjat għall-Promozzjoni taċ-Ċittadinanza Attiva (2011), u, għalhekk, għandhom ikunu sostnuti s-sinerġiji bejn dawk is-Snin Ewropej u s-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012) (“is-Sena Ewropea”).
(11)
Il-proporzjon dejjem akbar ta’ persuni mdaħħlin fiż-żmien fl-Ewropa u ż-żieda fil-kundizzjonijiet tas-saħħa kroniċi jagħmluha dejjem aktar importanti li jiġi promoss it-tixjiħ f'saħħtu tal-persuni kollha, u partikolarment tal-persuni iktar anzjani, filwaqt li jiġu appoġġati l-vitalità u d-dinjità tagħhom billi, inter alia, ikunu żgurati l-aċċess għal kura tas-saħħa xierqa u ta’ kwalità għolja, kura fit-tul u servizzi soċjali u żvilupp ta’ inizjattivi li jippromwovu l-prevenzjoni tar-riskji għas-saħħa assoċjati mat-tixjiħ. It-tixjiħ f'saħħtu jista' jikkontribwixxi biex tikber il-parteċipazzjoni tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien fis-suq tax-xogħol, biex titjieb il-kwalità tal-ħajja tagħhom bħala individwi u biex jillimitaw il-pressjoni fuq is-sistemi tas-saħħa, tal-kura soċjali u tal-pensjonijiet.
(12)
Il-Kummissjoni preżentat il-fehmiet tagħha dwar l-isfidi demografiċi li qed tiffaċċa l-Unjoni u dwar l-opportunitajiet sabiex dawn jiġu ttrattati fil-komunikazzjonijiet tagħha dwar “Il-ġejjieni demografiku tal-Ewropa - il-bidla ta’ sfida f'opportunità” tat-12 ta’ Ottubru 2006, dwar “Il-promozzjoni tas-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet” tal-10 ta’ Mejju 2007 u dwar “Kif għandna nittrattaw l-impatt tat-tixjiħ tal-popolazzjoni fl-UE (Rapport dwar it-Tixjiħ, 2009)” tad-29 ta’ April 2009.
(13)
Id-diversità tal-ġenerazzjonijiet aktar anzjani fl-Ewropa se tkompli tiżdied aktar. Jeħtieġ, għaldaqstant, li jkunu promossi b'mod attiv opportunitajiet ugwali u li titħeġġeġ il-parteċipazzjoni. Ċittadini attivi minn sfondi differenti għandhom funzjonijiet importanti ta’ tgħaqqid fis-soċjetà, jinkoraġġixxu l-integrazzjoni u jikkontribwixxu għall-ekonomija.
(14)
Fit-22 ta’ Frar 2007 l-Kunsill u r-rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri adottaw Riżoluzzjoni dwar “L-Opportunitajiet u sfidi tal-bidla demografika fl-Ewropa: il-kontribut ta’ persuni aktar avvanzati fl-età għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali”, li enfasizzat kemm il-ħtieġa li jikbru l-possibbiltajiet għall-parteċipazzjoni attiva min-naħa ta’ persuni mdaħħlin fiż-żmien, inkluż f'forma ta’ xogħol volontarju, kif ukoll l-opportunitajiet ekonomiċi ġodda (“l-ekonomija tal-fidda”) iġġenerati mit-talba dejjem tikber min-naħa tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien għal ċerti prodotti u servizzi, kif ukoll l-importanza ta’ idea pubblika pożittiva tal-persuni f'età aktar avvanzata.
(15)
Fit-8 ta’ Ġunju 2009, il-Kunsill adotta l-Konklużjonijiet dwar “Opportunitajiet indaqs għan-nisa u l-irġiel: tixjiħ attiv u dinjituż”, li jirrikonoxxu li fl-Unjoni l-irġiel u n-nisa f'età aktar avvanzata għandhom quddiem wiċċhom sfidi serji filwaqt li jippruvaw jgħixu ħajja attiva u jixjieħu b'dinjità, u jipproponu għadd ta’ miżuri għall-Istati Membri u għall-Kummissjoni inkluż il-promozzjoni ta’ poltiki ta’ tixjiħ attiv, waqt li jieħdu inkonsiderazzjoni sitwazzjonijiet differenti fil-varji Stati Membri u l-isfidi differenti li jħabbtu wiċċhom magħhom in-nisa u l-irġiel.
(16)
Il-Kunsill adotta, fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Konklużjonijiet dwar “Tixjiħ f'saħħtu u dinjituż”, fejn stieden lill-Kummissjoni, fost l-oħrajn, “biex tiżviluppa attivitajiet biex tikber il-kuxjenza u biex jiġi promoss it-tixjiħ attiv, inkluża l-possibbiltà ta’ Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet fl-2012”.
(17)
Fil-Komunikazzjoni tagħha intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” tat-3 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni enfasizzat l-importanza tal-Unjoni Ewropea li tippromwovi popolazzjoni li tixjieħ b'mod f'saħħitha u attiva fl-interessi tal-koeżjoni soċjali u ta’ produttività ogħla. Fit-23 ta’ Novembru 2010, il-Kummissjoni adottat, bħala parti mill-istrateġija tal-Ewropa għall-2020, inizjattiva ewlenija intitolata “Aġenda għal ħiliet ġodda u impjiegi: Kontribut Ewropew lejn livell massimu ta’ impjiegi”, li taħtha l-Istati Membri għandhom b'mod partikolari jippromwovu politika ta’ tixjiħ attiv. Fis-16 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni adottat ukoll inizjattiva ewlenija dwar “Pjattaforma Ewropea kontra l-Faqar u l-Esklużjoni Soċjali: Qafas Ewropew għall-koeżjoni soċjali u territorjali”. Biex jinkisbu dawn l-għanijiet ta’ politika tinħtieġ azzjoni mil-livelli kollha ta’ gvern u bosta partijiet interessati mhux governattivi; dawk l-għanijiet konsegwentement jistgħu jkunu sostnuti, fil-livell tal-Unjoni, bl-attivitajiet tas-Sena Ewropea li mmiraw li jkabbru l-kuxjenza u li jippromwovu l-iskambju ta’ prattika tajba. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jaraw li jkunu koordinati l-azzjonijiet nazzjonali u li jkunu konsistenti mal-għanijiet tas-Sena Ewropea. Għandha tkun ippjanata wkoll il-parteċipazzjoni ta’ istituzzjonijiet u partijiet interessati oħrajn.
(18)
Il-Kunsill adotta, fis-7 ta'Ġunju 2010, il-Konklużjonijiet dwar “It-Tixjiħ Attiv” filwaqt li stieden il-Kummissjoni “biex tkompli tħejji Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv fl-2012, li matulha jistgħu jiġu enfasizzati l-benefiċċji tat-tixjiħ attiv u l-kontribuzzjoni ta’ dan għas-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet u jiġu pubbliċizzati dawk l-inizjattivi promettenti li jsostnu lit-tixjiħ attiv fil-livelli kollha”.
(19)
Il-Parlament Ewropew adotta, fil-11 ta’ Novembru 2010, Riżoluzzjoni intitolata: “L-isfida demografika u s-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet”, li ssejjaħ lill-Istati Membri biex jagħmlu t-tixjiħ attiv waħda mill-prijoritajiet għas-snin li ġejjin. Ir-riżoluzzjoni enfasizzat ukoll li s-Sena Ewropea għandha, b'mod partikolari, tenfasizza l-kontribut li l-persuni mdaħħlin fiż-żmien jagħtu lis-soċjetà u tipprovdi l-opportunitajiet biex jitħeġġu s-solidarjetà, il-kooperazzjoni u l-fehim bejn il-ġenerazzjonijiet u biex persuni żgħar u kbar jaħdmu flimkien.
(20)
L-opinjonijiet imfassla mill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni enfasizzaw ukoll l-importanza tat-tixjiħ attiv għall-Ewropa billi jenfasizzaw inter alia l-valur tal-kura tas-saħħa transġenerazzjonali.
(21)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/707/UE tal-21 ta’ Ottubru 2010 dwar linji gwida għal-linji politiċi dwar ix-xogħol tal-Istati Membri (3) issejjaħ, taħt il-Linji gwida 7 u 8, lill-Istati Membri sabiex iżidu l-parteċipazzjoni tal-forza tax-xogħol permezz ta’ linji politiċi li jippromwovu t-tixjiħ attiv, li jgħollu r-rati tal-impjiegi ta’ ħaddiema ikbar fl-età permezz tal-promozzjoni tal-innovazzjoni fl-organizzazzjoni tax-xogħol u biex iżidu l-kapaċità għall-impjieg ta’ ħaddiema ikbar fl-età billi dawn jakkwistaw ħiliet ta’ livell ogħla u jieħdu sehem fi skemi ta’ tagħlim tul il-ħajja. Il-linja gwida 10 tenfasizza l-ħtieġa li jissaħħu s-sistemi ta’ ħarsien soċjali, it-tagħlim tul il-ħajja u l-linji politiċi dwar l-inklużjoni soċjali bil-għan li jinħolqu opportunitajiet fi stadji differenti tal-ħajja tal-persuna, biex jitħarsu mir-riskju tal-faqar u tal-esklużjoni soċjali u biex tissaħħaħ il-parteċipazzjoni attiva tagħhom fis-soċjetà.
(22)
Fil-Komunikazzjoni tagħha “Aġenda Diġitali għall-Ewropa”, l-ewwel inizjattiva ewlenija Ewropa 2020, adottata fid-19 ta'Mejju 2010, il-Kummissjoni saħqet dwar l-importanza tal-applikazzjonijiet u tas-servizzi, bit-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT) għal tixjiħ tajjeb, u b'mod partikolari pproponiet ir-rinfurzar tal-Programm Konġunt Ambient Assisted Living (AAL). L-Aġenda Diġitali għall-Ewropa rrakkomandat ukoll li tittieħed azzjoni kkoordinata biex jikbru l-kompetenzi diġitali tal-Ewropej kollha, inklużi l-persuni mdaħħlin fiż-żmien, grupp li huwa rrappreżentat iż-żejjed fost dawk il-150 miljun ċittadin, jew madwar 30 % tan-numru totali taċ-ċittadini, li qatt ma użaw l-internet. Il-faċilitazzjoni tal-aċċess u l-għoti ta’ taħriġ fl-użu ta’ teknoloġiji ġodda jtejbu iktar l-opportunitajiet għall-persuni akbar fl-età.
(23)
Fil-kuntest tal-istrateġija ta’ Ewropa 2020, il-Kummissjoni pproponiet t-tnedija ta’ Sħubija għal Innovazzjoni dwar it-Tixjiħ Attiv u f'Saħħtu fi ħdan il-qafas tal-inizjattiva ewlenija “Unjoni tal-Innovazzjoni”. Is-Sħubija għal Innovazjoni dwar it-Tixjiħ Attiv u f'Saħħtu tfittex ukoll biex tiffaċilita ħajja indipendenti u b'saħħa tajba għal tul ta’ żmien itwal għaċ-ċittadini kif ukoll żieda b'żewġ snin f'saħħithom sal-2020.
(24)
Il-Kummissjoni qed timplimenta l-Istrateġija Ewropea dwar id-Diżabbiltà 2010-2020 li, minħabba r-rabta frekewenti li hemm bejn id-diżabbiltà u t-tixjiħ, tinkludi azzjonijiet rilevanti għal nies imdaħħlin fiż-żmien. B'mod partikolari huma rilevanti azzjonijiet dwar l-aċċessibbiltà li jsegwu approċċi tat-tip “Design for all”. L-azzjonijiet li jappoġġaw ħajja indipendenti u inklużjoni fil-komunità huma rilevanti, inklużi dawk diretti lejn persuni mdaħħla fiż-żmien li għandhom diżabbiltajiet li għandhom bżonn ta’ livell għoli ta’ appoġġ, li għandhom bżonnijiet kumplessi u li huma partikolarment vulnerabbli u suxxettibbli għall-esklużjoni soċjali. Barra minn dan, l-Unjoni u l-Istati Membri kollha ffirmaw il-Konvenzjoni tal-UE dwar id-Drittijiet tal-persuni b'diżabbiltà li tinkludi, inter alia, dispożizzjonijiet li huma rilevanti għall-persuni mdaħħlin fiż-żmien.
(25)
Il-Jum Ewropew għas-Solidarjetà Interġenerazzjonali jiġi ċċelebrat kull sena fid-29 ta’ April. Kull sena, din il-ġurnata tipprovdi opportunità tajba għall-Unjoni biex iġġedded l-impenn tagħha għat-tisħiħ tas-solidarjetà u l-kooperazzjoni bejn il-ġenerazzjonijiet sabiex tiġi promossa soċjetà ġusta u sostenibbli.
(26)
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi pakkett finanzjarju li għandu jikkostitwixxi r-referenza primarja għall-awtorità baġitarja fi ħdan it-tifsira tal-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (4).
(27)
It-tixjiħ attiv ukoll jinsab fil-mira ta’ bosta fondi, programmi u pjanijiet ta’ azzjoni tal-Unjoni bħall-Fond Soċjali Ewropew (5), il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (6), il-Programm Progress (7), il-Programm għat-Tagħlim Tul il-Ħajja (8) u, b'mod partikolari, il-Programm Grundtvig tiegħu, il-Programm tas-Saħħa (9), il-programmi speċifiċi dwar l-ICTs u dwar ix-xjenzi soċjoekonomiċi u x-xjenzi umanistiċi fis-Seba’ Programm ta’ Qafas għar-Riċerka u l-Iżvilupp (10), il-Pjan ta’ Azzjoni dwar “It-tixjiħ tajjeb fis-soċjetà tal-informatika”, il-Programm Konġunt AAL (11), il-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (12) bi proġetti esperimentali prattiċi dwar l-ICT għat-Tixjiħ Tajjeb, l-Azzjoni Preparatorja Calypso dwar it-Turiżmu Soċjali u l-Pjan ta’ Azzjoni dwar il-mobbiltà urbana.
(28)
Sabiex tkun żgurata l-parteċipazzjoni ta’ sensiela diversifikata ta’ organizzazzjonijiet, għandhom ikunu faċilitati, kemm jista' jkun, avvenimenti u operazzjonijiet fuq skala iżgħar matul is-Sena Ewropea.
(29)
Il-parteċipazzjoni ta’ netwerks rilevanti fil-livell tal-Unjoni fis-Sena Ewropea għandha titħeġġeġ u tiġi appoġġata b'riżorsi adegwati.
(30)
Ladarba l-għanijiet tas-Sena Ewropea ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Istati Membri minħabba l-bżonn ta’ skambju transnazzjonali ta’ informazzjoni u d-disseminazzjoni madwar l-Unjoni kollha ta’ prattika tajba, u għalhekk jistgħu, minħabba l-iskala tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, konformement mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konformement mall-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jinkisbu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2012 għandha tiġi indikata bħala s-“Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet” (“is-Sena Ewropea”). Din għandha tippromwovi l-vitalità u d-dinjità ta’ kulħadd.
Artikolu 2
Għanijiet
L-għan ġenerali tas-Sena Ewropea għandu jkun li l-faċilitazzjoni tal-ħolqien ta’ kultura ta’ tixjiħ attiv fl-Ewropa fuq il-bażi ta’ soċjetà għall-etajiet kollha. F'dan il-qafas, is-Sena Ewropea għandha sservi ta’ inkoraġġiment u ta’ sostenn għall-isforzi tal-Istati Membri, l-awtoritajiet reġjonali u lokali tagħhom, l-imsieħba soċjali u s-soċjetà ċivili u l-komunità tan-negozjanti, inklużi l-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju, biex jiġi promoss it-tixjiħ attiv u biex isir iktar biex ikun mobilizzat il-potenzjal tal-popolazzjoni ta’ dawk b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar. B'dan, din se ssaħħaħ is-solidarjetà u l-kooperazzjoni bejn il-ġenerazzjonijiet, b'kont meħud tad-diversità u tal-ugwaljanza bejn is-sessi. Il-promozzjoni tat-tixjiħ attiv tfisser li jinħolqu opportunitajiet aħjar biex b'hekk nisa u rġiel ikbar fl-età jkunu jistgħu jagħtu sehemhom fis-suq tax-xogħol, filwaqt li jkun kumbattut il-faqar, partikolarment fost in-nisa, u l-esklużjoni soċjali, li jitħeġġeġ il-volontarjat u l-parteċipazzjoni attiva fil-ħajja tal-familja u fis-soċjetà, u jiġi inkoraġġit it-tixjiħ f'saħħtu b'dinjità. Dan jinvolvi, inter alia, l-adattament tal-kondizzjonijiet tax-xogħol, il-ġlieda kontra l-isterjotipi negattivi dwar l-età u d-diskriminazzjoni fuq il-bażi tal-età, it-titjib tas-saħħa u s-sigurtà fuq il-post tax-xogħol, l-adattament tas-sistemi ta’ tagħlim tul il-ħajja għall-ħtiġijiet ta’ forza tax-xogħol li qed tixjiħ u jkun żgurat li s-sistemi ta’ protezzjoni soċjali jkunu adegwati u jipprovdu l-inċentivi adatti.
Fuq il-bażi tal-ewwel paragrafu, l-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom ikunu:
(a)
li titqajjem kuxjenza ġenerali dwar il-valur tat-tixjiħ attiv u d-diversi dimensjonijiet tiegħu u li jkun żgurat li dan jingħata pożizzjoni prominenti fuq l-aġendi politiċi tal-partijiet interessati fil-livelli kollha sabiex ikun enfasizzat il-kontribut utli li jagħmlu l-persuni mdaħħlin fiż-żmien lis-soċjetà u lill-ekonomija, jiżdied l-apprezzament tiegħu, jiġi promoss it-tixjiħ attiv, is-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet u l-vitalità u d-dinjità tal-persuni kollha, u jsir aktar biex ikun mobilizzat il-potenzjal tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, u jkun possibbli għalihom li jkollhom ħajja indipendenti;
(b)
li jiġi stimulat dibattitu, isir skambju ta’ informazzjoni u jiġi żviluppat tagħlim reċiproku bejn l-Istati Membri u l-partijiet interessati fil-livelli kollha sabiex jiġu promossi l-linji politiċi dwar it-tixjiħ attiv, tiġi identifikata u mifruxa prattika tajba u jkunu inkoraġġiti l-koperazzjoni u s-sinerġiji;
(с)
li jiġi offrut qafas għall-impenn u għall-azzjoni konkreta li jippermetti lill-Unjoni, lill-Istati Membri u lill-partijiet interessati fil-livelli kollha, bl-involviment qawwi tas-soċjetà ċivili, l-imsieħba soċjali u n-negozji u b'enfasi partikolari fuq il-promozzjoni tal-istrateġiji ta’ informazzjoni, jiġu żviluppati soluzzjonijiet innovattivi, linji politiċi u strateġiji għal terminu ta’ żmien twil, inklużi strateġiji komprensivi ta’ ġestjoni tal-età relatati mal-impjieg u x-xogħol, permezz ta’ attivitajiet speċifiċi u li jiġu segwiti l-għanijiet speċifiċi relatati mat-tixjiħ attiv u s-solidarjetà interġenerazzjonali;
(d)
li jiġu promossi attivitajiet li jgħinu biex tiġi miġġielda d-diskriminazzjoni fuq il-bażi tal-età, jingħelbu l-istereotipi relatati mal-età u jitneħħew l-ostakli, b'mod partikolari fir-rigward tal-kapaċità għall-impjieg.
Artikolu 3
Il-kontenut tal-miżuri
1. Il-miżuri li għandhom jittieħdu biex jinkisbu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 2 għandhom jinkludu l-attivitajiet li ġejjin fil-livell tal-Unjoni, fil-livell nazzjonali, fil-livell reġjonali jew lokali:
(a)
konferenzi, avvenimenti u inizjattivi, bil-parteċipazzjoni attiva tal-partijiet interessati rilevanti kollha li jippromwovu d-dibattitu, sabiex iqajmu kuxjenza u jinkoraġġixxu l-impenn lejn għanijiet speċifiċi li jikkontribwixxu għal impatti sostenibbli u dewwiema;
(b)
informazzjoni, promozzjoni u kampanji promozzjonali bl-użu tal-multimedia;
(с)
skambju ta’ informazzjoni, esperjenza u prattika tajba permezz, inter alia, tal-Metodu Miftuħ ta’ Koordinazzjoni u ta’ netwerks ta’ partijiet interessati li jaħdmu biex jiksbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea;
(d)
riċerka u stħarriġ fuq l-iskala tal-Unjoni, nazzjonali jew reġjonali, u t-tixrid tar-riżultati, li jiffokaw fuq l-impatt ekonomiku u soċjali tal-politika tat-tixjiħ attiv u dawk favur it-tixjiħ attiv.
2. Fl-implimentazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1, għandha tingħata attenzjoni lill-involviment tal-ġenerazzjonijiet kollha fix-xogħol lejn l-għanijiet tas-Sena Ewropea, b'mod partikolari billi jitfittex li jiġi żviluppat approċċ inklużiv u billi titħeġġeġ il-parteċipazzjoni tal-persuni li qed jixjieħu u ta’ min hu aktar żagħżugħ f'inizjattivi komuni.
3. Il-Kummissjoni jew l-Istati Membri jistgħu jidentifikaw attivitajiet oħrajn li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea u jistgħu jippermettu li l-isem tas-Sena Ewropea jintuża fil-promozzjoni ta’ dawk l-attivitajiet sakemm dawn ikunu jikkontribwixxu biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2.
4. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iqisu l-integrazzjoni sistematika tal-ġeneri fl-attivitajiet kollha tagħhom f'konnessjoni mal-organizzazzjoni tas-Sena Ewropea.
5. Il-Kummissjoni għandha tqis il-potenzjal ta’ attivitajiet transkonfinarji li jsiru fil-livell reġjonali jew lokali biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2.
6. Għandhom isiru sforzi biex jiġi żgurat li l-attivitajiet kollha tas-Sena Ewropea li huma indirizzati lill-pubbliku akbar ikunu aċċessibbli faċilment għal kulħadd, inklużi persuni b'diżabbiltajiet.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni mal-Istati Membri
1. Kull Stat Membru għandu jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem tiegħu fis-Sena Ewropea u għandu jinforma lill-Kummissjoni b'dik il-ħatra.
2. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jaraw ukoll li l-attivitajiet nazzjonali tas-Sena Ewropea jkunu kkoordinati tajjeb u jistgħu wkoll jippromwovu u jiffaċilitaw attivitajiet lokali u reġjonali f'dan il-kuntest. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jippromwovu wkoll l-involviment tal-partijiet interessati rilevanti kollha inkluża s-soċjetà ċivili, fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea.
3. Sal-25 ta’ Novembru 2011, l-Istati Membri huma mistiedna jinformaw lill-Kummissjoni bil-programm ta’ ħidma tagħhom, li għandu jinkludi d-dettalji dwar l-attivitajiet nazzjonali ppjanati taħt is-Sena Ewropea.
Artikolu 5
Il-pajjiżi parteċipanti
Il-parteċipazzjoni fis-Sena Ewropea għandha tkun miftuħa għal:
(a)
l-Istati Membri;
(b)
il-pajjiżi kandidati;
(с)
il-pajjiżi tal-Balkani tal-Punent, u
(d)
l-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Kummerċ Ħieles li huma Partijiet għall-Ftehim taż-Żona Ekonomika Ewropea.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta s-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha ssejjaħ laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali sabiex ikun hemm il-koordinazzjoni tal-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni kif ukoll skambju tal-informazzjoni u konoxxenza, anke dwar impenji possibbli u l-implimentazzjoni tagħhom fl-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita u tappoġġa l-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, anke billi tipproponi, fejn xieraq, toroq u għodod ġodda biex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea u l-evalwazzjoni tagħhom.
4. Il-koordinazzjoni tal-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni għandha wkoll tkun kwistjoni li jieħdu ħsiebha l-kumitati ta’ politika u l-gruppi konsultattivi eżistenti.
5. Il-Kummissjoni għandha wkoll issejjaħ laqgħat tar-rappreżentanti tal-organizzazzjonijiet jew korpi Ewropej li jaħdmu fil-qasam tat-tixjiħ attiv biex jgħinu fl-organizzazzjoni tas-Sena Ewropea.
6. It-tema tas-Sena Ewropea għandha ssir prijorità mill-Kummissjoni fl-attivitjiet tal-komunikazzjoni tar-rappreżentanzi tagħha fl-Istati Membri u min-netwerks ewlenin li huma rilevanti fil-livell tal-Unjoni u li jirċievu appoġġ mill-baġit ġenerali tal-Unjoni għall-ispejjeż kurrenti tagħhom, fil-programmi ta’ ħidma tagħhom.
7. Il-Parlament Ewropew, l-Istati Membri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni se jkunu assoċjati fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 7
L-appoġġ finanzjarju u mhux finanzjarju
1. L-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), li jsiru fil-livell tal-Unjoni, jistgħu jwasslu għal kuntratt ta’ akkwist pubbliku ffinanzjat mill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
2. Fejn ikun il-każ, il-programmi u l-linji politiċi f'oqsma li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tat-tixjiħ attiv, bħall-impjiegi, l-affarijiet soċjali u opportunitajiet indaqs, l-edukazzjoni u l-kultura, is-saħħa, ir-riċerka, is-soċjetà tal-informatika, il-politika reġjonali u dik tat-trasport, jistgħu jappoġġaw lis-Sena Ewropea skont ir-regoli applikabbli u fi ħdan il-possibbiltajiet eżistenti tagħhom għall-istabbiliment tal-prijoritajiet.
3. Appoġġ mhux finanzjarju jista' jingħata mill-Unjoni għal attivitajiet li jsiru minn organizzazzjonijiet pubbliċi u privati skont l-Artikolu 3(3).
Artikolu 8
Il-baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni ta’ din id-Deċiżjoni, b’ mod partikolari fir-rigward tal-attivitajiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1), għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2012, għandu jkun ta’ EUR 5 000 000.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju.
Artikolu 9
Il-konsistenza
Il-Kummissjoni - flimkien mal-Istati Membri - għandha tiżgura li l-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni jkunu konsistenti ma’ kull skema jew inizjattiva tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali li tgħin biex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 10
Il-kooperazzjoni internazzjonali
Għall-finijiet tas-Sena Ewropea, il-Kummissjoni tista' tikkoopera mal-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, b'mod partikolari n-Nazzjonijiet Uniti u l-Kunsill tal-Ewropa, filwaqt li tiżgura l-viżibbiltà tal-isforzi tal-Unjoni fil-promozzjoni tat-tixjiħ attiv.
Artikolu 11
L-evalwazzjoni
1. Sat-30 ta’ Ġunju 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni li jinkludi l-valutazzjoni kumplessiva tal-azzjonijiet previsti minn din id-Deċiżjoni b’ dettalji dwar l-implimentazzjoni u r-riżultati sabiex dan iservi ta’ bażi għal linji politiċi, miżuri u azzjonijiet futuri tal-Unjoni f'dan il-qasam.
2. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dwar kif l-ugwaljanza bejn is-sessi ġiet integrata fl-attivitajiet tas-Sena Ewropa u kif ġiet żgurata l-aċċessibbiltà għall-persuni b'diżabbiltajiet għal dawk l-attivitajiet.
3. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jenfasizza wkoll kif is-Sena Ewropea pproduċiet effetti dewwiema għall-promozzjoni tat-tixjiħ attiv fl-Unjoni kollha.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
Indirizzati
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, l-14 ta’ Settembru 2011.