ROZHODNUTÍ RADY 2011/210/SZBP
ze dne 1. dubna 2011
o vojenské operaci Evropské unie na podporu operací humanitární pomoci v reakci na krizovou situaci v Libyi (EUFOR Libya)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve své rezoluci o míru a bezpečnosti v Africe, přijaté dne 26. února 2011 (RB OSN 1970 (2011)), vyjádřila Rada bezpečnosti Organizace spojených národů (dále jen „Rada bezpečnosti“) své hluboké znepokojení nad situací v Libyi a odsoudila násilí a použití síly vůči civilnímu obyvatelstvu. Rada bezpečnosti dále vyzvala všechny členské státy OSN k tomu, aby v Libyi poskytly humanitární a související pomoc.
(2)
Ve své rezoluci o situaci v Libyi, přijaté dne 17. března 2011 (RB OSN 1973 (2011)), připomněla Rada bezpečnosti rezoluci RB OSN 1970 (2011) a vyjádřila odhodlání zajistit ochranu civilního obyvatelstva a jím obývaných oblastí, rychlé a neomezené poskytování humanitární pomoci a bezpečnost humanitárních pracovníků. Uvítala rovněž reakci sousedních států, zejména Tuniska a Egypta, při řešení potřeb uprchlíků a pracovníků třetích zemí a vyzvala mezinárodní společenství k podpoře tohoto úsilí.
(3)
Rada bezpečnosti zmocnila členské státy, které uvědomí generálního tajemníka OSN, aby přijaly veškerá nezbytná opatření k ochraně civilního obyvatelstva a jím obývaných oblastí vystavených v Libyi hrozbě útoků, přičemž mohou jednat jednotlivě nebo prostřednictvím regionálních organizací či ujednání a ve spolupráci s ním a s členskými státy Ligy arabských států, s vyloučením nasazení zahraničních okupačních sil v jakékoli podobě na jakékoli části libyjského území.
(4)
Ve svých závěrech ze dne 21. března 2011 vyjádřila Rada znepokojení nad situací v Libyi a odsoudila hrubé a systematické porušování lidských práv, násilí a brutální represe tamního režimu namířené proti libyjskému lidu. Vyjádřila uspokojení nad přijetím rezoluce RB OSN 1973 (2011) a zdůraznila, že Unie je rozhodnuta přispět k jejímu provádění a postupovat za tímto účelem kolektivně a odhodlaně, spolu se všemi mezinárodními partnery, zejména s Ligou arabských států a s dalšími regionálními aktéry. Potvrdila, že hlavním cílem Unie je chránit civilní obyvatelstvo a podpořit libyjský lid tak, aby mohl dovést své úsilí o demokratickou společnost ke zdárnému konci.
Rada rovněž uvedla, že Unie je připravena na žádost Úřadu OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA) a za koordinace ze strany OSN podpořit humanitární pomoc v rámci své společné bezpečnostní a obranné politiky.
(5)
V reakci na krizi v Libyi Rada dne 24. března 2011 schválila koncepci řešení krize. Další plánování by se mělo zaměřit na podporu humanitární pomoci. Operace zejména nesmí narušit neutralitu nebo nestrannost aktérů působících v humanitární oblasti. Rozhodnutí o zahájení operace musí předcházet žádost OCHA a musí být přijato s ohledem na posouzení aktuálních rizik a hrozeb.
(6)
S vládami Egypta a Tuniska probíhá úzká koordinace a spolupráce, aby bylo možné zajistit jejich souhlas s možnou vojenskou přítomností Unie na jejich zemí.
(7)
Politický a bezpečnostní výbor by měl pod odpovědností Rady a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonávat politickou kontrolu nad vojenskou operací Unie, zajišťovat její strategické řízení a přijímat vhodná rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o EU.
(8)
Je nutné sjednat a uzavřít mezinárodní dohody týkající se účasti třetích států na operacích Unie a postavení sil a personálu Unie.
(9)
V souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU by měly operativní výdaje vyplývající z tohoto rozhodnutí v souvislosti s vojenstvím nebo obranou hradit členské státy v souladu s rozhodnutím Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou („ATHENA“) (1).
(10)
Podle čl. 28 odst. 1 Smlouvy o EU je Rada zmocněna k přijetí rozhodnutí, které vymezují prostředky, které budou Unii poskytnuty. Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské operace Evropské unie na počáteční období čtyř měsíců představuje nejlepší aktuální odhad, aniž jsou dotčeny konečné údaje, které mají být zahrnuty do rozpočtu, jenž má být schválen v souladu s pravidly stanovenými v rámci ATHENA.
(11)
V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se proto nepodílí na financování této operace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Mise
1) V zájmu podpory mandátů stanovených v rezolucích Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1970 a 1973 (2011) a požádá-li o to Úřad OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA), provádí Unie v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky vojenskou operaci (nazývanou dále „EUFOR Libya“) s cílem podpořit humanitární pomoc v oblasti. Operace je prováděna v plném souladu se Zásadami pro použití prostředků vojenské a civilní ochrany na podporu humanitárních činností OSN ve složitých případech s Pokyny pro použití zahraničních vojenských prostředků na podporu humanitárních operací v souvislosti se stávající krizí v severní Africe.
2) Na podporu tohoto politického cíle EUFOR Libya na žádost OCHA a v plném souladu se zásadami a pokyny uvedenými v odstavci 1:
-
přispívá k bezpečným přesunům a evakuaci vysídlených osob,
-
prostřednictvím specifických schopností podporuje humanitární organizace v jejich činnosti.
Článek 2
Jmenování velitele operace EU
Velitelem operace Evropské unie EUFOR Lybia je jmenován kontradmirál Claudio GAUDIOSI.
Článek 3
Určení operačního velitelství EU
Operační velitelství EUFOR Lybia se nachází v Římě.
Článek 4
Plánování a zahájení operace
Rozhodnutí o zahájení vojenské operace Evropské unie přijme Rada, a to s ohledem na posouzení aktuálních rizik a hrozeb a po schválení operačního plánu a pravidel zapojení.
Článek 5
Politická kontrola a strategické řízení
1) Politickou kontrolu a strategické řízení EUFOR Lybia vykonává z pověření Rady a vysokého představitele Politický a bezpečností výbor. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o EU. Toto zmocnění zahrnuje pravomoc měnit plánovací dokumenty včetně operačního plánu, linie velení a pravidel zapojení. Zahrnuje rovněž pravomoc přijímat rozhodnutí o jmenování velitele operace Evropské unie nebo velitele sil Evropské unie. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení EUFOR Lybia, má i nadále Rada.
2) Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
3) Předseda Vojenského výboru Evropské unie pravidelně podává Politickému a bezpečnostnímu výboru zprávy o průběhu EUFOR Lybia. Politický a bezpečnostní výbor může v případě potřeby pozvat velitele operace Evropské unie nebo velitele sil Evropské unie na svá zasedání.
Článek 6
Vojenské velení
1) Vojenský výbor EU sleduje řádný výkon EUFOR Lybia, za jejíž vedení odpovídá velitel operace Evropské unie.
2) Velitel operace Evropské unie pravidelně podává zprávy Vojenskému výboru EU. V případě potřeby může Vojenský výbor EU pozvat velitele operace Evropské unie nebo velitele sil Evropské unie na svá zasedání.
3) Předseda Vojenského výboru EU je hlavní kontaktní osobou pro velitele operace Evropské unie.
Článek 7
Provádění a návaznost reakce Unie
1) Vysoký představitel zajišťuje provádění tohoto rozhodnutí a rovněž jeho soulad s vnější činností Unie jako celku, včetně návaznosti na činnosti Unie v oblasti humanitární pomoci.
2) Při provádění tohoto rozhodnutí je vysokému představiteli nápomocen velitel operace Evropské unie.
Článek 8
Spolupráce s ostatními aktéry
1) Operace je plánována a prováděna v úzké spolupráci a součinnosti s OCHA, která koordinuje celkovou humanitární reakci, Organizací Severoatlantické smlouvy a ostatními aktéry.
2) EUFOR Lybia úzce spolupracuje s určeným koordinátorem či koordinátory OSN, jakož i s určeným koordinátorem či koordinátory Ligy arabských států a s jejími členskými státy.
3) Podle potřeby se uskutečňují konzultace s Africkou unií.
Článek 9
Účast třetích států
1) Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a jednotný institucionální rámec a v souladu s příslušnými pokyny Evropské rady, mohou být třetí státy, zejména členské státy Ligy arabských států, vyzvány, aby se podílely na operaci.
2) Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby vyzval třetí státy k poskytnutí příspěvku a aby na doporučení velitele operace Evropské unie a Vojenského výboru EU přijal odpovídající rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků.
3) Podrobná pravidla účasti třetích států jsou předmětem dohod, které budou uzavřeny podle článku 37 Smlouvy o EU a v souladu s postupem stanoveným v článku 218 Smlouvy o fungování EU. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích Unie pro řešení krizí, použije se v souvislosti s touto operací uvedená dohoda.
4) Třetí státy, které poskytují pro EUFOR Lybia významné vojenské příspěvky, mají ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy, které se účastní operace.
5) Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby v případě, že třetí státy poskytnou významné vojenské příspěvky, přijal rozhodnutí o zřízení Výboru přispěvatelů.
Článek 10
Postavení sil pod vedením Unie a jejich personálu
Postavení sil pod vedením Unie a jejich personálu, včetně výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro splnění a řádné fungování jejich mise, může být předmětem dohod, které budou uzavřeny podle článku 37 Smlouvy o EU postupem podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
Článek 11
Finanční ustanovení
1) Společné náklady EUFOR Lybia jsou spravovány v souladu s rozhodnutím 2008/975/SZBP.
2) Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů EUFOR Lybia se stanoví na 7 900 000 EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 25 odst. 1 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 30 %.
Článek 12
Předávání informací třetím stranám
1) Vysoký představitel je oprávněn v souladu s bezpečnostními předpisy Rady (2) předávat Africké unii, Egyptu, Lize arabských států, Organizaci spojených národů, Tunisku a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty Unie vytvořené pro účely EUFOR Lybia až do úrovně klasifikace vhodné pro jednotlivé třetí strany.
2) Vysoký představitel je oprávněn předávat Africké unii, Egyptu, Lize arabských států, Organizaci spojených národů, Tunisku a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty Unie vztahující se k jednáním Rady o Africké unii, Egyptu, Lize arabských států, Organizaci spojených národů, Tunisku a jiným, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (3).
Článek 13
Vstup v platnost a ukončení
1) Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2) EUFOR Lybia skončí do čtyř měsíců od dosažení počáteční operační schopnosti, nerozhodne-li Rady jinak.
3) Toto rozhodnutí se zrušuje dnem uzavření operačního velitelství Evropské unie nebo velitelství sil, podle toho, co nastane později, v souladu se schváleným plánem ukončení EUFOR Lybia, aniž jsou dotčeny příslušné postupy týkající se auditu a předkládání účtů EUOFR Lybia stanovené v rozhodnutí 2008/975/SZBP.
V Bruselu dne 1. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2011/210/PESK
tal-1 ta’ April 2011
dwar operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea sabiex tappoġġa operazzjonijiet ta’ assistenza umanitarja bħala risposta għas-sitwazzjoni ta' kriżi fil-Libja (EUFOR Libya)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 28 u 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fir-Riżoluzzjoni tiegħu dwar il-Paċi u s-Sigurtà fl-Afrika, adottata fis-26 ta' Frar 2011 (UNSCR 1970 (2011)), il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti (Kunsill tas-Sigurtà) esprima tħassib serju dwar is-sitwazzjoni fil-Libja u kkundanna l-vjolenza u l-użu tal-forza kontra l-popolazzjoni ċivili. Barra minn hekk, il-Kunsill tas-Sigurtà appella lill-Istati Membri tan-Nazzjonijiet Uniti biex jagħmlu disponibbli assistenza umanitarja u assistenza relatata fil-Libja.
(2)
Fir-Riżoluzzjoni tiegħu dwar is-sitwazzjoni fil-Libja, adottata fis-17 ta' Marzu 2011 (UNSCR 1973 (2011)), il-Kunsill tas-Sigurtà fakkar il-UNSCR 1970 (2011) u esprima d-determinazzjoni tiegħu li jiżgura l-protezzjoni tal-popolazzjoni ċivili u ż-żoni b'popolazzjoni ċivili u t-transitu rapidu u bla xkiel tal-assistenza umanitarja u s-sigurtà tal-persunal umanitarju. Huwa laqa' wkoll ir-risposta tal-Istati ġirien, b'mod partikolari t-Tuneżija u l-Eġittu, biex jiġu indirizzati l-bżonnijiet tar-refuġjati u l-ħaddiema barranin u appella lill-komunità internazzjonali biex tappoġġa dawn l-isforzi.
(3)
Barra minn hekk, il-Kunsill tas-Sigurtà awtorizza lill-Istati Membri li jkunu nnotifikaw lis-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti, li jkunu qed jaġixxu nazzjonalment jew permezz ta' organizzazzjonijiet jew arranġamenti reġjonali u b'kooperazzjoni miegħu u mal-Istati Membri tal-Lega tal-Istati Għarab, biex jieħdu l-miżuri kollha neċessarji sabiex jipproteġu lill-popolazzjoni ċivili u liż-żoni b'popolazzjoni ċivili taħt theddida ta' attakk fil-Libja, filwaqt li tiġi eskluża forza ta' okkupazzjoni barranija ta' kwalunkwe forma fuq kwalunkwe parti mit-territorju Libjan.
(4)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-21 ta' Marzu 2011, il-Kunsill esprima t-tħassib tiegħu dwar is-sitwazzjoni fil-Libja u kkundanna l-ksur gravi u sistematiku tad-drittijiet tal-bniedem, il-vjolenza u r-repressjoni brutali mwettqa mir-reġim kontra l-poplu Libjan. Huwa esprima s-sodisfazzjon tiegħu għall-adozzjoni tal-UNSCR 1973 (2011) u ssottolinja d-determinazzjoni tal-Unjoni li tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tagħha u li taġixxi b'mod kollettiv u riżolut, mal-imsieħba internazzjonali kollha, b'mod partikolari mal-Lega ta’ Stati Għarab u partijiet interessati reġjonali oħra, għal dak il-għan. Huwa kkonferma wkoll li l-għan ewlieni tal-Unjoni huwa l-protezzjoni tal-popolazzjoni ċivili u l-appoġġ għall-poplu Libjan biex jilħaq l-aspirazzjonijiet tiegħu għal soċjetà demokratika.
Il-Kunsill esprima wkoll ir-rieda tal-Unjoni biex tipprovdi appoġġ ta' Politika ta' Sigurtà u ta' Difiża Komuni għall-assistenza umanitarja bħala risposta għal talba tal-Uffiċċju tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Koordinazzjoni tal-Affarijiet Umanitarji (OCHA) u taħt ir-rwol ta' koordinazzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti.
(5)
Fl-24 ta' Marzu 2011 il-Kunsill approva Kunċett ta' Maniġġar tal-Kriżi bħala risposta għall-kriżi fil-Libja. Aktar ippjanar għandu jiffoka fuq appoġġ għall-assistenza umanitarja. Partikolarment, l-operazzjoni m’għandhiex tinċidi fuq in-newtralità jew l-imparzjalità tal-atturi umanitarji. Kwalunkwe deċiżjoni ta’ varar tal-operazzjoni għandha tiġi ppreċeduta minn talba mill-OCHA u għandha tittieħed fid-dawl ta’ stima ta’ riskji u theddid kurrenti.
(6)
Qegħdin isiru koordinazzjoni u konsultazzjonijiet mill-qrib mal-Gvernijiet tal-Eġittu u tat-Tuneżija sabiex tkun żgurata l-awtorizzazzjoni tagħhom għal preżenza militari possibbli tal-Unjoni fil-pajjiżi rispettivi tagħhom.
(7)
Il-Kumitat Politiku u ta' Sigurtà (KPS) għandu jeżerċita, taħt ir-responsabbiltà tal-Kunsill u tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sguirtà (ir-Rappreżentant Għoli), kontroll politiku fuq l-operazzjoni militari tal-Unjoni, jagħtiha direzzjoni strateġika, u jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti f’konformità mat-tielet paragrafu tal-Artikolu 38 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE).
(8)
Huwa meħtieġ li jiġu negozjati u konklużi ftehimiet internazzjonali relatati mal-parteċipazzjoni ta’ Stati terzi f’operazzjonijiet tal-Unjoni u relatati mal-istatus tal-forzi u l-persunal tal-Unjoni.
(9)
In-nefqa operattiva li tirriżulta minn din id-Deċiżjoni, li jkollha implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża, għandha titħallas mill-Istati Membri skont l-Artikolu 41(2) TUE u f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/975/PESK tat- 18 ta’ Diċembru 2008 li tistabbilixxi mekkaniżmu sabiex jiġi amministrat il-finanzjament tal-ispejjeż komuni tal-operazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea li jkollhom implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża (“ATHENA”) (1).
(10)
L-Artikolu 28(1) TUE jagħti s-setgħa lill-Kunsill biex jadotta deċiżjonijiet li jistabbilixxu l-mezzi li għandhom ikunu magħmula disponibbli għall-Unjoni. L-ammont ta’ referenza finanzjarja, għal perijodu inizjali ta' erba' xhur, għall-ispejjeż komuni tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea jikkostitwixxi l-aħjar stima attwali u huwa mingħajr preġudizzju għall-figuri finali li għandhom jiġu inklużi f’baġit li għandu jiġi approvat skont ir-regoli stabbiliti f’ATHENA.
(11)
Skont l-Artikolu 5 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka anness għat-TUE u għat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), id-Danimarka ma tipparteċipax fl-elaborazzjoni u fl-implimentazzjoni ta’ deċiżjonijiet u azzjonijiet tal-Unjoni li jkollhom implikazzjonijiet ta’ difiża. Id-Danimarka, għalhekk, ma tipparteċipax fil-finanzjament ta’ din l-operazzjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Missjoni
1. Bil-ħsieb li jissejsu l-mandati tar-Riżoluzzjonijiet 1970 u 1973 (2011) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti, l-Unjoni għandha, jekk tiġi mitluba mill-Uffiċċju tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Koordinazzjoni tal-Affarijiet Umanitarji (OCHA), tmexxi operazzjoni militari fil-qafas tal-Politika ta' Sigurtà u ta' Difiża Komuni, minn hawn 'il quddiem imsejħa “EUFOR Libya”, sabiex tappoġġa l-assistenza umanitarja fir-reġjun. L-operazzjoni għandha tirrispetta bis-sħiħ il-Linji Gwida dwar l-użu ta' Assi Militari u ta' Difiża Ċivili għall-appoġġ ta’attivitajiet umanitarji tan-Nazzjonijiet Uniti f’emerġenzi kumplessi u l-Gwida dwar l-użu ta' Assi Militari ta’ Pajjiżi Barranin għall-Appoġġ ta’ Operazzjonijiet Umanitarji fil-Kuntest tal-Kriżi Kurrenti fit-Tramuntana tal-Afrika.
2. B'appoġġ għal dan l-objettiv politiku, l-operazzjoni EUFOR Libya, jekk tintalab mill-OCHA, għandha, filwaqt li tirrispetta bis-sħiħ il-Linji Gwida u l-Gwida msemmija fil-paragrafu 1:
-
tikkontribwixxi għall-moviment u l-evakwazzjoni siguri ta' persuni spostati,
-
tappoġġa, b'kapaċitajiet speċifiċi, l-aġenziji umanitarji fl-attivatjiet tagħhom.
Artikolu 2
Ħatra ta' Kmandant tal-Operazzjoni tal-UE
Ir-Rear Admiral Claudio GAUDIOSI huwa b’dan maħtur Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea ta' EUFOR Libya.
Artikolu 3
Għażla tal-Kwartieri Ġenerali Operattivi tal-UE
Il-Kwartieri Ġenerali Operattivi tal-operazzjoni EUFOR Libya għandhom ikunu f'Ruma.
Artikolu 4
Ippjanar u tnedija tal-operazzjoni
Id-Deċiżjoni ta’ varar tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi adottata mill-Kunsill, fid-dawl ta’ stima ta’ riskji u theddid kurrenti, wara l-approvazzjoni tal-Pjan tal-Operazzjoni u tar-Regoli tal-Ingaġġ.
Artikolu 5
Kontroll politiku u direzzjoni strateġika
1. Taħt ir-responsabbiltà tal-Kunsill u tar-Rappreżentant Għoli, il-KPS għandu jeżerċita l-kontroll politiku u d-direzzjoni strateġika tal-operazzjoni EUFOR Libya. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS sabiex jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti f’konformità mat-tielet paragrafu tal-Artikolu 38 TUE. Din l-awtorizzazzjoni għandha tinkludi s-setgħat biex jiġu emendati d-dokumenti tal-ippjanar, inkluż il-Pjan tal-Operazzjoni, il-Linja tal-Kmand u r-Regoli tal-Ingaġġ. Hija għandha tinkludi wkoll is-setgħat biex jittieħdu deċiżjonijiet dwar il-ħatra tal-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea u l-Kmandant tal-Forza tal-Unjoni Ewropea. Is-setgħat ta’ deċiżjoni rigward l-objettivi u t-tmiem tal-operazzjoni EUFOR Libya għandhom jibqgħu f’idejn il-Kunsill.
2. Il-KPS għandu jirrapporta lill-Kunsill f’intervalli regolari.
3. Il-KPS għandu jirċievi, f’intervalli regolari, rapporti mill-President tal-Kumitat Militari tal-Unjoni Ewropea (EUMC) rigward it-twettiq tal-operazzjoni EUFOR Libya. Il-KPS jista’ jistieden lill-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea jew lill-Kmandant tal-Forza għal-laqgħat tiegħu, skont kif ikun meħtieġ.
Artikolu 6
Direzzjoni militari
1. L-EUMC għandu jissorvelja l-eżekuzzjoni korretta tal-operazzjoni EUFOR Libya mwettqa taħt ir-responsabbiltà tal-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea.
2. L-EUMC għandu jirċievi, f’intervalli regolari, rapporti mill-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea. Huwa jista’ jistieden lilu jew lill-Kmandant tal-Forza għal-laqgħat tiegħu, skont kif ikun meħtieġ.
3. Il-President tal-EUMC għandu jaġixxi bħala l-punt ewlieni ta’ kuntatt mal-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 7
Implimentazzjoni u konsistenza tar-risposta tal-Unjoni
1. Ir-Rappreżentant Għoli għandu jiżgura l-implimetazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha mal-azzjoni esterna fl-intier tagħha tal-Unjoni, inklużi l-attivitajiet tal-Unjoni għall-għajnuna umanitarja.
2. Il-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea għandu jassisti lir-Rappreżentant Għoli fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 8
Kooperazzjoni ma' atturi oħrajn
1 L-ippjanar u t-tmexxija tal-operazzjoni għandhom isiru f’kooperazzjoni mill-qrib u b’komplementarità mal-OCHA, li qiegħed jikkoordina r-risposta umanitarja ġenerali, mal-Organizzazzjoni tat-Trattat tal-Atlantiku tat-Tramuntana u ma’ atturi oħrajn.
2. L-operazzjoni EUFOR Libya għandha tikkoopera mill-qrib mal-koordinatur(i) magħżul(a) tan-Nazzjonijiet Uniti, kif ukoll mal-koordinatur jew koordinaturi magħżula tal-Lega tal-Istati Għarab u mal-Istati Membri tagħha.
3. Għandhom isiru konsultazzjoni mal-Unjoni Afrikana skont kif ikun meħtieġ.
Artikolu 9
Parteċipazzjoni ta’ Stati terzi
1. Mingħajr preġudizzju għall-awtonomija tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Unjoni jew għall-qafas istituzzjonali uniku, u skont il-linji gwida rilevanti tal-Kunsill Ewropew, Stati terzi, b'mod partikolari l-Istati Membri tal-Lega tal-Istati Għarab, jistgħu jiġu mistiedna jipparteċipaw fl-operazzjoni.
2. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS biex jistieden lil Stati terzi biex joffru kontributi u biex jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti dwar l-aċċettazzjoni tal-kontributi proposti, fuq ir-rakkomandazzjoni tal-Kmandant tal-Operazzjoni tal-Unjoni Ewropea u l-EUMC.
3. Arranġamenti dettaljati għall-parteċipazzjoni ta’ Stati terzi għandhom ikunu s-suġġett ta’ ftehimiet konklużi skont l-Artikolu 37 TUE u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218 TFUE. Meta l-Unjoni u Stat terz ikunu kkonkludew ftehim li jistabbilixxi qafas għall-parteċipazzjoni ta’ dan tal-aħħar f'operazzjonijiet tal-Unjoni ta’ maniġġar ta’ kriżijiet, id-dispożizzjonijiet ta’ tali ftehim għandhom japplikaw fil-kuntest ta’ din l-operazzjoni.
4. L-Istati terzi li jagħmlu kontributi militari sinifikanti għall-operazzjoni EUFOR Libya għandhom ikollhom l-istess drittijiet u obbligi fir-rigward tat-tmexxija ta’ kuljum tal-operazzjoni bħall-Istati Membri li jieħdu sehem fl-operazzjoni.
5. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS biex jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti rigward l-istabbiliment ta’ Kumitat ta’ Kontributuri, fil-każ li xi Stati terzi jipprovdu kontributi militari sinifikanti.
Artikolu 10
Status tal-forzi u l-persunal immexxija mill-Unjoni
L-istatus tal-forzi u l-persunal tagħhom immexxija mill-Unjoni, inklużi l-privileġġi, l-immunitajiet u l-garanziji ulterjuri meħtieġa għat-twettiq u l-funzjonament bla xkiel tal-operazzjoni tagħhom, jista’ jkun is-suġġett ta’ ftehimiet konklużi skont l-Artikolu 37 TUE u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(3) TFUE.
Artikolu 11
Arranġamenti finanzjarji
1. L-ispejjeż komuni tal-operazzjoni EUFOR Libya għandhom jiġu amministrati skont id-Deċiżjoni 2008/975/PESK.
2. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-ispejjeż komuni tal-operazzjoni EUFOR Libya għandu jkun ta’ EUR 7 900 000. Il-persentaġġ tal-ammont ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 25(1) tad-Deċiżjoni 2008/975/PESK għandu jkun ta’ 30 %.
Artikolu 12
Rilaxx ta’ informazzjoni lil partijiet terzi
1. Ir-Rappreżentant Għoli huwa b’dan awtorizzat jirrilaxxa lill-Eġittu, lil-Lega ta' Stati Għarab, lin-Nazzjonijiet Uniti, lit-Tuneżija u lill-Unjoni Afrikana, kif ukoll lil partijiet terzi oħrajn assoċjati ma’ din id-Deċiżjoni, informazzjoni u dokumenti klassifikati tal-Unjoni ġġenerati għall-finijiet tal-operazzjoni EUFOR Libya sal-livell ta’ klassifikazzjoni adatt għal kull wieħed minnhom u f’konformità mar-regolamenti tas-sigurtà tal-Kunsill (2).
2. Ir-Rappreżentant Għoli huwa b’dan awtorizzat jirrilaxxa lill-Eġittu, lil-Lega ta' Stati Għarab, lin-Nazzjonijiet Uniti, lit-Tuneżija u lill-Unjoni Afrikana kif ukoll lil partijiet terzi oħrajn assoċjati ma’ din id-Deċiżjoni, dokumenti mhux klassifikati tal-Unjoni relatati mad-deliberazzjonijiet tal-Kunsill dwar l-Operazzjoni EUFOR Libya li huma koperti bl-obbligu tas-segretezza professjonali skont l-Artikolu 6(1) tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Kunsill (3).
Artikolu 13
Dħul fis-seħħ u terminazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. L-operazzjoni EUFOR Libya għandha, sakemm il-Kunsill ma jiddeċidix mod ieħor, tintemm mhux aktar tard minn erba’ xhur wara li tinkiseb Kapaċità Operattiva Inizjali.
3. Din id-Deċiżjoni għandha titħassar mid-data tal-għeluq tal-Kwartieri Ġenerali Operattiv tal-UE jew tal-Kwartieri Ġenerali tal-Forza skont liema tiġi l-aħħar, f’konformità mal-pjani approvati għat-terminazzjoni tal-operazzjoni EUFOR Libya, u mingħajr preġudizzju għall-proċeduri rilevanti li jirrigwardaw il-verifika u l-preżentazzjoni tal-kontijiet tagħha kif stabbilit fid-Deċiżjoni 2008/975/PESK.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ April 2011.