PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. května 2011,
kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb není použitelný na těžbu černého uhlí v České republice
(oznámeno pod číslem K(2011) 3406)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/306/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 4 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 22. listopadu 2010 obdržela Komise elektronickou poštou žádost České republiky podle čl. 30 odst. 4 směrnice 2004/17/ES o vynětí dobývání černého uhlí v České republice z použitelnosti ustanovení směrnice 2004/17/ES. Komise si dne 21. ledna 2011 vyžádala elektronickou poštou doplňující informace. Odpověď na žádost o informace byla českými orgány zaslána elektronickou poštou dne 9. února 2011.
(2)
Žádost byla doplněna dopisem nezávislého vnitrostátního orgánu (Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže) v podobě předběžného stanoviska ze dne 7. listopadu 2008. Český Úřad pro ochranu hospodářské soutěže analyzoval podmínky přístupu na relevantní trh a shledal, že přístup je neomezený. Ve stanovisku se však neuvádí, že byly splněny ostatní podmínky týkající se přímého vystavení hospodářské soutěži, pokud jde o dobývání černého uhlí v České republice.
(3)
Jediným subjektem, který v České republice těží černé uhlí, je společnost OKD a.s., což je soukromá společnost, již 100 % vlastní nizozemská soukromá holdingová společností New World Resources (NWR).
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, ve kterém je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy EU k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES. Pro průzkum ložisek uhlí a jiných pevných paliv a jejich těžbu však příloha XI neuvádí žádné příslušné právní předpisy, které by tento sektor liberalizovaly. Z toho vyplývá, že volný přístup na dotyčný trh nelze předpokládat, a je tedy nutno jej prokázat fakticky i právně.
(5)
Přezkum právních ustanovení upravujících vydávání povolení k těžbě v České republice ukazuje, že tato povolení jsou v současné době vydávána bez diskriminace, na základě posouzení odborné kvalifikace žadatele a technické a finanční způsobilosti k provádění těžebních prací. Pro účely tohoto rozhodnutí lze možnost získat povolení k těžbě považovat právně za neomezenou.
(6)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by se mělo posoudit na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není nutně sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by se mělo vzít v úvahu, je úhrnný podíl tří hlavních účastníků na daném trhu (2). Dalším kritériem je stupeň koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je míra, v jaké zákazníci mění dodavatele.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(8)
Žádost předložená Českou republikou se týká dobývání černého uhlí v České republice.
(9)
Česká žádost se týká tzv. „primárního trhu černého uhlí“, který zahrnuje produkci černého uhlí a velkoobchodní prodej uhlí (3). Při posuzování hospodářské soutěže na trhu v oblasti produkce černého uhlí je nutno zohlednit vazby mezi produkcí a prvním prodejem nebo velkoobchodním prodejem vytěženého černého uhlí. Tato definice je rovněž v souladu s předchozími rozhodnutími Komise (4) ohledně využívání jiných druhů paliv.
(10)
Vytěžené černé uhlí má různé chemické složení a jakost v závislosti na geologických podmínkách jednotlivých těžených slojí. Černé uhlí lze dělit na uhlí vhodné pro koksování (koksovatelné uhlí) a energetické uhlí. Ačkoli se tyto dva druhy černého uhlí těží stejným způsobem a za použití stejných technologií, mají zcela odlišné konečné užití a rozdílnou zákaznickou základnu. Jejich ceny se liší a tyto výrobky nejsou navzájem zaměnitelné.
(11)
Koksovatelné uhlí je definováno jako černé uhlí s kvalitou, která umožňuje výrobu koksu vhodného pro použití do vysokých pecí, a nepoužívá se k přímému vytápění nebo výrobě energie. Koksovatelné uhlí nakupují výhradně společnosti, které vyrábějí koks. Koksovatelné uhlí je jedinou surovinou pro výrobu koksu a nemá v podstatě žádné jiné využití. Koksovatelné uhlí nelze nahradit energetickým uhlím.
(12)
Energetické uhlí je uhlí, které nelze označit za koksovatelné uhlí. Energetické uhlí se používá v elektrárnách jako palivo pro výrobu elektřiny, tepla a technologické páry a rovněž při výrobním procesu v takových průmyslových závodech, jako jsou cukrovary, cihelny, cementárny a vápenky, papírny apod. Energetické uhlí lze nahradit koksovatelným uhlím, ale takové nahrazování by nebylo hospodářsky únosné.
(13)
Koksovatelné uhlí lze dále rozdělit do několika kategorií podle jeho jakosti. Nejkvalitnějším koksovatelným uhlím je tvrdé koksovatelné uhlí, po němž z hlediska jakosti následuje polotvrdé koksovatelné uhlí a dále poloměkké koksovatelné uhlí. Trh s jednotlivými druhy koksovatelného uhlí však není oddělený a pro účely posouzení v rámci tohoto rozhodnutí se mezi nimi nebude takto rozlišovat.
(14)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a v souladu s žádostí se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES považují trh s koksovatelným uhlím a trh s energetickým uhlím za oddělené výrobkové trhy, a proto by se měly zkoumat odděleně.
(15)
Česká žádost vychází z toho, že relevantní zeměpisný trh by přesahoval české území a v případě koksovatelného uhlí by zahrnoval území České republiky, Slovenska, Rakouska, Polska a Maďarska. V případě energetického uhlí se žadatel domnívá, že zeměpisný trh by měl být vymezen jako trh, který zahrnuje území České republiky, Slovenska, Rakouska, Polska, Maďarska a Německa. Žadatel tvrdí, že hlavním důvodem pro toto vymezení trhu je významný objem vzájemných přeshraničních dodávek, dále skutečnost, že zákazníci mění dodavatele, a také neexistence správních překážek (celních překážek, kvót apod.).
(16)
Podle žádosti (5) je Česká republika čistým vývozcem koksovatelného i energetického uhlí. V roce 2009 vyvezla Česká republika 3 581 tisíc tun koksovatelného uhlí a 2 389 tisíc tun energetického uhlí (6), což činí přibližně 61 % a 47 % příslušných objemů domácí produkce. V tomtéž roce činil dovoz do České republiky 771 tisíc tun koksovatelného uhlí a 954 tisíc tun energetického uhlí, což představuje 13 % a 19 % příslušných objemů domácí produkce (7), přičemž tento dovoz pocházel hlavně z Polska. Dovoz z Polska ve skutečnosti činil přibližně 90 % celkového dovozu koksovatelného uhlí a 80 % celkového dovozu energetického uhlí.
(17)
Ačkoliv žadatel uvádí, že uhlí z produkce OKD v České republice - ať už koksovatelné nebo energetické - je konkurenceschopné do vzdálenosti 500 km, je třeba poznamenat, že zákazníci společnosti OKD se nacházejí v okruhu přibližně 350 km od místa produkce uhlí, kterým je Ostrava.
(18)
Pokud jde o prodej koksovatelného uhlí, OKD má jednoho významného zákazníka ve Slovenské republice, který koupil v roce 2007 asi 26 % a v roce 2009 30 % produkce OKD, a dalšího významného zákazníka v Rakousku, který koupil v roce 2007 13 % a v roce 2009 19 % produkce OKD. Žadatel mezi svými hlavními zákazníky mimo území České republiky rovněž uvádí jednu společnost v Polsku, ale její nákupy představují pouze asi 8 % produkce OKD.
(19)
Pokud jde o prodej energetického uhlí, kromě českých zákazníků uvádí OKD jednoho významného zákazníka v Rakousku, na kterého připadlo v roce 2007 asi 12 % a v roce 2009 21% odbytu společností OKD, a jednoho zákazníka v Německu, na kterého připadlo v roce 2007 5 % a v roce 2009 3 % odbytu energetického uhlí.
(20)
Podle žádosti existuje „vysoká koncentrace tří největších soutěžitelů“ (8), což lze skutečně pozorovat na všech vnitrostátních trzích posuzovaných odděleně, a to jak pokud jde o energetické uhlí, tak i pokud jde o koksovatelné uhlí. Žadatel rovněž připouští, že „naprostá většina vytěženého uhlí je spotřebována na domácím trhu“ (9), což se potvrzuje ve všech zemích produkujících černé uhlí, jež tvoří zeměpisnou oblast, která je v žádosti brána v úvahu (v České republice, Polsku, Německu).
(21)
Podle sdělení Komise o definici relevantního trhu (10) je relevantní zeměpisný trh tvořen oblastí, ve které jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a kterou lze odlišit od sousedních zeměpisných oblastí, protože podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné. V této souvislosti je možné poznamenat, že pobřežní oblasti střední Evropy (zejména severní Německo a severní Polsko) jsou vystaveny dovozu uhlí přepravovaného po moři a vzhledem k tomu, že mimo jiné například sazby za námořní přepravu jsou podstatně nižší než náklady na pozemní přepravu, mohou být podmínky hospodářské soutěže v těchto oblastech odlišné (11).
(22)
V žádosti se uvádí, že důležitým faktorem při určování ceny uhlí je stabilita a zabezpečení dodávek a doba, na kterou se smlouva uzavírá (12), a že smlouvy o dodávkách uhlí, ať už energetického nebo koksovatelného, jsou zpravidla dlouhodobé.
(23)
Odběratelé černého uhlí v České republice kupují uhlí od OKD nebo v omezeném množství od polských společností. Přestože dovoz z jiných zemí roste, není dosud významný (13).
(24)
S ohledem na výše uvedené faktory se pro účely hodnocení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES považuje zeměpisný trh za omezený na území České republiky a Polska, a to jak pokud jde o energetické uhlí, tak i pokud jde o koksovatelné uhlí. V důsledku výše uvedených rozdílů mezi oblastmi, které lze snadno zásobovat uhlím přepravovaným po moři, a oblastmi, které jsou nejspíše příliš daleko od jakéhokoli pobřeží, by mohl být tento zeměpisný trh ještě menší, tvořený pouze Českou republikou a jihem Polska. Tato otázka však může zůstat nezodpovězena, jelikož větší vymezení trhu je pro žadatele příznivější. Podle obou definic trhu vede rozbor ke stejnému výsledku.
(25)
Vychází se z úvahy, že pokud jde o těžbu černého uhlí, jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích je celkový podíl tří největších producentů na trhu.
(26)
OKD a dva polští dodavatelé koksovatelného uhlí jsou zdaleka nejvýznamnějšími dodavateli v rámci relevantního zeměpisného trhu. Společnost OKD je největším dodavatelem koksovatelného uhlí v České republice (její podíl na trhu v České republice v roce 2008 činil 75,5 %). Dva polští dodavatelé koksovatelného uhlí jsou největšími dodavateli v Polsku (jejich podíl na trhu v Polsku v roce 2008 činil 60,2 % a 19,3 %). Na zeměpisném trhu zahrnujícím Českou republiku a Polsko činil úhrnný tržní podíl tří největších producentů v roce 2008 přibližně 93 %. Stojí rovněž za zmínku, že největší konkurent společnosti OKD má sám o sobě podíl na trhu přibližně 49 %.
(27)
I v případě, že vezmeme v úvahu větší trh zahrnující Českou republiku, Slovensko, Rakousko, Polsko a Maďarsko, jak požaduje žadatel, by úhrnné tržní podíly tří největších konkurentů byly stále velmi vysoké (91,3 % v roce 2005, 87,7 % v roce 2006, 85 % v roce 2007 a 86,6 % v roce 2008 (14)), takže na jejich základě nelze vyvozovat, že je trh s koksovatelným uhlím dostatečně vystaven hospodářské soutěži.
(28)
Jak připomíná 22. bod odůvodnění, zabezpečení a stabilita dodávek hrají důležitou úlohu ve smluvních vztazích. Informace poskytnuté žadatelem o míře, v jaké zákazníci mění své dodavatele koksovatelného uhlí, ukazují, že u tohoto produktu prakticky nedochází k žádnému přecházení zákazníků mezi dodavateli. Smlouvy na dodávky koksovatelného uhlí jsou dlouhodobé a nebyly předloženy žádné důkazy, že by některý ze zákazníků přešel od OKD k jinému dodavateli. Nelze tedy předpokládat, že by některý odběratel koksovatelného uhlí byl ochoten nebo dokonce schopen snadno přejít k jinému dodavateli v případě malého, ale významného zvýšení ceny společností OKD.
(29)
OKD a dva polští dodavatelé energetického uhlí jsou zdaleka nejvýznamnějšími producenty energetického uhlí v rámci relevantního zeměpisného trhu. Společnost OKD je největším dodavatelem energetického uhlí v České republice (její podíl na trhu v České republice v roce 2008 činil 61,6 %). Dva polští dodavatelé energetického uhlí jsou největšími dodavateli v Polsku (jejich podíl na trhu v Polsku v roce 2008 činil 52,5 % a 17,7 %). V rámci zeměpisného trhu zahrnujícího Českou republiku a Polsko činil úhrnný tržní podíl tří největších producentů v roce 2008 přibližně 72 %. Stojí rovněž za zmínku, že největší konkurent společnosti OKD měl sám o sobě na zeměpisném trhu zahrnujícím Českou republiku a Polsko podíl přibližně 50 %.
(30)
Kromě toho, v rámci všech tří zeměpisných trhů s energetickým uhlím, které jsou uvedeny v 29. bodě odůvodnění (v samotné České republice, v samotném Polsku a v rámci zeměpisného trhu zahrnujícího obě tyto země), existuje hospodářský subjekt, který má sám o sobě podíl na trhu přibližně 50 % nebo více. V této souvislosti je tudíž nutno připomenout ustálenou judikaturu (15), podle které „jsou až na výjimečné případy značně velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu činí 50 %“.
(31)
I v případě, že vezmeme v úvahu větší trh zahrnující Českou republiku, Slovensko, Rakousko, Polsko, Maďarsko a Německo, jak požaduje žadatel, by úhrnné tržní podíly tří největších konkurentů byly stále dosti vysoké (62,7 % v roce 2005, 60,2 % v roce 2006, 56,9 % v roce 2007 a 57,3 % v roce 2008 (16)).
(32)
Podobně jako v případě koksovatelného uhlí hrají zabezpečení a stabilita dodávek energetického uhlí důležitou úlohu ve smluvních vztazích. Informace poskytnuté žadatelem o míře, v jaké zákazníci mění své dodavatele, ukazují, že řada odběratelů energetického uhlí v určitých letech přerušuje své dodávky od OKD nebo že některé roční či okamžité smlouvy nebyly nikdy obnoveny. Jelikož však žadatel neposkytl informace o objemech dotyčných dodávek ani o jejich poměru k produkci OKD, jak bylo požadováno, bylo by obtížné dospět k závěru, že by některý zákazník OKD snadno přešel k jinému dodavateli v případě malého, ale významného zvýšení ceny společností OKD.
IV. ZÁVĚRY
(33)
Pokud jde o dobývání černého uhlí v České republice, lze tudíž situaci shrnout takto: v případě energetického i koksovatelného uhlí jsou úhrnné tržní podíly tří největších konkurentů v rámci zeměpisného trhu vymezeného pro účely tohoto rozhodnutí vysoké a ještě důležitější je, že největší producent má sám o sobě podíl na trhu téměř 50 %, a proto by dotyčné trhy měly být považovány za trhy s vysokou koncentrací, přičemž - jak bylo připomenuto ve 20. bodě odůvodnění - převážná většina vytěženého uhlí se spotřebovává na místním trhu. Informace o míře, v jaké zákazníci mění své dodavatele, nevedou k závěru, že by některý odběratel černého uhlí hodlal nebo mohl snadno přejít k jinému dodavateli v případě malého, ale významného zvýšení ceny.
(34)
Žadatel rovněž připustil, že jelikož těžba černého uhlí není rentabilní na jiných místech než těch, která se již využívají (a zejména těch, jež využívá OKD), „není vstup dalšího subjektu na český trh reálný a v posledních pěti letech se ani neuskutečnil“ (17). Totéž platí, pokud jde o dodávky uhlí, přičemž žadatel uvádí, že mu není znám žádný významný vstup na český trh a že většina významných velkoodběratelů má uzavřeny dlouhodobé smlouvy (18).
(35)
Na základě faktorů posouzených v 8. až 34. bodě odůvodnění je třeba vyvodit závěr, že trh v oblasti dobývání černého uhlí, a to jak koksovatelného, tak energetického, není v České republice v současné době přímo vystaven hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto nepoužije na smlouvy, které mají umožnit vykonávání uvedených činností v České republice. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále použije v případě, kdy zadavatelé zadávají zakázky, které mají umožnit dobývání černého uhlí v České republice, nebo když pořádají veřejné soutěže na vykonávání takových činností v České republice.
(36)
Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci v období od listopadu 2010 do března 2011, jak se jeví z informací předložených Českou republikou. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by byly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(37)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES není použitelné na dobývání černého uhlí v České republice. Směrnice 2004/17/ES se nadále použije na zakázky zadávané zadavateli, které jim mají umožnit vykonávat tyto činnosti v České republice.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 20. května 2011.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Mejju 2011
li tistabbilixxi li l-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali mhuwiex applikabbli għat-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 3406)
(It-test biċ-Ċek biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/306/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, t-trasport u postali (1), u b’mod partikolari, l-Artikolu 30(4) u (6) tagħha,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fit-22 ta’ Novembru 2010, il-Kummissjoni rċeviet, permezz ta' ittra elettronika, talba mir-Repubblika Ċeka skont l-Artikolu 30(4) tad-Direttiva 2004/17/KE, fejn qed tintalab l-eżenzjoni tat-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali, permezz ta’ ittra elettronika li ġġib id-data tal-21 ta’ Jannar 2011. It-tweġiba għat-talba għall-informazzjoni ġiet ippreżentata mill-awtoritajiet Ċeki permezz ta’ ittra elettronika li ġġib id-data tad-9 ta’ Frar 2011.
(2)
It-talba kienet akkumpanjata minn ittra minn awtorità nazzjonali indipendenti, (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, l-Uffiċċju Ċek għall-Protezzjoni tal-Kompetizzjoni) fil-forma ta’ opinjoni preliminari, datata s-7 ta’ Novembru 2008. L-Uffiċċju Ċek għall-Protezzjoni tal-Kompetizzjoni analizza l-kondizzjonijiet ta’ aċċess għas-suq rilevanti, u sab li mhuwiex ristrett. Madankollu, l-opinjoni ma tiddikjarax jekk ġewx issodisfati l-kundizzjonijiet l-oħrajn dwar l-esponiment dirett għall-kompetizzjoni rigward it-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka.
(3)
L-unika entità involuta fit-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka hija l-kumpanija OKD a.s., bi sjieda ta' 100 % f'idejn New World Resources (NWR), impriża privata mill-Pajjiżi l-Baxxi.
II. IL-QAFAS LEGALI
(4)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jistabbilixxi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu li titwettaq waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva ma għandhomx ikunu soġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru li fih titwettaq, l-attività tkun esposta b’mod dirett għall-kompetizzjoni fi swieq li għalihom l-aċċess mhuwiex ristrett. Esponiment dirett għall-kompetizzjoni huwa vvalutat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, billi jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tal-qasam ikkonċernat. L-aċċess jitqies bħala li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni tal-UE rilevanti li tiftaħ settur partikolari, jew parti minnu. Din il-leġiżlazzjoni hija mniżżla fl-Anness XI għad-Direttiva 2004/17/KE. Madankollu, fil-kuntest tal-esplorazzjoni għall-faħam u fjuwils solidi oħrajn u l-estrazzjoni tagħhom, l-Anness XI ma jinkludi l-ebda leġiżlazzjoni rilevanti li tilliberalizza dan is-settur. Bħala konsegwenza ta’ dan, l-aċċess ħieles għas-suq ma jistax jiġi preżunt, u għandu jintwera de facto u de jure.
(5)
Analiżi tad-dispożizzjonijiet legali applikabbli għall-ħruġ ta’ liċenzji għat-tħaffir fir-Repubblika Ċeka turi li attwalment, il-liċenzji jingħataw fuq bażi mhux diskriminatorja, fuq il-bażi tal-valutazzjoni tal-kwalifiki professjonali tal-applikant, u l-kapaċità teknika u finanzjarja tiegħu għat-twettiq tax-xogħlijiet. Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, il-possibbiltà li jinkisbu liċenzji għal xogħol ta' tħaffir, tista’ titqies, de jure, bħala li hi ħielsa.
(6)
L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ diversi indikaturi, li l-ebda wieħed minnhom ma huwa neċessarjament deċiżiv per se. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, l-ishma aggregati tas-suq tat-tliet parteċipanti prinċipali f’suq partikolari jikkostitwixxu kriterju li għandu jiġi kkunsidrat (2). Kriterju ieħor huwa l-livell ta’ konċentrazzjoni f’dawk is-swieq. Minħabba l-karatteristiċi tas-swieq ikkonċernati, għandhom jiġu kkunsidrati wkoll kriterji oħrajn bħal-livell li bih il-klijenti jaqilbu.
(7)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr ħsara għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
(8)
It-talba ppreżentata mir-Repubblika Ċeka tikkonċerna t-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka.
Definizzjoni tas-suq
Suq tal-prodotti
(9)
It-talba tar-Repubblika Ċeka tkopri dak li jissejjaħ “is-suq primarju tal-faħam bituminuż”, li jinkludi l-produzzjoni tal-faħam bituminuż u d-distribuzzjoni tal-faħam bl-ingrossa (3). Meta titqies il-kompetizzjoni fis-suq tal-produzzjoni tal-faħam bituminuż, għandhom jiġu kkunsidrati r-rabtiet li jeżistu bejn il-produzzjoni u l-ewwel bejgħ/distribuzzjoni bl-ingrossa tal-faħam bituminuż li jiġi estratt mill-minjieri. Din id-definizzjoni hija wkoll konformi mad-deċiżjonijiet (4) preċedenti tal-Kummissjoni li jirreferu għall-isfruttament ta’ tipi ta’ fjuwils oħrajn.
(10)
Il-faħam bituminuż estratt mill-minjieri għandu kompożizzjonijiet kimiċi u livelli ta’ kwalità differenti, skont il-kondizzjonijiet ġeoloġiċi tas-saffi individwali li fihom isir it-tħaffir. Il-faħam bituminuż jista’ jiġi kkategorizzat f’faħam tajjeb għall-produzzjoni tal-kokk (CSFC) u f’faħam tal-fwar (SC). Għalkemm iż-żewġ tipi ta’ faħam bituminuż jiġu estratti bl-istess mod u permezz tal-istess teknoloġiji, dawn madankollu għandhom użu aħħari kompletament differenti kif ukoll bażi ta' klijenti differenti. Il-prezzijiet huma differenti u l-prodotti mhumiex interkambjabbli.
(11)
Is-CSFC huwa definit bħala faħam bituminuż b’karatteristiċi li jippermettu li ssir il-produzzjoni tal-kokk fil-kalkari tal-funderija, u ma jintużax għat-tisħin dirett jew għall-produzzjoni tal-enerġija. Is-CSFC jinxtara biss mill-kumpaniji li jipproduċu l-kokk. Is-CSFC huwa l-unika materja prima għall-produzzjoni tal-kokk, u attwalment ma għandu l-ebda użu ieħor. Is-CSFC ma jistax jinbidel mal-faħam tal-fwar.
(12)
Is-SC huwa faħam li ma jistax jikkwalifika bħala faħam għall-produzzjoni tal-kokk. Is-SC jintuża fl-impjanti tal-enerġija bħala fjuwil għal produzzjoni tal-elettriku, tas-sħana u tal-fwar teknoloġiku, bħala parti mill-proċess ta’ produzzjoni ta’ impjanti industrijali bħal raffineriji taz-zokkor, impjanti għall-produzzjoni tal-brikks, fabbriki tas-siment u kalkari tal-ġir, fabbriki tal-karta, eċċ. Is-SC jista’ jiġi sostitwit bis-CSFC, iżda dan ma jkunx ekonomikament vijabbli.
(13)
Is-CSFC jista’ jinqasam f’għadd żgħir ta’ kategoriji oħrajn skont il-kwalità tiegħu. Is-CSFC magħruf bħala faħam iebes għall-produzzjoni tal-kokk huwa meqjus bħala li hu tal-aqwa kwalità. Warajh hemm is-CSFC magħruf bħala faħam ta’ ebusija medja għall-produzzjoni tal-kokk u faħam ta’ rtubija medja għall-produzzjoni tal-kokk. Madankollu, is-suq għat-tipi individwali ta’ CSFC mhuwiex separat, u mhix se ssir ebda distinzjoni ta’ dan it-tip għall-finijiet tal-valutazzjoni għad-deċiżjoni attwali.
(14)
Fid-dawl ta’ dak li ġie msemmi hawn fuq, u b’konformità mal-applikazzjoni, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, is-CSFC u l-SC huma kkunsidrati bħala li jikkostitwixxu swieq separati, u għalhekk għandhom jiġu eżaminati b’mod separat minn xulxin.
Suq ġeografiku
(15)
It-talba tar-Repubblika Ċeka tikkunsidra lis-suq ġeografiku rilevanti tas-CSFC bħala wieħed li huwa ikbar mit-territorju nazzjonali, u li jinkorpora lit-territorji tar-Repubblika Ċeka, tas-Slovakkja, tal-Awstrija, tal-Polonja u tal-Ungerija. Fil-każ ta’ SC, l-applikant iqis li s-suq ġeografiku għandu jkun definit bħala li jinkludi r-Repubblika Ċeka, is-Slovakkja, l-Awstrija, il-Polonja, l-Ungerija u l-Ġermanja. Jingħad li r-raġuni prinċipali għal din id-definizzjoni tas-suq hija l-provvista transfruntiera reċiproka, li titqies bħala li hija importanti, il-qlib min-naħa tal-klijenti u n-nuqqas ta’ eżistenza ta’ ostakoli amministrattivi (ostakoli doganali, kwoti, eċċ).
(16)
Skont l-applikazzjoni (5), ir-Repubblika Ċeka hija esportatur nett kemm ta’ CSFC kif ukoll ta’ SC. Fl-2009, ir-Repubblika Ċeka esportat 3 581 elf tunnellata ta’ CSFC u 2 389 elf tunnellata ta’ SC (6), li jammontaw għal madwar 61 % u 47 % tal-produzzjoni interna rispettiva. Fl-istess sena, l-importazzjonijiet lejn ir-Repubblika Ċeka ammontaw għal 771 elf tunnellata ta’ CSFC u għal 954 elf tunnellata ta’ SC, li rispettivament jammontaw għal 13 % u 19 % tal-produzzjoni interna (7) bil-Polonja bħala s-sors ewlieni ta' dawn l-importazzjonijiet. Fil-fatt, l-importazzjonijiet mill-Polonja ammontaw għal madwar 90 % u għal 80 % tal-importazzjonijiet totali ta' CSFC u ta' SC rispettivament.
(17)
Għalkemm l-applikant jiddikjara li l-ammont ta’ faħam prodott minn OKD fir-Repubblika Ċeka - kemm jekk CSFC kif ukoll jekk SC - huwa kompetittiv għal raġġ ta’ 500 km, huwa jinnota li l-klijenti ta’ OKD jinsabu f’raġġ ta’ madwar 350 km mill-post fejn jiġi prodott il-faħam jiġifieri f’Ostrava.
(18)
Rigward il-bejgħ ta’ CSFC, OKD għandha klijent wieħed importanti fir-Repubblika Slovakka, li fl-2007 u fl-2009 xtara madwar 26 % u 30% rispettivament tal-produzzjoni ta’ OKD, u klijent ieħor importanti fl-Awstrija, li fl-2007 u fl-2009 xtara 13 % u 19 % rispettivament tal-produzzjoni OKD. Fost il-klijenti prinċipali tiegħu barra r-Repubblika Ċeka, l-applikant jinkludi wkoll kumpanija waħda fil-Polonja, iżda x-xiri tagħha jammonta biss għal madwar 8 % tal-produzzjoni ta’ OKD.
(19)
Fir-rigward tal-bejgħ ta’ SC, apparti l-klijenti Ċeki, OKD tinkludi wkoll klijent importanti fl-Awstrija, li x-xiri tiegħu ammonta għal madwar 12 % tal-bejgħ ta’ OKD fl-2007 u għal 21 % fl-2009, kif ukoll klijent wieħed fil-Ġermanja b’madwar 5 % tal-bejgħ ta’ SC fl-2007 u b’3 % fl-2009.
(20)
Skont l-applikazzjoni, “l-akbar tliet kompetituri qegħdin f’konċentrazzjoni qawwija” (8) u dan jista’ tabilħaqq jiġi osservat fis-swieq nazzjonali kollha, kemm fir-rigward ta’ SC kif ukoll ta’ CSFC, jekk jitqiesu separatament minn xulxin. L-applikant jagħraf ukoll li “l-parti l-kbira tal-faħam estratt jiġi kkunsmat mis-suq lokali” (9), u dan huwa kkonfermat fil-pajjiżi kollha fiż-żona ġeografika kkunsidrata mill-applikazzjoni li qed jipproduċu faħam bituminuż (ir-Repubblika Ċeka, il-Polonja, il-Ġermanja).
(21)
Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar id-definizzjoni tas-suq rilevanti (10), is-suq ġeografiku rilevanti jinkludi ż-żona li fiha l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni huma omoġenji biżżejjed, u fejn tista’ ssir distinzjoni bejnha u ż-żoni fil-viċinanzi immedjati peress li fiha, il-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni huma differenti b’mod sinifikanti. Għalhekk, ta’ min jinnota li r-reġjuni kostali tal-Ewropa Ċentrali (b’mod partikolari tat-Tramuntana tal-Ġermanja u tat-Tramuntana tal-Polonja) huma esposti għal importazzjonijiet ta’ faħam li jinġarr bil-baħar u, għaldaqstant, minħabba li l-ispejjeż għall-ġarr tal-merkanzija bil-baħar huma ferm aktar baxxi mill-ispejjeż għat-trasport fuq l-art, il-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni f’dawk iż-żoni jistgħu għalhekk ikunu differenti (11).
(22)
Fl-applikazzjoni jingħad li fattur importanti għad-determinazzjoni tal-prezz tal-faħam hija l-istabbiltà u s-sigurtà tal-provvista, u t-tul ta' żmien tal-kuntratt (12), u li ġeneralment il-kuntratti għall-provvista tal-faħam, kemm jekk SC kif ukoll jekk CSFC, huma kuntratti għal żmien twil.
(23)
Il-klijenti tal-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka qegħdin jixtru l-faħam mingħand OKD, jew mingħand kumpaniji Pollakki fi kwantitajiet limitati. Għalkemm qegħdin jiżdiedu, sal-lum l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra għadhom mhumiex sinifikanti ħafna (13).
(24)
Fid-dawl tal-fatturi msemmija hawn fuq, għall-finijiet tal-valutazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, is-suq ġeografiku huwa meqjus bħala li huwa limitat għar-Repubblika Ċeka u għall-Polonja, kemm fir-rigward tal-SC kif ukoll tas-CSFC. Minħabba d-differenzi li ssemmew hawn fuq bejn ir-reġjuni li jistgħu jiġu faċilment fornuti b’faħam li jinġarr bil-baħar u oħrajn li jinsabu ’l bogħod wisq minn kwalunkwe kosta, is-suq jista’ saħansitra jkun iżgħar jekk jinkludi biss ir-Repubblika Ċeka u n-Nofsinhar tal-Polonja. Madankollu, il-kwistjoni tista’ titħalla miftuħa minħabba li d-definizzjoni tas-suq usa’ hija l-iktar waħda favorevoli għall-applikant. Fuq il-bażi taż-żewġ definizzjonijiet tas-suq, l-analiżi ma twassalx għal riżultat differenti.
Analiżi tas-suq
(25)
Huwa kkunsidrat li, fir-rigward it-tħaffir għall-faħam bituminuż, wieħed mill-indikaturi tal-livell ta’ kompetizzjoni fis-swieq nazzjonali huwa s-sehem totali tas-suq tal-ikbar tliet produtturi.
Is-suq ta’ CSFC
(26)
OKD u żewġ fornituri Pollakki ta’ CSFC huma l-aktar importanti fis-suq ġeografiku rilevanti. OKD hija l-akbar fornitur ta’ CSFC fir-Repubblika Ċeka (75,5 % tas-sehem tas-suq fir-Repubblika Ċeka fl-2008). Iż-żewġ fornituri Pollakki ta’ CSFC huma l-akbar fornituri fil-Polonja (60,2 % u 19,3 % tas-sehem tas-suq fil-Polonja fl-2008). Fis-suq ġeografiku li jinkludi r-Repubblika Ċeka u l-Polonja, is-sehem tas-suq aggregat tal-ikbar tliet produtturi, fl-2008 kien ta’ madwar 93 %. Għandu jiġu nnutat wkoll li l-ikbar kompetitur ta’ OKD għandu waħdu, sehem tas-suq li jammonta għal madwar 49 %.
(27)
Anki jekk jiġi kkunsidrat suq akbar, li jinkludi lir-Repubblika Ċeka, lis-Slovakkja; lill-Awstrija; lill-Polonja u lill-Ungerija, kif ġie allegat mill-applikant, l-ishma aggregati tas-suq tal-ikbar tliet kompetituri xorta waħda huma għoljin ħafna (91,3 % fl-2005, 87,7 % fl-2006, 85 % fl-2007 u 86,6 % fl-2008 (14)) u ma jistgħux iservu bħala indikazzjoni ta’ esponiment suffiċjenti tas-suq ta’ CSFC għall-kompetizzjoni.
(28)
Kif imfakkar fil-premessa (22), is-sigurtà u l-istabbiltà tal-provvisti għandhom rwol importanti fir-relazzjonijiet kuntrattwali. L-informazzjoni pprovduta mill-applikant rigward il-qlib tal-klijenti għall-CSFC juri li ma hemm kważi l-ebda qlib għal dan il-prodott. Il-kuntratti għall-provvista ta’ CSFC huma kuntratti fit-tul u ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza li turi li wieħed jew aktar mill-klijenti ta’ OKD qelbu minn OKD għal fornituri oħra. B’hekk, ma jistax jiġi preżunt li klijent ta’ CSFC jkun lest jew tabilħaqq kapaċi li jeqleb faċilment f’każ li OKD tintroduċi żieda żgħira iżda sinifikanti fil-prezz.
Is-suq tal-SC
(29)
OKD u żewġ fornituri Pollakki ta’ SC huma bil-bosta l- fornituri l-aktar importanti fis-suq ġeografiku rilevanti. OKD hija l-akbar fornitur tal-SC fir-Repubblika Ċeka (61,6 % tas-sehem tas-suq fir-Repubblika Ċeka fl-2008). Żewġ fornituri Pollakki tal-SC huma l-akbar fornituri fil-Polonja (sehem ta' 52,5 % u 17,7 % tas-suq fil-Polonja fl-2008). Fis-suq ġeografiku li jinkludi r-Repubblika Ċeka u l-Polonja, is-sehem tas-suq aggregat tal-ikbar tliet produtturi kien ta’ madwar 72 % fl-2008. Għandu jiġi nnutat wkoll li l-ikbar kompetitur ta’ OKD kellu sehem ta’ madwar 50 % tas-suq ġeografiku, li jinkludi r-Repubblika Ċeka u l-Polonja.
(30)
Barra minn hekk, fit-tlett iswieq ġeografiċi kollha ta’ SC msemmija fil-Premessa 29 (ir-Repubblika Ċeka waħedha, il-Polonja waħedha u suq ġeografiku li jinkludihom it-tnejn li huma) hemm operatur ekonomiku li waħdu għandu sehem ta’ madwar 50 % tas-suq jew aktar. Konsegwentement, f’dan il-kuntest għandha tiġi mfakkra każistika kostanti (15), li tistabbilixxi li “fihom infushom, ishma tas-suq kbar ħafna huma xhieda tal-eżistenza ta’ pożizzjoni dominanti, minbarra f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Dik hija s-sitwazzjoni meta jkun hemm sehem tas-suq ta’ 50 %”.
(31)
Anki jekk jitqies suq akbar minn dak nazzjonali, li jinkludi r-Repubblika Ċeka, is-Slovakkja, l-Awstrija, il-Polonja, l-Ungerija u l-Ġermanja, kif allegat mill-applikant, l-ishma aggregati tas-suq tal-ikbar tliet kompetituri xorta jkunu pjuttost għoljin (62,7 % fl-2005, 60,2 % fl-2006, 56,9 % fl-2007 u 57,3 % fl-2008 (16)).
(32)
Bħal fil-każ ta’ CSFC, is-sigurtà u l-istabbiltà tal-provvista ta’ SC għandhom rwol importanti fir-relazzjonijiet kuntrattwali. L-informazzjoni pprovduta mill-applikant dwar il-qlib mill-klijenti turi li għadd ta’ klijenti li jixtru SC mingħand OKD qed iwaqqfu temporanjament il-fornimenti tagħhom mingħand OKD waqt ċerti snin, u li għadd ta’ kuntratti ta’ sena jew kuntratti li saru fuq il-post qatt ma ġew imġedda. Madankollu, minħabba l-fatt li l-applikant ma pprovdiex, kif mitlub, informazzjoni dwar il-volumi tal-provvisti kkonċernati jew dwar il-proporzjon tagħhom tal-produzzjoni ta’ OKD, huwa diffiċli li jiġi konkluż li klijent ta’ OKD jaqleb faċilment f’każ li OKD tintroduċi żieda żgħira iżda sinifikanti fil-prezz.
IV KONKLUŻJONIJIET
(33)
Fir-rigward tat-tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka, is-sitwazzjoni tista’ għalhekk tiġi mqassra kif ġej: fir-rigward kemm ta’ SC kif ukoll ta’ CSFC, l-ishma aggregati tas-suq tal-ikbar tliet kompetituri fis-suq ġeografiku kif definit għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni huma għoljin, u aktar importanti minn hekk, l-akbar produttur waħdu jirrappreżenta sehem ta’ kważi 50 % tas-suq, is-swieq għalhekk għandhom jiġu kkunsidrati bħala li qegħdin f’konċentrazzjoni qawwija u kif imfakkar fil-Premessa (20), il-parti l-kbira tal-faħam estratt jiġi kkunsmat mis-suq lokali. L-informazzjoni dwar il-livell ta’ tibdil ma tappoġġax b’mod xieraq il-konklużjoni li klijent li jixtri l-faħam bituminuż se jkollu r-rieda jew il-possibbiltà li jaqleb faċilment f’każ li tiġi introdotta żieda żgħira iżda sinifikanti fil-prezz.
(34)
L-applikant għaraf ukoll li peress it-tħaffir għall-faħam bituminuż mhuwiex profitabbli f’postijiet oħrajn għajr dawk li diġà qegħdin jiġu sfruttati (speċjalment dawk sfruttati minn OKD), “id-dħul ta’ entità oħra fis-suq Ċek mhuwiex realistiku u ma seħħx matul l-aħħar ħames snin. (17)”. L-istess jista’ jingħad fir-rigward tal-provvisti tal-faħam, fejn l-applikant jiddikjara li ma jaf bl-ebda aċċess sinifikanti għas-suq Ċek, u ħafna mill-klijenti bl-ingrossa sinifikanti kkonkludew kuntratti fit-tul (18).
(35)
Fid-dawl tal-fatturi li ġew analizzati fil-premessi 8 sa 34, għandu jiġi konkluż li t-tħaffir għall-faħam bituminuż, kemm ta’ CSFC kif ukoll ta’ SC, bħalissa mhuwiex espost b’mod dirett għall-kompetizzjoni fir-Repubblika Ċeka. Għalhekk l-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE mhuwiex applikabbli għal kuntratti maħsuba biex jippermettu l-eżerċizzju ta’ attivitajiet ta’ dak it-tip fir-Repubblika Ċeka. B’konsegwenza ta’ dan, id-Direttiva 2004/17/KE tibqa’ tapplika meta entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti intenzjonati sabiex ikun jista' jsir tħaffir għall-faħam bitumuż fir-Repubblika Ċeka, jew meta jorganizzaw kompetizzjonijiet ta’ tfassil għat-twettiq ta’ attivitajiet ta’ dan it-tip fir-Repubblika Ċeka.
(36)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Novembru 2010 sa Marzu 2011 kif tidher mill-informazzjoni li ġiet ippreżentata mir-Repubblika Ċeka. Din tista’ tiġi riveduta, jekk tibdiliet sinifikanti fis-sitwazzjoni legali jew fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ikunu ġew issodisfati.
(37)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE mhuwiex applikabbli għal tħaffir għall-faħam bituminuż fir-Repubblika Ċeka. Konsegwentement, id-Direttiva 2004/17/KE għandha tkompli tapplika għal kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u li huma maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta' tali attivitajiet fir-Repubblika Ċeka.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ċeka.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Mejju 2011.