ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 862/2010/EU
ze dne 22. září 2010
o účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (3) (dále jen „sedmý rámcový program“) umožňuje účast Společenství na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů, ve smyslu článku 169 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (4), podporuje přístup přesahující hranice jednotlivých výzkumných témat, která se týkají jednoho či více témat sedmého rámcového programu, a v této souvislosti určil iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES v oblasti společného výzkumu Baltského moře jako jednu z oblastí, které jsou vhodné pro účast Společenství v národních výzkumných programech prováděných společně.
(3)
Ekosystém Baltského moře, které je polozavřeným evropským vnitrozemským mořem, je jednou z největších světových poloslaných vodních ploch a byl vážně postižen mnohými nepříznivými vlivy, které jsou buď přírodního původu, nebo jsou vyvolané lidskou činností, jako je znečištění způsobené odloženými chemickými zbraněmi, např. bojovými plyny pocházejícími z druhé světové války, a sloučeninami těžkých kovů, organickými látkami, radioaktivním materiálem, topnými oleji a ropnými skvrnami. Rozvoj zemědělství v povodí Baltského moře měl rovněž za následek nadměrný přísun hnojiv a organických látek vedoucích ke zvýšené eutrofizaci a zavlečení neendemických cizích organismů do životního prostředí. Neudržitelné využívání rybích populací a změna klimatu způsobují úbytek původní biologické rozmanitosti. Tyto faktory, jakož i neustálá lidská činnost, včetně projektů souvisejících s infrastrukturou prováděných přímo na pobřeží nebo v jeho těsné blízkosti a v povodí Baltského moře, a ekologicky neudržitelná turistika poškozují přírodní prostředí. To vše značně snižuje schopnost Baltského moře udržitelným způsobem poskytovat zboží a služby, na nichž lidé přímo a nepřímo závisí z hlediska sociálních, kulturních a ekonomických zájmů.
(4)
Evropská rada na zasedání dne 14. prosince 2007 zdůraznila své obavy ohledně stavu životního prostředí v Baltském moři, na což reaguje sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. června 2009 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře. Rada navíc vyzvala Komisi, aby předložila návrh na iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES pro region Baltského moře.
(5)
Věda by měla přispět k plnění těchto úkolů a k vyřešení naléhavých environmentálních problémů Baltského moře. Závažnost současné situace si však vyžaduje kvalitativní a kvantitativní posílení současného výzkumu v pobaltském regionu rozvojem a prováděním plně integrovaného přístupu umožňujícího zjednodušit příslušné výzkumné programy všech států ležících na pobřeží Baltského moře a zaměřit je na koordinované, účinné a efektivní řešení složitých a naléhavých problémů.
(6)
Řada výzkumných a rozvojových programů nebo činností prováděných jednotlivými členskými státy na vnitrostátní úrovni za účelem podpory výzkumu a vývoje v regionu Baltského moře není v současné době dostatečně koordinována na úrovni Unie, aby se dosáhlo kritického množství vyžadovaného ve strategických oblastech výzkumu a vývoje.
(7)
Stávající výzkumné struktury specifické pro jednotlivá odvětví, které se vyvíjely během dlouhé historie vnitrostátních politik, jsou navíc hluboce zakořeněné ve vnitrostátních systémech řízení a brání rozvoji a financování víceoborového, mezioborového a interdisciplinárního environmentálního výzkumu nezbytného k řešení úkolů v regionu Baltského moře.
(8)
Ačkoli existuje dlouhá tradice spolupráce ve výzkumu Baltského moře jak se zeměmi, které spadají do regionu Baltského moře, tak i se zeměmi mimo něj, nebyly na úsilí o spolupráci z důvodu rozdílné hospodářské a rozvojové situace těchto zemí, jakož i z důvodu velmi odlišných vnitrostátních plánů výzkumu, výzkumných témat a priorit dosud vyčleněny přiměřené finanční zdroje umožňující optimální využití výzkumného potenciálu.
(9)
Komise ve svém pracovním programu na období 2007-2008 ze dne 11. června 2007 pro provádění zvláštního programu „Spolupráce“ poskytla v oblasti environmentálního výzkumu Baltského moře finanční podporu programům BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS za účelem posílení spolupráce mezi agenturami pro financování environmentálního výzkumu v pobaltském regionu a usnadnění přechodu na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře, který se má provádět na základě článku 169 Smlouvy.
(10)
Programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS v podstatě fungovaly dobře, a je tedy důležité zajistit kontinuitu výzkumného úsilí s cílem vyřešit naléhavé environmentální úkoly.
(11)
V souladu s koncepcí sedmého rámcového programu, a jak vyplývá z konzultací se zúčastněnými subjekty uskutečněných během programu BONUS ERA-NET, je v pobaltském regionu zapotřebí politicky podporovaných výzkumných programů.
(12)
Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko (dále jen „zúčastněné státy“) se dohodly, že budou společně provádět společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“). Program BONUS má za cíl podporovat vědecký rozvoj a inovace poskytováním nezbytného právního a organizačního rámce pro nadnárodní spolupráci mezi pobaltskými státy v environmentálním výzkumu v regionu Baltského moře.
(13)
Ačkoli program BONUS je ve velké míře zaměřen na environmentální výzkum, zasahuje do řady souvisejících výzkumných programů Unie pro okruh lidských činností, které mají zvýšené dopady na ekosystém, jako jsou rybolov, akvakultura, zemědělství, infrastruktura (včetně v oblasti energetiky), doprava, odborná příprava a mobilita výzkumných pracovníků, a také do řady socio-ekonomických otázek. Program BONUS má značný význam pro řadu politik a směrnic Unie, včetně strategie Unie pro region Baltského moře, společné rybářské politiky, společné zemědělské politiky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (6), a mezinárodních závazků Unie, jako je akční plán pro Baltské moře HELCOM. V důsledku toho přinese program BONUS prospěch mnohým dalším oblastem politiky Unie.
(14)
Zúčastněné státy se v zájmu posílení dopadu programu BONUS dohodly, že se ho zúčastní Unie.
(15)
Program BONUS by měl zahrnovat strategickou fázi, po níž bude následovat fáze provádění, aby se poskytla příležitost uskutečnit rozsáhlé konzultace se zúčastněnými subjekty o strategickém plánu výzkumu schopném zvládnout také vznikající výzkumné potřeby. Během strategické fáze programu BONUS by se měly vyvíjet snahy o zapojení dalších, odvětvově zaměřených agentur pro financování s cílem dále posílit integraci výzkumu, který řeší meziodvětvové potřeby konečných uživatelů, a zajistit účinné využití a převzetí výsledků pro opatření k řízení politik a zdrojů napříč celou řadou ekonomických odvětví.
(16)
Komise by na konci této strategické fáze měla ověřit existenci strategického plánu výzkumu, platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a podmínek provádění, které umožní, aby iniciativa vstoupila do fáze provádění. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu. Přechod do fáze provádění by měl být hladký a měl by proběhnout neprodleně.
(17)
Zúčastněné státy se dohodly, že na program BONUS přispějí částkou 50 milionů EUR. Měly by se umožnit i jiné než peněžní příspěvky ve formě přístupu k infrastruktuře a jejího využívání (dále jen „věcný příspěvek ve formě infrastruktury“) za předpokladu, že netvoří podstatnou část celého příspěvku. Měly by podléhat posouzení jejich materiální a užitné hodnoty z hlediska uskutečňování projektů programu BONUS.
(18)
Účast Unie na programu BONUS by neměla překročit 50 milionů EUR pro celou dobu jeho trvání a v rámci tohoto limitu by měla odpovídat příspěvkům zúčastněných států, aby se zvýšil jejich zájem o společné provádění programu BONUS. Většina finančního příspěvku Unie by měla být přidělena pro fázi provádění. Pro každou fázi by se měl stanovit strop. Strop pro fázi provádění by se měl zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze.
(19)
Společné provádění programu BONUS vyžaduje specializovanou prováděcí strukturu stanovenou v rozhodnutí 2006/971/ES. Pro uskutečňování programu BONUS se zúčastněné státy na takové specializované prováděcí struktuře dohodly a vytvořily síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“). BONUS EHZS by mělo být příjemcem finančního příspěvku Unie. Zúčastněným státům se připomíná význam zásady skutečného společného fondu, přičemž každý zúčastněný stát v souladu se společnými pravidly a postupy financování programu BONUS rozhodne, zda bude spravovat svůj vlastní příspěvek nebo zda bude jeho příspěvek spravován prostřednictvím BONUS EHZS. BONUS EHZS by mělo také zajistit, aby provádění programu BONUS bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
(20)
Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky příslušných vnitrostátních orgánů zúčastněných států a zaplacením jejich finančních příspěvků.
(21)
V zájmu usnadnění a zjednodušení řízení příspěvku Unie pro strategickou fázi by jeho vyplacení mělo být podmíněno uzavřením dohody o grantech mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by se měla řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (7).
(22)
Vyplacení příspěvku Unie pro prováděcí fázi by mělo být podmíněno uzavřením dohody o provádění mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by obsahovala podrobná ujednání o využití finančního příspěvku Unie. Tato část finančního příspěvku Unie by měla být spravována v rámci nepřímého centralizovaného řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a článku 56 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), a článku 35, čl. 38 odst. 2 a článku 41 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9).
(23)
Všechny úroky získané z příspěvků zaplacených pro BONUS EHZS by se měly považovat za příjem tohoto sdružení a měly by být přiděleny pro provádění programu BONUS.
(24)
V zájmu ochrany svých finančních zájmů by Unie měla mít právo snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek v případě nepřiměřeného, částečného nebo opožděného provádění programu BONUS, nebo pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu BONUS neposkytnou, nebo je poskytnou částečně nebo opožděně, za podmínek stanovených v dohodách, které mají být uzavřeny mezi Unií a BONUS EHZS.
(25)
V zájmu účinného provádění programu BONUS během fáze provádění by finanční podpora měla být poskytnuta účastníkům projektů programu BONUS, za jejichž výběr na ústřední úrovni na základě výzev k předkládání návrhů odpovídá BONUS EHZS. Poskytování a vyplácení této finanční podpory účastníkům programu BONUS by mělo probíhat transparentním a nebyrokratickým způsobem podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
(26)
Společné výzkumné středisko je sice útvarem Komise, avšak jeho ústavy mají výzkumné kapacity, které mají význam pro program BONUS, a mohly by přispívat k jeho provádění. Je proto vhodné vymezit úlohu Společného výzkumného střediska z hlediska jeho způsobilosti pro financování.
(27)
V zájmu zajištění rovného zacházení by hodnocení návrhů mělo dodržovat stejné zásady, které se používají pro návrhy předkládané v rámci sedmého rámcového programu. Hodnocení návrhů by proto mělo být prováděno na ústřední úrovni pod odpovědností BONUS EHZS nezávislými odborníky s dobrou znalostí místních podmínek na základě transparentních a společných kritérií a finanční prostředky by měly být přidělovány v souladu s pořadníkem schváleným na ústřední úrovni. Řazení a pořadí priorit by mělo schválit BONUS EHZS, přičemž by se mělo přesně řídit výsledky nezávislého hodnocení, které by mělo být závazné.
(28)
K programu BONUS se může připojit kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu.
(29)
V souladu s cíli sedmého rámcového programu by měla být umožněna účast na programu BONUS jakékoli jiné země, zejména země ležící na pobřeží Baltského moře nebo v jeho povodí, za předpokladu, že tuto účast upravuje příslušná mezinárodní dohoda a že s ní souhlasí Komise i zúčastněné státy. V souladu se sedmým rámcovým programem by Unie měla mít právo sjednat v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí podmínky pro svůj finanční příspěvek na program BONUS s ohledem na účast jiných zemí.
(30)
Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (12).
(31)
Výzkumné činnosti prováděné v rámci programu BONUS by podle obecných zásad sedmého rámcového programu měly být v souladu s etickými zásadami a řídit se zásadami zohledňování rovnosti žen a mužů, rovnosti pohlaví a udržitelného rozvoje.
(32)
Na základě průběžného hodnocení prováděného Komisí za účasti nezávislých odborníků s dobrou znalostí místních podmínek by Komise měla posoudit kvalitu a účinnost provádění programu BONUS a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů a provést závěrečné hodnocení.
(33)
Účastníci programu BONUS by měli sdělovat a v široké míře šířit výsledky své práce, zejména tak, aby je mohly využít jiné podobné regionální projekty v oblasti mořského výzkumu, a zpřístupňovat je veřejnosti.
(34)
Úspěšná realizace projektů prováděných v rámci programů BONUS ERA-NET a BONUS ERA-NET PLUS odhalila katastrofální stav Baltského moře. Je proto nutné i nadále provádět v souvislosti se stavem prostředí Baltského moře další výzkum,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“), prováděný společně Dánskem, Německem, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Polskem, Finskem a Švédskem (dále jen „zúčastněné státy“), se poskytuje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Unie poskytne finanční příspěvek nepřesahující 50 milionů EUR pro celou dobu trvání programu BONUS v souladu s nařízením (ES) č. 1906/2006 během strategické fáze a v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení během fáze provádění. V rámci tohoto stropu finanční příspěvek Unie odpovídá příspěvku zúčastněných států.
3. Finanční příspěvek Unie se hradí společně z rozpočtových prostředků vyčleněných na veškerá příslušná témata zvláštního programu „Spolupráce“.
Článek 2
Provádění programu BONUS
1. Program BONUS provádí síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“).
2. Program BONUS se v souladu s přílohou I provádí ve dvou fázích, tedy ve strategické fázi, po níž následuje fáze provádění.
3. Strategická fáze programu BONUS potrvá nejdéle 18 měsíců. Jejím účelem je připravit fázi provádění. Během strategické fáze plní BONUS EHZS tyto úkoly:
a)
příprava strategického plánu výzkumu stanovením části věnované vědeckému obsahu programu BONUS se zaměřením na výzvy k předkládání návrhů v souladu s cíli sedmého rámcového programu;
b)
vytvoření platforem pro konzultace se zúčastněnými subjekty s cílem zvýšit a institucionalizovat zapojení zúčastněných subjektů ze všech příslušných odvětví;
c)
příprava podmínek provádění, včetně právních a finančních pravidel a postupů, ustanovení upravujících práva duševního vlastnictví vyplývající z činností programu BONUS, lidských zdrojů a komunikačních aspektů.
4. Fáze provádění potrvá nejméně pět let. Během fáze provádění se zveřejní výzvy k předkládání návrhů za účelem financování projektů, které se zaměřují na cíle programu BONUS. Tyto výzvy k předkládání návrhů se zaměří na nadnárodní projekty s více partnery, které podporují přiměřenou účast malých a středních podniků a zahrnují činnosti v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, odborného vzdělávání a šíření výsledků. Projekty se vybírají v souladu se zásadami rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého hodnocení, spolufinancování, neziskovosti, zákazu retroaktivity a zákazu kumulace finanční podpory s jinými zdroji Unie. Poskytování a vyplácení finanční podpory účastníkům programu BONUS probíhá podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
Článek 3
Podmínky pro poskytování finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie pro strategickou fázi nepřesáhne částku 1,25 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Závazek Unie poskytnout příspěvek pro strategickou fázi je podmíněn stejným závazkem zúčastněných států.
2. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění nepřesáhne částku 48,75 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Tento strop lze zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze. Během fáze provádění může být až 25 % příspěvku od zúčastněných států poskytnuto cestou věcného příspěvku ve formě infrastruktury.
3. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění závisí na:
a)
stanovení strategického plánu výzkumu, vytvoření platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a stanovení podmínek provádění podle čl. 2 odst. 3 ze strany zúčastněných států, jakož i na pokroku dosaženém při plnění cílů a na konečných výsledcích uvedených v příloze I oddílu 2. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu;
b)
prokázání schopnosti BONUS EHZS realizovat program BONUS, včetně přijetí, přidělení a monitorování finančního příspěvku Unie v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a článkem 35, čl. 38 odst. 2 a článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
udržování a uplatňování vhodného a účinného modelu řízení pro program BONUS v souladu s přílohou II;
d)
efektivním provádění činností týkajících se fáze provádění programu BONUS a stanovených v příloze I ze strany BONUS EHZS, což zahrnuje zveřejňování výzev k předkládání návrhů na udělování grantů;
e)
závazku každého zúčastněného státu podílet se na financování programu BONUS a skutečném uhrazení finančního příspěvku, především na financování účastníků projektů BONUS vybraných na základě výzev k předkládání návrhů;
f)
souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory, především s pravidly stanovenými v rámci Unie pro státní podporu pro výzkum, vývoj a inovace (13);
g)
zajištění vysoké úrovně vědecké excelence, dodržování etických zásad v souladu s obecnými zásadami sedmého rámcového programu a dodržování zásad rovnosti žen a mužů a rovnosti pohlaví a zásady udržitelného rozvoje.
Článek 4
Účast Společného výzkumného střediska
1. Společné výzkumné středisko je způsobilé pro financování ze strany programu BONUS za stejných podmínek, jako jsou podmínky pro způsobilé subjekty zúčastněných států.
2. Vlastní zdroje Společného výzkumného střediska, na něž se nevztahuje financování z programu BONUS, se nepovažují za součást finančního příspěvku Unie ve smyslu článku 1.
Článek 5
Dohody mezi Unií a BONUS EHZS
1. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během strategické fáze se stanoví v dohodě o grantu uzavřené mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS v souladu s pravidly stanovenými v tomto rozhodnutí a v nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během fáze provádění se stanoví v dohodě o provádění a ročních finančních dohodách uzavřených mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS.
Dohoda o provádění musí obsahovat zejména tato ustanovení:
a)
vymezení svěřených úkolů;
b)
ustanovení na ochranu finančních prostředků Unie;
c)
podmínky a podrobná opatření pro plnění úkolů, včetně pravidel financování a horních limitů financování použitelných u projektů programu BONUS a příslušná ustanovení pro vymezení odpovědnosti a provádění kontrol;
d)
pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;
e)
podmínky pro ukončení plnění úkolů;
f)
podrobná pravidla pro kontroly prováděné Komisí;
g)
podmínky pro použití odděleného bankovního účtu a nakládání se získanými úroky;
h)
ustanovení zajišťující viditelnost opatření Unie ve vztahu k ostatním činnostem BONUS EHZS;
i)
závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení;
j)
ustanovení upravující práva duševního vlastnictví vyplývající z provádění programu BONUS podle článku 2;
k)
kritéria pro průběžná a závěrečná hodnocení, včetně kritérií uvedených v článku 13.
3. Komise uskuteční hodnocení BONUS EHZS předem (ex ante), aby získala důkaz o existenci a řádném fungování postupů a systémů uvedených v článku 56 finančního nařízení.
Článek 6
Úrok získaný z příspěvků
Úrok získaný z finančních příspěvků přidělených programu BONUS se považuje za příjem BONUS EHZS a přidělí se programu BONUS.
Článek 7
Snížení, neposkytnutí nebo ukončení finančního příspěvku Unie
Pokud není program BONUS prováděn, nebo je-li prováděn nepřiměřeně, částečně či opožděně, může Unie snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k pokroku v provádění programu BONUS.
Nepřispívají-li zúčastněné státy na financování programu BONUS, nebo přispívají-li pouze částečně či opožděně, může Unie snížit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k výši veřejných finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy za podmínek stanovených v dohodě o grantu uvedené v čl. 5 odst. 1.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Unie zúčastněnými státy
Při provádění programu BONUS přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie. Zúčastněné státy zejména přijmou nezbytná opatření, jež zajistí úplné zpětné získání veškerých částek, které náleží Unii, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Článek 9
Kontrola prováděná Komisí a Účetním dvorem
Komise a Účetní dvůr Evropské unie mohou provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění řádné správy finančních prostředků Unie a k ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo nesrovnalostmi. Za tím účelem zúčastněné státy a BONUS EHZS poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady.
Článek 10
Vzájemné informování
Komise sděluje veškeré významné údaje Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Zúčastněné státy se vyzývají, aby poskytly Komisi prostřednictvím BONUS EHZS veškeré další informace, které si Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr vyžádají ohledně finančního řízení BONUS EHZS, a to v souladu s celkovými požadavky na podávání zpráv stanovenými v článku 13.
Článek 11
Účast dalších členských států a přidružených zemí
K programu BONUS se může připojit jakýkoli členský stát a jakákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu v souladu s kritérii stanovenými v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f). Pro účely tohoto rozhodnutí se členské státy a přidružené země, které se připojily k programu BONUS, považují za zúčastněné státy.
Článek 12
Účast dalších zemí
Zúčastněné státy a Komise mohou schválit účast jakékoli další země s výhradou kritérií stanovených v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f) za předpokladu, že je tato účast upravena v příslušné mezinárodní dohodě.
Zúčastněné státy a Komise stanoví podmínky, za kterých jsou právnické osoby usazené nebo se sídlem v této zemi způsobilé pro financování v rámci programu BONUS.
Článek 13
Podávání výročních zpráv a hodnocení
Komise zahrne zprávu o činnostech programu BONUS do výroční zprávy o sedmém rámcovém programu, která se předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Komise provede nejpozději do 31. prosince 2014 průběžné hodnocení programu BONUS. Toto hodnocení se týká pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v článku 2 a příloze I a musí obsahovat doporučení programu BONUS ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího zlepšení integrace a zvýšení kvality a účinnosti provádění, včetně vědecké integrace, integrace řízení a financování, a dále posouzení toho, zda je výše finančních příspěvků zúčastněných států přiměřená vzhledem k možným potřebám vědeckých obcí v jednotlivých státech. Komise oznámí závěry průběžného hodnocení společně s vlastními připomínkami Evropskému parlamentu a Radě.
Po skončení účasti Unie na programu BONUS, ale nejpozději do 31. prosince 2017, provede Komise závěrečné hodnocení programu BONUS. Výsledky tohoto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
DEĊIŻJONI Nru 862/2010/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Settembru 2010
dwar il-parteċipazzjoni tal-Unjoni fi Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku (BONUS) li huma impenjati fih diversi Stati Membri
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 185 u 188, it-tieni paragrafu, tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1982/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea għall-attivitajiet ta’ riċerka, ta’ żvilupp teknoloġiku u ta’ dimostrazzjoni (2007-2013) (3) (“is-Seba’ Programm Kwadru”) tipprevedi l-parteċipazzjoni tal-Komunità fi programmi ta’ riċerka u żvilupp li impenjaw ruħhom fihom diversi Stati Membri, inkluża l-parteċipazzjoni fl-istrutturi maħluqa għat-twettiq ta’ dawk il-programmi, fit-tifsira tal-Artikolu 169 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (“Trattat KE”).
(2)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/971/KE tad-19 ta’ Diċembru 2006 dwar il-Programm Speċifiku Kooperazzjoni li jimplimenta s-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea dwar ir-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u attivitajiet ta’ dimostrazzjoni (2007-2013) (4) tinkoraġġixxi approċċ transtematiku lejn suġġetti ta’ riċerka rilevanti għal wieħed jew aktar mit-temi tas-Seba’ Programm Kwadru, u f’dan il-kuntest identifikat inizjattiva taħt l-Artikolu 169 tat-Trattat KE fil-qasam tar-Riċerka Konġunta dwar il-Baħar Baltiku bħala wieħed mill-oqsma adatti għall-parteċipazzjoni tal-Komunità fi programmi ta’ riċerka nazzjonali implimentati b’mod konġunt.
(3)
L-ekosistema tal-Baħar Baltiku, baħar intern kważi magħluq Ewropew, hija wieħed mill-ikbar korpi ta’ ilma salmastru fid-dinja u ntlaqtet serjament minn pressjoni eżerċitata minn numru ta’ elementi ta’ oriġini naturali u pressjoni eżerċitata mill-bniedem, bħat-tniġġis minn armi kimiċi mormija, pereżempju gassijiet tal-gwerra li jmorru lura sat-Tieni Gwerra Dinjija, u minn komposti ta’ metalli tqal, sustanzi organiċi, materjali radjuattivi, u tixrid ta’ żejt tat-tisħin u ta’ żejt mhux maħdum. L-iżvilupp tal-agrikoltura fil-baċin idrografiku tal-Baħar Baltiku wkoll ikkawża l-iskular eċċessiv ta’ fertilizzanti u materjal organiku li jwassal għal ewtrofizzazzjoni avvanzata, u l-introduzzjoni ta’ organiżmi aljeni nonendemiċi fl-ambjent. L-esplojtazzjoni insostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut u t-tibdil fil-klima qed jikkawżaw it-telf tal-bijodiversità oriġinali. Dawk il-fatturi, kif ukoll l-attività kontinwa tal-bniedem, li tinkludi proġetti infrastrutturali direttament fuq il-kosta jew qrib ħafna tagħha u fil-baċin idrografiku tal-Baħar Baltiku, u t-turiżmu ekoloġikament insostenibbli, qed joħolqu degradazzjoni fl-ambjent naturali. Dan kollu qed inaqqas serjament il-kapaċità tal-Baħar Baltiku li jipprovdi b’mod sostenibbli l-prodotti u s-servizzi li fuqhom jiddependu n-nies direttament u indirettament għal benefiċċji soċjali, kulturali u ekonomiċi.
(4)
Il-Kunsill Ewropew tal-14 ta’ Diċembru 2007, enfasizza t-tħassib dwar l-istat tal-ambjent fil-Baħar Baltiku, kif rifless fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni tal-10 ta’ Ġunju 2009 lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-Istrateġija tal-Unjoni Ewropea għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku. Barra minn hekk, il-Kunsill stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta proposta għal inizjattiva taħt l-Artikolu 169 tat-Trattat KE għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku.
(5)
Ix-xjenza għandha tikkontribwixxi biex tittratta dawn l-isfidi u ssib soluzzjonijiet għall-problemi ambjentali urġenti fil-Baħar Baltiku. Madankollu, il-gravità tas-sitwazzjoni preżenti titlob titjib kwalitattiv u kwantitattiv tar-riċerka attwali fir-reġjun Baltiku permezz tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ approċċ integrat bis-sħiħ fejn il-programmi ta’ riċerka rilevanti tal-Istati kollha konfinanti jistgħu jiġu simplifikati u ffukati sabiex jittrattaw il-kwistjonijiet kumplessi u urġenti b’mod koordinat, effiċjenti u effettiv.
(6)
Fil-preżent, għadd ta’ programmi jew attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp imwettqa mill-Istati Membri individwalment f’livell nazzjonali għas-sostenn tar-riċerka u l-iżvilupp fir-reġjun tal-Baħar Baltiku mhumiex koordinati biżżejjed fil-livell tal-Unjoni biex tinkiseb il-massa kritika meħtieġa f’oqsma strateġiċi tar-riċerka u l-iżvilupp.
(7)
Barra minn hekk, l-istrutturi tar-riċerka eżistenti speċifiċi għas-settur, li evolvew tul storja twila ta’ politika nazzjonali, għandhom għeruq fondi fis-sistemi ta’ governanza nazzjonali u ma jippermettux l-iżvilupp u l-finanzjament tar-riċerka ambjentali multidixxiplinari, interdixxiplinari u transdixxiplinari meħtieġa biex jiġu ttrattati l-isfidi tal-Baħar Baltiku.
(8)
Waqt li hemm tradizzjoni twila ta’ kooperazzjoni fir-riċerka dwar il-Baħar Baltiku ma’ pajjiżi kemm fi ħdan kif ukoll barra miż-żona tal-Baħar Baltiku, l-isforzi kollaborattivi sa issa kienu nieqsa mir-riżorsi finanzjarji xierqa għall-isfruttament ottimali tal-potenzjal tar-riċerka minħabba s-sitwazzjoni ekonomika u ta’ żvilupp mhux ugwali f’dawk il-pajjiżi kif ukoll aġendi ta’ riċerka, temi ta’ riċerka u prijoritajiet nazzjonali li jvarjaw ħafna.
(9)
Il-Kummissjoni fil-programm ta’ ħidma tagħha għall-2007-2008 tal-11 ta’ Ġunju 2007 għall-implimentazzjoni tal-Programm Speċifiku Kooperazzjoni, ipprovdiet appoġġ finanzjajru lil BONUS ERA-NET u lil ERA-NET PLUS fil-qasam tar-riċerka ambjentali dwar il-Baħar Baltiku sabiex issaħħaħ il-kooperazzjoni bejn l-aġenziji li jiffinanzjaw ir-riċerka ambjentali fir-reġjun Baltiku u tiffaċilita t-transizzjoni lejn programm konġunt ta’ riċerka u żvilupp fil-Baħar Baltiku li għandu jiġi implimentat fuq il-bażi tal-Artikolu 169 tat-Trattat KE.
(10)
B’ mod ġenerali, BONUS ERA-NET u ERA-NET PLUS iffunzjonaw tajjeb u għalhekk huwa importanti li tiġi żgurata l-kontinwità tal-isforzi tar-riċerka biex jiġu ttrattati l-isfidi ambjentali urġenti.
(11)
Konformement mal-approċċ tas-Seba’ Programm Kwadru u kif rikonoxxut fil-konsultazzjonijiet mal-partijiet interessati li saru matul BONUS ERA-NET, fir-reġjun Baltiku hemm bżonn ta’ programmi ta’ riċerka bbażati fuq il-politika.
(12)
Id-Danimarka, il-Ġermanja, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja, il-Polonja, il-Finlandja u l-Isvezja (minn hawn ‘il quddiem “l-Istati Parteċipanti”) ftiehmu li jwettqu flimkien il-Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku BONUS (“BONUS”). BONUS għandu l-għan li jappoġġa l-iżvilupp xjentifiku u l-innovazzjoni billi jipprovdi l-qafas legali u organizzattiv meħtieġ għal kooperazzjoni transnazzjonali bejn l-Istati tal-Baħar Baltiku fir-riċerka ambjentali fir-reġjun tal-Baħar Baltiku.
(13)
Filwaqt li jiffoka l-aktar fuq ir-riċerka ambjentali, BONUS imiss għadd ta’ programmi ta’ riċerka relatati tal-Unjoni fuq firxa ta’ attivitajiet tal-bniedem li għandhom impatti kumulattivi fuq l-ekosistema bħas-sajd, l-akkwakultura, l-agrikoltura, l-infrastruttura (inkluż fil-qasam tal-enerġija), it-trasport, it-taħriġ u l-mobilità tar-riċerkaturi kif ukoll kwistjonijiet soċjo-ekonomiċi. BONUS huwa ta’ rilevanza konsiderevoli għal għadd ta’ linji ta’ politika u direttivi tal-Unjoni inkluża l-Istrateġija tal-Unjoni għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku; il-Politika Komuni tas-Sajd; il-Politika Agrikola Komuni, id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2000 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ilma (5); id-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Ġunju 2008 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-Politika tal-Ambjent Marin (Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marina) (6) kif ukoll impenji internazzjonali tal-Unjoni bħall-Pjan ta’ Azzjoni għall-Baħar Baltiku HELCOM. B’riżultat ta’ dan, bosta oqsma oħra tal-politika tal-Unjoni ser jibbenefikaw minn BONUS.
(14)
Biex jiżdied l-impatt ta’ BONUS, l-Istati Parteċipanti qablu li l-Unjoni tipparteċipa fih.
(15)
BONUS għandu jinkludi fażi strateġika, segwita minn fażi ta’ implimentazzjoni, li tipprovdi opportunità biex titwettaq konsultazzjoni wiesgħa mal-partijiet interessati dwar l-aġenda tar-riċerka strateġika li kapaċi wkoll tittratta l-bżonnijiet ta’ riċerka li jitfaċċaw. Matul il-fażi strateġika ta’ BONUS, għandu jitfittex l-involviment ta’ aġenziji ta’ finanzjament addizzjonali orjentati lejn is-settur biex titjieb aktar l-integrazzjoni tar-riċerka li tittratta l-bżonnijiet tal-aħħar utent transsettorjali u jkun żgurat l-użu effettiv tar-riżultati għall-arranġamenti tal-politika u l-ġestjoni tar-riżorsi fuq firxa wiesgħa ta’ setturi ekonomiċi.
(16)
Fit-tmiem tal-fażi strateġika, il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-Aġenda tar-Riċerka Strateġika, il-Pjattaformi għall-Konsultazzjonijiet tal-Partijiet Interessati u l-modalitajiet tal-implimentazzjoni jkunu stabbiliti sabiex BONUS jidħol fil-fażi tal-implimentazzjoni. Il-Kummissjoni tista’, jekk ikun meħtieġ, tagħti rakkomandazzjonijiet għat-titjib tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika. It-transizzjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun mingħajr skossi jew dewmien.
(17)
L-Istati Parteċipanti qablu li jikkontribwixxu EUR 50 miljun għal BONUS. Kontribuzzjonijiet in natura fil-forma ta’ aċċess għal u użu ta’ infrastrutturi (“kontribuzzjoni infrastrutturali in natura”) għandhom ikunu permessi, bil-kondizzjoni li ma jirrappreżentawx parti sostanzjali tal-kontribuzzjoni sħiħa. Dawn għandhom ikunu soġġetti għal evalwazzjoni tal-valur u l-utilità tagħhom għat-twettiq tal-proġetti BONUS.
(18)
Il-parteċipazzjoni tal-Unjoni f’BONUS m’għandhiex teċċedi l-EUR 50 miljun għat-tul kollu tiegħu u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti sabiex iżżid l-interess tagħhom fit-twettiq ta’ BONUS b’mod konġunt. Il-parti l-kbira tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun allokata għall-fażi tal-implimentazzjoni. Għandu jiġi definit limitu għal kull fażi. Il-limitu għall-fażi tal-implimentazzjoni għandu jiżdied bi kwalunkwe ammont li jibqa’ wara l-implimentazzjoni tal-fażi strateġika.
(19)
L-implimentazzjoni konġunta ta’ BONUS teħtieġ struttura ta’ implimentazzjoni dedikata, kif previst fid-Deċiżjoni 2006/971/KE. L-Istati Parteċipanti ftiehmu fuq tali struttura ta’ implimentazzjoni dedikata u stabbilixxew in-Netwerk ta’ Organizzazzjonijiet Baltiċi għall-Finanzjament tax-Xjenza (“BONUS EEIG”) biex jiġi implimentat BONUS. BONUS EEIG għandu jkun ir-riċevitur tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Waqt li l-Istati Parteċipanti jiġu mfakkra dwar l-importanza tal-prinċipju ta’ karus tabilħaqq komuni, kull Stat Parteċipant ser jiddeċiedi, skont ir-regoli u l-proċeduri ta’ finanzjament komuni għal BONUS, jekk jamministrax il-kontribuzzjoni tiegħu jew jekk il-kontribuzzjoni tiegħu hijiex ser tkun amministrata minn BONUS EEIG. BONUS EEIG għandu jiżgura wkoll li l-implimentazzjoni ta’ BONUS tkun konformi mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja soda.
(20)
Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun soġġetta għal impenji formali mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti tal-Istati Parteċipanti u l-ħlas tal-kontribuzzonijiet finanzjarji tagħhom.
(21)
Il-ħlas tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-fażi strateġika għandu jkun soġġett għall-konklużjoni ta’ ftehim dwar il-fondi bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG li għandu jkun irregolat mir-Regolament (KE) Nru 1906/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi r-regoli għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri tar-riċerka u universitajiet f’azzjonijiet taħt is-Seba’ Programm Kwadru u għad-disseminazzjoni tar-riżultati tar-riċerka (2007-2013) (7) sabiex tiġi faċilitata u simplifikata l-ġestjoni tiegħu.
(22)
Il-ħlas tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun soġġetta għall-konklużjoni ta’ ftehim dwar l-implimentazzjoni bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni u BONUS EEIG, li jkun fih l-arranġamenti dettaljati għall-użu tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Din il-parti tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tiġi ġestita taħt ġestjoni ċentralizzata indiretta konformement mal-Artikoli 54(2)(c) u 56 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8) (“Regolament Finanzjarju”), u l-Artikoli 35, 38(2) u 41 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (9).
(23)
Kwalunkwe imgħax li jirriżulta mill-kontribuzzjonijiet imħallsa lil BONUS EEIG għandu jkun ikkunsidrat bħala d-dħul tiegħu u jiġi assenjat għall-implimentazzjoni ta’ BONUS.
(24)
Biex tipproteġi l-interessi finanzjarji tagħha, l-Unjoni għandu jkollha d-dritt li tnaqqas, tirtira jew ittemm il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha fil-każ li BONUS jiġi implimentat ħażin, parzjalment jew tard, jew l-Istati Parteċipanti ma jikkontribwixxux, jew jikkontribwixxu parzjalment jew tard, għall-finanzjament ta’ BONUS, bit-termini stabbiliti fil-ftehimiet li għandhom jiġu konklużi bejn l-Unjoni u BONUS EEIG.
(25)
Biex BONUS jiġi implimentat b’mod effiċjenti, matul il-fażi ta’ implimentazzjoni, għandu jingħata appoġġ finanzjarju lill-parteċipanti fil-proġetti ta’ BONUS magħżula fil-livell ċentrali taħt ir-responsabbiltà ta’ BONUS EEIG wara li jsiru sejħiet għal proposti. L-għoti u l-ħlas ta’ tali appoġġ finanzjarju lill-parteċipanti f’BONUS għandu jkun trasparenti, ħieles mill-burokrazija u jirrispetta r-regoli komuni konformement mas-Seba’ Programm Kwadru.
(26)
Waqt li ċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka huwa dipartiment tal-Kummissjonijiet, l-istituti tiegħu xorta għandhom il-kapaċitajiet ta’ riċerka li huma rilevanti għall-BONUS u jistgħu jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tiegħu. Għalhekk huwa xieraq li jiġi definit ir-rwol taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka fit-termini tal-eliġibbiltà tiegħu għal finanzjament.
(27)
Biex jiġi żgurat trattament ugwali, l-evalwazzjoni ta’ proposti għandha ssegwi l-istess prinċipji li japplikaw għall-proposti ppreżentati taħt is-Seba’ Programm Kwadru. Għalhekk l-evalwazzjoni tal-proposti għandha titwettaq ċentralment taħt ir-responsabbiltà ta’ BONUS EEIG minn esperti indipendenti b’għarfien tajjeb tal-kondizzjonijiet lokali fuq il-bażi ta’ kriterji trasparenti u komuni, u l-finanzjament għandu jiġi allokat konformement ma’ lista ta’ klassifikazzjoni approvata ċentralment. Il-klassifikazzjoni u l-ordni ta’ prijorità għandha tiġi approvata minn BONUS EEIG u ssegwi strettament ir-riżultat tal-evalwazzjoni indipendenti, li għandu jkun vinkolanti.
(28)
Kwalunkwe Stat Membru u kwalunkwe pajjiż assoċjat mas-Seba’ Programm Kwadru għandu jkun intitolat li jipparteċipa f’BONUS.
(29)
Konformement mal-għanijiet tas-Seba’ Programm Kwadru, il-parteċipazzjoni minn kwalunkwe pajjiż ieħor f’BONUS, b’mod partikolari dawk il-pajjiżi konfinanti mal-Baħar Baltiku jew li jipprovdu l-baċin idrografiku tiegħu, għandha tkun possibbli jekk din il-parteċipazzjoni tkun provduta mill-ftehim internazzjonali rilevanti u jekk kemm il-Kummissjoni kif ukoll l-Istati Parteċipanti jaqblu magħha. Konformement mas-Seba’ Programm Kwadru, il-Komunità għandu jkollha d-dritt li tagħti l-approvazzjoni tagħha dwar il-kondizzjonijiet relatati mal-kontribuzzjoni finanzjarji tagħha lil BONUS fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi oħra konformement mar-regoli u l-kondizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
(30)
Għandhom jittieħdu l-miżuri adatti għall-prevenzjoni ta’ irregolaritajiet u frodi u għandhom jittieħdu l-passi meħtieġa għall-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa ħażin jew użati b’mod mhux korrett konformement mar-Regolamenti tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea (10) u (KE, Euratom) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (11) u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (12).
(31)
L-attivitajiet ta’ riċerka mwettqa taħt BONUS għandhom jirrispettaw il-prinċipji tal-etika konformement mal-prinċipji ġenerali tas-Seba’ Programm Kwadru, u jsegwu l-prinċipji tal-integrazzjoni ta’ kwistjonijiet ta’ ġeneru u tal-ugwaljanza bejn is-sessi, u tal-iżvilupp sostenibbli.
(32)
Fid-dawl ta’ evalwazzjoni proviżorja imwettqa mill-Kummissjoni, megħjuna minn esperti indipendenti b’għarfien tajjeb tal-kondizzjonijiet lokali, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-kwalità u l-effiċjenza tal-implimentazzjoni ta’ BONUS u tavvanza lejn l-objettivi ffissati, u għandha twettaq evalwazzjoni finali.
(33)
Il-parteċipanti f’BONUS għandhom jikkomunikaw u jxandru r-riżultati tagħhom kemm jistgħu, b’mod partikolari lil proġetti reġjonali oħra simili ta’ riċerka dwar il-baħar, u jagħmlu din l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
(34)
L-implimentazzjoni b’suċċess tal-proġetti li diġà twettqu taħt BONUS ERA-NET u l-BONU ERA-NET PLUS kixfu l-kondizzjoni diżastruża tal-Baħar Baltiku. L-istat ambjentali tal-Baħar Baltiku għandu għalhekk ikompli jkun is-suġġett ta’ aktar attivitajiet ta’ riċerka,
ADDOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku BONUS (“BONUS”) li huma impenjati fih b’mod konġunt id-Danimarka, il-Ġermanja, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja, il-Polonja, il-Finlandja u l-Isvezja (“l-Istati Parteċipanti”), għandha tiġi pprovduta taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
2. L-Unjoni għandha tagħmel kontribuzzjoni finanzjarja li ma teċċedix l-EUR 50 miljun għat-tul kollu ta’ BONUS konformement mar-Regolament (KE) Nru 1906/2006 matul il-fażi strateġika u konformement mal-Artikolu 54(2)(c) tar-Regolament Finanzjarju matul il-fażi tal-implimentazzjoni. Fi ħdan dak il-limitu, il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun ugwali għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha titħallas b’mod konġunt mill-approprjazzjonijiet tal-baġit allokati lit-temi kollha rilevanti tal-Programm Speċifiku Kooperazzjoni.
Artikolu 2
Implimentazzjoni ta’ BONUS
1. BONUS għandu jiġi implimentat min-Netwerk ta’ Organizzazzjonijiet Baltiċi għall-Finanzjament tax-Xjenza (“BONUS EEIG”).
2. BONUS għandu jiġi implimentat f’żewġ fażijiet, jiġifieri, fażi strateġika segwita minn fażi ta’ implimentazzjoni konformement mal-Anness I.
3. Il-fażi strateġika ta’ BONUS għandha ddum sa 18-il xahar. Din għandha tipprepara l-fażi tal-implimentazzjoni. Matul il-fażi strateġika, BONUS EEIG għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
it-tħejjija tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika li tiddefinixxi l-parti dwar il-kontenut xjentifiku ta’ BONUS li tiffoka fuq is-sejħiet għal proposti, konformement mal-għanijiet stabbiliti fis-Seba’ Programm Kwadru;
(b)
l-istabbiliment tal-Pjattaformi ta’ Konsultazzjoni mal-Partijiet Interessati bl-għan li jissaħħaħ u jiġi istituzzjonalizzat l-involviment tal-partijiet interessati mis-setturi kollha rilevanti;
(c)
it-tħejjija tal-modalitajiet tal-implimentazzjoni li jinkludu r-regoli u l-proċeduri legali u finanzjarji, id-dispożizzjonijiet li jirregolaw id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali li jirriżultaw mill-attivitajiet ta’ BONUS, ir-riżorsi umani u l-aspetti tal-komunikazzjoni.
4. Il-fażi tal-implimentazzjoni għandha ddum għal perijodu ta’ mill-inqas ħames snin. Matul il-fażi tal-implimentazzjoni s-sejħiet għal proposti għandhom jiġu ppubblikati bl-għan li jiġu ffinanzjati proġetti li jindirizzaw l-objettivi ta’ BONUS. Dawk is-sejħiet għal proposti għandhom ikunu mmirati għal proġetti transnazzjonali u b’diversi msieħba, jinkoraġġixxu parteċipazzjoni adegwata ta’ intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju, u jinkludu attivitajiet ta’ riċerka, żvilupp teknoloġiku, taħriġ u disseminazzjoni. Il-proġetti għandhom jingħażlu konformement mal-prinċipji ta’ trattament ugwali, trasparenza, evalwazzjoni indipendenti, kofinanzjament, ebda skop ta’ profitt, non-retroattività u finanzjament mhux akkumulat ma’ sorsi oħra tal-Unjoni. L-għoti u l-ħlas ta’ finanzjament lil parteċipanti f’BONUS għandu jirrispetta r-regoli komuni konformement mas-Seba’ Programm Kwadru.
Artikolu 3
Kondizzjonijiet għall-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi strateġika m’għandhiex teċċedi l-EUR 1,25 miljun u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti. L-impenn tal-Unjoni biex tikkontribwixxi għall-fażi strateġika għandu jkun bil-kondizzjoni ta’ impenn ekwivalenti mill-Istati Parteċipanti.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni m’għandhiex teċċedi l-EUR 48,75 miljun u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti. Dak il-limitu jista’ jiżdied bi kwalunkwe ammont li jibqa’ wara l-implimentazzjoni tal-fażi strateġika. Matul il-fażi tal-implimentazzjoni, sa 25 % tal-kontribuzzjoni mill-Istati Parteċipanti tista’ tikkonsisti mill-provvista ta’ kontribuzzjoni infrastrutturali in natura.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun kondizzjonali għal:
(a)
l-istabbiliment mill-Istati Parteċipanti tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika, il-Pjattaformi ta’ Konsultazzjoni mal-Partijiet Interessati u l-modalitajiet tal-implimentazzjoni msemmija fl-Artikolu 2(3) kif ukoll il-progress li twettaq fil-kisba tal-objettivi u r-riżultati msemmija fl-Anness I, it-taqsima 2. Il-Kummissjoni tista’, jekk ikun meħtieġ, tagħti rakkomandazzjonijiet għat-titjib tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika;
(b)
il-prova minn BONUS EEIG tal-kapaċità tiegħu li jimplimenta BONUS inkluż li jirċievi, jalloka u jissorvelja l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni taħt ġestjoni ċentralizzata indiretta konformement mal-Artikoli 54(2)(c) u 56 tar-Regolament Finanzjarju u l-Artikoli 35, 38(2) u 41 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u konformement mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja soda;
(c)
iż-żamma u l-applikazzjoni ta’ mudell ta’ governanza adatt u effiċjenti għall-BONUS konformement mal-Anness II;
(d)
it-twettiq effiċjenti tal-attivitajiet relatati mal-fażi tal-implimentazzjoni ta’ BONUS stabbiliti fl-Anness I mill-BONUS EEIG, li jimplika sejħiet għal proposti għall-għoti ta’ fondi;
(e)
impenn minn kull Stat parteċipant biex jikkontribwixxi s-sehem tiegħu għall-finanzjament ta’ BONUS u l-ħlas effettiv tal-kontribuzzjoni finanzjarja tiegħu, b’mod partikolari l-finanzjament tal-parteċipanti fil-proġetti ta’ BONUS magħżula b’segwitu għas-sejħiet għal proposti;
(f)
konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni, u b’mod partikolari mal-Qafas Komunitarju għall-Għajnuna mill-Istat għar-Riċerka, l-Iżvilupp u l-Innovazzjoni (13);
(g)
l-iżgurar ta’ livell għoli ta’ eċċellenza xjentifika, l-osservanza tal-prinċipji tal-etika konformement mal-prinċipji ġenerali tas-Seba’ Programm Kwadru, u r-rispett tal-prinċipji tal-integrazzjoni ta’ kwistjonijiet ta’ ġeneru u l-ugwaljanza bejn is-sessi, u tal-prinċipju tal-iżvilupp sostenibbli.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka
1. Iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka għandu jkun eliġibbli għall-finanzjament minn BONUS taħt l-istess kondizzjonijiet bħal dawk għall-entitajiet eliġibbli tal-Istati Parteċipanti.
2. Ir-riżorsi proprji taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka, li mhumiex koperti mill-fondi ta’ BONUS, m’għandhomx jitqiesu bħala parti mill-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 1.
Artikolu 5
Ftehimiet bejn l-Unjoni u BONUS EEIG
1. L-arranġamenti dettaljati għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi u l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni matul il-fażi strateġika għandhom ikunu stabbiliti fi ftehim dwar il-fondi li jrid jiġi konkluż bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG konformement mar-regoli stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u fir-Regolament (KE) Nru 1906/2006.
2. L-arranġamenti dettaljati għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi u l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni matul il-fażi tal-implimentazzjoni għandhom ikunu stabbiliti fi ftehim ta’ implimentazzjoni u ftehimiet finanzjarji annwali li jridu jiġu konklużi bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG.
Il-ftehim ta’ implimentazzjoni għandu b’mod partikolari jinkludi dan li ġej:
(a)
definizzjoni tal-kompiti delegati;
(b)
dispożizzjoni għall-protezzjoni tal-fondi tal-Unjoni;
(c)
il-kondizzjonijiet u l-arranġamenti dettaljati għat-twettiq tal-kompiti, inklużi r-regoli tal-finanzjament u l-limiti massimi tal-finanzjament applikabbli għall-proġetti ta’ BONUS, dispożizzjonijiet adatti għad-demarkazzjoni tar-responsabbiltajiet u l-implimentazzjoni tal-kontrolli;
(d)
regoli dwar ir-rappurtar lill-Kummissjoni dwar kif jitwettqu l-kompiti;
(e)
il-kondizzjonijiet li bihom jieqaf it-twettiq tal-kompiti;
(f)
arranġamenti dettaljati għall-iskrutinju mill-Kummissjoni;
(g)
kondizzjonijiet li jirregolaw l-użu ta’ kont bankarju separat u t-trattament tal-imgħax li jirriżulta;
(h)
dispożizzjonijiet li jiżguraw il-viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni rigward l-attivitajiet l-oħra ta’ BONUS EEIG;
(i)
impenn li ma jsir l-ebda att li jista’ jwassal għal konflitt ta’ interessi fit-tifsira tal-Artikolu 52(2) tar-Regolament Finanzjarju;
(j)
dispożizzjonijiet li jirregolaw id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ BONUS kif imsemmi fl-Artikolu 2;
(k)
il-kriterji li jridu jintużaw fl-evalwazzjonijiet proviżorji u finali, inklużi dawk imsemmija fl-Artikolu 13.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel valutazzjoni ex-ante ta’ BONUS EEIG sabiex tikseb evidenza tal-eżistenza u l-operat korrett tal-proċeduri u s-sistemi msemmija fl-Artikolu 56 tar-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 6
Imgħax iġġenerat mill-kontibuzzjonijiet
L-imgħax dovut fuq il-kontribuzzjonijiet finanzjarji allokati lil BONUS għandu jitqies bħala dħul ta’ BONUS EEIG u għandu jkun assenjat lil BONUS.
Artikolu 7
Tnaqqis, żamma jew tmiem tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
Meta BONUS ma jiġix implimentat jew jiġi implimentat ħażin, parzjalment jew tard, l-Unjoni tista’ tnaqqas, iżżomm jew ittemm il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha b’kont meħud tal-progress fl-implimentazzjoni ta’ BONUS.
Meta l-Istati Parteċipanti ma jikkontribwixxux jew jikkontribwixxu biss parzjalment jew tard għall-finanzjament ta’ BONUS, l-Unjoni tista’ tnaqqas il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha b’kont meħud tal-ammont ta’ finanzjament pubbliku allokat mill-Istati Parteċipanti taħt it-termini tal-ftehim dwar il-fondi msemmi fl-Artikolu 5(1).
Artikolu 8
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni mill-Istati Parteċipanti
Fl-implimentazzjoni ta’ BONUS, l-Istati Parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri leġislattivi, regolatorji, amministrattivi jew oħrajn neċessarji għall-protezzjoni tal-interess finanzjarju tal-Unjoni. B’mod partikolari, l-Istati Parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw l-irkupru sħiħ ta’ kwalunkwe ammont dovut lill-Unjoni konformement mar-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
Artikolu 9
Kontroll mill-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri
Il-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri tal-Unjoni Ewropea għandha tkun intitolata twettaq il-verifiki u l-ispezzjonijiet kollha neċessarji biex jiżguraw il-ġestjoni korretta tal-fondi tal-Unjoni u biex jipproteġu l-interess finanzjarju tal-Unjoni kontra kwalunkwe frodi jew irregolarità. Għal dan l-għan, l-Istati Parteċipanti u BONUS EEIG għandhom jagħmlu disponibbli lill-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri d-dokumenti kollha rilevanti.
Artikolu 10
Informazzjoni reċiproka
Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-informazzjoni kollha rilevanti lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Qorti tal-Awdituri. L-Istati Parteċipanti għandhom jiġu mistiedna jippreżentaw lill-Kummissjoni, permezz ta’ BONUS EEIG, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali mitluba mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Qorti tal-Awdituri dwar il-ġestjoni finanzjarja ta’ BONUS EEIG li tkun konsistenti mar-rekwiżiti ġenerali ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 13.
Artikolu 11
Parteċipazzjoni ta’ Stati Membri oħrau pajjiżi assoċjati
Kwalunkwe Stat Membru u kwalunkwe pajjiż assoċjat mas-Seba’ Programm Kwadru jista’ jingħaqad mal-BONUS konformement mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(1) u l-punti (e) u (f) tal-Artikolu 3(3). L-Istati Membri u l-pajjiżi assoċjati li ngħaqdu mal-BONUS għandhom jitqiesu bħala Stati Parteċipanti għall-iskopijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 12
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi oħra
L-Istati Parteċipanti u l-Kummissjoni jistgħu jaqblu dwar il-parteċipazzjoni ta’ kwalunkwe pajjiż ieħor soġġett għall-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(1) u l-punti (e) u (f) tal-Artikolu 3(3), bil-kondizzjoni li din il-parteċipazzjoni tkun ipprovduta mill-ftehim internazzjonali rilevanti.
L-Istati Parteċipanti u l-Kummissjoni għandhom jiddefinixxu l-kondizzjonijiet li bihom l-entitajiet ġuridiċi stabbiliti jew residenti f’dak il-pajjiż għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament ta’ BONUS.
Artikolu 13
Rappurtar annwali u evalwazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tinkludi rapport dwar l-attivitajiet ta’ BONUS fir-rapport annwali tas-Seba’ Programm Kwadru ppreżentat lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill skont l-Artikolu 190 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni proviżorja ta’ BONUS, mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014. Dik l-evalwazzjoni għandha tkopri l-progress lejn l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 u l-Anness I, kif ukoll rakkomandazzjonijiet ta’ BONUS dwar il-modi l-aktar adatti għat-titjib ulterjuri tal-integrazzjoni u l-kwalità u l-effiċjenza tal-implimentazzjoni, inkluża l-integrazzjoni xjentifika, tal-ġestjoni u finanzjarja u jekk il-livell tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Istati Parteċipanti huwiex adatt, meta wieħed jikkunsidra d-domanda potenzjali mill-komunitajiet tar-riċerka nazzjonali tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet tal-evalwazzjoni interim tagħha, flimkien mal-osservazzjonijiet tagħha, lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
Fi tmiem il-parteċipazzjoni tal-Unjoni f’BONUS iżda mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017, il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni finali ta’ BONUS. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-riżultati ta’ dik l-evalwazzjoni lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 15
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Settembru 2010.