ROZHODNUTÍ RADY 2012/329/SZBP
ze dne 25. června 2012
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 8. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/819/SZBP (1) o jmenování pana Alexandra RONDOSE zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast Afrického rohu. Jeho mandát má skončit dne 30. června 2012.
(2)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o dalších dvanáct měsíců.
(3)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Alexandra RONDOSE jako zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu (dále jen „zvláštní zástupce EU“) se prodlužuje do 30. června 2013. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Afrického rohu Džibutskou republiku, Stát Eritrea, Etiopskou federativní demokratickou republiku, Keňskou republiku, Somálsko, Súdánskou republiku, Jihosúdánskou republiku a Ugandskou republiku. V otázkách s širšími regionálními důsledky včetně pirátství zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje se zeměmi a regionálními subjekty mimo oblast Afrického rohu.
Vzhledem k potřebě regionálního přístupu ke vzájemně souvisejícím výzvám, jimž tato oblast čelí, zvláštní zástupce EU pro oblast Afrického rohu působí v úzké konzultaci se zvláštním zástupcem EU pro Súdán a Jižní Súdán, který bude nadále vést činnost týkající se těchto dvou zemí.
Článek 2
Cíle politiky
1. Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu, jak jsou stanoveny ve strategickém rámci přijatém dne 14. listopadu 2011, a jeho účelem je aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v regionu. Zvláštní zástupce EU rovněž usiluje o zvýšení kvality, intenzity, dopadu a viditelnosti mnohostranného zapojení Unie v oblasti Afrického rohu.
2. Prioritou je i nadále Somálsko, regionální rozměr konfliktu a pirátství, jehož základní příčinou je nestabilita Somálska.
3. Ve vztahu k Somálsku je cílem politiky Unie podpořit prostřednictvím koordinovaného a efektivního využití všech svých nástrojů návrat Somálska a jeho lidu na cestu míru a prosperity. Za tímto účelem Unie podporuje úlohu OSN při usnadňování věrohodného a integrujícího politického procesu pod vedením Somálska a společně s regionálními a mezinárodními partnery bude nadále aktivně přispívat k provádění mírové dohody z Džibuti a v ní obsažených ujednání pro období po transformaci.
4. V souvislosti s pirátstvím je úlohou zvláštního zástupce EU přispívat k rozvoji a uplatňování soudržného, účinného a vyváženého přístupu Unie vůči pirátství, jehož původci jsou ze Somálska, zahrnujícího všechny aspekty činnosti Unie, zejména aspekty politické, bezpečnostní i rozvojové, a působit jako hlavní prostředník Unie v otázkách týkajících se pirátství pro mezinárodní společenství, včetně regionu východní a jižní Afriky a Indického oceánu.
Článek 3
Mandát
1. K dosažení politických cílů Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami regionu, s vládami, stávajícími regionálními orgány, mezinárodními a regionálními organizacemi, občanskou společností a diasporami s cílem podpořit dosažení cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v regionu;
b)
zastupovat Unii podle potřeby na příslušných mezinárodních fórech a zajišťovat viditelnost podpory Unie při řešení krizí a jejich předcházení;
c)
podněcovat a podporovat efektivní politickou spolupráci a hospodářskou integraci v regionu prostřednictvím partnerství Unie s Africkou unií (AU) a subregionálními organizacemi;
d)
přispívat k provádění politiky Unie vůči oblasti Afrického rohu, a to v úzké spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), delegacemi Unie v regionu a Komisí;
e)
ve vztahu k Somálsku v úzké koordinaci s příslušnými regionálními a mezinárodními partnery aktivně přispívat k opatřením a iniciativám, které povedou k provádění mírové dohody z Džibuti a jejích ustanoveních týkajících se období po transformaci, podporovat budování institucí, právní stát a vytváření způsobilých vládních struktur na všech úrovních, posilovat bezpečnost, prosazovat spravedlnost, národní usmíření a dodržování lidských práv a zlepšovat přístup humanitární pomoci zejména v jižní a střední části Somálska prostřednictvím vhodné činnosti na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva, a to při zajištění souladu s humanitárními zásadami lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti;
f)
úzce a aktivně spolupracovat se zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro Somálsko, účastnit se práce mezinárodní kontaktní skupiny pro Somálsko a dalších příslušných fór a prosazovat koordinovaný a soudržný přístup mezinárodního společenství k Somálsku, mimo jiné prostřednictvím vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia), operace EUNAVFOR Atalanta, EUCAP Nestor a pokračující podpory Unie pro misi Africké unie v Somálsku (AMISOM), a to v úzké spolupráci s členskými státy;
g)
pozorně sledovat regionální rozměr somálské krize, včetně terorismu, pašování zbraní, uprchlických a migračních toků a námořní bezpečnosti, pirátství a souvisejících finančních toků;
h)
v souvislosti s pirátstvím vést přehled o všech opatřeních Unie v rámci ESVČ, Komise a členských států a udržovat pravidelné politické kontakty na vysoké úrovni se zeměmi v regionu postiženými pirátstvím, které má původ v Somálsku, s regionálními organizacemi, kontaktní skupinou OSN pro pirátství při pobřeží Somálska, OSN a dalšími klíčovými aktéry za účelem zajištění soudržného a komplexního přístupu k pirátství a klíčové úlohy Unie v rámci mezinárodního úsilí v boji proti pirátství. To zahrnuje aktivní podporu ze strany Unie za účelem budování regionálních námořních kapacit a soudního stíhání pirátů a zajištění toho, aby byly odpovídajícím způsobem řešeny základní příčiny pirátství v Somálsku. Mezi tyto činnosti patří i nepřetržitá podpora regionu východní a jižní Afriky a Indického oceánu při provádění její strategie a akčního plánu pro boj proti pirátství, jakož i kodexu chování z Džibuti;
i)
sledovat politický vývoj v regionu a přispívat k rozvoji politiky Unie vůči tomuto regionu, mimo jiné v souvislosti s otázkou etiopsko-eritrejské hranice a prováděním alžírské dohody, iniciativou pro povodí Nilu a dalšími znepokojivými otázkami v regionu, které mají dopad na jeho bezpečnost, stabilitu a prosperitu;
j)
pozorně sledovat přeshraniční výzvy s dopadem na oblast Afrického rohu, včetně veškerých politických a bezpečnostních důsledků humanitárních krizí;
k)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v oblasti Afrického rohu, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie týkající se žen, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v tomto ohledu, podávání zpráv a vypracovávání příslušných doporučení.
2. Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:
a)
podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem proaktivní podpory komplexního politického přístupu Unie k oblasti Afrického rohu;
b)
vede přehled o veškeré činnosti Unie a úzce spolupracuje se všemi příslušnými delegacemi Unie;
c)
zajistí přítomnost Unie v Mogadišu.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něho hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s ESVČ a jejími příslušnými útvary.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. července 2012 do 30. června 2013 činí 4 900 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a jeho personálu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a jeho personálu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou zemí nebo zeměmi. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci ve své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
podle pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní plán a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise ze strany ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
1. Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
2. V koordinaci s delegacemi Unie v oblasti podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU přispívá k jednotnosti, důslednosti a účinnosti činnosti Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a činnosti členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi delegací Unie a Komise a s činnostmi dalších zvláštních zástupců EU působících v regionu, zejména se zvláštním zástupcem EU pro Súdán a Jižní Súdán a zvláštním zástupcem EU při AU. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Všichni se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění jeho mandátu. Zvláštní zástupce EU v úzké koordinaci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace veliteli sil operace EUNAVFOR Atalanta, veliteli mise EUTM Somalia a vedoucímu mise EUCAP Nestor. Zvláštní zástupce EU, velitelé operace EU a velitel civilní operace se podle potřeby navzájem konzultují.
3. Zvláštní zástupce EU úzce spolupracuje s orgány zúčastněných zemí, OSN, AU, Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD), dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami a rovněž s občanskou společností v regionu.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce prosince 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Lucemburku dne 25. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2012/329/PESK
tal-25 ta’ Ġunju 2012
li testendi l-mandat tar-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għall-Qarn tal-Afrika
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 28, l-Artikolu 31(2) u l-Artikolu 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-8 ta’ Diċembru 2011, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2011/819/PESK (1) li taħtar lis-Sur Alexander RONDOS bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għall-Qarn tal-Afrika. Il-mandat tar-RSUE ser jiskadi fl-30 ta’ Ġunju 2012.
(2)
Il-mandat tar-RSUE għandu jiġi estiż għal perjiodu ieħor ta’ 12-il xahar.
(3)
Ir-RSUE ser jimplimenta l-mandat tiegħu fil-kuntest ta’ sitwazzjoni li tista’ tiddeterjora u li tista’ xxekkel il-kisba tal-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
Il-mandat tas-Sur Alexander RONDOS bħala r-RSUE għall-Qarn tal-Afrika huwa b’dan estiż sat-30 ta’ Ġunju 2013. Il-mandat tar-RSUE jista’ jiġi estiż jew mitmum qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ).
Għall-finijiet tal-mandat tar-RSUE, il-Qarn tal-Afrika hu definit bħala li jkopri: r-Repubblika ta’ Ġibuti, l-Istat tal-Eritrea, ir-Repubblika Demokratika Federali tal-Etjopja, ir-Repubblika tal-Kenja, is-Somalja, ir-Repubblika tas-Sudan, ir-Repubblika tas-Sudan t’Isfel u r-Repubblika tal-Uganda. Għal kwistjonijiet b’implikazzjonijiet reġjonali wiesgħa, inkluża l-piraterija, ir-RSUE għandu jipparteċipa ma’ pajjiżi u entitajiet reġjonali lil hinn mill-Qarn tal-Afrika, kif adatt.
Minħabba l-ħtieġa għal approċċ reġjonali għall-isfidi interrealtati li r-reġjun qed jiffaċċja, ir-RSUE għall-Qarn tal-Afrika għandu jaħdem f’konsultazzjoni mill-qrib mar-RSUE għas-Sudan u s-Sudan t’Isfel li għandu jżomm ir-responsabbilità prinċipali għal dawk iż-żewġ pajjiżi.
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
1. Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fir-rigward tal-Qarn tal-Afrika kif stabbilit fil-qafas strateġiku tiegħu adottat fl-14 ta’ Novembru 2011 biex jikkontribwixxi b’mod attiv għall-isforzi reġjonali u internazzjonali għall-kisba tal-paċi, is-sigurtà u żvilupp dejjiema fir-reġjun. Ir-RSUE għandu wkoll jimmira biex isaħħaħ il-kwalità, l-intensità, l-impatt u l-viżibilità tal-parteċipazzjoni f’diversi aspetti tal-Unjoni fil-Qarn tal-Afrika.
2. Għandha tkompli tingħata prijorità lis-Somalja, lid- dimensjonijiet reġjonali tal-kunflitt u lill-piraterija li għandha l-bażi tal-kawżi fl-instabbiltà tas-Somalja.
3. Fir-rigward tas-Somalja, l-objettivi politiċi tal-Unjoni, permezz tal-użu koordinat u effettiv tal-instrumenti kollha tagħha, għandhom l-għan li jippromwovu ritorn għal mogħdija ta’ paċi u prosperità għas-Somalja u l-poplu tagħha. Għal dik il-fini, l-Unjoni tappoġġa r-rwol tan-Nazzjonitajiet Uniti (NU) fil-faċilitazzjoni ta’ proċess politiku kredibbli u inklużiv immexxi mis-Somalja u ser tkompli tikkontribwixxi b’mod attiv, flimkien mal-imsieħba reġjonali u internazzjonali, għall-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Paċi ta’ Ġibuti u l-arranġamenti ta’ wara t-transizzjoni tiegħu.
4. Fir-rigward tal-piraterija, ir-rwol tar-RSUE għandu jkun li jikkontribwixxi u jimplimenta, approċċ tal-Unjoni koerenti, effettiv u bilanċjat għall-piraterija, li joriġina mis-Somalja, li jinkludi l-aspetti kollha tal-azzjoni tal-Unjoni, b’mod partikolari l-politika, is-sigurta u ż-żoni taż-żvilupp u biex ikun l-interlokutur ewlieni tal-Unjoni dwar il-piraterija għall-komunità internazzjonali inkluż ir-reġjun tal-Lvant u tan-Nofs inhar tal-Oċejan Afrikan u Indjan (ESA/IO).
Artikolu 3
Mandat
1. Sabiex jinkisbu l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fir-rigward tal-Qarn tal-Afrika, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
jipparteċipa mal-partijiet interessati kollha tar-reġjun, il-gvernijiet, l-awtoritajiet reġjonali eżistenti, l-organizzazzjonijiet internazzjonali u reġjonali, is-soċjetà ċivili u d-dijaspori, bil-għan li jitkomplew l-objettivi tal-Unjoni u jikkontribwixxi għal ftehim aħjar tar-rwol tal-Unjoni fir-reġjun;
(b)
jirrapreżenta lill-Unjoni f’fora internazzjonali rilevanti, kif meħtieġ, u jiżgura l-viżibbiltà għall-appoġġ tal-Unjoni fil-ġestjoni u l-prevenzjoni tal-kriżijiet;
(c)
jinkoraġġixxi u jappoġġa l-kooperazzjoni politika u l-integrazzjoni ekonomika effettivi fir-reġjun permezz tas-sħubija tal-Unjoni mal-Unjoni Afrikana (UA) u l-organizzazzjonijiet subreġjonali;
(d)
jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni lejn il-Qarn tal-Afrika, f’kooperazzjoni mill-qrib mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE), d-delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun, u l-Kummissjoni;
(e)
fir-rigward tas-Somalja, u l-ħidma f’koordinazzjoni mill-qrib mal-imsieħba reġjonali u internazzjonali rilevanti, ser jikkontribwixxi b’mod attiv għall-azzjonijiet u l-inizjattivi li jwasslu għall-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Paċi ta’ Ġibuti u l-arranġament ta’ wara t-transizzjoni tiegħu, jappoġġa l-bini ta’ istituzzjonijiet, l-istat tad-dritt, u l-istabbiliment ta’ strutturi ta’ governanza kapaċi fil-livelli kollha; itejjeb is-sigurtà; jippromwovi l-ġustizzja, ir-rikonċiljazzjoni nazzjonali u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem; jtejjeb l-aċċess umanitarju, speċjalment fis-Somalja Ċentrali t’Isfel permezz ta’ attivitajiet adatti fir-rigward tar-rispett għad-dritt umanitarju internazzjonali; u, jissalvagwardja l-konformità mal-prinċipji umanitarji tal-umanità, in-newtralità, l-imparzjalità u l-indipendenza;
(f)
iżomm il-kooperazzjoni attiva u mill-qrib mas-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti Rappreżentant Speċjali għas-Somalja, jipparteċipa fil-ħidma tal-Grupp Internazzjonali ta’ Kuntatt għas-Somalja u fora rilevanti oħra, u jippromwovi approċċ internazzjonali koordinat u koerenti lejn is-Somalja, inkluż permezz tal-missjoni militari tal-Unjoni Ewropea biex tikkontribwixxi għal-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà Somali (EUTM Somalia), l-EUNAVFOR Atalanta, EUCAP Nestor u l-appoġġ kontinwu tal-Unjoni għall-Missjoni tal-Unjoni Afrikana fis-Somalja (AMISOM), b’ħidma mill-qrib mal-Istati Membri;
(g)
isegwi mill-qrib id-dimensjoni reġjonali tal-kriżi tas-Somalja, inklużi t-terroriżmu, il-kontrabandu tal-armi, il-flussi ta’ refuġjati u migrazzjoni, u is-sigurtà marittima, il-piraterija u flussi finanzjarji relatati;
(h)
fir-rigward tal-piraterija, iżomm ħarsa ġenerali tal-azzjonijiet kollha tal-Unjoni fis-SEAE, il-Kummissjoni u l-Istati Membri, u jżomm kuntatti politiċi regolari ta’ livell għoli mal-pajjiżi fir-reġjun milquta mill-piraterija li toriġina fis-Somalja, l-organizzazjonijiet reġjonali, il-Grupp ta’ Kuntatt tan-NU dwar il-Piraterija lil hinn mill-Kosta tas-Somalja, in-NU u atturi ewlenin oħra sabiex ikun żgurat approċċ koerenti u komprensiv għall-piraterija u biex ikun żgurat ir-rwol ewlieni tal-Unjoni fl-isforzi internazzjonali għall-ġlieda kontra l-piraterija. Dan jinkludi l-appoġġ attiv tal-Unjoni għall-bini tal-kapaċità marittima reġjonali u għat-trattament ġudizzjarju tal-pirati, u li jiġi żgurat li l-kawżi bażiċi tal-piraterija fis-Somalja jkunu indirizzati b’mod adegwat. Jinkludi wkoll l-appoġġ kontinwu lir-reġjun ESA/IO fl-implimentazzjoni tal-istrateġija kontra l-piraterija u l-pjan ta’ azzjoni tiegħu kif ukoll il-Kodiċi ta’ Kondotta ta’ Ġibuti;
(i)
isegwi l-iżviluppi politiċi fir-reġjun u jikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-politika tal-Unjoni lejn ir-reġjun, inkluż fir-rigward tal-kwistjoni tal-fruntiera Etijopja-Eritrea u l-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Alġeri, l-inizjattiva dwar il-Baċin tan-Nil u tħassib ieħor fdak ir-reġjun li għandu impatt fuq is-sigurtà, l-istabbiltà u l-prosperità tiegħu.
(j)
isegwi mill-qrib l-isfidi transkonfini li jolqtu l-Qarn tal-Afrika, inkluża kwalunwe konsegwenza politika jew ta’ sigurtà tal-kriżijiet umanitarji;
(k)
jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar id-drittijiet tal-bniedem fil-Qarn tal-Afrika, inkluż il-Linji Gwida tal-UE dwar id-drittijiet tal-bniedem, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-UE dwar it-Tfal u l-Kunflitt Armat, kif ukoll dwar il-vjolenza kontra n-nisa u l-bniet u l-ġlieda kontra l-forom kollha ta’ diskriminazzjoni kontrihom u l-politika tal-Unjoni dwar in-Nisa, il-Paċi u s-Sigurtà, inkluż permezz tal-monitoraġġ u r-rappurtar dwar l-iżviluppi kif ukoll l-ifformular ta’ rakkomandazzjonijiet f’dan ir-rigward.
2. Għall-fini tat-twettieq tal-mandat tiegħu, ir-RSUE għandu, fost l-oħrajn:
(a)
jagħti parir u jirrapporta dwar id-definzzjoni tal-pożizzjonijiet tal-Unjoni fil-fora internazzjonali, kif meħtieġ, sabiex jippromwovi b’mod proattiv l-approċċ komprensiv tal-Unjoni lejn il-Qarn tal-Afrika;
(b)
iżomm ħarsa ġenerali tal-attivitajiet kollha tal-Unjoni u jikkoopera mill-qrib mad-delegazzjonijiet rilevanti kollha tal-Unjoni;
(c)
jistabbilixxi presenza f’Mogadixu.
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat waqt li jaġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (“KPS”) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt primarju ta’ kuntatt tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi gwida strateġika u direzzjoni politika lir-RSUE fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
3. Ir-RSUE għandu jaħdem f’koordinazzjoni mill-qrib mas-SEAE u d-dipartimenti relevanti tiegħu.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE għall-perijodu minn l-1 ta’ Lulju 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013 għandu jkun ta’ EUR 4 900 000.
2. In-nefqa għandha tiġi amministrata f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandu jagħti rendikont lill-Kummissjoni dwar l-infiq kollu.
Artikolu 6
Kostituzzjoni u kompożizzjoni tat-tim
1. Fil-limiti tal-mandat tar-RSUE u l-mezzi finanzjarji korrispondenti li jsiru disponibbli, ir-RSUE għandu jkun responsabbli għall-kostituzzjoni ta’ tim. It-tim għandu jinkludi konsulenza esperta dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika u ta’ sigurtà kif meħtieġ mill-mandat. Ir-RSUE għandu jżomm lill-Kunsill u lill-Kummissjoni infurmati fil-pront dwar il-kompożizzjoni tat-tim.
2. L-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u s-SEAE jistgħu jipproponu l-issekondar ta’ persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ tali persunal issekondat għandu jkun kopert mill-Istat Membru jew mill-istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea kkonċernata jew l-SEAE, rispettivament. L-esperti ssekondati mill-Istati Membri mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew mas-SEAE jistgħu wkoll jiġu assenjati lir-RSUE. Il-persunal internazzjonali b’kuntratt għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal issekondat kollu għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru, tal-istituzzjoni tal-Unjoni li tibgħat jew tas-SEAE u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u l-persunal tar-RSUE
Il-privileġġi, l-immunitajiet u garanziji oħra meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla xkiel tal-missjoni tar-RSUE u tal-membri tal-persunal tar-RSUE għandhom jiġu miftehmin mal-pajjiż jew il-pajjiżi ospitanti, kif xieraq. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu l-appoġġ kollu meħtieġ għal dan il-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tat-tim tar-RSUE għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards minimi ta’ sigurtà stabbiliti bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta’ Marzu 2011 dwar ir-regoli ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE (2).
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni, is-SEAE u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li jingħata aċċess lir-RSUE għal kwalunkwe informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u/jew l-Istati Membri, kif adatt, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
Skont il-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà tal-persunal skjerat barra mill-Unjoni f’kapaċità operattiva taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandu jieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, f’konformità mal-mandat u mas-sitwazzjoni tas-sigurtà fiż-żona ġeografika ta’ responsabbiltà, għas-sigurtà tal-persunal kollu li jaqa’ taħt l-awtorità diretta tar-RSUE, partikolarament billi:
(a)
jistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq gwida mis-SEAE, li jinkludi miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw il-ġestjoni tal-moviment mingħajr periklu tal-persunal lejn, u ġewwa, iż-żona tal-missjoni, kif ukoll il-ġestjoni ta’ inċidenti ta’ sigurtà u li jinkludi pjan ta’ kontinġenza u ta’ evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
jiżgura li l-persunal kollu mmobbilizzat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni ta’ riskju għoli kif meħtieġ mill-kondizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
jiżgura li l-membri kollha tat-tim tar-RSUE li jkunu ser jiġu skjerati barra l-Unjoni, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ adatt fir-rigward tas-sigurtà qabel jaslu fiż-żona tal-missjoni jew kif jaslu, abbażi tal-klassifikazzjonijiet tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-SEAE;
(d)
jiżgura li jiġu implimentati r-rakkomandazzjonijiet miftehmin kollha magħmula wara valutazzjonijiet regolari ta’ sigurtà, u li lill-Kunsill, ir-RGħ, u l-Kummissjoni jingħatawlhom rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapport ta’ progress u tar-rapport dwar l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtaġġ
1. Ir-RSUE għandu jipprovdi regolarment lir-RGħ u lill-KPS b’rapporti orali u bil-miktub. Ir-RSUE għandu jirrapporta wkoll lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill kif meħtieġ. Għandhom jiġu ċċirkolati rapporti regolari bil-miktub permezz tan-network COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE jista’ jipprovdi rapporti lill-Kunsill tal-Affarijiet Barranin.
2. Ir-RSUE għandu jirrapporta dwar l-aħjar mod sabiex jintlaħqu l-inizjattivi tal-Unjoni, bħall-kontribut tal-Unjoni għar-rifromi, u inklużi l-aspetti politiċi tal-proġetti ta’ żvilupp rilevanti tal-Unjoni, f’koordinazzjoni mad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandu jikkontribwixxi għall-unità, il-konsistenza u l-effettività tal-azzjoni tal-Unjoni u għandu jgħin sabiex ikun assigurar li l-istrumenti kollha tal-Unjoni u l-azzjoni tal-Istati Membri jiġu użati konsistentement, sabiex jinkisbu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom ikunu kkoordinati ma’ dawk tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, u tal-Kummissjoni, kif ukoll dawk tar-RSUE oħra attivi fir-reġjun, b’mod partikolari mar-RSUE għas-Sudan, is-Sudan t’Isfel u r-RSUE għall-UA. Ir-RSUE għandu jipprovdi informazzjoni fil-qosor regolari lill-missjonijiet tal-Istati Membri u lill-missjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun.
2. Għandu jinżamm kollegament mill-qrib, fil-qasam, mal-Kapitjiet tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni u l-Kapijiet tal-Missjoni tal-Istati Membri. Huma għandhom jagħmlu kull sforz biex jgħinu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat. Ir-RSUE, f’koordinazzjoni mill-qrib mad-Delegazzjonijiet rilevanti tal-Unjoni, għandu jipprovdi gwida politika lokali lill-Kmandant tal-Forzi tal-EUNAVFOR Atalanta, il-Kmandant tal-Missjoni tal-EUTM Somalia u l-Kap ta’ EUCAP Nestor. Ir-RSUE, il-Kmandanti tal-Operazzjonijiet tal-UE u l-Kmandanti tal-Operazzjonijiet Ċivili għandhom jikkonsultaw lill xulxin kif meħtieġ.
3. Ir-RSUE għandu jikkoopera mill-qrib mal-awtoritajiet tal-pajjiżi involuti, in-NU, l-UA, l-Awtorità Intergovernattivi dwar l-Iżvilupp (IGAD), partijiet interessati nazzjonali, reġjonali u internazzjonali oħra, u wkoll mas-soċjetà ċivili fir-reġjun.
Artikolu 13
Analiżi
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħrajn mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu riveduti regolarment. Ir-RSUE għandu jippreżenta lill-Kunsill, lir-RGħ u lill-Kummissjoni rapport ta’ progress sal-aħħar ta’ Diċembru 2012 u rapport komprensiv dwar l-implimentazzjoni tal-mandat fi tmiem il-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-25 ta’ Ġunju 2012.