ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2011
o státní podpoře C 85/01 v podobě opatření ad hoc, která provedlo Portugalsko ve prospěch společnosti RTP
(oznámeno pod číslem K(2011) 9429)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/365/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec (1) této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím tří stížností z let 1993, 1996 a 1997 podaných soukromou televizní společností Sociedade Independente de Comunicação, S. A. (dále jen „SIC“) byla Komise informována o řadě opatření ad hoc a ročních vyrovnávacích opatření, která Portugalsko provádělo ve prospěch portugalské veřejnoprávní televizní společnosti, Radiotelevisão Portuguesa, S. A. (dále jen „RTP“).
(2)
Dopisem ze dne 15. listopadu 2001 informovala Komise portugalské orgány, že se s ohledem na řadu opatření ad hoc ve prospěch společnosti RTP rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (3). V článku 1 rozhodnutí Komise 2005/406/ES ze dne 15. října 2003 o opatřeních ad hoc, která provedlo Portugalsko ve prospěch společnosti RTP, bylo následně konstatováno, že některá tato opatření, konkrétně státní podpora ve výši 68,006 miliardy PTE, kterou Portugalsko poskytlo společnosti RTP formou dohody uzavřené se Správou sociálního zabezpečení v roce 1993, navyšování kapitálu v období 1994-1997 a půjčka z roku 1998, jsou slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (4). V článku 2 uvedeného rozhodnutí se mimoto uvádělo, že některá opatření nezahrnují státní podporu, konkrétně osvobození od registračních poplatků, platba za převod sítě pro šíření televizního signálu, úlevy z plateb ročního poplatku za používání sítě, protokol o podpoře kinematografie, emise dluhopisů a plán na restrukturalizaci na období 1996-2000.
(4)
Dne 26. června 2008 Soud prvního stupně ve věci T-442/03 (5) část rozhodnutí 2005/406/ES zrušil, a to ze dvou důvodů. Soud zrušil článek 2 uvedeného rozhodnutí, jelikož zjistil, že „osvobození od registračních poplatků“ nepředstavuje státní podporu. Soud konstatoval, že úkolem Komise bylo zjistit ve vztahu k jednorázové výhodě spočívající v osvobození od platby registračních poplatků a odměn týkajících se přeměny na akciovou společnost (dále jen „dočasné osvobození“), zda spadá do logiky portugalského právního systému, že se přeměna veřejných podniků na akciové společnosti provádí zákonem, nebo zda použití zákona představovalo odchylku, jejímž cílem ve skutečnosti bylo poskytnout veřejným podnikům výhodu ve vztahu k jiným podnikům.
(5)
Pokud jde o trvalou výhodu vyplývající z neomezeného osvobození od registračních poplatků a odměn za všechny akty zápisu, registrace nebo záznamu, které bylo přiznáno společnosti RTP (dále jen „trvalé osvobození“), Soud konstatoval, že ačkoliv osvobození nebylo ve skutečnosti pravděpodobně trvalé (viz body 73 a 79 rozsudku), nemění to nic na zjištění, že Komise neprokázala obecnou povahu tohoto osvobození. Soud dále uvedl, že i když Portugalsko mohlo společnost RTP přeměnit na akciovou společnost, jelikož to považovalo za nezbytné pro plnění úkolu veřejné služby, nebylo to doloženo dostatečnými důkazy.
(6)
Soud zamítl žaloby týkající se zjištění v rozhodnutí 2005/406/ES, že se emise dluhopisů z roku 1994 a úlevy z plateb licenčního poplatku nepovažují za státní podporu.
(7)
Co se týká slučitelnosti opatření státní podpory (článek 1 rozhodnutí 2005/406/ES), Soud shledal, že se Komise nemohla opírat o zprávy o veřejné službě a údaje obsažené v těchto zprávách, aniž by měla pro tyto zprávy k dispozici zprávu o externím auditu, jak vyžadují vnitrostátní právní předpisy. Komise proto nemohla dospět k závěru, že opatření státní podpory jsou slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy (nyní čl. 106 odst. 2 SFEU a „vnitřní trh“) (6). Soud článek 1 rozhodnutí 2005/406/ES zrušil.
(8)
Po vynesení rozsudku Soudu ve věci T-442/03 upozornila Komise zúčastněné strany na obnovení vyšetřovacího řízení v dané věci a vyzvala třetí strany k podání připomínek (7).
(9)
Dne 10. března 2009 obdržela Komise připomínky stěžovatele, které byly dne 8. dubna 2009 předány Portugalsku. Další připomínky stěžovatele byly obdrženy dne 17. června 2009 a Portugalsku byly předány dne 28. července 2009. Portugalsko na oba soubory připomínek odpovědělo dopisy ze dne 7. a 8. září 2009. Portugalsko zaslalo Komisi další informace dne 23. února 2010, 4. března 2010 a 15. dubna 2010. Dne 10. května 2010 zaslala Komise Portugalsku žádost o informace, v níž zejména požadovala, aby byly provedeny nezávislé externí audity zpráv o veřejné službě pro období 1992-1997.
(10)
Portugalsko na žádost Komise o informace odpovědělo dopisem ze dne 8. června 2010 a požadované zprávy o externích auditech zpráv o veřejné službě poskytlo dopisem ze dne 12. srpna 2010. Další informace Portugalsko poskytlo v dopise ze dne 29. září 2010. Dne 29. března 2011 se uskutečnila schůzka s Portugalskem a další informace poskytlo Portugalsko Komisi dne 17. června 2011, 25. srpna 2011 a 26. října 2011.
Dopisem zaevidovaným dne 15. prosince 2011 Portugalsko výjimečně souhlasilo s přijetím tohoto rozhodnutí v angličtině jako v závazném znění.
(11)
Toto rozhodnutí se zabývá pouze opatřeními ad hoc, jichž se týkalo rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Některá opatření, o nichž bylo v rozhodnutí 2005/406/ES prohlášeno, že nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nebyla Soudem v rozsudku ve věci T-442/03 zrušena, a článek 2 rozhodnutí 2005/406/ES proto nabyl právní moci. Tato opatření se týkají platby za převod sítě pro šíření televizního signálu, úlevy z plateb ročního poplatku za používání sítě, protokolu o podpoře kinematografie, emise dluhopisů a plánu na restrukturalizaci na období 1996-2000. Jak však Soud požadoval v rozsudku ve věci T-442/03, Komise znovu posoudí dočasné a trvalé osvobození od notářských poplatků a registračních poplatků a nákladů na zveřejnění.
Toto rozhodnutí se zaměřuje na finanční vztahy mezi společností RTP a Portugalskem v období 1992-1998, pokud jde o dohodu se Správou sociálního zabezpečení z roku 1993, navyšování kapitálu v období 1994-1997 a půjčku z roku 1998. Toto rozhodnutí se nezabývá otázkami právní klasifikace a slučitelnosti ročních vyrovnávacích plateb poskytovaných společnosti RTP se Smlouvou, jimiž se zaobíralo rozhodnutí Komise ze dne 22. března 2006 ve věci č. E 14/05 (8). Dne 4. července 2006 mimoto Komise přijala rozhodnutí ve věci NN 31/06 týkající se dohody o financování restrukturalizace společnosti RTP (9).
(12)
K získání úplné „představy“ o finančních vztazích mezi Portugalskem a společností RTP v období, jehož se týká šetření Komise v daném případě, musí Komise uvážit nejen opatření ad hoc, nýbrž rovněž finanční podporu, která byla společnosti RTP poskytnuta formou ročních vyrovnávacích plateb. Rozhodnutí se proto zabývá i ročními vyrovnávacími platbami, a to v míře, která je nezbytná pro objasnění odůvodnění Komise ohledně opatření ad hoc.
II. PODROBNÝ POPIS DOTYČNÝCH ZÁLEŽITOSTÍ
A. OPATŘENÍ VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI RTP
A.1 POPIS PŘÍJEMCE PODPORY, SPOLEČNOSTI RTP
(13)
Společnost RTP (v té době Rádio e Televisão Portuguesa, S.A.R.L) vznikla jako veřejný podnik na základě listiny ze dne 15. prosince 1955 po rozhodnutí Portugalska založit veřejnoprávní televizní společnost, které bude udělena koncese na provozování veřejnoprávního televizního vysílání (10). Smlouva o udělení koncese na poskytování veřejné služby byla podepsána dne 16. ledna 1956.
(14)
Nařízením vlády č. 674-D/75 ze dne 2. prosince 1975 byla společnost RTP zestátněna. Uvedeným nařízením vlády byla společnost RTP přeměněna na veřejný podnik s názvem „Radiotelevisão Portuguesa, E.P.“, na nějž byla na základě nařízení vlády převedena veškerá zákonná práva a povinnosti jeho předchůdce.
(15)
Až do 80. let minulého století měla společnost RTP na vnitrostátním televizním trhu monopolní postavení. Provozovala dva televizní kanály, RTP 1 a RTP 2. V 90. letech začala čelit konkurenci ze strany soukromých televizních společností poté, co Portugalsko v únoru 1992 udělilo společnostem SIC a TVI licenci na provozování třetího resp. čtvrtého kanálu (11).
(16)
Zákonem č. 21/92 ze dne 14. srpna 1992 byla společnost RTP, E:P. přeměněna na akciovou společnost s názvem „Radiotelevisão Portuguesa, S. A.“ a byly schváleny její nové stanovy.
(17)
Společnost RTP vyvíjí činnosti v rámci veřejnoprávního vysílání i obchodní činnosti. Společnost může ze zákona vykonávat jakoukoli činnost, ať už obchodní nebo provozní, která souvisí s činností televizní společnosti (12).
(18)
Obchodní činnosti vyvíjí společnost RTP prostřednictvím finanční účasti v jiných společnostech, které jsou právně odděleny od společnosti RTP a které mají vlastní strukturu a vlastní účetní systém.
A.2 OPATŘENÍ (13)
(19)
Roční vyrovnávací platby pro společnost RTP představují hlavní mechanismus pro poskytování náhrady společnosti RTP za její závazky veřejné služby. V období 1992-1998 obdržela společnost RTP roční vyrovnávací platby v celkové výši 66,495 miliardy PTE (přibližně 332 milionů EUR) (14) k pokrytí nákladů vyplývajících z plnění závazků veřejné služby. Právním základem pro roční vyrovnávací platby je článek 5 zákona č. 21/92 (15).
(20)
Tabulka 1 znázorňuje rozdělení ročních vyrovnávacích plateb poskytnutých společnosti RTP v období 1992-1998, jehož se týká toto rozhodnutí.
Tabulka 1
Výše ročních vyrovnávacích plateb v období 1992-1998
(v milionech PTE a EUR)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
6 200
7 100
7 145
7 200
14 500
10 350
14 000
26,9 EUR (16)
35,4 EUR
35,6 EUR
35,9 EUR
72,3 EUR
51,6 EUR
69,8 EUR
Zdroj: usnesení rady ministrů
(21)
V době přeměny společnosti RTP na akciovou společnost lze portugalský zákon o registraci společností popsat následovně. V čl. 7 odst. 1 portugalského zákona o obchodních společnostech (Código das Sociedades Comerciais), ve znění platném v době přeměny společnosti RTP, je stanoveno, že stanovy (contrato de sociedade) obchodní společnosti musí být formálně schváleny ve formě notářské listiny.
V čl. 18 odst. 5 zákona o obchodních společnostech je stanoveno, že akt, kterým se zřizuje akciová společnost, musí být po zřízení společnosti v příslušné právní formě zapsán do obchodního rejstříku. Registrace byla povinná podle čl. 15 odst. 1 a čl. 3 písm. a) zákona o obchodním rejstříku (Código do Registo Comercial) a článku 166 zákona o obchodních společnostech.
Podle čl. 70 odst. 1 písm. a) zákona o obchodním rejstříku ve znění platném v té době musel být akt, kterým se zřizuje akciová společnost, zveřejněn v úředním věstníku (Diário da República) (viz čl. 70 odst. 2 (17)). Zveřejnění muselo být provedeno na základě úřední povinnosti registračním úřadem na náklady zúčastněné strany (viz čl. 71 odst. 1 zákona o obchodním rejstříku).
(22)
Při své přeměně na akciovou společnost v roce 1992 byla společnost RTP osvobozena od placení notářských a registračních poplatků spojených s registrací přeměny právní formy společnosti RTP z veřejného podniku na akciovou společnost. Hodnota tohoto osvobození činila 33 milionů PTE (přibližně 164 000 EUR). Podle portugalského práva musí všechny právnické společnosti běžně zaplatit poplatky vybírané při založení společnosti a změně jejích stanov či jakýchkoli jiných důležitých změnách společnosti.
(23)
Právním základem pro osvobození od registračních poplatků je čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, který stanoví:
„tímto se schvalují stanovy společnosti RTP, SA, (…); tyto stanovy nemusí být předmětem notářského zápisu, musí však být zaregistrovány z úřední moci, bez jakýchkoliv poplatků a výloh, na základě úředního věstníku (Diário da República), ve kterém jsou zveřejněny“.
(24)
Ustanovení čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 vychází z uplatňování zákona č. 84/88 ze dne 20. července 1988 o přeměně veřejných podniků na akciové společnosti. Článek 1 zákona č. 84/88 stanoví, že veřejné podniky, a to i státní, mohou být na základě nařízení vlády přeměněny na akciové společnosti. Ustanovení tohoto článku zní takto:
„Veřejné podniky … mohou být nařízením vlády přeměněny na akciové společnosti vlastněné zcela veřejnými subjekty nebo s většinovou kapitálovou účastí veřejných subjektů v souladu s Ústavou a tímto zákonem.“
(25)
V čl. 3 odst. 2 zákona č. 84/88 o přeměně veřejných podniků na akciové společnosti je rovněž stanoveno, že takovéto nařízení vlády musí schválit stanovy akciové společnosti. Podle čl. 3 odst. 3 zákona č. 84/88 představuje toto nařízení vlády dostatečný dokument pro všechny potřebné registrační úkony (18).
(26)
Podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 byla společnost RTP osvobozena od placení jakýchkoliv dalších registračních poplatků přímo spojených se změnou právní formy společnosti. Ustanovení čl. 11 odst. 2 zní takto:
„Všechny akty zápisu, registrace a záznamu u jakýchkoliv rejstříkových služeb, správních nebo veřejných subjektů, zejména národního rejstříku právnických osob, rejstříku hypoték a evidence vozidel se uskuteční na základě prostého návrhu podepsaného dvěma členy správní rady společnosti a jsou osvobozeny od všech daní a poplatků.“
(27)
Podle Portugalska vychází ustanovení čl. 11 odst. 2 z uplatňování nařízení vlády č. 404/90 (19) a potvrzuje, že se na společnost RTP vztahuje ustanovení o obecné použitelnosti. Na základě článku 1 tohoto zákona může být podnikům, které do 31. prosince 1993 přistoupily k aktům spolupráce nebo spojení, přiznáno osvobození od daně z převodu majetku potřebného v souvislosti s přikročením ke spolupráci či spojení. Článek 1 uvedeného zákona rovněž umožňuje osvobození od poplatků a ostatních právních výloh, které mohou být splatné při provádění těchto aktů.
(28)
Portugalsko uvedlo, že po své přeměně na akciovou společnost společnost RTP v minulosti několikrát zaplatila notářské a registrační poplatky spojené s některými navýšeními kapitálu a jinými operacemi (20).
(29)
V období 1983-1989 se „nahromadil“ dluh společnosti RTP vůči Správě sociálního zabezpečení ve výši 2,189 miliardy PTE v důsledku neplacení příspěvků na sociální zabezpečení. Dluh vznikl kvůli sporu mezi společností RTP a Správou sociálního zabezpečení ohledně výkladu pravidel pro odvody příspěvků na sociální zabezpečení v souvislosti s přesčasovými hodinami a odměnami umělců.
(30)
Výklad Správy sociálního zabezpečení vycházel z čl. 2 písm. e) prováděcího nařízení č. 12/83 ze dne 12. února 1983. Aby se obě zúčastněné strany vyhnuly soudnímu řízení, podepsaly dohodu, podle níž se Správa sociálního zabezpečení vzdala úroků z prodlení a akceptovala splácení dluhu podle splátkového kalendáře. Po urovnání právního sporu nebylo prováděcí nařízení zrušeno.
(31)
Dne 6. května 1993 bylo společným nařízením ministerstva financí a ministerstva sociálních věcí povoleno splácení dluhu podle splátkového kalendáře ve 120 měsíčních splátkách a byly prominuty pokuty a úroky ve výši 1,206 miliardy PTE (6 milionů EUR).
(32)
Podmínky povolující výjimečná opatření k vyrovnání dluhů společnosti RTP vůči Správě sociálního zabezpečení jsou stanoveny v nařízení vlády č. 411/91. V čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení je uvedeno, že povolení musí být nezbytné pro zajištění životaschopnosti zadlužené společnosti a o opatření lze požádat mimo jiné z toho důvodu, že (jak je stanoveno v čl. 2 písm. d) nařízení vlády) zadlužená společnost „byla předmětem obsazení, samosprávy nebo zásahu státu“.
(33)
V období 1994-1997 Portugalsko každoročně navyšovalo kapitál společnosti RTP. Následující tabulka ukazuje přehled jednotlivých navýšení kapitálu, jež dosáhla celkové výše 46,800 miliardy PTE (233 milionů EUR).
Tabulka 2
Navyšování vlastního kapitálu společnosti RTP v období 1994-1997
(v milionech PTE)
Rok
1994
1995
1996
1997
Navýšení vlastního kapitálu
10 000
12 800
10 000
14 000
Vlastní kapitál ke dni 31. prosince
22 708
35 508
45 508
59 508
Zdroj: Rozvahy společnosti RTP
(34)
Smlouvy o veřejné službě, které Portugalsko uzavřelo se společností RTP, počítají s účastí státu na investicích společnosti RTP, přednostně ve formě navyšování kapitálu (21).
(35)
V prosinci 1998 byla mezi Fondem regulace veřejného dluhu (Fundo de Regularização da Dívida Pública) a společností RTP uzavřena smlouva o podřízené půjčce, která stanovila podmínky poskytnutí půjčky ve výši 20 miliard PTE (99,8 milionu EUR) určené k navýšení kapitálu společnosti RTP.
(36)
Fond regulace veřejného dluhu spravuje Ústav pro správu státního úvěru (Instituto de Gestão de Crédito Público), který odpovídá za řízení dluhu portugalského státu a za provádění centrálního programu půjček v souladu se zákonem o státním dluhu (22) a pokyny stanovenými portugalskou vládou. Ústav pro správu státního úvěru podléhá portugalskému ministerstvu financí (23).
(37)
Ode dne, kdy byla příslušná částka dána k dispozici společnosti RTP, se z půjčky platily roční úroky, a to na základě 12měsíční sazby Lisbor, vypočítané k prvnímu dni každého období a navýšené o 20 základních bodů (24).
(38)
Podle smlouvy měla být půjčka splacená do 31. prosince 2003, přičemž se tato lhůta mohla na základě vzájemné dohody prodloužit o jeden až dva roky. Společnost RTP neplatila z půjčky úroky, jelikož smlouva stanoví, že splatné úroky spojené s prvními čtyřmi ročními splátkami se mají kapitalizovat (25).
(39)
Smlouva uzavřená mezi Fondem regulace veřejného dluhu a společností RTP v prosinci 1998 byla vypracována v souladu s pokyny obsaženými ve společném usnesení státních tajemníků pro sdělovací prostředky, státní pokladnu a finance ze dne 17. prosince 1998.
B. FINANČNÍ SITUACE SPOLEČNOSTI RTP
(40)
Jak ukazuje následující tabulka, společnost RTP vykázala v období, kterého se týkalo šetření Komise, ztráty. V roce 1996 se finanční situace společnosti RTP zhoršila natolik, že čistý vlastní kapitál dosáhl záporné hodnoty.
Tabulka 3
Hospodářské a finanční údaje společnosti RTP pro období 1993-1998
(v milionech PTE)
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Čisté zisky (ztráty)
(7 883)
(19 558)
(26 581)
(18 512)
(32 223)
(25 039)
Čistý vlastní kapitál
1 557
8 071
4 269
(4 274)
(20 586)
(50 827)
Aktiva
39 418
42 262
56 078
67 654
62 340
83 843
Finanční dluhy (26)
22 402
26 855
30 258
44 922
44 885
92 775
Zdroj: finanční výkazy společnosti RTP
C. ZÁVAZKY VEŘEJNÉ SLUŽBY ULOŽENÉ SPOLEČNOSTI RTP BĚHEM OBDOBÍ 1992-1998
(41)
Společnost RTP musí provozovat veřejnoprávní televizní vysílání. Definici, přidělení a financování této služby upravují různé právní předpisy.
(42)
Zákon č. 58/90, který upravuje činnost v oblasti televizního vysílání, stanovil podmínky platné pro soukromé televizní společnosti a rovněž povinnost státu zajistit veřejnoprávní televizní vysílání (27). Pokud jde o stanovy společnosti RTP, zákon č. 21/92 vymezuje hlavní závazky veřejné služby a financování této služby.
(43)
Veřejná služba a její financování jsou podrobněji popsány ve dvou smlouvách o veřejné službě uzavřených mezi společností RTP a portugalským státem (dále jen „předešlá smlouva o veřejné službě“ nebo „nová smlouva o veřejné službě“ či „smlouvy o veřejné službě“, pokud se odkazuje na obě smlouvy) (28).
(44)
Článek 4 zákona č. 21/92 stanoví, že mezi Portugalskem a společností RTP má být uzavřena smlouva o udělení koncese, a určuje hlavní závazky veřejné služby, které mají být v rámci této služby plněny. Ustanovení čl. 4 odst. 2 uvedeného zákona stanoví obecné zásady, které musí společnost RTP dodržovat při výkonu své koncesionářské činnosti (29), zatímco čl. 4 odst. 3 zákona uvádí povinnosti v oblasti veřejnoprávního televizního vysílání (30).
(45)
Smlouvy o veřejné službě potvrzují závazky veřejné služby uložené společnosti RTP. Společnosti RTP jsou za prvé uloženy obecné povinnosti a povinnosti týkající se programového obsahu (31). Společnost RTP musí provozovat veřejnoprávní televizní vysílání, v jehož rámci má využívat dva kanály a pro obyvatelstvo pevninského Portugalska zajišťovat celostátní pokrytí. První kanál má obecnější charakter a měl by nabízet obecnější programovou strukturu. Druhý kanál by se měl více zaměřovat na specifické publikum a nabízet vzdělávací, kulturní a vědecké programy. Jeden z kanálů musí pokrývat autonomní oblasti Azory a Madeira.
(46)
Smlouvy o veřejné službě za druhé ukládají společnosti RTP zvláštní povinnosti, pokud jde o programovou strukturu (32). Existují normy vztahující se na kvalitu (např. pluralismus, nestrannost informací, atd.) a obsah programů (nové hrané filmy, sportovní programy, programy pro děti, portugalská kultura, domácí zprávy a zábavné programy). Společnost RTP musí poskytovat vysílací čas určeným subjektům, podporovat kinematografii a ostatní formy audiovizuální tvorby, podporovat tvorbu vzdělávacích nebo výchovných programů, zajistit výměnu programů s autonomními oblastmi Azory a Madeira a podporovat spolupráci s ostatními veřejnoprávními televizními společnostmi v Evropské unii. Společnost RTP musí plnit rovněž zvláštní povinnosti v oblasti programové struktury v rámci mezinárodní spolupráce. Společnost RTP musí například vyrábět a vysílat programy pro portugalské komunity v zahraničí, pro africké země, v nichž je úředním jazykem portugalština, a pro Macao. Společnost RTP musí zajistit činnost společnosti RTP Madeira a RTP Azory a udržovat produkční centra a odloučená zahraniční pracoviště.
(47)
Smlouvy o veřejné službě za třetí ukládají společnosti RTP zvláštní povinnosti. Společnost RTP musí například udržovat audiovizuální archívy, zavádět do svého vybavení a činností technické inovace, podporovat nadaci Národního divadla S. Carlose (Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos) a poskytovat jiné služby, které budou upřesněny ad hoc.
(48)
Na základě článku 5 zákona č. 58/90 byla společnosti RTP na dobu 15 let, kterou je možno prodloužit o dalších 15 let, udělena koncese na veřejnoprávní televizní vysílání, která se vztahuje na příslušné frekvence prvního a druhého kanálu. Článek 4 zákona č. 21/92 stanoví, že společnost RTP je koncesionářem veřejnoprávního televizního vysílání. Doložka 1 písm. a) smluv o veřejné službě potvrzuje, že společnost RTP je provozovatelem veřejnoprávního televizního vysílání (33).
(49)
Smlouvy o veřejné službě (34) ustavují Kontrolní radu (Conselho de Opinião) složenou ze zástupců z různých oblastí veřejného života, která může zasáhnout s cílem posoudit, zda společnost RTP plní své obecné a zvláštní závazky v oblasti veřejnoprávního televizního vysílání.
(50)
Společnost RTP musí ministru financí každoročně předkládat plán činností a rozpočet pro následující rok v souvislosti s plněním poslání veřejné služby (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) spolu se stanovisky odboru auditu a Kontrolní rady společnosti RTP. Kromě toho musí předložit zprávu o plnění svých závazků veřejné služby v předchozím roce (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público, dále jen „zprávy o veřejné službě“) spolu se stanoviskem odboru auditu společnosti RTP (35).
(51)
Ministr financí a člen vlády odpovědný za sdělovací prostředky musí ověřovat plnění smluv o veřejné službě. Hlavní finanční inspekce (Inspecção-Geral de Finanças) kontroluje finanční plán. Každoročně je nutno provést rovněž audit zpráv o veřejné službě, a to externí specializovanou auditorskou společností (36).
(52)
Nová smlouva o veřejné službě stanoví rovněž sankce, které Portugalsko uplatní v případě neplnění smlouvy a které mohou mít podobu pokuty, zabavení, náhrady nebo zrušení smlouvy.
(53)
V období 1992-1998 nechala společnost RTP provést externí audity všech svých ročních účetních závěrek nezávislým auditorem.
(54)
Společnost RTP předložila rovněž pro všechny roky zprávy o veřejné službě vyjma zprávy o veřejné službě za rok 1992, jelikož povinnost týkající se externích auditů byla stanovena poprvé v předešlé smlouvě o veřejné službě z roku 1993. Portugalsko tvrdí, že pro roky 1995 až 1998 vydal právně nezávislý auditor ohledně zpráv o veřejné službě kladný a nezávislý výrok (37). Portugalsko rovněž uvedlo, že ke všem zprávám o veřejné službě v tomto období bylo připojeno stanovisko odboru auditu společnosti RTP a audit hlavní finanční inspekce (Inspecção-Geral de Finanças), která je nezávislá na společnosti RTP.
Situaci ohledně externích auditů zpráv o veřejné službě lze popsat takto:
(55)
Zprávy o veřejné službě pro roky 1993 a 1994 obsahovaly prohlášení o shodě potvrzující, že společnost RTP plnila své závazky veřejné služby, avšak vydané pouze vedením společnosti RTP.
(56)
Pro roky 1995, 1996, 1997 a 1998 obsahovala zpráva o veřejné službě prohlášení o shodě vydaná externím auditorem nezávislým na společnosti, Maia, Mesquita & Associados - (Revisor Oficial das Contas), že dotyčný audit nezjistil žádné záležitosti, jež by významně ovlivnily výpočet vyrovnávacích plateb pro společnost RTP, které jsou uvedeny ve zprávách pro příslušné roky.
(57)
V roce 2010 předložilo Portugalsko Komisi zevrubnější externí audity zpráv o veřejné službě pro období 1992-1997. Externí audity zpráv o veřejné službě pro uvedené období organizoval portugalský regulační orgán pro sdělovací prostředky, Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC). Pro toto období je provedla společnost Pedro Roque SROC, externí auditor, který je nezávislý na společnosti RTP (38). Portugalsko poskytlo rovněž souhrnnou zprávu shrnující výsledky auditů pro všechny roky.
Pro rok 1998 již existoval externí audit zprávy o veřejné službě. Tento externí audit pro rok 1998 provedla společnost BDO Binder, externí auditor (dále jen „zpráva společnosti BDO Binder“) (39).
(58)
Úkolem auditů v období 1992-1997 bylo pro každý dotyčný rok posoudit, zda společnost RTP splnila svůj mandát stanovený ve smlouvách o veřejné službě platných v té době a zda mezi náklady veřejné služby a vyrovnávacími platbami existoval soulad. Externí audity uváděly závazky veřejné služby vyplývající ze smluv o veřejné službě, braly v potaz různé právní předpisy upravující závazky veřejné služby uložené společnosti RTP (např. zákon o televizním vysílání č. 58/90 ze dne 7. září 1990) a rovněž plán činností a rozpočet (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) a zprávy o veřejné službě. Externí audity ověřily, zda byly dodrženy závazky veřejné služby. Ve zprávách jsou porovnány vyrovnávací platby provedené Portugalskem s náklady uvedenými ve zprávách o veřejné službě.
(59)
Pro všechny roky, které jsou předmětem šetření, tj. 1992-1997, dospěly audity k závěru, že společnost RTP v zásadě plnila své hlavní povinnosti v oblasti televizního vysílání. Ve zprávách o auditu se rovněž uvádí, že „s ohledem na soulad mezi prováděnými úkoly veřejné služby a náhradou „reálných a skutečných nákladů“ neexistují žádná významná narušení, která by měla nepříznivý dopad na dodržování právních předpisů platných v té době“. Pro všechny roky souhrnná zpráva konstatuje, že vyrovnávací platby poskytnuté Portugalskem byly nižší než částky uvedené v jednotlivých zprávách o veřejné službě. Zprávy o auditu jsou zveřejněny na internetových stránkách ERC (40). Obdobně se ani ve zprávě společnosti BDO Binder nepoukazuje na nadměrnou náhradu za poskytovanou veřejnou službu.
(60)
Článek 5 zákona č. 21/92 opravňuje společnost RTP obdržet vyrovnávací platby za závazky veřejné služby. Toto právo potvrzují smlouvy o veřejné službě.
(61)
Kromě systému ročních vyrovnávacích plateb (viz 19. bod odůvodnění) smlouvy o veřejné službě povolují financování poskytované Portugalskem na:
a)
platby za určité služby stanovené v dohodách o poskytování služeb, které podepsaly nebo se chystají podepsat státní správa a společnost RTP (41);
b)
účast státu na veškerých investicích realizovaných společností RTP, týkajících se zejména infrastruktur, které jsou potřebné pro fungování produkčních a vysílacích středisek v autonomních oblastech Azory a Madeira, audiovizuálních archívů a mezinárodního vysílání společnosti RTP a jiných technologických investicích, jež musí společnost RTP provést (42).
(62)
K určení nákladů a příjmů souvisejících se závazky veřejné služby, při kterých společnosti RTP vzniká nárok na vyrovnávací platbu, se používá systém analytického účetnictví. Smlouvy o veřejné službě upřesňují kritéria pro výpočet způsobilých nákladů za účelem poskytnutí náhrady s ohledem na každý závazek veřejné služby (43).
(63)
Na základě systému analytického účetnictví uvedeného v předchozím bodě odůvodnění rozvrhuje společnost RTP náklady a příjmy (např. zaměstnanci a vybavení) za účelem pokrytí určitého počtu činností (jako je řízení programové struktury, přímé a nepřímé náklady na programy, náklady na šíření signálu, náklady na vysílání, marketingové náklady a režijní náklady).
(64)
Přímé náklady na různé činnosti se rozdělí mezi jednotlivá nákladová střediska (např. mezi společnosti RTP 1, RTP 2, RTPi a RTP África). Nepřímé náklady se přidělí nákladovým střediskům na základě odpovídajících analytických kritérií (např. počet odvysílaných hodin) (44).
(65)
Systém analytického účetnictví má tyto znaky:
a)
podle smluv o veřejné službě je možné v souladu s metodou popsanou ve smlouvách poskytnout náhradu pouze za čisté provozní náklady. Finanční náklady, mimořádné výdaje a rezervy, které přímo nesouvisí s činností, jsou z náhrady vyloučeny (45);
b)
při výpočtu uhraditelných čistých provozních nákladů musí společnost RTP odečíst provozní příjmy plynoucí z každého závazku veřejné služby;
c)
podle předešlé smlouvy o veřejné službě nebyla možná náhrada za obecný závazek veřejné služby související s provozováním společností RTP 1 a RTP 2 a pokrytím autonomních oblastí prostřednictvím jednoho z kanálů (46);
d)
podle nové smlouvy o veřejné službě lze poskytnout náhradu za provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2, není však přípustná žádná dodatečná náhrada, pokud čisté provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2 překročí předpokládanou výši (47).
(66)
V souladu s metodou výpočtu nákladů popsanou v 60. až 65. bodě odůvodnění vykazuje společnost RTP čisté náklady na poskytování veřejné služby ve výročních zprávách o veřejné službě. Následující tabulka podává přehled nákladů na jednotlivé činnosti v rámci veřejné služby, které společnost RTP opravňují k obdržení vyrovnávacích plateb.
Tabulka 4
Čisté vykázané náklady veřejné služby, které lze uhradit
(v milionech PTE)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Teletext
112,9
86,8
Provoz společnosti RTP International
882,3
1 517,4
1 826,9
1 890,8
2 059,6
3 999,1
3 712,9
RTP África
-
-
-
-
654,7
1 332,0
Přímé vysílání RTP 1 pro Azory a Madeiru
-
-
-
-
-
76,8
295,4
Audiovizuální archívy
509,1
241,6
402,7
492,7
184,9
909,4
672,1
Spolupráce s africkými zeměmi s portugalštinou jako oficiálním jazykem
186,9
128,4
172,2
148,6
144,9
202,4
200,3
Rozdíl v pokrytí
406,7
1 312,8
1 314,2
1 050,3
1 050,0
622,6
208,6
Delegace/dopiso-vatelé
797,8
658,2
681,1
642,7
583,2
457,2
211,0
Nadace Teatro Nacional de S. Carlos
50,0
55,0
60,0
60,0
60,0
60,0
Podpora kinematografie
215,0
95,0
27,5
156,5
391,1
352,8
Provoz středisek v autonomních oblastech
3 453,4
3 486,0
3 685,9
3 696,1
3 846,6
3 459,2
2 855,2
Vysílání pro specifické subjekty
482,0
350,6
151,1
94,6
80,8
Sport TV (48)
- 440,0
Čisté provozní náklady RTP 1
16 946,1
11 916,6
Čisté provozní náklady RTP 2
9 050,6
10 080,6
8 637,6
Čisté provozní náklady celkem
6 718,2
7 960,0
8 384,1
8 103,3
17 217,1
37 972,1
30 101,3
Zdroj: portugalské orgány a zprávy o veřejné službě
(67)
V následující tabulce je uveden přehled investic společnosti RTP do vybavení určeného pro činnosti v rámci veřejné služby. V tabulce jsou obsaženy skutečné investice do činností v rámci veřejné služby tak, jak jsou uvedeny v ročních finančních výkazech, a investice uvedené ve zprávách o veřejné službě. Skutečné investice do činností v rámci veřejné služby jsou vyšší než investice uvedené ve zprávách o veřejné službě.
Tabulka 5
Investice do činností v rámci veřejné služby
(v milionech PTE)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Celkem
Finanční výkazy
2 632,6
2 102,0
2 763,9
992,7
1 480,4
4 037,4
6 054,2
20 063,2
Zprávy o veřejné službě
2 327,3
98,0
1 975,1
154,4
28,1
4 037,4
6 127,8
14 748,1
Rozdíl
305,3
2 004,0
788,8
838,3
1 452,3
0
-73,6
5 315,1
Zdroj: finanční výkazy společnosti RTP a zprávy o veřejné službě
(68)
Cílem opatření ad hoc bylo poskytnout společnosti RTP náhradu za závazky veřejné služby, které jí byly uloženy, a financovat její investice.
(69)
V Portugalsku nebyl poskytovatel veřejné služby vybrán v rámci řízení pro zadávání veřejných zakázek, v němž mají všechny zúčastněné podniky možnost uvést výši náhrady, kterou požadují za provozování koncese na veřejnoprávní televizní vysílání. Společnost RTP byla vybrána vládou, aby zajišťovala veřejnoprávní televizní vysílání.
(70)
Od roku 1992 působí na portugalském televizním trhu veřejnoprávní i soukromé televizní společnosti. Kromě společnosti RTP mají licenci na provozování televizních kanálů i soukromé televizní společnosti SIC a TVI. Společnost SIC byla prvním soukromým provozovatelem, který zahájil televizní vysílání dne 6. října 1992. Opatření ve prospěch společnosti RTP mohou narušit hospodářskou soutěž na televizním trhu.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(71)
Poté, co Komise zahájila vyšetřovací řízení v dané věci, podalo připomínky k opatřením uvedeným v 21. až 39. bodě odůvodnění několik zúčastněných stran. V následujících bodech odůvodnění je uveden přehled důležitých připomínek zúčastněných stran seřazených podle druhu opatření.
(72)
V tomto oddíle jsou uvedeny pouze připomínky týkající se nevyřešených záležitostí v důsledku rozsudku Soudu ve věci T-442/03, konkrétně připomínky týkající se osvobození od notářských a registračních poplatků a nákladů na zveřejnění a rovněž připomínky týkající se ostatních opatření (dohoda se Správou sociálního zabezpečení uzavřená v roce 1993, navyšování kapitálu v období 1994-1997 a půjčka z roku 1998), jak jsou uvedena v článku 1 rozhodnutí 2005/406/ES. Tyto připomínky zúčastněných stran zahrnují názory předložené poté, co Komise vydala první rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 15. listopadu 2001, a rovněž připomínky obdržené po zveřejnění výzvy k podání připomínek dne 24. prosince 2008 (49).
(73)
Společnosti SIC a TVI uvedly, že osvobození od notářských a registračních poplatků představuje výjimku z pravidel, která jsou podle portugalského práva běžně použitelná v případě změny stanov společnosti. Společnost SIC uvedla, že rozsah výjimky není omezen na přeměnu společnosti RTP, k níž došlo v roce 1992. Na základě čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 využívá společnost RTP obecné osvobození od daní a poplatků za jakýkoli zápis a registraci.
(74)
Společnost TVI uvedla, že společnost RTP byla osvobozena rovněž od platby nákladů spojených se zveřejněním notářské listiny.
(75)
Pokud jde o navyšování kapitálu v období 1994-1997, společnost SIC, ACT - asociace soukromých televizních společností, italská soukromá televizní společnost Mediaset a společnost TVI uvedly, že by žádný racionálně jednající akcionář nenavýšil kapitál společnosti, jako je společnost RTP. Uvedené navyšování kapitálu se uskutečnilo ve společnosti s vysokým deficitem bez soudržného plánu restrukturalizace k obnovení životaschopnosti podniku.
(76)
Pokud jde o půjčku z roku 1998, společnost SIC uvedla, že s přihlédnutím ke skutečnosti, že společnost RTP byla v roce 1996 „fakticky v úpadku“, by žádná finanční instituce takovouto půjčku pro společnost RTP neschválila.
(77)
Společnost SIC zdůraznila zejména neexistenci externích auditů, jež měly být pravidelně prováděny. Poukázala rovněž na nedostatky zjištěné pro rok 1998, které byly popsány ve zprávě společnosti BDO Binder pro tento rok, což je jediný existující externí audit, jež měla Komise vzít v úvahu. Společnost poukázala na řadu kritických připomínek ve zprávě společnosti BDO Binder pro rok 1998, včetně mimo jiné překročení limitů reklamy pro televizní vysílání společnosti RTP. Společnost SIC uvedla, že podle smluv o veřejné službě musela společnost dodržovat limity reklamy a mohla například vysílat pouze určitý počet minut reklamy za hodinu. Podle zjištění ve zprávě společnosti BDO Binder toto nebylo v roce 1998 dodrženo. Společnost SIC citovala rovněž zjištění v uvedené zprávě, že nebyla zaúčtována určitá aktiva, což společnost SIC považuje za důkaz, že se neuskutečnily příslušné investice do těchto aktiv.
(78)
Po zrušení článku 1 a části článku 2 rozhodnutí 2005/406/ES Soudem v rozsudku ve věci T- T-442/03 společnost SIC uvedla, že Komise musí v tomto rozhodnutí vzít v úvahu rovněž zprávu portugalského Účetního dvora (Tribunal de Contas, dále jen „Účetní dvůr“) z června 2002 (č. 8/2002), která měla podle společnosti SIC za úkol ověřit řízení společnosti RTP a provozování veřejnoprávního televizního vysílání, pokud jde o efektivnost, účinnost a hospodárnost, a která se týkala období 1997-2000. Toto období však bylo prodlouženo do roku 1993. Společnost SIC shrnula zjištění uvedená ve zprávě a zdůraznila, že společnosti RTP chyběla strategie pro stanovení programů a nebyly dodrženy vnitřní pokyny správní rady týkající se normativu nákladů ani roční rozpočet. Společnost SIC rovněž uvedla, že Účetní dvůr poukázal na skutečnost, že Portugalsko dosud neupřesnilo, že poskytování státní podpory souvisí se skutečným plněním závazků společnosti RTP v oblasti veřejné služby.
(79)
Společnost SIC poukázala rovněž na obecná zjištění portugalského Účetního dvora týkající se smluv o veřejné službě, jež společnosti RTP poskytovaly pobídku, aby při řízení společnosti nebrala v potaz účinnost a efektivnost, což je spojeno s nejasným a nekonkrétním vymezením poslání veřejné služby.
IV. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
(80)
Co se týká osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění, Portugalsko tvrdí, že jelikož přeměna veřejného podniku na akciovou společnost (sociedade anónima) musela být provedena legislativním aktem, neexistoval žádný základ pro výběr daní a poplatků spojených s formálním schválením této přeměny formou notářské listiny a její registrací a zveřejněním.
(81)
K přeměně společnosti RTP na akciovou společnost došlo v roce 1992 s cílem zajistit, aby podléhala soukromému právu a aby se způsob jejího fungování přiblížil fungování soukromých subjektů. Pokládalo se za nezbytné poskytnout společnosti RTP prostředky a podmínky, které jí umožní co nejlépe plnit cíle v oblasti veřejné služby na trhu, který byl v rostoucí míře otevřený hospodářské soutěži. Cílem bylo umožnit, aby společnost RTP postupovala s ohledem na své činnosti a řízení stejně pružně jako „běžné“ společnosti, které působí na základě soukromého obchodního práva. Podle Portugalska byla forma akciové společnosti méně zatěžující než postupy státní kontroly, které se na společnost RTP jako veřejný podnik vztahovaly dříve, a zajišťovala tudíž lepší podmínky pro rozvoj televizních kanálů a jejich programové struktury.
(82)
Portugalsko tvrdí, že přeměna společnosti RTP v roce 1992 na základě zákona s tím, že pro formální schválení tohoto aktu nebyla zapotřebí „notářská listina“, bylo v souladu s povahou a logikou portugalského právního systému. Portugalsko v tomto ohledu připomíná, že společnost RTP byla založena v roce 1975 jako veřejný podnik na základě právního předpisu, konkrétně nařízení vlády č. 674-D/75. Jak výslovně vyžaduje zákon č. 84/88, který upravuje přeměnu veřejných podniků na akciové společnosti, tyto úkony bylo nutno provést rovněž formou právního předpisu.
Podle čl. 3 odst. 2 zákona č. 84/88, což je obecný zákon o přeměně veřejných podniků (viz 25. bod odůvodnění), musel legislativní akt za účelem přeměny veřejného podniku schválit stanovy akciové společnosti vzniklé přeměnou. To bylo v souladu se zásadou rovnocennosti aktů, podle níž lze legislativní akty pozměnit, pozastavit nebo zrušit pouze akty, které mají v hierarchii právních aktů rovnocenné postavení. Portugalsko uvedlo, že zásada rovnocennosti aktů je stanovena v portugalské ústavě (v současnosti čl. 112 odst. 5 nebo čl. 115 odst. 5 ústavy ve znění platném v době přeměny společnosti RTP v roce 1992), v níž se uvádí, že „žádný zákon nevytvoří jiné kategorie právních předpisů ani nepřizná jiným druhům aktů pravomoc vykládat, začlenit, měnit, pozastavit nebo zrušit jeho ustanovení s jakýmkoli účinkem ve vztahu k třetím stranám“. Uplatnění této zásady na přeměnu veřejných podniků podpořili autoři právních dokumentů (50). Portugalsko odkazuje rovněž na řadu rozsudků Ústavního soudu, které opakují výklad, že zákon lze vykládat pouze jiným zákonem (51), a nikoli aktem s jiným a nižším pořadím v hierarchii právních aktů.
(83)
Portugalsko tvrdí, že přeměna společnosti RTP na akciovou společnost zákonem č. 21/92 byla provedena v souladu s obecným systémem portugalského práva a nemohla být zákonně provedena pouze podle soukromého práva ve formě notářské listiny. Portugalsko uvedlo rovněž řadu příkladů jiných veřejných podniků přeměněných na akciové společnosti legislativním aktem (52).
(84)
Portugalsko odkazuje na nařízení vlády č. 267/76 ze dne 8. dubna 1976, které poprvé stanovilo obecný režim pro veřejné podniky. Toto nařízení vlády stanovilo, že veřejné podniky mohou být zřízeny pouze nařízením vlády, které musí schválit jejich stanovy. To platilo rovněž pro následné změny stanov.
(85)
Portugalsko dále odkazuje na zákon č. 84/84 ze dne 20. července 1988 (viz 25. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), který stanoví, že pro přeměnu veřejných podniků na akciové společnosti je nutné nařízení vlády a že to by mělo schválit rovněž stanovy veřejného podniku. Portugalsko proto dospělo k závěru, že pro přeměnu společnosti RTP v roce 1992 bylo za prvé zapotřebí nařízení vlády a za druhé že rovněž stanovy mohly být schváleny pouze zákonem, a nikoli notářskou listinou.
(86)
Zákon č. 58/90 ze dne 7. září 1990 mimoto vyžadoval, aby veřejnoprávní televizní vysílání zajišťovaly subjekty, jejichž výhradními nebo většinovými vlastníky jsou veřejné subjekty, a stanovy těchto subjektů musely být schváleny nařízením vlády.
(87)
Co se týká „registračních poplatků“, Portugalsko poznamenává, že ačkoliv byla registrace stanov schválených zákonem č. 21/92 osvobozena od těchto poplatků, formality v souvislosti s registrací bylo nutno provést na základě úřední povinnosti. Formality související s registrací se považovaly za nezbytné, jelikož zákon o obchodním rejstříku (Código do Registo Comercial) vyžaduje, aby akty týkající se společností byly zaregistrovány a zveřejněny. Podle Portugalska byla hodnota registračních poplatků 11 000contos (53), což se rovná 11 000 000 PTE.
(88)
Pokud jde o požadavek na zveřejnění, Portugalsko zdůraznilo, že jelikož byly stanovy společnosti RTP zveřejněny v Diário da República jako příloha zákona č. 21/92, kterým byly schváleny, byl tento požadavek splněn.
(89)
S ohledem na připomínky společnosti SIC týkající se čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 Portugalsko odpovědělo, že portugalský zákonodárce nevyhradil zvláštní daňové úlevy při přeměně podniků nebo restrukturalizaci pro veřejné podniky. Základem osvobození je nařízení vlády č. 404/90. Portugalsko uvedlo, že kromě přeměny v roce 1992 nebyla společnost RTP osvobozena od platby registračních poplatků na základě čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92. Portugalsko rovněž tvrdilo, že hodnocení čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 jako trvalého osvobození od poplatků je zapříčiněno jazykovým nedorozuměním. Místo stanovení, že nařízení vlády postačovalo pro veškeré právní účely a akty potřebné k úpravě „situace“ (tj. přeměny z roku 1992, zdůraznění přidáno), se v čl. 11 odst. 2 uvádí, že společnost RTP bude osvobozena od poplatků a odměn, které souvisí s registrací aktů v obchodních rejstřících. To podle Portugalska znamenalo, že mimo přeměnu v roce 1992 nebyla společnost RTP osvobozena od registračních poplatků. Portugalsko předložilo rovněž dokumentaci týkající se řady případů, kdy společnost RTP registrační poplatky uhradila.
(90)
Portugalsko uvedlo, že počáteční dohoda mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP o stanovení splátkového kalendáře dluhu a prominutí úroků a pokut má původ v právním sporu týkajícím se ústavnosti prováděcího nařízení č. 12/83, pokud jde o povinné odvody příspěvků na sociální zabezpečení u odměn za přesčasové hodiny. Dohoda uznala výklad společnosti RTP, že odměny nepodléhaly odvodům příspěvků na sociální zabezpečení, což potvrdil i daňový expert.
(91)
Portugalsko za druhé uvedlo, že formální schválení této dohody ze strany portugalské vlády neposkytlo společnosti RTP zvláštní finanční výhodu na základě nařízení vlády č. 411/91 v porovnání s jinými podniky v podobné situaci. Portugalsko uvedlo, že se na společnost RTP vztahovala odchylka stanovená v čl. 2 odst. 1 písm. d), jelikož společnost byla předmětem zásahu státu a prošla nestabilním obdobím pod vedením správního výboru jmenovaného vládou v roce 1977 (54). Portugalsko tvrdí, že obecnou povahu výjimky vyzdvihuje skutečnost, že podle nařízení vlády č. 411/91 byla uzavřena dohoda rovněž s jednou ze zúčastněných stran.
(92)
Co se týká půjčky, Portugalsko uvedlo, že technické podmínky spojené s půjčkou stanovily, že finanční operace podléhá úrokům vypočteným podle tržních kritérií.
(93)
Portugalsko uvedlo, že navyšování kapitálu v období 1994-1998 představovalo společně s hrazením vyrovnávacích plateb nástroj financování nákladů spojených s provozováním veřejnoprávního vysílání.
(94)
Podle Portugalska se model financování, který měl společnosti RTP poskytovat náhradu za náklady veřejné služby, ukázal jako nedostatečný a způsoboval obchodní deficit. Vyrovnávací platby byly v prvé řadě vypočteny vždy pod hranicí skutečných potřeb financování veřejnoprávního televizního vysílání. Za druhé, Portugalsko tyto platby vyplácelo soustavně se zpožděním. Společnost RTP se proto musela spoléhat na financování provozních výdajů prostřednictvím bankovních úvěrů, nemohla však úroky a amortizaci započítat do výpočtu nákladů veřejné služby. Společnost RTP musela za třetí z vyrovnávacích plateb odvádět státu daň z přidané hodnoty (DPH), což snižovalo jejich čistou hodnotu.
(95)
Portugalsko uvedlo, že: i) osvobození od daní (tj. osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění); ii) úlevy z plateb za používání sítě pro šíření televizního vysílání; iii) stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení; iv) úhrada za převod sítě pro šíření televizního vysílání; v) protokol o podpoře kinematografie a vi) půjčka, kterou společnost RTP získala v roce 1998, nespadají pod pojem státní podpora. Co se týká slučitelnosti ostatních opatření, Portugalsko tvrdilo, že by se měla považovat za náhradu nákladů na veřejnou službu, a nikoli za státní podporu (55), případně by se jejich slučitelnost s právními předpisy Unie měla posoudit podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 106 odst. 2 SFEU).
(96)
Pokud jde o výpočet nadměrné náhrady, Portugalsko uvedlo toto:
a)
zahrnutí nákladů na provoz RTP 2 v roce 1996 jako uhraditelných nákladů na veřejnou službu je založeno na nové smlouvě o veřejné službě, podle níž nabyla vyrovnávací platba za náklady na provoz RTP 2 na základě smlouvy účinku ode dne 1. ledna 1996 (56);
b)
půjčka ve výši 20 miliard PTE by neměla být považována za náhradu, jelikož byla poskytnuta v souladu s tržními podmínkami;
c)
cílem navyšování kapitálu bylo rovněž financování investic, nejen poskytnutí finanční náhrady za uhraditelné náklady veřejné služby. Povinnost státu jako akcionáře podílet se na financování investic, které jsou považovány za nezbytné, vyplývá ze smluv o veřejné službě (57);
d)
vyrovnávací platby podléhaly DPH, čímž byla čistá hodnota, kterou obdržela společnost RTP, nižší;
e)
podle nové smlouvy o veřejné službě byly náklady na veřejnou službu uhraditelné jen do výše přiděleného rozpočtu.
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem dospělo Portugalsko k závěru, že by se finanční náhrada za závazky veřejné služby uložené společnosti RTP neměla považovat za nadměrnou nebo nepřiměřenou.
(97)
Pokud jde o neexistenci externích auditů, Portugalsko uvedlo, že Komise zaujala postoj k finanční situaci společnosti RTP zahrnující rovněž období 1992-1998, aniž by přitom požadovala externí audit veřejné služby, rovněž ve svých rozhodnutích z roku 2006 ve věci E 14/05 a NN 31/06 a tato rozhodnutí Soud nezpochybnil. Portugalsko tvrdí, že Komise vzala v rozhodnutí ve věci NN 31/06 v úvahu zprávu Účetního dvora č. 8/2002. Portugalsko dále zdůraznilo, že Komise v rozhodnutí ve věci NN 31/06 dospěla k závěru, že finanční situace společnosti RTP v období 1992-1998 byla výsledkem trvalého nedostatečného financování jejích činností v rámci veřejné služby. V rozhodnutí ve věci NN 31/06 založila Komise své zjištění na externí zprávě, a to zprávě společnosti PriceWaterhouse Coopers z roku 2005, a na účetních závěrkách společnosti RTP, které byly podrobeny externímu auditu a jež Portugalsko považuje za jediné relevantní účty.
(98)
Portugalsko rovněž zopakovalo, že zprávy o veřejné službě pro období 1993-1998 byly zkontrolovány auditory společnosti RTP (58). Portugalsko však později předložilo externí audity zpráv o veřejné službě za období 1992-1998 spolu se závěrečnou souhrnnou zprávou týkající se všech těchto let. Externí audity organizoval nezávislý regulační orgán pro sdělovací prostředky, Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC, který o provedení externích auditů požádal externí auditory, společnost Pedro Roque (59).
(99)
Portugalsko odpovědělo podrobněji na některá tvrzení společnosti SIC týkající se určitých bodů. Pokud jde o tvrzení společnosti SIC, že podle zprávy společnosti BDO Binder chybělo stanovisko Kontrolní rady, Portugalsko zdůraznilo, že se toto stanovisko nevztahovalo na zprávu společnosti RTP o veřejné službě. Ačkoliv stanovisko tohoto orgánu bylo zmíněno v předešlé smlouvě o veřejné službě, nestalo se právně závazným požadavkem. Rovněž nová smlouva o veřejné službě nevyžadovala vydání stanoviska tohoto orgánu ke zprávě o veřejné službě.
(100)
Co se týká tvrzení společnosti SIC, že zpráva společnosti BDO Binder za rok 1998 zahrnovala hmotná aktiva ve výši přibližně 53 milionů EUR, ačkoliv pro tato aktiva neexistoval žádný soupis, Portugalsko potvrdilo, že se uskutečnily příslušné investice do těchto aktiv. Skutečnost, že pro tato aktiva nebyl původně vyhotoven žádný soupis (ačkoliv kromě částky ve výši 4 milionů EUR bylo posléze možno určit hodnotu těchto aktiv a zpětně vypracovat jejich soupis), neznamená, že se investice neuskutečnily. Externí auditor potvrdil salda a číselné údaje a transakci se třetími stranami.
(101)
S ohledem na tvrzení společnosti SIC, že podle zprávy společnosti BDO Binder za rok 1998 byly překročeny časové limity reklamy, Portugalsko uvedlo, že to by v žádném případě neznamenalo snížení finanční náhrady. Důvodem je skutečnost, že částky, které společnost RTP obdržela za překročení reklamních časů, byly nižší než podfinancování v daném roce. Portugalsko každopádně potvrdilo, že při výpočtu potřeby financování, tj. náhrady za plnění závazku veřejné služby, byly vzaty v úvahu celkové příjmy z reklamy (včetně příjmů za překročení limitů reklamy).
(102)
Portugalsko uvedlo, že by v tomto rozhodnutí neměla být vzata v úvahu zpráva portugalského Účetního dvora č. 8/2002, jelikož rozsudek Soudu ve věci T-442/2003 shledal pouze objektivní slabinu v informacích obsažených ve zprávách o veřejné službě, které nebyly podrobeny externímu auditu. Portugalsko zdůraznilo, že se zpráva Účetního dvora č. 8/2002 týká pouze období 1997-2000, a nikoli celého období, které je předmětem tohoto šetření. Období 1993-1997 se zpráva týkala pouze pro účely obecného popisu finanční situace společnosti RTP a potřeby restrukturalizace, nebylo však předmětem zprávy. Účelem zprávy je posoudit řízení společnosti RTP, úlohu státu jako akcionáře a provozování veřejnoprávního televizního vysílání.
Portugalsko uvedlo, že Účetní dvůr překročil svůj mandát spočívající v kontrole veřejných financí a místo toho provedl analýzu účinnosti a nákladové efektivnosti veřejných výdajů. Zpráva nemá podle názoru Portugalska žádný význam kromě toho, že představovala nezávislý audit společnosti, potvrdila účty Portugalska a nezjistila žádné porušení právních předpisů. Portugalsko tvrdí, že by Komise měla v tomto rozhodnutí zohlednit zprávu Účetního dvora č. 20/98 místo auditorské zprávy č. 8/2002, jelikož se auditorská zpráva č. 20/98 týká hospodářské a finanční situace společnosti RTP v období 1994-1996. Auditorská zpráva č. 20/98 dospěla k závěru, že kritéria použitá při financování veřejné služby jsou jednoznačněji vymezena v nové smlouvě o veřejné službě než v předešlé smlouvě, což je v následné zprávě č. 8/2002 zpochybněno.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(103)
Aby mohla Komise určit, zda opatření ad hoc, která provedlo Portugalsko ve prospěch společnosti RTP, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí posoudit, zda tato opatření:
a)
jsou poskytnutá státem nebo ze státních prostředků;
b)
mohou narušit hospodářskou soutěž;
c)
zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
d)
ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(104)
Níže bude ověřeno, zda půjčka z roku 1998, dohoda o splátkovém kalendáři dluhu a prominutí úroků a navyšování kapitálu v období 1994-1997 představuje státní podporu. Stejně tak bude posouzeno zahrnutí státních prostředků u osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění.
(105)
Osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění zahrnuje státní prostředky, jelikož ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě daňových výdajů (60).
(106)
Co se týká stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení a prominutí úroků z prodlení, Komise se domnívá, že Správu sociálního zabezpečení nelze považovat za podnik. Nevykonává ekonomickou činnost, nýbrž je veřejným subjektem, který je pověřen správou sociálního zabezpečení (61). Povolení splátkového kalendáře nevydala samotná Správa sociálního zabezpečení, nýbrž bylo vydáno formou společného nařízení státního tajemníka pro finance a správu sociálního zabezpečení a státního tajemníka zastupujícího ministra. Na základě tohoto povolení se stát vzdal svých příjmů, protože za normálních okolností by získal částku ve výši 1,206 miliardy PTE v podobě úroků z nesplaceného dluhu. Je proto zřejmé, že byly zahrnuty státní prostředky a že opatření lze přičíst státu.
(107)
Navýšení kapitálu společnosti RTP provedl stát přímo ze státního rozpočtu. Je proto zřejmé, že toto financování představovalo státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(108)
Komise nemůže uznat tvrzení Portugalska, že půjčka pro společnost RTP nezahrnuje státní prostředky. Pojem státní prostředky se vztahuje rovněž na výhody poskytnuté subjekty určenými nebo zřízenými určitým členským státem za tímto účelem (62). Smlouva o půjčce z roku 1998 byla uzavřena mezi společností RTP a Fondem regulace veřejného dluhu, který řídí Ústav pro správu státního úvěru. Právní akt stanoví, že na ústav dohlíží ministr financí (63). Lze proto vyvodit závěr, že finanční prostředky poskytnuté Fondem regulace veřejného dluhu je nutno považovat za státní prostředky.
(109)
Lze mít za to, že toto opatření lze přičíst přímo státu, jelikož podmínky smlouvy stanovilo usnesení státních tajemníků pro sdělovací prostředky, státní pokladnu a finance schválené dne 17. prosince 1998.
(110)
Osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění: Pokud jde o osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění, je nutno posoudit, zda opatření poskytlo obecné osvobození od daní, které zvýhodnilo společnost RTP, nebo zda se vztahovalo konkrétně na společnost RTP. V následujících bodech odůvodnění Komise rozlišuje mezi dočasným osvobozením podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 a trvalým osvobozením podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92.
(111)
Komise konstatuje, že osvobození od povinnosti uhradit notářské poplatky, registrační poplatky a náklady na zveřejnění poskytlo společnosti RTP výhodu tím, že ji osvobodilo od nákladů, jež by jinak musela hradit ze svého rozpočtu.
(112)
Tato výhoda je věcně selektivní, jelikož je poskytnuta pouze společnosti RTP, jak prokazuje čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92. Skutečnost, že tento zákon potvrzoval (jak uvádí Portugalsko) uplatnění obecnějšího zákona, konkrétně zákona č. 84/88, toto zjištění nemění. Zákon č. 84/88 se vztahuje na veřejné podniky a stanoví, že tyto podniky mohou být nařízením vlády přeměněny na akciové společnosti. Skutečnost, že se tento zákon vztahuje na „veřejné podniky obecně“, nemění věcnou selektivitu, která byla zjištěna v čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 konkrétně ve prospěch společnosti RTP. Osvobození pouze veřejných podniků by každopádně rovněž představovalo věcně selektivní opatření ve prospěch této skupiny podniků (v porovnání se soukromými podniky), jejíž součástí je společnost RTP.
(113)
Státní opatření však nemusí navzdory skutečnosti, že jsou věcně selektivní, spadat do pojmu „selektivní opatření“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud se státní opatření neodchyluje od běžného uplatňování systému, ale naopak do něj spadá jako opatření vlastní tomuto systému (64). Je proto nutno ověřit, zda je opatření slučitelné s povahou a logikou portugalského právního systému pro přeměnu veřejného podniku RTP na akciovou společnost formou právního předpisu, nebo zda bylo využití právního předpisu za účelem přeměny společnosti RTP zvoleno s cílem poskytnout této společnosti výhodu v porovnání s ostatními podniky. V souladu s přístupem Soudu použitým v jeho rozsudku Komise níže rozlišuje mezi osvobozením od notářských poplatků na straně jedné a registračních poplatků a nákladů na zveřejnění na straně druhé (65).
(114)
Osvobození od notářské listiny a notářských poplatků: Komise konstatuje, že přeměna společnosti RTP na akciovou společnost a schválení jejích stanov právním předpisem místo notářské listiny je v souladu s logikou a povahou portugalského právního systému. Přeměna na akciovou společnost se uskutečnila s cílem zajistit větší pružnost společnosti RTP, a tím ji postavit na roveň se soukromými subjekty. Skutečnost, že přeměna byla provedena zákonem místo notářské listiny, nepředstavovala pokus obejít požadavek týkající se notářské listiny, nýbrž vyplývala z obecné zásady portugalského práva, že legislativní akty lze měnit pouze rovnocennými legislativními akty.
(115)
Podle zásady „rovnocennosti aktů“ lze určitý zákon zrušit, pozastavit nebo změnit pouze právním aktem, který má v hierarchii stejné pořadí jako základní akt, a nikoli aktem s nižším pořadím v hierarchii právních předpisů. Tato zásada byla zavedena do portugalské ústavy v roce 1982, tj. dlouho před přeměnou společnosti RTP v roce 1992. V čl. 115 odst. 5 portugalské ústavy v podobě platné v době přeměny společnosti RTP bylo stanoveno, že „žádný zákon nevytvoří jiné kategorie právních předpisů ani nepřizná jiným druhům aktů pravomoc vykládat, začlenit, měnit, pozastavit nebo zrušit jeho ustanovení s jakýmkoli účinkem ve vztahu k třetím stranám“. Jelikož společnost RTP byla v roce 1975 zestátněna právním předpisem, a to nařízením vlády č. D 674-D/75, její přeměna na jinou právní formu byla možná opět pouze nařízením vlády nebo právním předpisem, který je rovnocenný nařízení vlády nebo má vyšší pořadí. Nic nenaznačuje, že zestátnění společnosti RTP v roce 1975 bylo provedeno s cílem obejít uplatňování u společností, jež se řídí soukromým právem, a vytvořilo pro společnost výhodu.
(116)
Nejsou k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že všechny ostatní právní předpisy zavedené před přeměnou společnosti RTP (viz 84. až 86. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) měly za cíl poskytnout veřejným podnikům finanční výhodu tím, že se u soukromých transakcí zamezí požadavku na notářskou listinu (a příslušným poplatkům). Zákon č. 84/88, který povolil přeměnu veřejných podniků na akciové společnosti nařízením vlády, odrážel ústavní a právní zásady platné v příslušné době.
(117)
Závěr: S přihlédnutím k těmto záležitostem nepředstavuje osvobození od požadavku provést přeměnu společnosti RTP prostřednictvím notářské listiny (a tudíž osvobození od příslušných poplatků s tím spojených) státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(118)
Osvobození od registračních poplatků a nákladů na zveřejnění: Je nutné posoudit, zda měla společnost RTP výhodu vyplývající z neuhrazení nákladů spojených s registrací společnosti v obchodním rejstříku a zveřejněním notářské listiny. Podle portugalského práva platného v té době musela být notářská listina formálně schvalující založení společnosti, která se řídí soukromým právem, a její stanovy zveřejněny v Diário da República registračním úřadem pověřeným vedením obchodního rejstříku, aby se s obsahem těchto dokumentů mohly seznámit třetí osoby. Společnosti RTP tyto náklady na zveřejnění nevznikly, neboť povinné vyhlášení zákona č. 21/92 v Diário da República zajistilo přeměně společnosti RTP a obsahu jejích nových stanov potřebnou publicitu.
(119)
Nic nenasvědčuje tomu, že se Portugalsko rozhodlo přeměnit společnost RTP na akciovou společnost zákonem č. 21/92, aby této společnosti poskytlo výhodu ve formě úspor na registračních poplatcích a nákladech na zveřejnění. Druhé zveřejnění stanov společnosti RTP by nemělo žádný smysl, jelikož požadavky na transparentnost a publicitu byly splněny již vyhlášením zákona č. 21/92 v Diário da República. Ačkoli se registrace provádí za účelem pozdějšího zveřejnění a obě opatření spolu vzájemně souvisí, je sporné, zda lze rovněž osvobození od registračních poplatků odůvodnit povahou a logikou portugalského právního systému a povinnou přeměnou společnosti RTP formou právního předpisu. Portugalsko nezpochybnilo skutečnost, že se registrace vyžadovala podle zákona o obchodních společnostech. Jak Portugalsko uvedlo: „registrace nebyla prominuta, nebyla jen zapotřebí notářská listina, jelikož nařízení vlády představovalo dostatečný dokument pro účely registrace“. To vyplývá rovněž z čl. 3 odst. 3 zákona č. 84/84 (viz 25. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Portugalsko mimoto zdůraznilo, že za účelem budoucí registrace všech ostatních aktů týkajících se společnosti ze strany společnosti RTP muselo být zaregistrováno její založení (tj. výsledek přeměny na akciovou společnost v roce 1992) (66). Je-li však registrace nezbytná, nevidí Komise žádný důvod, proč by společnost RTP neměla uhradit příslušné poplatky.
(120)
Závěr: Je nutno vyvodit závěr, že osvobození společnosti RTP od požadavku týkajícího se notářské listiny (včetně notářských poplatků), jakož i osvobození od požadavku na zveřejnění a příslušných nákladů na zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Osvobození od registračních poplatků podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 představuje státní podporu.
Jak je však uvedeno v 160. a 161. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, tato osvobození by byla každopádně odůvodněná jako legitimní náhrada za náklady na poskytování služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 SFEU.
(121)
Portugalsko tvrdí, že čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 ve skutečnosti nepřiznal společnosti RTP trvalé osvobození, nýbrž že se měl vztahovat na stejnou situaci jako v případě dočasného osvobození, tj. přeměnu společnosti RTP na akciovou společnost v roce 1992. Portugalsko rovněž uvedlo, že společnost RTP několikrát notářské a registrační poplatky zaplatila. Znění čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 se však vztahuje na veškeré další akty zápisu, registrace nebo záznamu, které podle tohoto článku mohou být uskutečněny bezplatně po časově neomezenou dobu.
(122)
Toto trvalé osvobození poskytuje společnosti RTP výhodu tím, že ji osvobozuje od poplatků, které by jinak musela hradit ze svého rozpočtu. Tvrzení Portugalska, že pokud je mu známo, nebyl čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 nikdy použit a společnost RTP uhradila veškeré potřebné poplatky, je důkazem, který je důležitý při možném navrácení státní podpory, nemění však zjištění týkající se znění dotyčného ustanovení.
(123)
Tato výhoda je rovněž selektivní, jelikož se zákon č. 21/92 týká společnosti RTP. Portugalsko nemůže tvrdit, že zákon č. 21/92 představuje pouze uplatnění obecného pravidla portugalského práva. K prokázání neexistence selektivity nelze použít články 1 a 2 nařízení vlády č. 404/90, jelikož nařízení vlády pojednává o aktech spojení, a nevztahuje se tudíž na daný případ, který se týká přeměny veřejného podniku na akciovou společnost (67).
(124)
Na rozdíl od dočasného osvobození od registračních poplatků nemůže být trvalé osvobození odůvodněno zásadou rovnocennosti aktů, která vzhledem k postupu přijímání právních předpisů znamenala upuštění od požadavku na notářskou listinu a její zveřejnění při přeměně společnosti RTP v roce 1992. Soulad s povahou a logikou portugalského právního systému bylo možno uznat u dočasného osvobození, jelikož v daném případě mohlo k přeměně společnosti RTP na akciovou společnost dojít pouze formou nařízení vlády, jak bylo prokázáno. Široká oblast působnosti čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 však nevylučuje, že by osvobození od požadavků na notářskou listinu (a poplatků) bylo možné i v jiných případech, než je přeměna společnosti RTP na akciovou společnost v roce 1992. Postačuje uvést, že trvalé osvobození ve prospěch jedné společnosti (nebo jedné skupiny společností, jako jsou akciové společnosti) od různých registračních poplatků nemůže nikdy spadat do povahy a logiky právního systému (68).
Závěr: Je nutno dospět k závěru, že trvalé osvobození společnosti RTP vyplývající z čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(125)
Dohoda se Správou sociálního zabezpečení (stanovení splátkového kalendáře dluhu a prominutí úroků): Po zvážení připomínek třetích stran a Portugalska vyvozuje Komise závěr, že původní dohodu mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP nelze považovat za typické chování soukromého subjektu. Předmětem sporu byla skutečnost, zda je výklad určitých pravidel sociálního zabezpečení stanovených v prováděcím nařízení č. 12/83 z právního hlediska správný. Dohoda potvrdila výklad společnosti RTP, což podpořila analýza daňového experta, který dospěl k názoru, že prováděcí nařízení bylo neústavní. Prováděcí nařízení však nebylo po uzavření dohody zrušeno. Je proto nutno vyvodit závěr, že se opatření vztahovalo selektivně na společnost RTP, aniž by byla dotčena použitelnost výkladu pravidel systému sociálního zabezpečení ve vztahu k ostatním společnostem.
(126)
Komise nemůže přijmout tvrzení Portugalska, že povolení splátkového kalendáře dluhu a prominutí pokut a úroků na základě nařízení vlády č. 411/91 bylo uděleno v rámci obecného systému použitelného na všechny podniky v podobné situaci, a proto společnosti RTP neposkytlo zvláštní výhodu.
(127)
Cílem tohoto rozhodnutí je určit, zda bylo uplatnění takového systému na společnost RTP selektivní, aniž by byla předjímána selektivní nebo obecná povaha tohoto systému.
(128)
Aby se prokázalo, že stanovení splátkového kalendáře dluhu je nezbytné k zajištění životaschopnosti společnosti, vyžaduje nařízení vlády č. 411/91 provedení hospodářské a finanční studie. Společnost RTP nikdy takovou studii týkající se její životaschopnosti ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení vlády č. 411/91 nevypracovala.
(129)
Podmínku uvedenou v čl. 2 odst. 1 písm. d) nařízení vlády č. 411/91 nebylo mimoto možno na společnost RTP uplatnit, jelikož k úpravě dluhu nedošlo po zásahu státu. Komise nesouhlasí s tvrzením Portugalska, že zásahy státu měly vliv na chod dlužné společnosti a že se společnost RTP v době státních zásahů řídila právními předpisy. Ačkoliv společnost RTP podléhala v roce 1997 zvláštnímu režimu řízení (69), tento režim byl ukončen přijetím stanov společnosti v roce 1980, zatímco dluh vůči Správě sociálního zabezpečení se „nahromadil“ v období 1983-1989. Komise se domnívá, že úpravu dluhu společnosti RTP nelze považovat za součást obecného systému na základě nařízení vlády č. 411/91, jelikož společnost RTP nesplňovala kritéria pro takovéto povolení stanovená v tomto předpise. Opatření bylo proto na společnost RTP uplatněno selektivním způsobem.
(130)
Povolením splátkového kalendáře dluhu mělo Portugalsko jednat stejně jako veřejný nebo soukromý věřitel, který se snaží získat dlužné částky zpět a který za tímto účelem uzavírá dohody o splátkovém kalendáři s cílem usnadnit splácení (70). Úroková sazba u úroků z prodlení uplatněná státem by měla být stejná jako sazba, kterou by za stejných okolností použil soukromý věřitel. Komise se domnívá, že by soukromý věřitel, který usiluje o získání dlužné částky zpět zákonnými prostředky, uplatnil přinejmenším zákonnou úrokovou sazbu. Tím, že Portugalsko navzdory dostupným mechanismům pro vymáhání zaplacení úroků nevymáhalo, nejednalo stejně jako soukromý věřitel, který by se snažil docílit co nejvyšší úrokové sazby. Dluh vůči Správě sociálního zabezpečení se mimoto „nahromadil“ v období 1983-1989 a dohoda o splátkovém kalendáři byla schválena teprve v roce 1993. Za takových podmínek by soukromý věřitel neumožnil, aby došlo k podobnému hromadění dluhu během tak dlouhého období, aniž by podnikl kroky k jeho vymáhání. Zdá se proto, že opatření poskytlo společnosti RTP zvláštní výhodu.
(131)
Navyšování kapitálu: Po posouzení připomínek třetích stran a Portugalska došla Komise k závěru, že navyšování kapitálu v období 1994-1997 představovalo pro společnost RTP finanční výhodu. Jak je zřejmé z tabulky 3 v 40. bodě odůvodnění vzhledem k slabé finanční situaci společnosti RTP v době navyšování kapitálu by žádný soukromý investor nevložil do společnosti kapitál, jelikož se v přiměřené lhůtě nedala očekávat jeho běžná návratnost. Ve skutečnosti se finanční situace společnosti RTP i přes navýšení kapitálu zhoršila. Portugalsko ani třetí strany neuvedly, že by Portugalsko při navyšování kapitálu společnosti jednalo jako soukromý investor.
(132)
Půjčka z roku 1998: Komise nemůže uznat tvrzení Portugalska, že půjčka poskytnutá v roce 1998 byla v souladu s tržními podmínkami. Aby půjčka nepředstavovala státní podporu, měly by související podmínky (tj. zajištění a úroková sazba) odrážet riziko spojené s poskytnutím půjčky danému podniku (71). Riziko (a tudíž i úroková sazba) se zvyšuje, nachází-li se podnik v hospodářské a finanční situaci s nižším stupněm důvěryhodnosti, než jaký by vyžadovala finanční instituce pro poskytnutí půjčky.
(133)
Jak je zřejmé z tabulky 3 v 40. bodě odůvodnění, v době schválení půjčky se společnost RTP nacházela v natolik složité finanční situaci, že její dluhy převyšovaly hodnotu aktiv společnosti a její čistý vlastní kapitál dosáhl záporné hodnoty. Společnost byla fakticky v úpadku.
(134)
V prvé řadě je třeba mít na paměti, že dotyčná půjčka představovala podřízenou půjčku, tj. jednalo se o půjčku bez zajištění podloženého majetkem, a v případě úpadku společnosti by byla pro účely splacení zařazená za všechny věřitele, avšak před akcionáře. Neexistence přiměřeného zajištění podloženého majetkem jednoznačně naznačovala, že půjčka nebyla poskytnuta podle tržních podmínek a že se jednalo o státní podporu. Vzhledem ke skutečnosti, že se v době poskytnutí půjčky společnost RTP nacházela fakticky v úpadku, by jí žádná finanční instituce podřízenou půjčku neposkytla, jelikož existovala jen malá pravděpodobnost, že ji společnost RTP bude schopna splatit. Půjčku ve skutečnosti neposkytla soukromá finanční instituce, nýbrž Fond regulace veřejného dluhu.
(135)
Za druhé lze uvést, že úroková sazba u půjčky zjevně neodráží její skutečné riziko. Nejenže je nižší než referenční sazba, kterou Komise běžně používá při výpočtu prvku podpory obsaženého v režimech dotace úroků (72), nýbrž běžný tržní subjekt by kromě „řádných“ záruk vyžadoval úrokovou sazbu vyrovnávající vysoké riziko nesplacení.
(136)
Vzhledem k tomu, že finanční situace společnosti RTP neumožňovala získat podřízenou půjčku za normálních okolností, rovná se půjčka ve skutečnosti vyplacení grantu a představuje pro společnost RTP výhodu.
(137)
Komise se proto domnívá, že stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, navyšování kapitálu v období 1994-1997 a půjčka z roku 1998 poskytly společnosti RTP finanční a hospodářskou výhodu v porovnání s konkurenty, kteří stejné finanční prostředky neobdrželi.
(138)
Jelikož se portugalský televizní trh nejpozději v roce 1992 otevřel hospodářské soutěži, existovali na tomto trhu v době, kdy společnost RTP využívala různá opatření, další soutěžitelé. V únoru 1992 byly uděleny licence na vysílání soukromým televizním společnostem SIC a TVI a v říjnu 1992 začala společnost SIC v Portugalsku vysílat.
(139)
Komise neuznává tvrzení Portugalska, že dohoda o dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení nespadá do pojmu státní podpora, jelikož samotný dluh vznikl před otevřením portugalského televizního trhu hospodářské soutěži. Finanční výhoda byla společnosti RTP poskytnuta v květnu 1993 po otevření televizního trhu, a mohla proto poskytnout společnosti RTP hospodářskou výhodu.
(140)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno vyvodit závěr, že opatření, která provedlo Portugalsko, mohla poskytnout společnosti RTP hospodářskou a finanční výhodu v porovnání s konkurenty, kteří stejné finanční prostředky neobdrželi, a tím narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(141)
Státní opatření spadají do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Tak je tomu tehdy, jsou-li dotyčné činnosti předmětem obchodu mezi členskými státy. V daném případě příjemce podpory, společnost RTP sám působí na mezinárodním trhu. Prostřednictvím Evropské vysílací unie si vyměňuje televizní programy a účastní se systému Eurovize (73). Společnost RTP mimoto přímo soutěží se soukromými televizními společnostmi, které působí na mezinárodním televizním trhu a mají mezinárodní vlastnickou strukturu (74).
(142)
Lze proto vyvodit závěr, že opatření, která ve prospěch společnosti RTP provedlo Portugalsko, ovlivňují obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(143)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že bez ohledu na možné závazky veřejné služby uložené společnosti RTP zahrnují níže uvedená opatření státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
-
stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení,
-
navyšování kapitálu v období 1994-1997, a
-
půjčka poskytnutá v roce 1998.
Dočasné osvobození od registračních poplatků podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 a trvalé osvobození od registračních a jiných poplatků podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 rovněž představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(144)
Jak je však uvedeno v 44. až 48. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, společnost RTP je pověřena plněním závazku veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Soudní dvůr v rozsudku ve věci Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (dále jen „rozsudek ve věci Altmark“) rozhodl, že se státní opatření poskytující náhradu za náklady veřejné služby nepovažují za státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), jsou-li splněny tyto čtyři podmínky (75):
a)
podnik, který je příjemcem podpory, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny;
b)
parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem;
c)
vyrovnávací platba nesmí přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění závazků veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů a přiměřeného zisku;
d)
pokud nebyl podnik, který má plnit závazky veřejné služby, vybrán prostřednictvím řízení pro zadávání veřejných zakázek, musí být výše nezbytné vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil běžný, řádně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky.
(145)
Pomineme-li první a třetí podmínku, zdá se, že opatření ad hoc (viz 143. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) nesplňují druhou a čtvrtou podmínku uvedenou v rozsudku ve věci Altmark, a to z těchto důvodů:
(146)
Je zřejmé, že financování poskytnuté ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení a půjčky z roku 1998 nebylo součástí systému vyrovnávacích plateb s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry (druhá podmínka). Naopak, bylo založeno na rozhodnutích ad hoc, která lze přičíst státu.
(147)
Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, smlouvy o veřejné službě předpokládaly možnost zvláštního financování investic do vybavení určeného pro činnosti v rámci veřejné služby, a to formou navýšení kapitálu. Smlouvy o veřejné službě neomezují investice pouze na veřejné služby ani nestanoví jednoznačně podmínky a omezení účasti státu; odkazují pouze na možnost účasti státu jakožto akcionáře na investicích společnosti RTP. Komise se proto domnívá, že ani navyšování kapitálu nemůže být považováno za součást systému vyrovnávacích plateb s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry.
(148)
Společnost RTP jednoznačně nebyla vybrána prostřednictvím řízení pro zadávání veřejných zakázek zaručujícího nejnižší možné náklady. Nic nenasvědčuje tomu, že výše plateb ad hoc byla určena na základě analýzy nákladů vzniklých běžnému podniku (čtvrtá podmínka).
(149)
Je proto zřejmé, že v tomto případě nejsou splněny všechny podmínky uvedené v rozsudku ve věci Altmark. Opatření uvedená v 143. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí je proto nutno pokládat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(150)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora lze na základě článku 106 SFEU povolit výjimku ze zákazu státních podpor pro podniky pověřené poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. V rozsudku ve věci Altmark bylo výslovně potvrzeno, že státní podpora, která vyrovnává náklady vzniklé podniku při poskytování služby obecného hospodářského zájmu, může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem, splňuje-li podmínky čl. 106 odst. 2 SFEU (bývalý čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES a původní odkaz na „společný trh“) (76).
(151)
Soudní dvůr objasnil, že aby mohlo opatření využít tuto výjimku, musí být splněny zásady definice, pověření a přiměřenosti. Komise se domnívá, že jsou-li tyto zásady splněny, není obchod ovlivněn v míře, která by byla v rozporu se zájmy Unie.
(152)
Způsob uplatňování těchto zásad v oblasti televizního vysílání je objasněn ve sdělení Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (dále jen „sdělení o vysílání“) (77). V souladu se sdělením o vysílání musí Komise posoudit, zda (78):
a)
jsou činnosti společnosti RTP závazky veřejné služby, které jsou jako takové jasně vymezeny členským státem (definice);
b)
společnost RTP je portugalskými orgány výslovně pověřena poskytováním uvedené služby (pověření);
c)
financování je úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby.
(153)
Jak je uvedeno v Protokolu o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech (dále jen „Amsterodamský protokol“ (79)) a sdělení o vysílání (80), je na členských státech, aby vymezily úkoly veřejnoprávní vysílací organizace v oblasti veřejné služby. V odvětví vysílání je úloha Komise omezená na ověřování existence zjevné chyby v definici veřejné služby. Takováto chyba by znamenala zneužití definice veřejné služby.
(154)
Vzhledem k zvláštní povaze odvětví vysílání však považuje Komise za legitimní takovou definici, která v souladu s výkladovými ustanoveními protokolu pověřuje určitou vysílací organizaci úkolem poskytovat vyvážený a rozmanitý program (81). Taková definice by měla být v souladu s cílem uspokojovat demokratické, sociální a kulturní potřeby společnosti.
(155)
Jak je uvedeno v 44. až 48. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, společnost RTP musí na základě zákona č. 21/92 a smluv o veřejné službě v rámci veřejnoprávního televizního vysílání zajistit vysílání na dvou kanálech s celostátním pokrytím. Zatímco první kanál má vysílat programy obecnějšího charakteru, druhý kanál má oslovovat specifické publikum. Jak je popsáno v 44. a 45. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, zákon č. 21/92 a smlouvy o veřejné službě ukládají společnosti RTP podrobnější povinnosti, pokud jde o programový obsah a mezinárodní spolupráci, a rovněž některé další zvláštní povinnosti.
(156)
Ačkoliv má definice veřejnoprávního vysílání společnosti RTP kvalitativní a poměrně širokou povahu, považuje Komise v souladu s výkladovými ustanoveními Amsterodamského protokolu takovouto „širokou“ definici za legitimní (82). Proto považuje za legitimní rovněž obecnou definici poslání společnosti RTP v oblasti veřejné služby spočívající v zajištění dvou televizních kanálů s celostátním pokrytím, jednoho obecného a druhého více zaměřeného na specifické publikum, Tuto definici lze považovat za vyhovující demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti.
(157)
Komise považuje za legitimní rovněž povinnosti, které podrobněji určují způsob, jakým má společnost RTP plnit obecné poslání v oblasti veřejnoprávního vysílání. V souladu se zněním Amsterodamského protokolu lze mít za to, že rovněž tyto povinnosti vyhovují demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti.
(158)
Ačkoliv Komise považuje poslání společnosti RTP v oblasti veřejné služby za legitimní, musí zjistit, zda tato definice neobsahuje zjevné chyby.
Komise posoudí, zda lze dočasné a trvalé osvobození od notářských poplatků, registračních poplatků a nákladů na zveřejnění považovat za náhradu za náklady veřejné služby, a dále bude analyzovat, zda lze povinnost společnosti RTP týkající se podpory kinematografie považovat za poslání veřejné služby, jež bylo svěřeno společnosti RTP.
(159)
Komise zaprvé posoudí, zda lze dočasné osvobození od požadavků na notářskou listinu (a souvisejících poplatků), registračních poplatků a nákladů na zveřejnění během přeměny na akciovou společnost v roce 1992 podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 a trvalé osvobození od různých poplatků podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 považovat za náhradu za náklady vyplývající z poskytování veřejné služby.
(160)
Dočasné osvobození: Za prvé je nutné ověřit, zda lze náklady spojené s přeměnou společnosti RTP na akciovou společnost v roce 1992 (tj. obvyklé náklady na notářskou listinu, její registraci a zveřejnění) legitimně uhradit jako náklady veřejné služby. Jak bylo uvedeno výše, náhrada má podobu osvobození na základě čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92.
(161)
V době své přeměny vykonávala společnost RTP pouze činnosti v rámci veřejné služby (viz 18. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), zatímco obchodní činnosti vykonávaly právně oddělené dceřiné společnosti. Náklady spojené s přeměnou veřejnoprávní vysílací organizace představovaly automaticky náklady na veřejnou službu, za něž mohl stát poskytnout legitimně náhradu. Není nutné uvážit, zda byla reorganizace společnosti RTP z právního hlediska povinná nebo nezbytná (83). Posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU a sdělení o vysílání vyžaduje, aby náhrada nepřekročila čisté náklady veřejné služby, nevyžaduje však posouzení toho, zda bylo možno těmto nákladům předejít za předpokladu, že jsou omezeny na poskytování veřejné služby (84). V souladu s Amsterodamským protokolem a sdělením o vysílání mohou členské státy v zásadě rozhodnout o uspořádání své veřejnoprávní vysílací organizace, což se vztahuje nejen na organizaci distribuce obsahu, nýbrž rovněž na to, v rámci jaké právní formy bude veřejnoprávní vysílací organizace vykonávat svou činnost. Úloha Komise je omezena na kontrolu, zda tato svoboda volby nebyla členskými státy zneužita. V daném případě nic nenasvědčuje tomu, že se přeměna uskutečnila s jediným cílem, a to poskytnout společnosti RTP výhodu. Není důvod zpochybnit odůvodnění Portugalska, že přeměna v roce 1992 byla provedena s cílem umožnit společnosti RTP, aby při výkonu svých činností postupovala pružněji, než by tomu bylo u státní organizace s obtížnými postupy státní kontroly. Lze proto vyvodit závěr, že osvobození od registračních poplatků (tj. poplatků spojených s vyhotovením notářské listiny, registračních poplatků, nákladů na zveřejnění) v době přeměny společnosti RTP představuje oprávněnou náhradu za provozování veřejnoprávního vysílání.
(162)
Trvalé osvobození: Výše uvedená argumentace (v 161. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí) však nemůže platit pro trvalé osvobození podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, jež není časově omezené, a může se proto vztahovat rovněž na registrace a zápisy v souvislosti s činnostmi společnosti RTP, které nespadají do jejího poslání veřejné služby (např. pokud by společnost RTP začala vykonávat obchodní činnosti sama místo právně oddělených dceřiných společností).
Vzhledem k široké oblasti působnosti čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, a to z časového hlediska (tj. neomezená) i věcného hlediska (tj. není omezena na činnosti v rámci veřejné služby), není možné odůvodnit případné budoucí osvobození od registračních poplatků jako náklady veřejné služby. Je proto třeba vyvodit závěr, že osvobození od poplatků podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 není slučitelné s vnitřním trhem.
(163)
Ačkoliv Portugalsko tvrdilo, že čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 nebyl nikdy použit a že společnost RTP po přeměně v roce 1992 vždy zaplatila veškeré nezbytné registrační poplatky, toto tvrzení by mohlo být platné v případě navrácení podpory, nemění však skutečnost, že poskytnutí státní podpory společnosti RTP není odůvodněné na základě čl. 106 odst. 2 SFEU ani žádného jiného ustanovení této smlouvy.
(164)
S přihlédnutím k 45. bodu odůvodnění směrnice o „televizi bez hranic“ může Komise uznat, že definice veřejné služby veřejnoprávních vysílacích organizací zahrnuje povinnost významně přispívat k investicím do evropské audiovizuální tvorby, pokud z ní vyplývající filmová práva umožňují její vysílání v rámci plnění veřejné služby (85).
(165)
Komise zastává názor, že povinnost týkající se podpory kinematografie uložená společnosti RTP spadá do veřejnoprávního vysílání, jelikož společnost RTP v rámci veřejnoprávního vysílání vysílá filmy, k nimž získala distribuční práva.
(166)
Komise proto nemůže souhlasit s připomínkami zúčastněných stran, že povinnost společnosti RTP týkající se podpory kinematografie a jejího financování je diskriminační. Zúčastněné strany uvedly, že soukromé televizní společnosti rovněž podepsaly s portugalskými orgány protokoly o podpoře kinematografie, přičemž nedostávají žádnou náhradu. Komise se však domnívá, že je nutné rozlišovat na straně jedné mezi dobrovolnými dohodami o podpoře kinematografie, které byly uzavřeny mezi státem a soukromými televizními společnostmi, a závazky týkajícími se veřejnoprávního vysílání, jež byly uloženy společnosti RTP v souvislosti s vysíláním filmové tvorby a jejím financováním na straně druhé. Je zřejmé, že společnost RTP je výslovně pověřena úkolem veřejné služby spočívajícím v podpoře určité filmové tvorby, která je následně vysílána jako televizní programy v rámci veřejnoprávního vysílání, zatímco soukromé televizní společnosti takovýmto úkolem veřejné služby pověřeny nebyly. Společnost RTP se ve skutečnosti stává nástrojem, který stát používá při podpoře kinematografie. Případné výsledné výhody, které společnost RTP poskytuje kinematografii, mohou představovat státní podporu a měly by být posouzeny jako takové. Tímto rozhodnutím není dotčeno případné posouzení možných výhod poskytnutých filmovým producentům.
(167)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je nutno vyvodit závěr, že spolufinancování portugalských filmových děl vysílaných na veřejnoprávních kanálech ze strany společnosti RTP lze považovat za zvláštní legitimní povinnost, která napomáhá při plnění obecných závazků společnosti RTP v oblasti veřejnoprávního vysílání. Tato povinnost proto nepředstavuje zjevnou chybu.
(168)
Komise však má za to, že právní povinnost poskytovat „další služby, které budou specifikovány ad hoc“ (86), uložená společnosti RTP není dostatečně přesná, aby mohla Komise předem s dostatečnou právní jistotou posoudit, zda lze tyto služby považovat za součást veřejné služby. Ačkoliv Komise zastává názor, že „další služby, které budou specifikovány“, nejsou dostatečně jasně definovány, podotýká, že v období, které je předmětem šetření, se na základě tohoto ustanovení neuskutečnily žádné platby (87).
(169)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že činnosti společnosti RTP popsané v zákoně č. 21/92 a opětovně vymezené ve smlouvách o veřejných službách představují jednoznačně definované závazky veřejné služby.
Ačkoliv povinnost poskytovat „další služby, které budou specifikovány ad hoc“, není dostatečně přesná, aby bylo možno předem vyvodit závěr, že všechny služby poskytované v rámci této položky lze považovat za veřejné služby, v období 1992-1998 se na základě tohoto ustanovení neuskutečnily žádné platby.
Trvalé osvobození od registračních a jiných poplatků však není omezeno na náhradu nákladů na veřejnou službu, a nemůže být proto odůvodněno podle čl. 106 odst. 2 SFEU.
(170)
Za druhé je třeba posoudit, zda byl příjemce, společnost RTP, pověřen závazky veřejné služby ze státních prostředků.
(171)
V souladu se sdělením o vysílání musí Komise ověřit, zda bylo poslání veřejné služby společnosti RTP svěřeno na základě oficiálního aktu (88).
(172)
Jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, závazky veřejné služby jsou společnosti RTP jednoznačně svěřeny na základě různých zákonů a smluv: článek 5 zákona č. 58/90, čl. 4 odst. 1 a článek 5 zákona č. 21/92 a doložka 1 předešlé a nové smlouvy o veřejné službě.
(173)
Komise neobdržela od zúčastněných stran ani Portugalska žádné připomínky ohledně skutečnosti, že společnost RTP nebyla dostatečně pověřena veřejnou službou na základě oficiálního aktu. V souladu se sdělením o vysílání a s ohledem na zákony a smlouvy uvedené v 48. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí je nutno vyvodit závěr, že společnost RTP musí nepochybně plnit závazky v oblasti veřejnoprávního vysílání, a že proto poslání veřejné služby bylo společnosti RTP svěřeno na základě oficiálního aktu.
(174)
Nejenže je třeba, aby byla veřejná služba společnosti RTP svěřena na základě oficiálního aktu; je nutno přijmout rovněž opatření s cílem zajistit, aby byla veřejná služba poskytována podle požadavků zákona a smluv o veřejné službě. Jak je uvedeno v 49. až 59. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, byly zavedeny různé kontrolní mechanismy s cílem zajistit, aby společnost RTP plnila závazky veřejné služby stanoveným způsobem.
(175)
Společnost RTP musela za prvé podávat zprávy o plnění závazků veřejné služby a překládat plány, k nimž bylo připojeno stanovisko jejího vnitřního odboru auditu. Společnost RTP vyhotovila pro roky 1993 až 1998 zprávy o veřejné službě, které popisovaly plnění každého závazku veřejné služby a určovaly náklady na každý závazek veřejné služby pomocí systému analytického účetnictví.
(176)
Ministr financí a člen vlády odpovědný za hromadné sdělovací prostředky za druhé kontrolovali dodržování smlouvy o veřejné službě a hlavní finanční inspekce ověřovala finanční plán.
(177)
Za třetí se musel každý rok provést externí audit. Komise nemůže souhlasit s tvrzením Portugalska, které bylo zopakováno po vynesení rozsudku Soudu ve věci T-442/03, že zprávy o veřejné službě byly podrobeny externímu auditu, a že tudíž nebyla nutná žádná další opatření. Situaci před přijetím rozhodnutí ze dne 15. října 2003 lze popsat takto:
a)
Pro rok 1992 neexistovala žádná zpráva o veřejné službě, jelikož povinnost předkládat zprávy o veřejné službě a provést audit těchto zpráv byla zavedena smlouvou o udělení koncese z roku 1993.
b)
Pro roky 1993 a 1994 nebyl proveden externí audit, bylo vydáno pouze prohlášení zástupců společnosti, konkrétně fiskální rady společnosti RTP (Conselho fiscal da RTP), což představuje pouze interní prohlášení společnosti.
c)
Pro roky 1995-1998 byl ke zprávám připojen výrok externího auditora, který není závislý na společnosti RTP a jejích zástupcích. Tyto výroky potvrzují, že společnost RTP dodržela závazky veřejné služby. Nebyly však zpřístupněny podrobnější zprávy o veřejné službě, které vedly k těmto zjištěním.
(178)
Vzhledem k zjištěním Soudu ve věci T-442/03, a zejména bodům 232 až 256 rozsudku se Komise nemůže opírat výlučně o (stručné) výroky auditora ohledně zpráv o veřejné službě uvedené v 177. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, a přijala proto nabídku Portugalska na provedení externího auditu na základě existujících zpráv o veřejné službě pro všechny dotčené roky. To znamená, že externí audity týkající se plnění závazků veřejné služby ze strany společnosti RTP byly provedeny pro roky 1992-1997. Pro rok 1992 byl externí audit proveden navzdory neexistenci zprávy o veřejné službě. Externí auditor však při posuzování, zda bylo splněno pověření v oblasti veřejné služby, vycházel z jiného dokumentu. Pro rok 1998 nebyl externí audit proveden, jelikož externí audit již existoval ve formě zprávy společnosti BDO Binder pro rok 1998 (což nezpochybnila ani společnost SIC), na niž se odkazuje v 186. až 188. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(179)
Nové audity pro roky 1992-1997 organizoval portugalský regulační orgán pro sdělovací prostředky, Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC. ERC je nezávislý správní orgán, který podle portugalské ústavy odpovídá mimo jiné za zajištění dodržování stanov a pravidel upravujících činnost v oblasti hromadných sdělovacích prostředků. Tento orgán pověřil audity, jež měly být provedeny pro roky 1992-1997, externího auditora, který je nezávislý na společnosti RTP, tj. společnost Pedro Roque.
(180)
Vzhledem k době, která uplynula mezi rokem 1992 a provedením auditů zpráv o veřejné službě v roce 2010, bylo obtížné získat přístup ke všem údajům. To vysvětluje délku šetření a dobu, kterou trvalo provedení nových auditů. Nakonec však bylo možno audity provést, jelikož již existovaly zprávy o veřejné službě (kromě roku 1992), a auditoři měli tudíž základ pro audit. Audity pro roky 1992-1997 byly předloženy Komisi.
(181)
V externích auditech se uvádí, že úkolem je posoudit a sledovat veřejnoprávní vysílání provozované společností RTP a platby, které společnost za tento úkol obdržela. Zprávy o externím auditu obsahují popis informací, které byly vzaty v úvahu. Mimo jiné odkazují na zákon č. 58/90 (zákon o veřejnoprávním vysílání), zákon č. 21/92 o přeměně společnosti RTP, smlouvy o veřejné službě, roční účetní závěrky a plán činností a rozpočet (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) a zprávy o veřejné službě pro příslušné roky (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). V auditech je zmíněno, že kvůli dlouhé době, která uplynula mezi obdobím 1992-1997 a uzavřením smlouvy o provedení auditu v roce 2010, byly některé dokumenty zničeny a určité informace nebyly k dispozici. Z tohoto důvodu se auditorská zpráva zaměřila především na dostupné zprávy, zejména zprávy o veřejné službě (89) a ověřené roční účetní závěrky.
(182)
Navzdory těmto omezením způsobeným časovou prodlevou považovali auditoři za možné smlouvu splnit, provést audity a posoudit plnění závazku veřejné služby ze strany společnosti RTP a náhradu, kterou obdržela. V auditech se výslovně uvádí, že se auditorům podařilo překonat potíže vzniklé kvůli časové prodlevě a provést audity. Ačkoliv auditoři uvedli například výhradu, že nebylo možno ověřit kritéria účtování nákladů a metody rozvrhování nákladů, nepředstavovalo to překážku pro provedení auditu a dospění ke kladnému závěru. V souhrnné zprávě se uvádí, že „veškeré náklady a příjmy společnosti RTP jsou založeny na předpokladu, že se její činnost vztahuje pouze na provozování veřejnoprávního televizního vysílání, a že audity jsou založeny na finančních výkazech, které ověřil interní auditor společnosti i externí auditoři a z nichž nevyplývají žádné důležité skutečnosti kromě skutečností popsaných podrobně v ročních účetních závěrkách“ (90). Komise již zjistila (viz 18. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), že společnost RTP vykonávala v letech, které jsou předmětem šetření, pouze činnosti v rámci veřejné služby, zatímco obchodní činnosti prováděly právně oddělené dceřiné společnosti. Kritéria pro rozvrhování nákladů jsou proto důležitá pouze pro rozvržení přidělených nákladů v rámci nákladů veřejné služby, které vznikly společnosti RTP, a neměly by mít žádný dopad na výši celkových nákladů na veřejnou službu.
Pokud jde o finanční údaje, Komise zjistila, že se externí auditoři mohli legitimně spolehnout na roční účetní závěrky, k nimž byla vždy připojena auditorská zpráva osvědčující správnost účetní závěrky společnosti RTP. Podle smluv o veřejné službě bylo cílem externího auditu zprávy o veřejné služby ověřit, zda společnost RTP plnila závazky veřejné služby, které jí byly svěřeny, a zda je náhrada za veřejnou službu v souladu s náklady na plnění těchto závazků. Ačkoliv se finanční údaje vztahující se na poskytování veřejné služby v letech, které jsou předmětem tohoto šetření, týkaly poskytování veřejné služby společností RTP, bylo nezbytné další nezávislé ověření s cílem zjistit, zda byly vzniklé náklady v souladu s pověřením v oblasti veřejné služby.
(183)
To externí auditoři potvrdili. Pro roky 1992-1997 dospěli auditoři k závěru, že „společnost RTP v zásadě plnila své závazky v oblasti vysílání, pokud jde o kvantitu, jak jsou stanoveny ve smlouvě o udělení koncese, se zvláštním zaměřením na povinnost týkající se vysílaného obsahu“. Auditor konstatoval, že „po analýze dostupných dokumentů, konkrétně zpráv auditora a dozorčí rady, jsme neshledali nic, co by nás vedlo k závěru, že předložené dokumenty týkající se souladu mezi prováděnými úkoly veřejné služby a uhrazením reálných a skutečných nákladů obsahují významná narušení ovlivňující dodržování právních předpisů platných v té době“ (91).
(184)
V řadě auditorských zpráv se uvádí, že společnost RTP mohla požadovat vyšší částku náhrady, bránily jí v tom však podmínky smluv o veřejné službě, a to čl. 15 odst. 4 předešlé smlouvy o veřejné službě a čl. 19 odst. 3 nové smlouvy o veřejné službě z roku 1996. Jednotlivé externí audity pro roky 1994, 1996 a 1997 obsahují výroky ohledně rozdílu mezi vysokými náklady, které společnosti RTP skutečně vznikly při poskytování veřejné služby, a náhradou, kterou obdržela a která byla nižší než vzniklé náklady (92). V závěrečné souhrnné zprávě pro všechny roky, pro něž byl proveden audit, se výslovně uvádí, že „pro všechny roky je náhrada, která byla přidělena a vyplacena, nižší než částky uvedené v každé zprávě o veřejné službě (RCOPS, Relatório sobre o cumprimento das obrigações de serviço público)“ (93).
(185)
Některé audity (s výjimkou auditů pro roky 1992 a 1993) uvádějí, že společnost RTP překročila zákonem stanovený limit reklamy, tj. vysílala více reklam, než povolovaly smlouvy o veřejné službě. V souladu se sdělením o vysílání je nutno příjmy, které společnost RTP za tuto reklamu obdržela, vzít v úvahu při výpočtu nákladů veřejné služby, jelikož příjmy vytvořené veřejnou službou, včetně příjmů z reklamy, musí být zahrnuty do výpočtu potřeb společnosti, pokud jde o financování veřejné služby.
Skutečnost, že byly překročeny limity reklamy, nemá vliv na analýzu auditora s ohledem na všechny roky v období 1992-1997. Náhrada za veřejnou službu odpovídala úkolům veřejné služby, které plnila společnost RTP, a neexistovala žádná nadměrná náhrada. Portugalsko rovněž potvrdilo, že pro roky 1994, 1995 a 1996 byly zohledněny všechny zisky z reklamy (včetně zisků vyplývajících z překročení povoleného reklamního času) a že se o tyto částky snížila potřeba financování veřejné služby (94). Co se týká roku 1996, článek 15 nové smlouvy o veřejné službě stanovil, že při sčítání nákladů pro účely výpočtu celkových nákladů veřejné služby k určení výše náhrady nemusí být vzaty v úvahu zisky plynoucí z využívání kanálů. „Zisky“ zahrnují příjmy z reklamy. Portugalsko výslovně potvrdilo, že zisky z reklamy byly odečteny od částky požadované náhrady (95).
(186)
Pokud jde o rok 1998, externí společnost BDO Binder provedla šetření týkající se vztahu mezi posláním veřejné služby svěřeným společnosti RTP a příslušnými náklady. Zpráva společnosti BDO Binder obsahuje řadu doporučení do budoucna a navrhuje posílit vnitřní kontrolu společnosti RTP s cílem zajistit dodržování vnitřních předpisů, neobsahuje však zjištění, že společnost RTP obdržela příliš vysokou náhradu ve vztahu k úkolům veřejné služby, které vykonává, nebo že by nebylo možné se spoléhat na číselné údaje uvedené ve zprávě o veřejné službě vyhotovené společností RTP, které Komise použila v rozhodnutí ze dne 15. října 2003. Pokud se zpráva společnosti BDO Binder zabývá konkrétními číselnými údaji, odkazuje na nevypracování soupisu určitých aktiv. Zdá se však, že zpráva společnosti BDO Binder kritizuje spíše neexistenci soupisu majetku (96), než aby dospěla k závěru, že se příslušné investice neuskutečnily a že nebyly správně zaúčtovány hodnoty investic. Jak však zdůraznilo Portugalsko, údaje pro příslušné investice nebyly každopádně zahrnuty ve výpočtu náhrady, což vylučuje, že by mohly být uhrazeny náklady na amortizaci dlouhodobých aktiv.
(187)
Pokud jde o překročení limitů reklamy, ve zprávě společnosti BDO Binder se uvádělo, že při výpočtu potřeby financování veřejné služby byly zohledněny veškeré příjmy z reklamy. Žádný z těchto faktorů nevedl opět auditora k vydání negativního výroku ohledně plnění závazků veřejné služby ze strany společnosti RTP ani nenaznačuje případnou nadměrnou náhradu.
(188)
Pro analýzu v tomto rozhodnutí je však nejdůležitější závěr ve zprávě společnosti BDO Binder (který společnost SIC nezpochybnila), že společnost RTP mohla za plnění závazků veřejné služby požadovat 25 miliard PTE, místo toho však obdržela pouze 14 miliard PTE. Jinými slovy, zpráva společnosti BDO Binder nenaznačuje nadměrnou náhradu, nýbrž vede k opačnému závěru.
(189)
Jak je uvedeno v rozhodnutí ve věci NN 31/06 týkající se restrukturalizace společnosti RTP, externí audit společnosti PriceWaterhouse Coopers ověřil, zda finanční údaje, které poskytly portugalské orgány, byly v souladu s finančními výkazy společnosti RTP v období 1991-2003, s částkami uvedenými v auditorských zprávách o veřejné službě a s ostatními zdroji informací, které se považovaly za důležité k zajištění shody dotyčných auditů (viz 38. bod odůvodnění rozhodnutí ve věci NN 31/06). Auditorská zpráva společnosti PWC údaje potvrdila bez významných připomínek (viz 52. bod odůvodnění rozhodnutí ve věci NN 31/06). Auditorská zpráva společnosti PWC výslovně potvrdila, že částky, které společnost RTP obdržela jako náhradu za veřejnou službu, odpovídaly částkám uvedeným v usneseních Rady ministrů (viz 41. bod odůvodnění a tabulka 39 v rozhodnutí ve věci NN 31/06). Auditorská zpráva společnosti PWC upozorňovala na celkové nedostatečné financování společnosti RTP. Uvádělo se v ní, že kromě úkolů veřejné služby, jejichž náklady lze uhradit podle smluv o veřejné službě, existují úkoly veřejné služby, jež společnost RTP vykonává, za něž však nelze požadovat od státu žádnou úhradu. Komise v rozhodnutí ve věci NN 31/06 dospěla k závěru, že auditorská zpráva společnosti PWC mohla oprávněně vycházet z finančních výkazů společnosti RTP a konstatovala, že společnost RTP byla skutečně trvale nedostatečně financována. Kromě externích auditů zpráv o veřejné službě lze pro účely tohoto rozhodnutí vzít v úvahu i auditorskou zprávu společnosti PWC jako další prvek potvrzující, že údaje, které Komise použila v rozhodnutí 2005/403/ES, byly správné.
(190)
Co se týká tvrzení stěžovatele, že je nutno vzít v úvahu zprávu státního auditora (Tribunal de Contas) č. 8/2002, Komise skutečně vzala při svém hodnocení v tomto rozhodnutí tuto zprávu v úvahu. Za prvé je nutno uznat (jak připouští rovněž společnost SIC), že se auditorská zpráva č. 8/2002 vztahuje na období 1997-2000, a je proto relevantní pouze pro roky 1997 a 1998. Ačkoli v uvedené zprávě byly zmíněny údaje pro předchozí roky, byly použity k popisu celkového vývoje finanční situace společnosti RTP, nebyly však samy o sobě předmětem šetření Účetního dvora.
(191)
Co je nejdůležitější, zpráva č. 8/2002 nenaznačuje žádnou nesrovnalost ve financování společnosti RTP ani nadměrnou náhradu za roky 1997-2000 (nebo za jakýkoli jiný rok). Naopak, ve zprávě č. 8/2002 jsou mnohokrát zmíněny strukturální finanční problémy společnosti RTP. Komise proto není s to na základě zprávy č. 8/2002 vyčlenit určité platby jako nadměrnou náhradu a protiprávní státní podporu. Naopak, zpráva č. 8/2002 výslovně potvrzuje, že od roku 1993 do konce roku 1999 bylo přežití společnosti RTP dosaženo pouze trvalou a zvyšující se zadlužeností společnosti.
(192)
Jak uvádí stěžovatel, zpráva č. 8/2002 mnohokrát kritizuje vedení společnosti a poukazuje na neefektivnost, které bylo možno předejít. Cíl zprávy č. 8/2002 je vymezen jako celkový přezkum řízení společnosti RTP a provozování veřejnoprávního televizního vysílání z hlediska účinnosti, efektivnosti a hospodárnosti. Jak uvedl stěžovatel, ve zprávě č. 8/2002 bylo zmíněno, že společnost RTP má nepružné struktury a příliš vysoký počet zaměstnanců a poskytuje veřejnou službu neefektivně. Zpráva č. 8/2002 kritizuje rovněž příliš nejasné a obecné vymezení poslání veřejné služby a smlouvy o veřejné službě, které podle státního auditora vedou k neefektivnímu řízení.
(193)
Komise však vymezení poslání veřejné služby, které bylo svěřeno společnosti RTP, ověřila v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2003. Ve věci T-442/03 Soud konstatoval, že široká definice poslání společnosti RTP je přípustná (97). Co se týká údajné neefektivnosti, Komise chce podotknout, že se nejedná o aspekt, který je třeba vzít v úvahu při použití sdělení o vysílání.
(194)
Třetím kritériem, které by Komise měla posoudit, je skutečnost, zda je financování přiměřené čistým nákladům veřejné služby.
(195)
Ve sdělení o vysílání jsou popsána kritéria, na jejichž základě Komise posuzuje přiměřenost státního financování. Sdělení vyžaduje, aby státní podpora nepřevyšovala čisté náklady veřejné služby a aby nedošlo k narušením trhu, která nejsou nutná pro naplnění poslání veřejné služby (98).
(196)
V zájmu správného určení nákladů na činnosti v rámci veřejné služby sdělení o vysílání za prvé vyžaduje řádné rozvržení nákladů a příjmů mezi veřejnou službu a obchodní činnosti.
(197)
Jak je uvedeno v 61. až 67. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, smlouvy o veřejné smlouvě stanoví způsob rozvržení nákladů a příjmů, který musí společnost RTP používat. V tomto případě je úkol Komise v zásadě usnadněn skutečností, že společnost RTP zavedla systém analytického účetnictví, který umožňuje vyčíslit způsobilé náklady, jež jí vznikly při plnění jednotlivých závazků veřejné služby a které lze uhradit.
(198)
Pomocí tohoto systému je každá položka způsobilých výdajů přidělena určité činnosti a následně rozdělena mezi jednotlivé úkoly veřejné služby, jež byly společnosti RTP svěřeny a jež lze uhradit, a to na základě objektivních účetních zásad.
(199)
Jelikož od nákladů na provozování veřejné služby jsou odečteny příjmy plynoucí z každého úkolu veřejné služby, za který lze poskytnout náhradu, systém zaručuje, že roční vyrovnávací platby jsou omezeny na čisté náklady jednotlivých závazků veřejné služby (viz 65. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(200)
Komise proto dospěla k závěru, že parametry pro určení nákladů jsou stanoveny objektivním a transparentním způsobem.
(201)
Pravidla pro náhradu nákladů však mohou podhodnocovat skutečné čisté náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP a mohla vést k strukturálnímu nedostatečnému financování skutečné potřeby finančních prostředků.
(202)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, podle metody výpočtu nákladů stanovené ve smlouvách o veřejné službě byly určité náklady veřejné služby vyloučeny z platby prostřednictvím roční náhrady (99). Portugalsko mimoto Komisi informovalo, že ačkoliv musela společnost RTP odvádět z obdržených ročních vyrovnávacích plateb DPH, podle účetních pravidel nebylo možno vzít výsledné náklady v úvahu (viz 94. bod odůvodnění). Do svých zpráv o veřejné službě společnost RTP mimoto nezahrnula veškeré investice do vybavení určeného pro činnosti v rámci veřejné služby, ačkoliv v jejích finančních výkazech byly zaúčtovány (viz 67. bod odůvodnění).
(203)
Podle Amsterodamského protokolu je však na členských státech, aby veřejnoprávním vysílacím organizacím zajistily financování. V tomto případě se Portugalsko rozhodlo nehradit některé náklady, které poskytovateli služby vznikly při plnění jeho úkolů.
(204)
V daném případě poskytoval stát společnosti RTP nejen roční vyrovnávací platby, nýbrž rovněž další financování ve formě navýšení kapitálu, půjček a dohody se Správou sociálního zabezpečení. V souladu s bodem 57 sdělení o vysílání musí Komise analyzovat, zda byla všechna opatření přiměřená čistým nákladům veřejné služby. Teprve pak lze financování poskytnuté společnosti RTP pokládat za slučitelné s čl. 106 odst. 2 SFEU.
(205)
Komise se rovněž domnívá, že závazky veřejné služby uložené společnosti RTP, které podle smluv o veřejné službě nebyly způsobilé pro náhradu, lze považovat za legitimní a jednoznačně definované závazky veřejné služby, jež byly poskytovateli služby oficiálně uloženy státem. Podle pravidel státní podpory může proto Portugalsko financovat veškeré čisté náklady společnosti RTP na veřejnou službu.
(206)
V tabulce 6 ve 207. bodě odůvodnění je uveden přehled nákladů společnosti RTP na veřejnou službu (investiční náklady i čisté provozní náklady), jak byly vypočítány podle platných pravidel účtování nákladů, a náhrad, které společnost obdržela za investice a provozní náklady.
(207)
Uvedeny jsou za prvé investice do vybavení určeného pro činnosti v rámci veřejné služby (tabulka 5) a náhrada poskytnutá na financování investic (tabulka 2). Za druhé jsou uvedeny čisté provozní náklady společnosti RTP (tabulka 4) a vyrovnávací platby za tyto náklady (tabulka 1). Tabulka ukazuje rovněž výhodu získanou z podpory ad hoc vyplývající z dohody se Správou sociálního zabezpečení a půjčky z roku 1998.
Tabulka 6
Shrnutí potřeb v oblasti financování a náhrad za čisté provozní náklady veřejné služby podle účetních pravidel
(v milionech PTE)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Celkem
Investiční náklady
2 632,6
2 102,0
2 763,9
992,7
1 480,4
4 037,4
6 054,2
20 063,2
Navýšení kapitálu
-0
-0
-10 000,0
-12 800,0
-10 000,0
-14 000,0
-0
-46 800,0
Rozdíl mezi investičními náklady a náhradou
2 632,6
2 102,0
-7 236,1
-11 807,3
-8 519,6
-9 962,6
6 054,2
-26 736,8
Náklady na provozování veřejné služby
6 718,2
7 960,0
8 384,1
8 103,3
17 217,1
37 972,1
30 101,3
116 456,1
Vyrovnávací platby
-6 200,0
-7 100,0
-7 145,0
-7 200,0
-14 500,0
-10 350,0
-14 000,0
-66 495,0
Sociální zabezpečení
-
-1 206,0
-
-
-
-
-
-1 206,0
Půjčka
-20 000,0
-20 000,0
Rozdíl mezi provozními náklady a náhradou
518,2 (100)
- 346
1 239,1
903,3
2 717,1
27 622,1
-3 898,7
28 755,1
Zdroj: Finanční výkazy a zprávy o veřejné službě
(208)
Jak je zdůrazněno v bodech 201 a 202 odůvodnění, systém ročních vyrovnávacích plateb, který zvolilo Portugalsko, vedl k podhodnocení skutečných nákladů na úkoly veřejné služby, jež společnost RTP vykonávala. Systém vedl k nahromadění dluhů. Ve druhé fázi použilo Portugalsko k financování nákladů společnosti RTP na veřejnou službu opatření ad hoc s cílem zachovat finanční rovnováhu společnosti RTP.
(209)
Jak vyplývá z tabulky 6 v 207. bodě odůvodnění, navýšení kapitálu poskytlo nadměrnou náhradu za investice do veřejné služby, a to ve výši 26 736,8 milionu PTE, zatímco provozní náklady byly vyrovnávacími platbami a ostatními opatřeními ad hoc financovány nedostatečně, a to o 28 755,1 milionu PTE. Ačkoli navýšení kapitálu měla v zásadě financovat investice do vybavení, byla použita rovněž k splacení nahromaděného dluhu.
(210)
Z tabulky 6 v 207. bodě odůvodnění rovněž vyplývá, že celková náhrada byla o 2 018,3 milionu PTE nižší než čisté náklady veřejné služby (28 755,1 milionu PTE minus 26 736,8 milionu PTE). Komise proto dospěla k závěru, že podle pravidel Unie je celkové státní financování v období, které je předmětem šetření, přiměřené čistým provozním nákladům společnosti RTP na veřejnou službu. Toto zjištění se nemění, vezme-li se v úvahu skutečnost, že částka ve výši 11 000 000 PTE vyplývající z osvobození od registračních poplatků představuje státní podporu (viz 119. a 120. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), v rozporu s původním předpokladem Komise. I po zohlednění této částky je financování společnosti RTP nedostatečné, přičemž schodek činí 2 007,3 milionu PTE.
(211)
Komise má za to, že finanční prostředky, jež společnost RTP obdržela, byly nižší než celkové čisté náklady, jež jí vznikly při plnění závazků, které jí uložil stát, a to kvůli skutečnosti, že tabulka 6 v 207. bodě odůvodnění nebere v potaz veškeré náklady společnosti RTP na veřejnou službu v období 1992-1998.
(212)
V souladu se sdělením o vysílání musí Komise zajistit, aby bylo státní financování přiměřené čistým nákladům na poskytování veřejné služby, avšak rovněž to, aby s ohledem na obchodní činnosti, které jsou odvozeny z činností v rámci veřejné služby a pro něž není na straně příjmů možné řádné rozvržení nákladů, nedošlo k narušením trhu, která nejsou nutná pro naplnění poslání veřejné služby. Takovéto narušení by existovalo, pokud by společnost RTP stlačovala na trhu ceny za reklamu, aby snížila příjem konkurentů (101). V tomto případě by společnost RTP nemaximalizovala své příjmy z obchodních činností a zbytečně by zvýšila potřebu státního financování. Podle sdělení o vysílání nelze takové chování, jestliže je prokázáno, pokládat za slučující se s posláním veřejné služby, které bylo vysílací organizaci svěřeno (102).
(213)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 15. listopadu 2001 Komise uvedla, že pokud by bylo zjištěno, že došlo k takovému chování, vzala by tato narušení a z toho vyplývající potřebu vyššího státního financování v úvahu při posuzování možné nadměrné náhrady. V této fázi řízení Komise podotkla, že „na základě informací, které má Komise k dispozici v tomto okamžiku, nelze zjistit, zda se společnost RTP dopustila takového jednání“ (103).
(214)
Na základě výzvy k podání připomínek k zahájení řízení v dané věci neobdržela Komise od konkurentů společnosti RTP žádné připomínky, které by naznačovaly nebo prokazovaly, že se společnosti RTP dopustila na obchodních trzích protisoutěžního chování, jež by mohlo mít za následek vyšší státní financování, které není slučitelné se Smlouvou (104).
(215)
Za této situace se Komise domnívá, že nic nenaznačuje takovéto chování. Komise proto vyvozuje závěr, že se nezdá, že by se společnost RTP dopustila na obchodních trzích protisoutěžního chování, které by vedlo k vyšší potřebě státního financování, a že v důsledku takovéhoto chování nebyla poskytnuta nadměrná náhrada.
(216)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že dohodu se Správou sociálního zabezpečení, navýšení kapitálu a podřízenou půjčku, jakož i dočasné osvobození od registračních poplatků je nutno pokládat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Financování společnosti RTP prostřednictvím opatření ad hoc je však slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU. Celkové financování je přiměřené čistým nákladům na jednoznačně definované závazky veřejné služby, které byly společnosti svěřeny. V souladu s čl. 106 odst. 2 SFEU proto státní financování neovlivňuje podmínky obchodu a hospodářskou soutěž v Unii v míře, která by byla v rozporu se zájmy Unie (105).
VI. ZÁVĚR
(217)
Komise konstatuje, že Portugalsko poskytlo protiprávně podporu ad hoc v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU (106). To se nevztahuje na dočasné osvobození od notářských poplatků a poplatků na zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, jelikož se tato opatření nepovažují za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(218)
Jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění, Komise vyvozuje závěr, že dohoda se Správou sociálního zabezpečení, která byla uzavřena v roce 1993, navýšení kapitálu v období 1994-1997 a půjčka v roce 1998 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Státní podporu představuje obdobně osvobození od registračních poplatků podle čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92 a trvalé osvobození od poplatků podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92. Opatření ad hoc byla provedena ze státních prostředků a mohou narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu tím, že zvýhodňují společnost RTP a ovlivňují obchod.
Opatření ad hoc nesplňují podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark, jelikož je nelze pokládat za součást systému vyrovnávacích plateb, jehož parametry byly stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem. Mimoto je zřejmé, že společnost RTP nebyla vybrána v rámci řízení pro zadávání veřejných zakázek, které zaručuje nejnižší možné náklady, a neexistují žádné náznaky, že výše plateb ad hoc byla určena na základě analýzy nákladů, které by vynaložil běžný podnik.
(219)
Na opatření ad hoc s výjimkou trvalého osvobození společnosti RTP podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 je použitelná výjimka stanovená v čl. 106 odst. 2 SFEU. Jak bylo analyzováno, opatření poskytovala náhradu za jednoznačně definované závazky veřejné služby, jimiž byla společnost RTP dostatečně pověřena zákonem č. 21/92 a smlouvami o veřejné službě. Opatření ad hoc jsou přiměřená čistým provozním nákladům společnosti RTP na veřejnou službu. Opatření ad hoc nenarušují hospodářskou soutěž v míře, která je v rozporu se zájmem Unie, jelikož opatření jsou přiměřená čistým nákladům společnosti RTP na veřejnou službu. Společnost RTP se rovněž nedopustila protisoutěžního chování v rámci svých obchodních činností.
(220)
Komise konstatuje, že trvalé osvobození podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 představuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, jelikož se nepovažuje za náhradu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU. Portugalsko by proto mělo uvedený zákon zrušit. Portugalsko by mělo zajistit rovněž navrácení případné podpory, která byla společnosti RTP vyplacena na základě uvedeného zákona.
(221)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření ad hoc, která provedlo Portugalsko ve prospěch společnosti Radiotelevisão Portuguesa, SA (RTP), představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
stanovení splátkového kalendáře dluhu ve výši 1,206 miliardy PTE, kterou povolilo Portugalsko společnosti RTP ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení, která byla uzavřena v roce 1993;
b)
navyšování kapitálu v období 1994-1997 ve výši 46,800 miliardy PTE;
c)
půjčka ve výši 20 miliard PTE poskytnutá v roce 1998;
d)
dočasné osvobození od registračních poplatků podle čl. 11 odst. 1 portugalského zákona č. 21/92 ve výši 11 000 000 PTE.
2. Opatření státní podpory uvedená v odstavci 1 tohoto článku jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy, jelikož nevedla k nadměrnému vyrovnání čistých nákladů vynaložených na plnění úkolů veřejné služby, které byly uloženy společnosti RTP.
Článek 2
Osvobození od notářských poplatků a nákladů na zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 portugalského zákona č. 21/92 nepředstavuje státní podporu.
Článek 3
1. Neomezené osvobození společnosti RTP od placení poplatků a odměn s ohledem na akty zápisu, registrace a záznamu podle čl. 11 odst. 2 portugalského zákona č. 21/92 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Státní podpora, kterou Portugalsko poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU na základě čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 ve prospěch RTP, není slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 4
1. Portugalsko zruší zákon uvedený v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí a získá zpět státní podporu, kterou společnost RTP případně obdržela na základě uvedeného právního předpisu do doby jeho zrušení.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány k dispozici společnosti RTP, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízení (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
Článek 5
1. Navrácení podpory poskytnuté na základě zákona uvedené v článku 3 se provede s okamžitým účinkem.
2. Portugalsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi tyto informace:
a)
podrobný popis opatření přijatých za účelem zrušení čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92;
b)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má společnost RTP navrátit,
c)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
d)
doklady prokazující, že společnosti RTP bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Portugalsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 3 navrácena. Na žádost Komise předloží Portugalsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již společnost RTP vrátila.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 20. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta' Diċembru 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 85/01 dwar miżuri ad hoc implimentati mill-Portugall favur l-RTP
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9429)
(It-Test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/365/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) (1) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li l-partijiet interessati ġew mistiedna jressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni(jiet) (i)msemmija hawn fuq (2), u wara li ġew ikkunsidrati l-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Bi tliet ilmenti mressqa fl-1993, l-1996 u l-1997 mix-xandar kummerċjali Sociedade Independente de Comunicação, S. A. (SIC), il-Kummissjoni ġiet infurmata li l-Portugall kien implimenta għadd ta’ miżuri ad hoc u miżuri ta’ kumpens annwali favur ix-xandar pubbliku Portugiż Radiotelevisão Portuguesa, S. A. (RTP).
(2)
B’ittra li ġġib d-data tal-15 ta’ Novembru 2001, il-Kummissjoni infurmat lill-Portugall li kienet iddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward ta’ numru ta’ miżuri ad hoc mogħtija lil RTP.
(3)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tinbeda l-proċedura kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej (3). Sussegwentement, l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/406/KE tal-15 ta’ Ottubru 2003 dwar miżuri ad hoc implimentati mill-Portugall għal RTP (4), sab li wħud minn dawn il-miżuri, jiġifieri l-għajnuna mill-Istat ta’ PTE 68 006 miljun mogħti mill-Portugall lill-RTP fil-forma ta’ ftehim mal-iskema tas-sigurtà soċjali fl-1993, l-injezzjonijiet ta’ kapital fil-perjodu bejn l-1994 u l-1997 u self fl-1998 biex tkun kompatibbli mas-suq komuni skont l-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE. Barra minn hekk, l-Artikolu 2 ta’ dik id-Deċiżjoni jistipula li ċerti miżuri ma kinux jinkludu għajnuna mill-Istat, jiġifieri l-eżenzjoni mit-tariffi tar-reġistrazzjoni, il-ħlas għas-separazzjoni tan-netwerk tax-xandir televiżiv, il-faċilitajiet mogħtija għall-ħlas ta’ pagament annwali għall-użu tan-netwerk tax-xandir televiżiv, il-protokoll dwar il-promozzjoni taċ-ċinema, il-ħruġ ta’ bonds u l-pjan ta’ ristrutturar bejn l-1996 u l-2000.
(4)
Fis-26 ta’ Ġunju 2008, il-Qorti tal-Prim’Istanza fil-Kawża T-442/03 (5) annullat parti mid-Deċiżjoni 2005/406/KE għal żewġ raġunijiet. Hija annullat l-Artikolu 2 ta’ dik id-Deċiżjoni għax sabet li “eżenzjoni mit-tariffi tar-reġistrazzjoni” ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Il-Qorti sabet illi xogħol il-Kummissjoni kien li tistabbilixxi, fir-rigward tal-vantaġġ ad hoc dwar eżenzjoni mill-ħlas tat-tariffi tar-reġistrazzjoni u l-pagamenti li għandhom x’jaqsmu mat-trasformazzjoni tagħha f’kumpanija pubblika limitata (minn hawn ’il quddiem “eżenzjoni temporanja”), jekk kienx kompatibbli mal-loġika tas-sistema Portugiża li t-trasformazzjoni tal-impriżi pubbliċi f’kumpaniji pubbliċi limitati sseħħ skont il-leġiżlazzjoni, jew jekk ir-rikors għal-leġiżlazzjoni kienx deroga li kienet intiża li tagħti vantaġġ lill-impriżi pubbliċi fuq impriżi oħra.
(5)
Dwar il-vantaġġ permanenti li jirriżulta minn eżenzjoni mingħajr limitu mit-tariffi tar-reġistazzjoni u tariffi oħra fir-rigward ta’ kwalunkwe att ta’ iskrizzjoni, reġistrazzjoni jew annotazzjoni mogħtija lil RTP (minn hawn ’il quddiem “eżenzjoni permanenti”), il-Qorti sabet li filwaqt li huwa probabbli li l-eżenzjoni fir-realtà ma kinitx permanenti (ara l-paragrafi 73 u 79 tas-sentenza), dan ma jibdilx ir-riżultat li n-natura ġenerali ta’ din l-eżenzjoni ma ntwerietx mill-Kummissjoni. Il-Qorti sabet ukoll li filwaqt li jista’ jkun li RTP ġiet inkorporata mill-Portugall f’kumpanija pubblika limitata minħabba li dan kien meqjus neċessarju biex jitwettaq il-mandat tas-servizz pubbliku, dan ma kienx akkumpanjat minn evidenza suffiċjenti.
(6)
Il-Qorti ċaħdet l-applikazzjonijiet rigward is-sejba fid-Deċiżjoni 2005/406/KE sabiex ma tikklassifikax il-ħruġ ta’ bonds fl-1994 u l-faċilitajiet ta’ ħlas għall-pagament tal-liċenzja bħala għajnuna mill-Istat.
(7)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat (l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 2005/406/KE), il-Qorti sabet li l-Kummissjoni ma setgħetx tiddependi fuq ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku u d-dejta tagħhom, mingħajr ma tagħmel awditjar estern għal dawn ir-rapporti, kif meħtieġ mil-liġi nazzjonali. Il-Kummissjoni għalhekk ma kinitx intitolata biex tikkonkludi li l-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat kienu kompatibbli mas-suq komuni skont l-Artikolu 86(2) tat-Trattat (issa 106(2) tat-TFUE u ‘s-Suq intern’) (6). Il-Qorti annullat l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 2005/406/KE.
(8)
Wara s-sentenza tal-Qorti fil-Kawża T-442/03, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni tal-partijiet interessati għall-fatt li nfetħet mill-ġdid l-investigazzjoni tal-Kummissjoni dwar dan il-każ u talbet kummenti minn partijiet terzi (7).
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti fl-10 ta’ Marzu 2009 m’għand min għamel l-ilmenti, li tressqu lill-Portugall fit-8 ta’ April 2009. Aktar kummenti waslu fis-17 ta’ Ġunju 2009 m’għand min għamel l-ilmenti, li tressqu lill-Portugall fit-28 ta’ Lulju 2009. Il-Portugall wieġeb għaż-żewġ settijiet ta’ kummenti permezz ta’ ittri li kellhom id-data tas-7 u t-8 ta’ Settembru 2009. Il-Portugall bagħat aktar informazzjoni lill-Kummissjoni fit-23 ta’ Frar 2010, fl-4 ta’ Marzu 2010 u fil-15 ta’ April 2010. Il-Kummissjoni bagħtet talba għall-informazzjoni lill-Portugall fl-10 ta’ Mejju 2010, fejn talbet b’mod partikolari li jseħħ awditjar indipendenti estern fuq ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku għall-perjodu bejn l-1992 u l-1997.
(10)
Il-Portugall wieġeb għat-talba tal-Kummissjoni għall-informazzjoni permezz ta’ ittra bid-data tat-8 ta’ Ġunju 2010 u ressaq l-awditjar estern mitlub fuq ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku b’ittra li ġġib id-data tat-12 ta’ Awwissu 2010. Aktar informazzjoni kienet sottomessa mill-Portugall b’ittra li ġġib id-data tad-29 ta’ Settembru 2010. Saret laqgħa mal-Portugall fid-29 ta’ Marzu 2011 u aktar informazzjoni ġiet imressqa lill-Kummissjoni mill-Portugall fis-17 ta’ Ġunju 2011, fil-25ta’ Awwissu 2011 u fis-26 ta’ Ottubru 2011.
Permezz ta’ ittra rreġistrata fil-15 ta’ Diċembru 2011, il-Portugall eċċezzjonalment aċċetta li din id-Deċiżjoni bħala l-lingwa awtentika tagħha jkollha l-Ingliż.
(11)
Din id-Deċiżjoni tittratta biss il-miżuri ad hoc koperti mid-Deċiżjoni sabiex jinfetħu l-proċedimenti ta’ investigazzjoni formali. Uħud mill-miżuri, li kienu ddikjarati li ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE fid-Deċiżjoni 2005/406/KE, ma ġewx annullati mill-Qorti fil-Kawża T-442/03 u għalhekk l-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni 2005/406/KE sar finali. Dawn il-miżuri jikkonċernaw il-ħlas għas-separazzjoni tan-network tax-xandir televiżiv, il-faċilitajiet mogħtija għall-ħlas ta’ pagament annwali għall-użu tan-netwerk tax-xandir televiżiv, il-protokoll dwar il-produzzjoni taċ-ċinema, il-ħruġ ta’ bonds u l-pjan ta’ ristrutturar għall-perjodu bejn l-1996 u l-2000. Madankollu, kif mitlub mill-Qorti fil-Kawża T-442/03, il-Kummissjoni se tagħmel valutazzjoni ġdida fir-rigward tal-eżenzjoni temporanja u permanenti mit-tariffi tal-atti notarili, kif ukoll mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż tal-pubblikazzjoni.
Din id-Deċiżjoni tiffoka fuq ir-relazzjoni finanzjarja bejn RTP u l-Portugall fil-perjodu bejn l-1992 u l-1998 fir-rigward tal-ftehim dwar l-iskema tas-sigurtà soċjali fl-1993, l-injezzjonijiet tal-kapital matul il-perjodu bejn l-1994 u l-1997 u s-self fis-sena 1998. Din id-Deċiżjoni ma tittrattax il-kwistjonijiet dwar il-klassifikazzjoni legali u l-kompatibbiltà mat-Trattat tal-pagamenti ta’ kumpens annwali mogħtija lil RTP, li ġew ittrattati fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-22 ta’ Marzu 2006 fil-Każ Nru E 14/05 (8). Barra minn hekk, fl-4 ta’ Lulju 2006, il-Kummissjoni adottat Deċiżjoni dwar il-ftehim għar-ristrutturar finanzjarju ta’ RTP, fil-Każ NN 31/06 (9).
(12)
Madankollu, sabiex ikollha “stampa” sħiħa tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn il-Portugall u RTP matul il-perjodu kopert mill-investigazzjoni tal-Kummissjoni f’dan il-Każ, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra mhux biss il-miżuri ad hoc, iżda wkoll l-appoġġ finanzjarju mogħti lil RTP permezz ta’ pagamenti ta’ kumpens annwali. Għalhekk, din id-Deċiżjoni tirreferi għall-pagamenti ta’ kumpens annwali sabiex jiġi ċċarat safejn hu neċessarju r-raġunament tal-Kummissjoni dwar il-miżuri ad hoc.
II. DESKRIZZJONI DDETTALJATA TAL-KWISTJONIJIET INVOLUTI
A. MIŻURI FAVUR RTP
A.1 DESKRIZZJONI TAR-RIĊEVITUR RTP
(13)
RTP (fiż-żmien Rádio e Televisão Portuguesa, S.A.R.L) twaqqfet bħala kumpanija pubblika limitata bl-att tal-15 ta’ Diċembru 1955, wara d-deċiżjoni tal-Portugall li jwaqqaf kumpanija tax-xandir li tkun inkarigata bil-konċessjoni li toffri xandir televiżiv tas-servizz pubbliku (10). Il-kuntratt ta’ konċessjoni tas-servizz pubbliku kien iffirmat fis-16 ta’ Jannar 1956.
(14)
Bid-Digriet Liġi Nru 674-D/75 tat-2 ta’ Diċembru 1975, RTP ġie nazzjonalizzat. Dan id-digriet liġi biddel lil RTP f’impriża pubblika bl-isem ta’ “Radiotelevisão Portuguesa, E.P.”, għal-liema d-drittijiet u l-obbligi legali kollha tal-predeċessur tagħha ġew ittrasferiti permezz tad-Digriet Liġi.
(15)
RTP kellha pożizzjoni ta’ monopolju fis-suq tax-xandir nazzjonali sas-snin tmenin. Kienet topera żewġ stazzjonijiet tat-televiżjoni, RTP1 u RTP2. Fid-disgħinijiet, hija bdiet tiffaċċja kompetizzjoni minn xandara kummerċjali wara li l-Portugall ikkonċeda liċenzji fi Frar 1992 lil SIC u lill-istazzjon kummerċjali TVI biex ixandru rispettivament fuq it-tielet u r-raba’ stazzjon (11).
(16)
Il-Liġi Nru 21/92 tal-14 ta’ Awwissu 1992 biddlet lil RTP, EP f’kumpanija pubblika limitata bl-isem ta’ “Radiotelevisão Portuguesa, S. A.” u approvat l-istatuti ġodda tagħha.
(17)
RTP twettaq kemm attivitajiet ta’ xandir tas-servizz pubbliku u attivitajiet kummerċjali. RTP hija legalment awtorizzata li twettaq attivitajiet kummerċjali jew industrijali relatati mal-attività tat-televiżjoni (12).
(18)
L-attivitajiet kummerċjali ta’ RTP tmexxew permezz tal-parteċipazzjoni finanzjarja f’kumpaniji, li huma legalment distinti minn RTP u li għandhom l-istruttura u s-sistema tal-kontijiet tagħhom stess.
A.2. MIŻURI (13)
Pagamenti ta’ kumpens annwali
(19)
Il-pagamenti ta’ kumpens annwali lil RTP jikkostitwixxu l-mekkaniżmu ewlieni biex RTP tkun ikkumpensata għall-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha. Fil-perjodu bejn l-1992 u l-1998, RTP irċeviet pagamenti ta’ kumpens annwali li jammontaw għal PTE 66 495 miljun (madwar EUR 332 miljun) (14) biex tkopri l-ispejjeż għall-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha. Il-bażi legali għall-pagamenti ta’ kumpens annwali huwa l-Artikolu 5 tal-Liġi Nru 21/92 (15).
(20)
It-tabella 1 tagħti rendikont tal-pagamenti ta’ kumpens annwali mogħtija lil RTP fil-perjodu bejn l-1992 u l-1998, koperti minn din id-Deċiżjoni.
Tabella 1
L-ammont ta’ pagamenti ta’ kumpens annwali mill-1992 sal-1998
(PTE u miljun EUR)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
6 200
7 100
7 145
7 200
14 500
10 350
14 000
EUR 26,9 (*)
EUR 35,4
EUR 35,6
EUR 35,9
EUR 72,3
EUR 51,6
EUR 69,8
L-eżenzjoni minn tariffi tal-atti notarili, tariffi tar-reġistrazzjoni u spejjeż tal-pubblikazzjoni
(21)
Fiż-żmien meta RTP ġiet inkorporata f’kumpanija pubblika limitata, il-liġi Portugiża dwar ir-reġistrazzjoni tal-kumpaniji tista’ tkun deskritta kif ġej. L-Artikolu 7(1) tal-kodiċi Portugiżi dwar il-kumpaniji (Código das Sociedades Comerciais), fil-verżjoni tiegħu fis-seħħ waqt it-trasformazzjoni ta’ RTP stipula li l-istatut ta’ assoċjazzjoni (contrato de sociedade) ta’ kumpanija tal-kummerċ kellu jkun formalizzat minn att notarili.
L-Artikolu 18(5) tal-kodiċi dwar il-kumpaniji stipula li l-att li jwaqqaf kumpanija pubblika limitata, wara li l-kumpanija ġiet stabbilita fil-forma legali xierqa, kellu jiġi rreġistrat fir-reġistru kummerċjali. Ir-reġistrazzjoni kienet obbligatorja skont l-Artikolu 15(1) u 3(a), tal-Kodiċi tar-Reġistru Kummerċjali (Código do Registo Comercial) u l-Artikolu 166 tal-kodiċi dwar il-kumpaniji.
Skont l-Artikolu 70(1)(a) tal-Kodiċi tar-Reġistru Kummerċjali, fil-verżjoni li kien fis-seħħ fiż-żmien inkwistjoni, l-att li jwaqqaf kumpanija pubblika limitata kellu jiġi ppubblikat fid-Diário da República (ara l-Artikolu 70(2) (16)). Il-pubblikazzjoni trid titwettaq ex officio mir-Reġistratur, bl-ispejjeż għall-parti interessata (ara l-Artikolu 71(1) tal-Kodiċi tar-Reġistru Kummerċjali).
(22)
Mat-trasformazzjoni tagħha f’kumpanija pubblika limitata fl-1992, RTP kienet eżentata mill-ħlas tat-tariffi notarili u tar-reġistrazzjoni relatati mar-reġistrazzjoni tat-trasformazzjoni legali ta’ RTP minn kumpanija pubblika f’kumpanija pubblika limitata. Il-valur tal-eżenzjonijiet kien ta’ PTE 33 miljun (madwar EUR 164 000). Normalment, skont il-liġi Portugiża, il-persuni legali kollha jridu jħallsu t-taxxi imposti għat-twaqqif ta’ kumpanija u għal emendi fl-istatuti tal-kumpanija jew għal kwalunkwe modifika oħra rilevanti fil-kumpanija.
(23)
Il-bażi legali għal eżenzjoni mit-tariffi tar-reġistrazzjoni huwa l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92, li tistipula li:
“l-istatuti ta’ RTP SA (…) huma hawnhekk approvati; m’hemmx il-bżonn li jinbidlu f’att, iżda jiġu rreġistrati awtomatikament, mingħajr dazji u spejjeż, abbażi tal-Ġurnal tar-Repubblika (Diário da República) fejn huma ppubblikati”.
(24)
L-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92 huwa mnissel mill-applikazzjoni tal-Liġi 84/88 tal-20 ta’ Lulju 1988 dwar it-trasformazzjoni tal-impriżi pubbliċi f’kumpaniji pubbliċi limitati. L-Artikolu 1 tal-Liġi Nru 84/88 jistipula li l-impriżi pubbliċi, anki jekk nazzjonalizzati, jistgħu jiġu mibdula b’digriet liġi f’kumpaniji pubbliċi limitati. Din tipprovdi:
“Impriżi pubbliċi … jistgħu jiġu inkorporati b’digriet liġi f’kumpaniji pubbliċi limitati pposseduti totalment jew fil-parti l-kbira minn entitajiet pubbliċi, skont il-Kostituzzjoni u din il-liġi.”
(25)
L-Artikolu 3(2) tal-Liġi Nru 84/88 dwar it-trasformazzjoni ta’ impriżi pubbliċi f’kumpaniji pubbliċi limitati, ukoll jistipula li t-tali digriet liġi jrid japprova l-istatuti tal-kumpanija pubblika limitata. Skont l-Artikolu 3(3) tal-Liġi Nru 84/88, dan id-digriet liġi jikkostitwixxi titolu suffiċjenti biex jitwettqu l-atti neċessarji għar-reġistrazzjoni (17).
(26)
Skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, RTP kienet eżentata milli tħallas taxxi oħra ta’ reġistrazzjoni direttament marbuta mal-modifika tan-natura legali tal-kumpanija. L-Artikolu 11(2) jipprovdi:
“L-atti kollha ta’ iskrizzjoni, ta’ reġistrazzjoni, ta’ validazzjoni, quddiem is-servizzi kollha ta’ kustodja, l-amministrazzjonijiet jew il-korpi pubbliċi kollha, b’mod partikolari r-reġistru nazzjonali tal-persuni ġuridiċi, il-ħażna tal-ipoteki u s-servizz tal-proprjetà tal-karozzi, għandhom isiru permezz ta’ sempliċi talba ffirmata minn żewġ membri tal-Bord tad-Diretturi tal-kumpanija u b’eżenzjoni minn kull spiża u kull ħlas.”
(27)
Skont il-Portugall, id-dispożizzjoni tal-Artikolu 11(2) tnisslet mill-applikazzjoni tad-Digriet Liġi Nru 404/90 (18) u tikkonferma l-applikabbiltà ta’ dispożizzjoni ta’ applikazzjoni ġenerali għal RTP. Fuq il-bażi tal-Artikolu 1 ta’ din il-liġi, impriżi li, sal-31 ta’ Diċembru 1993, wettqu atti ta’ kooperazzjoni jew konċentrazzjoni jistgħu jingħataw eżenzjoni mit-taxxa ta’ trasferiment fuq assi fissi, li kienet meħtieġa għall-konċentrazzjoni jew għall-kooperazzjoni. L-Artikolu 1 ta’ dik il-liġi stipula wkoll l-eżenzjoni mill-emolumenti u taxxi legali oħra li jistgħu jkunu dovuti biex jitwettqu atti tali.
(28)
Il-Portugall iddikjara li RTP, f’diversi okkażjonijiet fl-imgħoddi, ħallset tariffi notarili u tar-reġistrazzjoni relatati ma’ ċerti żidiet kapitali u operazzjonijiet oħra wara t-trasformazzjoni tagħha f’kumpanija pubblika limitata (19).
Skedar mill-ġdid tad-dejn dovut lill-iskema tas-sigurtà soċjali u r-rinunzja għall-imgħaxijiet fuq ħlas tard
(29)
Fil-perjodu bejn l-1983 u l-1989, RTP “akkumulat” dejn fl-iskema tas-sigurtà soċjali ta’ PTE 2 189 miljun li rriżulta għax ma ħallsitx il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali. L-isfond għal dan id-dejn kien tilwima bejn RTP u l-amministrazzjoni tas-Sigurtà Soċjali dwar l-interpretazzjoni għal tnaqqis fis-sigurtà soċjali għas-sahra u għall-ħlasijiet lil artisti.
(30)
L-interpretazzjoni tal-amministrazzjoni tas-Sigurtà Soċjali kienet stabbilita fl-Artikolu 2(e) tad-Digriet ta’ Implimentazzjoni Nru 12/83 tat-12 ta’ Frar 1983. Sabiex jiġu evitati proċedimenti legali, iż-żewġ partijiet laħqu ftehim li skontu l-amministrazzjoni tas-Sigurtà Soċjali kellha tneħħi t-talba tagħha għall-interess fuq il-ħlas tard u taċċetta pagament skedat mill-ġdid għad-dejn. Wara ftehim dwar il-kwistjoni legali, id-Digriet ta’ Implimentazzjoni qatt ma ġie revokat.
(31)
Fis-6 ta’ Mejju 1993, digriet konġunt mill-Ministeru tal-Finanzi u l-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali formalment awtorizza l-iskedar mill-ġdid tad-dejn f’120 rata mensili u r-rinunzja għall-multi u l-imgħax dovuti li jilħqu l-ammont ta’ PTE 1 206 miljun (EUR 6 miljun).
(32)
Il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-arranġamenti eċċezzjonali għas-saldu tad-djun ta’ RTP dovuti lill-Iskema tas-Sigurtà Soċjali huma stabbiliti mid-Digriet Liġi Nru 411/91. L-Artikolu 2(1) ta’ dan id-Digriet Liġi jistabbilixxi li l-awtorizzazzjoni għandha tkun indispensabbli sabiex tiggarantixxi l-vijabilità tad-debitur u l-arranġamenti jistgħu jkun applikati inter alia fuq il-bażi li, kif previst fl-Artikolu 2 (d) tad-Digriet Liġi, l-impriża midjuna “kienet suġġetta għal okkupazzjoni, għall-awtoġestjoni tal-ħaddiema jew għal intervent mill-Istat”.
Injezzjonijiet annwali ta’ kapital fil-perjodu bejn l-1994 u l-1997
(33)
Fil-perjodu bejn l-1994 u l-1997, il-Portugall żied il-kapital ta’ RTP kull sena. It-tabella li ġejja tagħti stampa globali tad-diversi żidiet fil-kapital, li ammontaw għal PTE 46 800 miljun (EUR 233 miljun).
Tabella 2
Iż-żidiet fil-kapital azzjonarju ta’ RTP bejn l-1994 u l-1997
(PTE miljuni)
Sena
1994
1995
1996
1997
Iż-żieda fil-kapital azzjonarju
10 000
12 800
10 000
14 000
Il-kapital azzjonarju fil-31 Diċembru
22 708
35 508
45 508
59 508
Sors: L-karti tal-bilanċ ta’ RTP.
(34)
Il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi li l-Portugall ikkonkluda ma’ RTP jippermettu l-parteċipazzjoni tal-Istat f’investimenti magħmula minn RTP, preferibbilment fil-forma ta’ żidiet fil-kapital (20).
Is-self fl-1998
(35)
F’Diċembru 1998, ġie konkluż kuntratt bejn il-Fond tar-Regolarizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku u RTP għal self subordinat mill-Fond tar-Regolarizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku (Fundo de Regularização da Dívida Pública) lil RTP u li jistipula l-kundizzjonijiet ta’ self ta’ PTE 20 000 miljun (EUR 99,8 miljun) sabiex jiżdied il-kapital għal RTP.
(36)
Il-Fond tar-Regolarizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku huwa ġestit mill-Istitut għall-Immaniġġar tad-Dejn Pubbliku (Instituto de Gestão de Crédito Público), li huwa responsabbli għall-ġestjoni tad-dejn tal-Istat Portugiż u għall-implimentazzjoni tal-programm tas-self ċentrali, skont il-Liġi tad-Dejn Pubbliku (21) u l-linji gwida stabbiliti mill-Gvern Portugiż. Dan l-Istitut huwa suġġett għall-awtorità u s-sorveljanza tal-Ministeru tal-Finanzi Portugiż (22).
(37)
Mid-data li s-somom kienu disponibbli għal RTP, is-self kien suġġett għall-pagamenti annwali ta’ imgħax bir-rata Lisbor ta’ 12-il xahar, ikkalkulat fl-ewwel data ta’ kull perjodu, miżjud b’20 punt bażi (23).
(38)
Skont il-kuntratt, is-self kellu jitħallas lura fil-31 ta’ Diċembru 2003, iżda seta’ jiġi estiżi għal perjodu ieħor ta’ sena jew sentejn bi ftehim reċiproku. RTP ma ħallsitx interessi fuq is-self, peress li l-kuntratt jistipula li l-imgħax pagabbli fuq l-ewwel erba’ pagamenti annwali għandu jkun kapitalizzat (24).
(39)
Il-kuntratt konkluż bejn il-Fond tar-Regolarizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku u RTP f’Diċembru 1998 kien imħejji skont il-linji gwida stabbiliti f’riżoluzzjoni konġunta bejn is-Segretarji Statali għall-Midja, għat-Teżor u għall-Finanzi fis-17 ta’ Diċembru 1998.
B. IL-POŻIZZJONI FINANZJARJA TA’ RTP
(40)
Kif turi t-tabella li ġejja, RTP għamlet telf matul il-perjodu li huwa suġġett għall-investigazzjoni tal-Kummissjoni. Fl-1996, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ RTP marret lura sal-punt li l-ekwità netta tagħha saret negattiva.
Tabella 3
Id-dejta ekonomika u finanzjarja ta’ RTP bejn l-1993 u l-1998
(PTE miljuni)
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Profitti netti (telf)
(7 883 )
(19 558 )
(26 581 )
(18 512 )
(32 223 )
(25 039 )
Ekwità Netta
1 557
8 071
4 269
(4 274 )
(20 586 )
(50 827 )
Assi
39 418
42 262
56 078
67 654
62 340
83 843
Dejn finanzjarju (**)
22 402
26 855
30 258
44 922
44 885
92 775
C. L-OBBLIGI TAS-SERVIZZ PUBBLIKU TA’ RTP BEJN L-1992 U L-1998
(41)
RTP hija obbligata tipprovdi servizz pubbliku tat-televiżjoni. Liġijiet differenti jistabbilixxu d-definizzjoni, il-kompiti u l-finanzjament ta’ dan is-servizz.
(42)
Il-liġi Nru 58/90, li tirregola l-attività tax-xandir televiżiv, stipulat il-kundizzjonijiet għax-xandara privati u l-obbligu fuq l-Istat sabiex jiggarantixxu s-servizz pubbliku tax-xandir televiżiv (25). Fir-rigward tal-istatuti ta’ RTP, il-Liġi Nru 21/92 tiddefinixxi l-obbligi prinċipali tas-servizz pubbliku u l-finanzjament ta’ dan is-servizz.
(43)
Żewġ kuntratti pubbliċi ta’ servizzi ffirmati bejn RTP u l-Istat Portugiż fl-1993 u fl-1996 iddeskrivew is-servizz pubbliku u l-finanzjament tiegħu f’aktar dettall, (minn hawn ’il quddiem “il-Kuntratt pubbliku antik ta’ servizzi” jew “il-Kuntratt pubbliku ġdid ta’ servizzi” jew “il-kuntratti għal servizz pubbliku”, għal meta hemm referenza għaż-żewġ kuntratti) (26).
Definizzjoni
(44)
L-Artikolu 4 tal-Liġi Nru 21/92 jistipula li kuntratt ta’ konċessjoni għandu jiġi konkluż bejn il-Portugall u RTP u jispeċifika l-obbligi ewlenin tas-servizz pubbliku li għandhom jitwettqu skont dan il-kuntratt. L-Artikolu 4(2) ta’ dik il-Liġi jistabbilixxi l-prinċipji ġenerali li RTP għandha tosserva meta twettaq l-attività tagħha bħala l-konċessjonarju (27), filwaqt li l-Artikolu 4(3) tagħha jiddeskrivi l-obbligi tas-servizz pubbliku tax-xandir televiżiv (28).
(45)
Il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jikkonfermaw l-obbligi ta’ RTP għal servizz pubbliku. L-ewwel nett, l-obbligi ġenerali u l-obbligi dwar il-kontenut ta’ programm huma imposti fuq RTP (29). RTP għandha tipprovdi servizz tat-televiżjoni pubbliku, fejn parti minnu għandu jxandar fuq żewġ stazzjonijiet u jipprovdi lill-popolazzjoni tal-Portugall b’kopertura ġenerali. L-ewwel stazzjon huwa ta’ natura aktar ġenerali u huwa mitlub jipprovdi aktar programmi ġenerali. It-tieni stazzjon għandu jimmira aktar lejn udjenzi speċifiċi u jipprovdi programmi edukattivi, kulturali u xjentifiċi. Wieħed mill-istazzjonijiet għandu jkopri r-Reġjuni Awtonomi ta’ Azores u Madeira.
(46)
It-tieni, il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jimponu obbligi speċifiċi ta’ programmi fuq RTP (30). Hemm stabbiliti standards għall-kwalità tal-programmi (bħall-pluraliżmu, informazzjoni imparzjali, eċċ.) u għall-kontenut tal-programmi (ix-xeneġġjati ġodda, l-isport, it-tfal, il-kultura Portugiża, l-aħbarijiet domestiċi, id-divertiment). RTP trid tħalli ħin ta’ xandir għal entitajiet speċifiċi, biex tappoġġja ċ-ċinema u forom oħra ta’ produzzjoni awdjoviżiva, biex tippromwovi l-produzzjoni ta’ programmi edukattivi jew ta’ taħriġ, biex ikun hemm skambju ta’ programmi mar-Reġjuni Awtonomi ta’ Azores u Madeira u biex tippromwovi l-koperazzjoni ma’ entitajiet tat-televiżjoni oħra li jagħtu servizz pubbliku fl-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, trid tissodisfa obbligi speċifiċi ta’ programmi li jirrigwardaw il-kooperazzjoni internazzjonali. Pereżempju, għandha tipproduċi programmi, u xxandarhom lill-komunitajiet Portugiżi li jgħixu barra mill-pajjiż, lill-pajjiżi li jitkellmu bil-Portugiż fl-Afrika u fil-Makaw. Hija obbligata li tiżgura l-funzjonament ta’ RTP Madeira u RTP Açores u li żżomm iċ-ċentri ta’ produzzjoni u d-delegazzjonijiet ta’ barra l-pajjiż.
(47)
It-tielet, il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jimponu obbligi speċifiċi fuq RTP. Pereżempju, RTP għandha żżomm arkivji awdjoviżivi, tintroduċi innovazzjonijiet teknoloġiċi fit-tagħmir u l-attivitajiet tagħha, tappoġġja t-Teatru Nazzjonali S. Carlos u tipprovdi servizzi oħra li jiġu speċifikati fuq bażi ad hoc.
Inkarigu
(48)
L-Artikolu 5 tal-Liġi Nru 58/90 assenja lil RTP il-konċessjoni għal xandir tas-servizz pubbliku tax-xandir għal perjodu ta’ 15-il sena, li jista’ jiġġedded għal perjodu ulterjuri ta’ 15-il sena u li jkopri l-frekwenzi li jikkorrispondu mal-ewwel u t-tieni stazzjon. L-Artikolu 4 tal-Liġi Nru 21/92 jistipula li RTP hija l-konċessjonarju għas-servizz pubbliku ta’ xandir televiżiv. Il-klawżola 1(a) tal-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi tikkonferma li RTP hija l-fornitur tas-servizz pubbliku tat-televiżjoni (31).
Kontroll
(49)
Il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi (32) jistipulaw il-ħolqien ta’ Kunsill għall-Opinjoni Pubblika (Conselho de Opinião) li jikkonsisti minn rappreżentanti minn sezzjonijiet differenti tal-opinjoni pubblika li jistgħu jintervjenu sabiex jivvalutaw jekk RTP hijiex konformi mal-obbligi ġenerali u speċifiċi tagħha tas-servizz pubbliku tax-xandir televiżiv.
(50)
RTP hija obbligata tipprovdi lill-Ministru tal-Finanzi bi Pjan Kummerċjali u Baġit Pubbliku dwar kif se twettaq il-missjoni tas-servizz pubbliku tagħha, (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) għas-sena ta’ wara, akkumpanjati minn opinjonijiet maħruġa mill-Bord tal-Awdituri ta’ RTP u l-Kunsill għall-Opinjoni Pubblika. Barra minn hekk, trid tipprovdi rapport dwar il-konformità tagħha mal-obbligi tas-servizz pubbliku matul is-sena preċedenti (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público, (‘ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku’), akkumpanjat minn opinjoni tal-Bord tal-Awdituri ta’ RTP (33).
(51)
Il-Ministru għall-Finanzi u r-rappreżentant tal-Gvern responsabbli mill-midja huma obbligati li jivverifikaw il-konformità mal-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi. L-Ispettur Ġenerali tal-Finanzi huwa obbligat jivverifika l-pjan finanzjarju. Barra minn hekk, għandu jsir awditjar annwali fuq ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku minn awditur estern speċjalizzat (34).
(52)
Il-Kuntratt Pubbliku Ġdid ta’ Servizzi jistipula wkoll li l-Portugall għandu jagħti sanzjonijiet għall-ksur tal-kuntratt fil-forma ta’ multi, qbid, ħlas lura jew it-tmiem tal-kuntratt.
(53)
Matul il-perjodu bejn l-1992 u l-1998, RTP kellha awditjar estern fuq il-kontijiet annwali kollha tagħha minn awditur indipendenti.
(54)
RTP ipproduċiet ukoll ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku għas-snin kollha, bl-eċċezzjoni tar-rapport tas-servizz pubbliku tal-1992, il-għaliex l-obbligu tal-awditjar estern kien l-ewwel stabbilit fil-Kuntratt pubbliku antik ta’ servizzi li jibda mill-1993. Il-Portugall isostni li għas-snin bejn l-1995 u l-1998 awditur legalment indipendenti ta opinjoni favorevoli u awtonoma dwar ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku (35). Il-Portugall jargumenta wkoll li r-rapporti kollha dwar is-servizz pubbliku matul dan il-perjodu kienu akkumpanjati minn opinjoni tal-Bord tal-Awdituri ta’ RTP u minn awditjar tal-Ispettur Ġenerali tal-Finanzi (Inspecção-Geral de Finanças), fejn dan tal-aħħar huwa indipendenti minn RTP.
Is-sitwazzjoni fir-rigward tal-awditjar estern fuq ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku jista’ jkun deskritt kif ġej:
(55)
Ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku tal-1993 u l-1994 kellhom dikjarazzjoni ta’ konformità li l-obbligi tas-servizz pubbliku ta’ RTP ġew sodisfatti, iżda mill-maniġment ta’ RTP biss.
(56)
Għas-snin 1995, 1996, 1997 u 1998, ir-rapport dwar is-servizz pubbliku kellu dikjarazzjonijiet ta’ konformità minn awditur estern indipendenti mill-kumpanija, Maia, Mesquita & Associados - (Revisor Oficial das Contas), dwar li l-awditjar ma żvela l-ebda kwistjoni li tista’ taffettwa b’mod sinifikanti l-kalkolu tal-pagamenti ta’ kumpens lil RTP msemmi f’dawn ir-rapporti għal dawn is-snin.
(57)
Fl-2010, il-Portugall ippreżenta lill-Kummissjoni aktar awditjar estern komprensiv dwar ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku għall-perjodu bejn l-1992 u l-1997. L-awditjar estern dwar ir-rapporti dwar is-servizz pubbliku għal dan il-perjodu kien organizzat mir-regolatur tal-midja nazzjonali, Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC). Twettaq għal dan il-perjodu minn Pedro Roque SROC, awditur estern, li huwa indipendenti minn RTP (36). Il-Portugall ipprovda wkoll rapport ta’ sinteżi li jiġbor fil-qosor ir-riżultati tal-awditjar tas-snin kollha.
Awditjar estern dwar ir-rapport dwar is-servizz pubbliku kien diġà jeżisti għas-sena 1998. Dan l-awditjar estern għas-sena 1998 twettaq minn BDO Binder, awditur estern (“ir-rapport ta’ BDO Binder”) (37).
(58)
Il-mandat tal-awditjar ta’ bejn l-1992 u l-1997 kien, għal kull sena inkwistjoni, biex jiġi vvalutat jekk RTP issodisfatx il-mandat tagħha kif stipulati fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi fis-seħħ għal dak iż-żmien, u jekk kienx hemm korrispondenza bejn l-ispejjeż tas-servizz pubbliku u l-pagamenti ta’ kumpens. L-awditjar estern elenka l-obbligi tas-servizz pubbliku li rriżultaw minn kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, qies id-diversi liġijiet li jirregolaw l-obbligi tas-servizz pubbliku ta’ RTP (pereżempju, l-Att dwar it-Televiżjoni Nru 58/90 tas-7 ta’ Settembru 1990) kif ukoll il-Pjan Kummerċjali u l-Baġit tas-Servizz Pubbliku (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) u r-rapporti dwar is-servizz pubbliku. L-eżerċizzju tal-awditjar estern eżamina jekk l-obbligi tas-servizz pubbliku kinux irrispettati. Ir-rapporti għamlu paragun mal-pagamenti ta’ kumpens mill-Portugall skont l-ispejjeż stabbiliti fir-rapporti dwar is-servizz pubbliku.
(59)
Għas-snin kollha taħt investigazzjoni, jiġifieri bejn l-1992 u l-1997, l-eżerċizzju tal-awditjar wasal għall-konklużjoni li RTP essenzjalment issodisfat l-obbligi ewlenin tax-xandir tagħha. L-eżerċizzju tal-awditjar jiddikjara wkoll li “fir-rigward tal-korrispondenza bejn il-kompiti tas-servizz pubbliku u l-kumpens ‘għall-ispejjeż reali u attwali’, m’hemm l-ebda distorsjonijiet materjalment rilevanti li jaffettwaw il-konformità mal-leġiżlazzjoni fis-seħħ ta’ dak iż-żmien”. Għas-snin kollha, ir-rapport ta’ sinteżi sab li l-pagament ta’ kumpens mill-Portugall kien inqas mill-ammonti indikati f’kull rapport dwar is-servizz pubbliku. L-eżerċizzji tal-awditjar kienu ppubblikati fuq il-websajt tal-ERC (38). Bl-istess mod ir-rapport ta’ BDO Binder ma semma l-ebda kumpens żejjed għas-servizz pubbliku pprovdut.
Finanzjament
(60)
L-Artikolu 5 tal-Liġi Nru 21/92 jikkonferixxi fuq RTP id-dritt li tirċievi kumpens għall-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha. Dan id-dritt huwa kkonfermat fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi.
(61)
Apparti s-sistema ta’ pagamenti ta’ kumpens annwali (ara l-premessa 19 hawn fuq), il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jistipulw il-finanzjament mill-Portugall għal:
(a)
il-ħlas ta’ servizzi speċifiċi sabiex jiġu pprovduti servizzi skont ftehim iffirmat jew li għandu jiġi ffirmat mill-amministrazzjoni pubblika u minn RTP (39);
(b)
il-parteċipazzjoni tal-Istat fl-investimenti kollha magħmula minn RTP, partikolarment dawk għall-infrastrutturi meħtieġa għat-tħaddim taċ-ċentri tal-produzzjoni u tax-xandir fir-Reġjuni Awtonomi ta’ Azores u Madeira, l-arkivji awdjoviżivi u x-xandiriet internazzjonali ta’ RTP u investimenti teknoloġiċi oħra li RTP hija meħtieġa li tagħmel (40).
(62)
Sabiex jiġu ddeterminati l-ispejjeż u d-dħul tal-obbligi tas-servizz pubbliku li jikkwalifikaw għal pagamenti ta’ kumpens, RTP tapplika sistema kontabilistika analitika. Il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jispeċifikaw il-kriterji għall-kalkolu tal-ispejjeż eliġibbli għall-kumpens fir-rigward ta’ kull obbligu tas-servizz pubbliku (41).
(63)
Fuq il-bażi ta’ sistema kontabilistika analitika msemmija fil-paragrafu preċedenti, RTP talloka l-ispejjeż u d-dħul (pereżempju, persunal u tagħmir) sabiex tkopri numru definit ta’ attivitajiet (bħall-ġestjoni tal-programmi, l-ispejjeż tal-programmi diretti u indiretti, l-ispejjeż għad-diffużjoni, l-ispejjeż tat-trażmissjoni, l-ispejjeż ta’ kummerċjalizzazzjoni u spejjeż ġenerali).
(64)
L-ispejjeż diretti tal-attivitajiet differenti huma maqsuma bejn id-diversi elementi tal-ispejjeż (pereżempju, RTP 1, RTP 2, RTPi u RTP África). L-ispejjeż indiretti huma allokati taħt l-elementi tal-ispiża fuq il-bażi ta’ kriterji analitiċi konsistenti (pereżempju, in-numru ta’ sigħat għax-xandir) (42).
(65)
Is-sistema kontabilistika analitika għandha l-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
skont il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, l-ispejjeż operazzjonali netti biss jistgħu jkunu kkumpensati skont il-metodu deskritt fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi. L-ispiża finanzjarja, in-nefqa straordinarja u d-dispożizzjonijiet mhux marbutin direttament ma’ attività huma esklużi mill-kumpens (43).
(b)
sabiex jiġu kkalkulati l-ispejjeż operazzjonali netti rimborżabbli, RTP għandha tnaqqas id-dħul operattiv li jiġi minn kull obbligu tas-servizz pubbliku;
(c)
skont il-Kuntratt Pubbliku Antik ta’ Servizzi, l-ebda kumpens ma kien permess għall-obbligi tas-servizz pubbliku ġenerali sabiex RTP 1 u RTP 2 joperaw u biex ir-Reġjuni Awtonomi jkunu koperti b’wieħed mill-istazzjonijiet (44).
(d)
skont il-Kuntratt Pubbliku Ġdid ta’ Servizzi, l-ispejjeż operazzjonali ta’ RTP 1 u RTP 2 jistgħu jiġu kkumpensati, iżda l-ebda kumpens żejjed mhuwa permess jekk jagħti l-każ li l-ispejjeż operazzjonali netti reali ta’ RTP 1 u RTP 2 jaqbżu l-ispiża ppjanata. (45)
(66)
RTP irrappurtat dwar l-ispejjeż netti sabiex tipprovdi servizz pubbliku fir-rapporti annwali dwar is-servizz pubbliku skont il-metodu għall-kalkolu tal-ispejjeż kif deskritt fil-premessi 60-65. It-tabella li ġejja tagħti ħarsa ġenerali tal-ispejjeż ta’ kull attività tas-servizz pubbliku għal liema RTP hija intitolata li tirċievi pagamenti ta’ kumpens.
Tabella 4
Spejjeż netti rrappurtati u rimborżabbli għal servizz pubbliku
(PTE miljuni)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Teletext
112,9
86,8
L-operazzjoni ta’ RTP International
882,3
1 517,4
1 826,9
1 890,8
2 059,6
3 999,1
3 712,9
RTP África
-
-
-
-
654,7
1 332,0
Ix-xandir dirett permezz ta’ RTP 1 għal Azores u Madeira
-
-
-
-
-
76,8
295,4
Arkivji awdjoviżivi
509,1
241,6
402,7
492,7
184,9
909,4
672,1
Kooperazzjoni ma’ pajjiżi li jitkellmu bil-Portugiż fl-Afrika
186,9
128,4
172,2
148,6
144,9
202,4
200,3
Differenzjali tal-kopertura
406,7
1 312,8
1 314,2
1 050,3
1 050,0
622,6
208,6
Delegazzjonijiet/korrispondenti
797,8
658,2
681,1
642,7
583,2
457,2
211,0
Fondazzjoni Nazzjonali tat-Teatru S. Carlos
50,0
55,0
60,0
60,0
60,0
60,0
Il-promozzjoni taċ-ċinema
215,0
95,0
27,5
156,5
391,1
352,8
L-operazzjoni taċ-ċentri reġjonali awtonomi
3 453,4
3 486,0
3 685,9
3 696,1
3 846,6
3 459,2
2 855,2
Ix-xandir għal entitajiet speċifiċi
482,0
350,6
151,1
94,6
80,8
Sport TV (***)
- 440,0
Spejjeż operazzjonali netti ta’ RTP 1
16 946,1
11 916,6
Spejjeż operazzjonali netti ta’ RTP 2
9 050,6
10 080,6
8 637,6
It-total tal-ispejjeż operazzjonali netti
6 718,2
7 960,0
8 384,1
8 103,3
17 217,1
37 972,1
30 101,3
(67)
It-tabella li ġejja tagħti ħarsa ġenerali lejn l-investimenti ta’ RTP f’tagħmir għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku tagħha. Tippreżenta kemm l-investimenti reali fl-attivitajiet tas-servizz pubbliku, kif muri fil-kontijiet finanzjarji annwali, kif ukoll l-investimenti mdaħħla fir-rapporti dwar is-servizz pubbliku. L-investimenti reali fl-attivitajiet tas-servizz pubbliku kienu ogħla mill-investimenti mdaħħla fir-rapporti dwar is-servizz pubbliku.
Tabella 5
Investimenti fl-attivitajiet tas-servizz pubbliku
(PTE miljuni)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Total
Kontijiet finanzjarji
2 632,6
2 102,0
2 763,9
992,7
1 480,4
4 037,4
6 054,2
20 063,2
Rapporti dwar is-servizz pubbliku
2 327,3
98,0
1 975,1
154,4
28,1
4 037,4
6 127,8
14 748,1
Differenza
305,3
2 004,0
788,8
838,3
1 452,3
0
-73,6
5 315,1
Sors: Il-kontijiet finanzjarji ta’ RTP u r-rapporti dwar is-servizz pubbliku.
Objettiv tal-miżuri
(68)
L-objettiv tal-miżuri ad hoc kien li jikkompensa lil RTP għall-obbligi tas-servizz pubbliku imposti fuqha u biex jiffinanzja l-investimenti tagħha.
L-effetti possibbli tal-miżuri
(69)
Fil-Portugall, l-operatur tas-servizz pubbliku, ma ġiex magħżul wara proċedura kompetittiva li fiha l-impriżi interessati kollha kellhom l-opportunità biex jiddikjaraw l-ammont ta’ kumpens li kienu jeħtieġu sabiex joperaw konċessjoni għal servizz pubbliku ta’ xandir televiżiv. RTP kienet maħtura mill-Gvern sabiex tipprovdi servizz pubbliku tat-televiżjoni.
(70)
Sa mill-1992, kemm ix-xandara kummerċjali kif ukoll tas-servizz pubbliku kienu attivi fis-suq Portugiż tat-televiżjoni. Minbarra RTP, ix-xandara kummerċjali SIC u TVI huma liċenzjati biex ixandru stazzjonijiet tat-televiżjoni. SIC kienet l-ewwel operatur privat li beda jxandar fis-6 ta’ Ottubru 1992. Il-miżuri favur RTP jista’ jkollhom l-effett li jfixklu l-kompetizzjoni fis-suq tax-xandir televiżiv.
III. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(71)
Wara li ngħata bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni tal-Kummissjoni f’dan il-każ, bosta partijiet interessati kkummentaw dwar il-miżuri msemmija fil-premessi 21-39. Il-premessi li ġejjin jipprovdu ħarsa ġenerali tal-kummenti relevanti li waslu mingħand il-partijiet interessati, ikkategorizzati skont il-miżura.
(72)
F’din it-Taqsima hawn imsemmija biss il-kummenti li jirrigwardaw il-kwistjonijiet pendenti wara s-sentenza tal-Qorti fil-Kawża T-442/03, jiġifieri dawk li jirrigwardaw l-eżenzjonijiet minn tariffi notarili u tar-reġistrazzjoni u spejjeż tal-pubblikazzjoni, kif ukoll fir-rigward ta’ miżuri oħra (il-qbil mal-iskema tas-sigurtà soċjali fl-1993, l-injezzjonijiet tal-kapital bejn l-1994 u l-1997 u s-self fl-1998), kif imsemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 2005/406/KE. Dawn il-kummenti tal-partijiet interessati jinkludu l-fehmiet sottomessi wara l-ewwel deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Novembru 2001 kif ukoll il-kummenti li rċeviet wara l-pubblikazzjoni tas-sejħa sabiex jitressqu kummenti fl-24 ta’ Diċembru 2008 (46).
(73)
SIC u TVI argumentaw li eżenzjonijiet minn tariffi notarili u ta’ reġistrazzjoni huma eċċezzjoni mir-regoli li huma normalment applikabbli skont il-liġi Portugiża għal kull modifika fl-istatut ta’ kumpanija. SIC ikkummentat li l-kamp ta’ applikazzjoni tal-eżenzjoni mhuwiex limitat għat-trasformazzjoni ta’ RTP fl-1992. Fuq il-bażi tal-Artikolu 11(2) ta’ Nru 21/92 RTP tgawdi eżenzjoni ġenerali mill-ħlas ta’ taxxi u drittijiet għal kull tip ta’ iskrizzjoni u reġistru.
(74)
TVI kkummentat li RTP kienet ukoll eżentata mill-ħlas tal-ispejjeż marbuta mal-pubblikazzjoni tal-att notarili.
(75)
Dwar l-injezzjonijiet tal-kapital bejn l-1994 u l-1997, SIC, ACT- l-Assoċjazzjoni tax-xandara kummerċjali, ix-xandar kummerċjali Taljan Mediaset u TVI kkummentaw li l-ebda azzjonist razzjonali ma kien se jżid il-kapital ta’ kumpanija bil-karatteristiċi ta’ RTP. L-injezzjonijiet ta’ kapital imsemmija kienu magħmulin f’kumpanija b’defiċit qawwi mingħajr pjan ta’ ristrutturar koerenti li jagħmel lill-impriża vijabbli.
(76)
Barra minn hekk, rigward is-self fl-1998, SIC argumentat li meta jitqies il-fatt li RTP kienet “teknikament falluta” fl-1996, l-ebda istituzzjoni finanzjarja ma kienet se tapprova self bħal dan lil RTP.
(77)
SIC, b’mod partikolari, enfasizzat in-nuqqas ta’ awditjar estern, li messu sseħħ fuq bażi regolari. Hija rreferiet ukoll għan-nuqqasijiet misjuba għas-sena 1998 kif deskritt fir-rapport ta’ BDO Binder għal dik is-sena, l-uniku rapport ta’ awditjar estern eżistenti, li l-Kummissjoni missha qieset. Hija rreferiet għal bosta kritika fir-rapport ta’ BDO Binder għall-1998, inkluż, inter alia l-limiti maqbuża għar-reklamar tax-xandiriet tat-televiżjoni ta’ RTP. SIC irrimarkat li skont kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, RTP hija meħtieġa li tirrispetta l-limiti tar-reklamar, u tista’ pereżempju turi biss ċertu numru ta’ minuti ta’ reklami fis-siegħa. Skont is-sejbiet fir-rapport ta’ BDO Binder, dan ma kienx irrispettat fis-sena 1998. SIC ikkwotat ukoll is-sejba f’dan ir-rapport li ċerti assi ma tteħidx kont tagħhom, li SIC tidher li tqis bħala prova li l-investimenti rispettivi għal dawn l-assi ma kinux saru.
(78)
Wara l-annullament tal-Artikolu 1 u parti mill-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni 2005/406/KE mill-Qorti fil-Kawża T-442/03, SIC targumenta li l-Kummissjoni għandha f’din id-Deċiżjoni tieħu wkoll inkonsiderazzjoni r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri Portugiża (Tribunal de Contas, minn hawn ’il quddiem imsejħa l-Qorti tal-Awdituri) ta’ Ġunju 2002 (Nru 8/2002), li skont SIC kellha d-dover objettiv li teżamina l-ġestjoni ta’ RTP u l-forniment tas-servizz televiżiv pubbliku f’termini ta’ effettività, effiċjenza u ekonomija fir-rigward tal-perjodu bejn l-1997 u l-2000. Madankollu, dan il-perjodu ġie estiż sal-1993. Wara li ġabret fil-qosor is-sejbiet tar-rapport, SIC enfasizzat li kien hemm nuqqas ta’ strateġija biex jiġu definiti l-progammi ta’ RTP, u d-direttivi interni tal-bord dwar il-limiti tal-ispejjeż ma kinux osservati u l-baġit annwali mfassal ma kienx imħares. SIC iddikjarat ukoll li l-Qorti tal-Awdituri tinnota li l-Portugall għadu ma speċifikax li l-għoti tal-għajnuna mill-Istat kien marbut mal-konformità effettiva ta’ RTP mal-obbligu tagħha tas-servizz pubbliku.
(79)
SIC irreferiet għas-sejbiet ġenerali tal-Qorti tal-Awdituri Portugiża dwar il-kuntratti pubbliċi ta’ servizz, li jagħtu inċentiv lil RTP sabiex tinjora l-effiċjenza u l-effettività fil-ġestjoni ta’ RTP, li jmorru flimkien ma’ mandat għal servizz pubbliku vag u mhux speċifiku.
IV. KUMMENTI MILL-PORTUGALL
L-eżenzjoni mit-tariffi notarili u tar-reġistrazzjoni/spejjeż tal-pubblikazzjoni
(80)
Dwar l-eżenzjoni mit-tariffi notarili, mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż tal-pubblikazzjonijiet, il-Portugall jargumenta li, ladarba t-trasformazzjoni minn impriża pubblika għal kumpanija pubblika limitata (sociedade anónima) kellha titwettaq permezz ta’ att leġiżlattiv, l-ebda bażi ma kienet teżisti għall-ġbir tat-taxxi u tal-emolumenti relatati mal-formalizzazzjoni ta’ din it-trasformazzjoni permezz ta’ att notarili, u lanqas għar-reġistrazzjoni u l-pubblikazzjoni tiegħu.
(81)
It-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata twettqet fl-1992 sabiex titpoġġa taħt il-liġi privata, u l-mod li bih topera jkun eqreb lejn dak ta’ operaturi privati. Kien ikkunsidrat meħtieġ li RTP ikollha l-mezzi u l-kundizzjonijiet li jippermettulha l-aħjar mod kif twettaq l-objettivi tas-servizz pubbliku tagħha f’suq li kien dejjem aktar miftuħ għall-kompetizzjoni. L-għan kien li l-operazzjonijiet u l-ġestjoni ta’ RTP jingħataw l-istess flessibilità mogħtija lil kumpaniji ‘normali’, li joperaw skont il-liġi kummerċjali privata. Skont il-Portugall, il-format ta’ kumpanija pubblika limitata kien inqas ikkumplikat mill-proċeduri ta’ kontroll tal-Istat li qabel kienu japplikw għal RTP bħala impriża pubblika, b’hekk ġew offruti lilha kundizzjonijiet aħjar għall-iżvilupp ta’ stazzjonijiet u ta’ programmi tat-televiżjoni għalihom.
L-eżenzjoni fiskali temporanja prevista fl-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Nru 21/92
(82)
Il-Portugall jargumenta li t-trasformazzjoni ta’ RTP bil-liġi fl-1992, bil-konsegwenza li l-ebda ‘att notarili’ ma kien meħtieġ għall-formalizzazzjoni ta’ dak l-att, kienet konformi man-natura u mal-loġika tas-sistema legali Portugiża. F’dan ir-rigward il-Portugall ifakkar li RTP kienet stabbilita bħala impriża pubblika fl-1975 permezz tal-leġiżlazzjoni, jiġifieri, bid-Digriet Liġi Nru 674-D/75. Għalhekk, kif meħtieġ speċifikament bil-Liġi 84/88 li rregolat it-trasformazzjoni tal-impriżi pubbliċi f’kumpaniji pubbliċi limitati, tali atti kellhom jitwettqu wkoll permezz tal-leġiżlazzjoni.
Skont l-Artikolu 3(2) tal-Liġi Nru 84/88, li hija liġi ġenerali dwar it-trasformazzjoni tal-impriżi pubbliċi (ara l-paragrafu 25 hawn fuq), l-att leġiżlattiv li ppreveda t-trasformazzjoni tal-impriża pubblika kellu japprova l-istatuti tal-kumpanija pubblika limitata li rriżultat mit-trasformazzjoni. Dan kien, barra minn hekk, konformi mal-prinċipju tal-ekwivalenza tal-atti, skont liema l-atti leġiżlattivi jistgħu biss jiġu emendati, sospiżi jew revokati minn atti li għandhom klassifikazzjoni ekwivalenti skont il-ġerarkija tal-atti legali. Il-Portugall irrimarka li l-prinċipju tal-ekwivalenza tal-atti huwa previst fil-Kostituzzjoni Portugiża (attwalmement l-Artikolu 112(5) jew l-Artikolu 115(5) tal-Kostituzzjoni fiż-żmien meta RTP kienet ittrasformata fl-1992) li tiddikjara li “l-ebda liġi ma għandha toħloq kategoriji oħra ta’ leġiżlazzjoni, jew tagħti lil tipi oħra ta’ atti s-setgħa li jinterpretaw, jintegraw, jimmodifikaw, jissospendu jew jirrevokaw xi waħda mid-dispożizzjonijiet tagħha li jkollha effett estern”. L-applikazzjoni ta’ dan il-prinċipju għat-trasformazzjoni tal-impriżi pubbliċi huwa appoġġat mill-awturi legali (47). Il-Portugall jirreferi wkoll għal għadd ta’sentenzi tal-Qorti Kostituzzjonali tiegħu li jisħqu fuq l-interpretazzjoni li liġi tista’ tiġi interpretata biss minn liġi oħra (48) u mhux minn att bi klassifikazzjoni differenti u inferjuri fil-ġerarkija tal-atti legali.
(83)
Il-Portugall jargumenta li t-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata bil-Liġi Nru 21/92 kienet imwettqa f’konformità mal-iskema ġenerali tal-liġi Portugiża u legalment ma setgħetx tiġi sempliċiment imwettqa skont il-liġi privata fil-forma ta’ att notarili. Il-Portugall jikkwota wkoll diversi eżempji ta’ impriżi pubbliċi oħrajn ittrasformati minn att leġiżlattiv f’kumpaniji pubbliċi limitati (49).
(84)
Il-Portugall jirreferi għad-Digriet Liġi Nru 267/76 tat-8 ta’ April 1976 li stabbilixxa għall-ewwel darba skema ġenerali għall-impriżi pubbliċi. Dan id-digriet liġi stipula li l-impriżi pubbliċi setgħu jiġu maħluqa biss permezz ta’ digriet liġi, li jrid japprova l-istatuti tagħhom. Dan japplika wkoll għal alterazzjonijiet sussegwenti fl-istatuti.
(85)
Il-Portugall ikompli jirreferi għal-Liġi Nru 84/88 tal-20 ta’ Lulju 1988 (ara l-premessa 25 ta’ din id-Deċiżjoni) li stipulat li digriet liġi kien meħtieġ biex impriżi pubbliċi jiġu ttrasformati f’kumpaniji pubbliċi limitati u li għandu wkoll japprova l-istatuti tal-impriża pubblika. Il-Portugall għalhekk jikkonkludi li għat-trasformazzjoni ta’ RTP fl-1992 l-ewwel kien neċessarju digriet liġi u t-tieni li l-istatuti wkoll setgħu jiġu approvati biss bil-liġi u mhux minn att notarili.
(86)
Barra minn hekk, il-Liġi Nru 58/90 tas-7 ta’ Settembru 1990 kienet teħtieġ li s-servizz pubbliku tat-televiżjoni ikun ipprovdut minn operaturi ta’ proprjetà esklussiva jew fil-parti l-kbira tagħhom ta’ entitajiet pubbliċi, u li l-istatuti ta’ tali operaturi kellhom ikunu approvati b’digriet liġi.
(87)
Fir-rigward ta’ ‘tariffi ta’ reġistrazzjoni’, il-Portugall josserva li filwaqt li r-reġistrazzjoni tal-istatuti approvata bil-Liġi Nru 21/92 kienet eżentata minn dawn l-imposti, il-formalitajiet ta’ reġistrazzjoni xorta kellhom jiġu mwettqa ‘ex officio’. Il-formalitajiet ta’ reġistrazzjoni kienu kkunsidrati neċessarji minħabba li l-Kodiċi tar-Reġistrazzjoni Kummerċjali (Código do Registo Comercial) jeħtieġ li atti dwar kumpaniji iridu jkunu rreġistrati u ppubblikati. Skont il-Portugall, il-valur tat-tariffi tar-reġistrazzjoni huwa ta’ 11 000 contos (50) ekwivalenti għal PTE 11 000 000.
(88)
Rigward ir-rekwiżit ta’ pubblikazzjoni, il-Portugall jenfasizza li ladarba l-istatuti ta’ RTP ġew ippubblikati fid-Diário da República bħala Anness mal-Liġi Nru 21/92 li approvathom, dan ir-rekwiżit ġiet sodisfatt.
L-eżenzjoni fiskali permanenti skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92
(89)
Fir-rigward tal-kummenti ta’ SIC dwar l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, il-Portugall wieġeb li l-leġiżlatur Portugiżi ma rriżervax benefiċċji fiskali speċifiċi fl-operazzjonijiet tat-trasformazzjoni ta’ negozju jew ta’ ristrutturar għall-impriżi pubbliċi. L-eżenzjoni kienet ibbażata fuq id-Digriet Liġi Nru 404/90. Il-Portugall jargumenta li RTP ma kienx eżentat mill-ħlas tat-tariffi tar-reġistrazzjoni fuq il-bażi tal-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, ’il barra mit-trasformazzjoni tal-1992. Il-Portugall jargumenta wkoll li l-klassifikazzjoni tal-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 bħala eżenzjoni permanenti mit-tariffi, hija r-riżultat ta’ misinterpretazzjoni lingwistika. Minflok ma stipula li d-digriet liġi kien biżżejjed għall-finijiet legali kollha u kwalunkwe att meħtieġ biex tkun regolarizzata “s-sitwazzjoni” (jiġifieri t-trasformazzjoni tal-1992, miżjuda l-enfasi tal-awtur), l-Artikolu 11(2) stipula li RTP se tkun eżentata minn kwalunkwe tariffi u ħlasijiet li daħħlu fis-seħħ l-atti fir-reġistri tal-proprjetà. Dan fisser, skont il-Portugall, li RTP ma kinitx eżentata mit-tariffi tar-reġistrazzjoni barra mill-kuntest tal-operazzjonijiet tat-trasformazzjoni tal-1992, ħlief għal dawk li kkonċernaw it-trasformazzjoni tal-1992. Il-Portugall pprovda ukoll dokumentazzjoni għal bosta sitwazzjonijiet fejn RTP ħallset it-tariffi tar-reġistrazzjoni.
Il-ftehim bejn is-Sigurtà Soċjali u RTP dwar l-iskedar mill-ġdid tad-dejn u r-rinunzja għall-imgħaxijiet
(90)
Il-Portugall isostni li l-isfond għall-ftehim inizjali bejn l-amministrazzjoni tas-Sigurtà Soċjali u RTP dwar l-iskedar mill-ġdid tad-dejn u r-rinunzja għall-imgħaxijiet u l-multi kien tilwima legali dwar il-kostituzzjonalità tad-Digriet ta’ Implimentazzjoni Nru 12/83 rigward it-tnaqqis obbligatorju tas-sigurtà soċjali fuq ir-remunerazzjoni tas-sahra. Il-ftehim irrikonoxxa l-interpretazzjoni ta’ RTP li kienet appoġġjat minn espert tat-taxxa, li r-remunerazzjoni ma kinitx suġġetta għat-tnaqqis tas-sigurtà soċjali.
(91)
It-tieni, il-Portugall isostni li l-awtorizzazzjoni formali ta’ dan il-ftehim mill-Gvern Portugiż ma tatx vantaġġ finanzjarju speċifiku lill-RTP meta mqabbla ma’ intrapriżi oħra taħt ċirkostanzi simili skont id-Digriet Liġi Nru 411/91. Il-Portugall isostni li d-deroga prevista fl-Artikolu 2(1)(d) kienet tapplika għal RTP, għax RTP kienet is-suġġett ta’ intervent mill-Istat u esperjenzat diversi bidliet taħt il-ġestjoni ta’ Kummissjoni Amministrattiva maħtura mill-Gvern fl-1977 (51). Il-Portugall jargumenta li n-natura ġenerali tad-deroga hija enfasizzata mill-fatt li arranġament sar ukoll ma’ waħda mill-partijiet interessati fuq il-bażi tad-Digriet Liġi Nru 411/91.
Is-self fl-1998
(92)
Rigward is-self, il-Portugall ikkummenta li l-kundizzjonijiet tekniċi marbuta miegħu stipulaw li l-operazzjoni finanzjarja għandu jkollha l-imgħax ikkalkulat skont kriterji tas-suq.
Injezzjonijiet tal-kapital bejn l-1994 u l-1998
(93)
Il-Portugall argumenta li l-injezzjonijiet tal-kapital fil-perjodu bejn l-1994 u l-1998 ħolqu strument għall-finanzjament tal-ispejjeż ta’ servizz pubbliku tat-televiżjoni, flimkien mal-pagament ta’ remunerazzjonijiet ta’ kumpens.
Il-mudell ta’ finanzjament/kumpens żejjed
(94)
Skont il-Portugall, il-mudell ta’ finanzjament magħżul biex jikkumpensa lil RTP għall-ispejjeż tas-servizz pubbliku tagħha ma kienx adegwat u wassal għal defiċit kummerċjali. L-ewwel nett, ir-remunerazzjonijiet ta’ kumpens dejjem kienu kkalkulati taħt il-bżonn reali tal-finanzjament għas-servizz pubbliku tat-televiżjoni. It-tieni, il-Portugall sistematikament kien iħallas ir-remunerazzjonijiet tard. RTP imbagħad kellha tirrikorri għal finanzjament mill-banek sabiex tissodisfa n-nefqa operatorja tagħha, iżda ma setgħetx tinkludi l-imgħax u l-ispejjeż ta’ amortizzazzjoni fil-kalkolu tal-ispiża tas-servizz pubbliku. It-tielet, RTP kellha tħallas it-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) lill-Istat fuq ir-remunerazzjonijiet, u b’hekk naqqset l-ammont nett tar-remunerazzjonijiet kumpensatorji.
(95)
Il-Portugall isostni li: (i) l-eżenzjonijiet mit-taxxa (jiġifieri l-eżenzjoni minn tariffi tal-atti notarili, minn taxxi tar-reġistrazzjoni u minn spejjeż tal-pubblikazzjoni); (ii) il-faċilità għall-ħlas tat-taxxa fuq l-użu tan-netwerk tax-xandir; (iii) l-iskedar mill-ġdid tad-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali; (iv) il-ħlas għas-separazzjoni tan-netwerk tat-televiżjoni; (v) il-protokoll dwar il-promozzjoni taċ-ċinema; u (vi) is-self li ħadet RTP fl-1998 ma jaqax taħt il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżuri l-oħra, il-Portugall argumenta li dawn għandhom jiġu meqjusa bħala kumpens għall-ispejjeż tas-servizz pubbliku u għalhekk mhux bħala għajnuna mill-Istat (52) jew, inkella, il-kompatibbiltà tagħhom mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE (issal-Artikolu 106(2) tat-TFUE).
(96)
Fir-rigward tal-kalkolu għall-kumpens żejjed, il-Portugall argumenta li:
(a)
l-inklużjoni fl-1996 tal-ispejjeż operazzjonali tas-servizz pubbliku ta’ RTP 2 bħala spejjeż rimborżabbli kienet ibbażata fuq il-kuntratt pubbliku ġdid ta’ servizzi, skont liema l-kumpens għall-ispejjeż operazzjonali ta’ RTP 2 kif stipulat fil-kuntratt bdew mill-1 ta’ Jannar 1996 ’il quddiem (53);
(b)
is-self ta’ PTE 20 000 miljun ma għandux jitqies bħala kumpens peress li ngħata bil-kundizzjonijiet tas-suq;
(c)
iż-żidiet kapitali kienu maħsuba wkoll biex jiffinanzjaw l-investimenti u mhux biex sempliċement jipprovdu kumpens finanzjarju għall-ispejjeż rimborżabbli tas-servizz pubbliku. L-obbligu tal-Istat bħala azzjonist sabiex jipparteċipa fil-finanzjament tal-investimenti meqjusa neċessarji huwa stabbilit fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi (54);
(d)
il-pagamenti ta’ kumpens kienu suġġetti għall-VAT, bir-riżultat li l-valur nett li rċeviet RTP kien aktar baxx;
(e)
skont il-Kuntratt Pubbliku Ġdid ta’ Servizzi, l-ispejjeż tas-servizz pubbliku kienu rimborżabbli biss sal-baġit allokat.
Filwaqt li jittieħed kont tal-kwistjonijiet li tqajmu, il-Portugall ikkonkluda li l-kumpens finanzjarju għall-obbligi tas-servizz pubbliku ta’ RTP m’għandux jitqies bħala eċċessiv jew mhux xieraq.
In-nuqqas ta’ awditjar estern
(97)
Rigward in-nuqqas ta’ awditjar estern, il-Portugall jargumenta li l-Kummissjoni kienet diġà ħadet pożizzjoni dwar is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ RTP, li tkopri wkoll il-perjodu bejn l-1992 u 1-1998, mingħajr ma ħtieġet awditjar estern tas-servizz pubbliku fid-Deċiżjonijiet tagħha tal-2006 fil-Każ E 14/05 u NN 31/06 u dawn id-deċiżjonijiet ma kinux ikkontestati fil-qorti. Il-Portugall jargumenta li, b’mod partikolari, il-Kummissjoni kienet diġà ħadet kont tar-Rapport 8/2002 tal-Qorti tal-Awdituri fid-Deċiżjoni NN 31/06. Ikompli jenfasizza li l-Kummissjoni kkonkludiet fid-Deċiżjoni NN 31/06 li s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ RTP mill-1992 sal-1998 seħħet minħabba nuqqas kroniku ta’ ffinanzjar għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku tagħha. Fid-deċiżjoni NN 31/2006, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq rapport estern, speċjalment ir-rapport ta’ Pricewaterhouse Cooper tal-2005 u dwar il-kontijiet annwali ta’ RTP awditjati esternament, li l-Portugall iqis bħala l-uniċi kontijiet relevanti.
(98)
Il-Portugall itenni wkoll li r-rapporti dwar is-servizz pubbliku għall-perjodu bejn l-1993 u l-1998 kienu awditjati mill-awdituri tal-kumpanija RTP (55). Madankollu, il-Portugall aktar tard issottometta awditjar estern tar-rapporti dwar is-servizz pubbliku għall-perjodu bejn l-1992 u l-1998, flimkien ma’ rapport sommarju finali li jkopri dawn is-snin kollha. L-awditjar estern kien organizzat mill-Awtorità tal-Midja indipendenti, Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC, li talbet lill-awdituri esterni, Pedro Roque (56) biex iwettqu l-awditjar estern.
(99)
Il-Portugall wieġeb f’aktar dettall għal xi wħud mill-allegazzjonijiet ta’ SIC dwar punti speċifiċi. Fir-rigward tal-allegazzjoni ta’ SIC fejn skont ir-rapport ta’ BDO Binder, l-opinjoni tal-Kunsill għall-Opinjoni Pubblika kienet nieqsa, il-Portugall jenfasizza li din l-opinjoni ma kinitx tkopri r-rapport dwar is-servizz pubbliku ta’ RTP. Filwaqt li l-opinjoni ta’ dan il-korp kienet ġustifikata, fil-Kuntratt Pubbliku Antik ta’ Servizzi, din ma saritx rekwiżit li jorbot legalment. Ukoll, il-Kuntratt Pubbliku Ġdid ta’ Servizzi ma kienx jeħtieġ li tiġi mogħtija l-opinjoni ta’ dan il-korp fir-rapport dwar is-servizz pubbliku.
(100)
Fir-rigward tal-allegazzjonijiet ta’ SIC li r-rapport ta’ BDO Binder għas-sena 1998 inkluda madwar EUR 53 miljun ta’ assi tanġibbli, għalkemm ma kien hemm l-ebda inventarju għal dawn l-assi, il-Portugall ikkonferma li l-investimenti rispettivi għal dawn l-assi kienu saru. Il-fatt li l-ebda inventarju ma kien oriġinarjament imfassal għal dawn l-assi (il-valur ta’ dawn l-assi iktar tard seta’ jiġi identifikat, ħlief għal 4 miljuni, u l-inventarju seta’ jiġi mħejji b’mod retroattiv), ma jfissirx li ma kien sar l-ebda investiment. L-awditur estern ikkonferma ma’ partijiet terzi bilanċi u ċifri kif ukoll tranżazzjonijiet.
(101)
Fir-rigward tal-allegazzjoni ta’ SIC li skont ir-rapport ta’ BDO Binder għas-sena 1998 il-limiti fil-ħin tar-reklamar ġew maqbuża, il-Portugall irrimarka li dan ma kien bl-ebda mod jinvolvi tnaqqis fil-kumpens finanzjarju. Ir-raġuni għal dan hija li l-ammonti li RTP irċeviet mill-qbiż fil-ħin għar-reklamar kienu ħafna anqas min-nuqqas ta’ finanzjament ta’ dik is-sena. Fi kwalunkwe każ, il-Portugall ikkonferma li d-dħul totali mir-reklamar (inkluż dħul mill-qbiż fil-limitu ta’ reklamar) kien ikkunsidrat meta ġew ikkalkulati l-ħtiġijiet finanzjarji, jiġifieri l-kumpens għat-twettiq tal-obbligi tas-servizz pubbliku.
(102)
Il-Portugall isostni li r-rapport 8/2002 tal-Qorti tal-Awdituri Portugiża m’għandux jitqies f’din id-Deċiżjoni, ladarba s-sentenza tal-Qorti fil-Kawża T-442/2003 sabet biss b’mod oġġettiv dgħufija fl-informazzjoni li tinsab fir-rapporti tas-servizz pubbliku, li ma kellhomx awditjar estern. Il-Portugall jenfasizza li r-rapport 8/2002 tal-Qorti tal-Awdituri jirrigwarda biss is-snin mill-1997 sal-2000, u mhux il-perjodu kollu kopert mill-investigazzjoni attwali. Is-snin mill-1993 sal-1997 kienu koperti fir-rapport biss għall-iskop ta’ deskrizzjoni ġenerali dwar is-sitwazzjoni finanzjarja u l-bżonn ta’ ristrutturar ta’ RTP, iżda ma jikkostitwixxux il-qalba tas-suġġett tar-rapport. L-għan tar-rapport huwa li jevalwa l-ġestjoni ta’ RTP, l-irwol tal-Istat bħala azzjonist u l-forniment tas-servizz tax-xandir pubbliku.
Il-Portugall isostni li l-Qorti tal-Awdituri qabżet il-mandat tagħha fl-awditjar tal-finanzi pubbliċi u minflok għamlet analiżi tal-effikaċja u tal-ispiża effettiva tan-nefqa pubblika. Ir-rapport, fil-fehma tal-Portugall, m’għandu l-ebda rilevanza ħlief li stabbilixxa awditjar indipendenti fuq il-kumpanija, ikkonferma l-kontijiet tal-Portugall u ma skopra l-ebda illegalità. Il-Portugall jargumenta li l-Kummissjoni għandha tieħu kont f’din id-Deċiżjoni tar-Rapport 20/98 tal-Qorti tal-Awdituri minflok ir-rapport tal-awditjar 8/2002, il-għaliex ir-rapport tal-awditjar 20/98 ikopri l-qagħda ekonomika u finanzjarja ta’ RTP għall-perjodu bejn l-1994 u l-1996. Ir-rapport tal-awditjar 20/98 ikkonkluda li l-kriterji użati sabiex jiġi ffinanzjat is-servizz pubbliku huma definiti b’mod iktar ċar fil-Kuntratt pubbliku ġdid ta’ servizzi milli fil-Kuntratt pubbliku antik ta’ servizzi, li huwa kkuntestat mir-Rapport 8/2002 aktar reċenti.
V. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
In-Natura tal-miżuri tal-għajnuna mill-Istat
(103)
Sabiex taċċerta jekk il-miżuri implimentati ad hoc mill-Portugall favur RTP jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk dawn il-miżuri:
(a)
humiex mogħtija mill-Istat Membru jew mir-riżorsi tal-Istat;
(b)
jistgħux joħolqu distorsjoni fil-kompetizzjoni;
(c)
jagħtux trattament preferenzjali lil ċerti impriżi jew lill-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti;
(d)
jolqtux il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
L-involviment tar-riżorsi tal-Istat
(104)
F’dan li ġej, il-karattru tal-għajnuna mill-Istat dwar is-self ta1-1998, il-qbil dwar l-iskedar mill-ġdid tad-dejn u r-rinunzja għall-imgħaxijiet u l-injezzjonijiet tal-kapital tal-1994-1997 se jiġu eżaminati. Bl-istess mod, il-preżenza ta’ riżorsi tal-Istat fl-eżenzjonijiet mit-tariffi tal-atti notarili, mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż tal-pubblikazzjoni ser jiġu vvalutati.
(105)
Hemm involuti riżorsi tal-Istat fl-eżenzjoni mit-tariffi tal-atti notarili, mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż tal-pubblikazzjonijiet, għax it-telf tad-dħul mit-taxxa huwa ekwivalenti għall-konsum tar-riżorsi tal-Istat fil-forma ta’ nefqa fiskali (57).
(106)
Fir-rigward tal-iskedar mill-ġdid tad-dejn dovut lill-iskema tas-sigurtà soċjali u r-rinunzja għall-imgħaxijiet fuq ħlas tard, il-Kummissjoni tqis li l-korp responsabbli mill-iskema tas-sigurtà soċjali ma jistax jitqies bħala impriża. Hija ma twettaqx attività ekonomika iżda hija korp pubbliku bl-inkarigu li tamministra s-sigurtà soċjali (58). Barra minn hekk, l-awtorizzazzjoni għall-iskedar mill-ġdid tad-dejn ma kinitx mogħtija mill-iskema tas-sigurtà soċjali nnifisha iżda b’digriet konġunt bejn is-Segretarji tal-Istat għall-Finanzi u s-Sigurtà Soċjali u d-Deputat Segretarju tal-Istat għad-Deputat Ministru. Bl-awtorizzazzjoni, l-Istat ċeda dħul ġaladarba kieku kien jirċievi normalment PTE 1 206 miljun f’imgħaxijiet fuq id-dejn pendenti. Għalhekk, huwa ċar li riżorsi tal-Istat ġew involuti u li l-Istat għandu jinżamm responsabbli tal-miżura.
(107)
Iż-żidiet fil-kapital mogħtija lil RTP kienu pprovduti mill-Istat direttament mill-baġit pubbliku. Għalhekk huwa ċar li tali finanzjament kien jikkostitwixxi riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(108)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-istqarrija tal-Portugall li ebda riżorsa tal-Istat ma hija involuta fis-self lil RTP. Il-kunċett ta’ riżorsi tal-Istat jinkludi wkoll il-vantaġġi mogħtija minn korpi nnominati jew imwaqqfa minn Stat Membru għal dan il-għan (59). Il-kuntratt ta’ self tal-1998 ġie konkluż bejn RTP u l-Fond għall-Istabbilizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku, fond ġestit mill-Istitut għall-Ġestjoni tad-Dejn Pubbliku. Att legali jiddetermina li l-Istitut huwa suġġett għall-awtorità u s-superviżjoni tal-Ministru tal-Finanzi (60). Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-fondi mogħtija mill-Fond għall-Istabbilizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku għandhom jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat.
(109)
Din il-miżura għandha titqies bħala direttament attribwibbli għall-Istat, ladarba r-riżoluzzjoni miftehma fis-17 ta’ Diċembru 1998 bejn is-Segretarju tal-Istat għall-Midja, għat-Teżor u għall-Finanzi stipulat il-kundizzjonijiet tal-kuntratt.
Il-preferenza ta’ ċerti impriżi
(110)
L-eżenzjoni mit-tariffi tal-atti notarili kif ukoll mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u l-ispejjeż tal-pubblikazzjoni: Fir-rigward tal-eżenzjoni mit-tariffi tal-atti notarili, it-tariffi tar-reġistrazzjoni u l-ispejjeż tal-pubblikazzjoni, għandu jiġi evalwat jekk din il-miżura kkonferietx eżenzjoni ġenerali mit-taxxa li bbenefikat minnha RTP jew jekk din applikatx speċifikament għal RTP. Fil-premessi li ġejjin il-Kummissjoni tiddistingwi bejn l-eżenzjoni temporanja skont l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92 u l-eżenzjoni permanenti skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92.
L-eżenzjoni temporanja skont l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92
Selettività materjali
(111)
Il-Kummissjoni ssib li l-eżenzjoni min-neċessità ta’ att notarili, mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni u ta’ pubblikazzjoni tat vantaġġ lil RTP billi ħelsitha mill-ispejjeż illi kieku kien ikollha tagħmel tajjeb għalihom mill-baġit tagħha stess.
(112)
Dan il-vantaġġ huwa wkoll materjalment selettiv għax mogħti biss lil RTP, kif jixhed l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92. Il-fatt li din il-liġi tista’ tafferma mill-ġdid, kif argumentat mill-Portugall, l-applikazzjoni ta’ liġi aktar ġenerali, jiġifieri l-Liġi Nru 84/88, ma jbiddilx din il-konklużjoni. Il-Liġi Nru 84/88 tirreferi għall-impriżi pubbliċi u tistipula li dawn l-impriżi jistgħu jiġu ttrasformati f’kumpaniji pubbliċi limitati permezz ta’ Digriet Liġi. Madankollu, il-fatt li din il-liġi tirreferi għal “impriżi pubbliċi b’mod ġenerali” ma jaffettwawx is-selettività materjali misjuba fl-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92 favur speċifikament il-kumpanija RTP. Fi kwalunkwe każ, eżenzjoni għall-impriżi pubbliċi biss kienet tikkostitwixxi miżura materjalment selettiva għal dak il-grupp ta’ impriżi (meta mqabbel ma’ impriżi privati), li minnhom RTP jifforma parti.
In-natura u l-loġika tas-sistema legali Portugiża
(113)
Il-miżuri tal-Istat jistgħu madankollu, minkejja li jkunu materjalment selettivi, ma jaqgħux taħt il-kunċett ta’ miżura selettiva skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jekk il-miżura tal-Istat, minflok ma tidderoga mill-applikazzjoni normali tas-sistema ssir parti inerenti minnha (61). Huwa għalhekk meħtieġ li jiġi eżaminat jekk il-miżura kinitx kompatibbli man-natura u l-loġika tas-sistema legali Portugiża sabiex l-impriża pubblika RTP tinbidel f’kumpanija pubblika limitata permezz tal-leġiżlazzjoni, jew jekk saritx l-għażla li tintuża l-leġiżlazzjoni bl-iskop li tiġi ttrasformata RTP sabiex jingħatalha vantaġġ fuq impriżi oħra. Fuq l-istess linja li ħadet il-Qorti fis-sentenza tagħha, il-Kummissjoni f’dan li ġej se tiddistingwi bejn l-eżenzjoni fuq naħa mit-tariffi notarili u fuq in-naħa l-oħra mill-ispejjeż ta’ reġistrazzjoni u ta’ pubblikazzjoni (62).
(114)
Eżenzjoni mill-att notarili u mit-tariffi notarili: Il-Kummissjoni ssib li t-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata u l-approvazzjoni tal-istatuti tagħha permezz tal-leġiżlazzjoni minflok ta’ att notarili hija skont il-loġika u n-natura tas-sistema legali Portugiża. It-trasformazzjoni f’kumpanija pubblika limitata saret sabiex RTP tingħata aktar forma ta’ kumpanija flessibbli u b’hekk titqiegħed fuq livell ugwali mal-operaturi privati. Il-fatt li din it-trasformazzjoni saret bil-liġi, aktar milli b’att notarili, ma kienx tentattiv sabiex jiġi evitat ir-rekwiżit ta’ att notarili, iżda rriżulta mill-prinċipju ġenerali tal-liġi Portugiża li l-atti leġiżlattivi jistgħu jiġu mmodifikati biss permezz ta’ atti leġiżlattivi ekwivalenti.
(115)
Skont dan il-prinċipju ta’ ‘ekwivalenza tal-atti’, liġi tista’ tiġi revokata, sospiża jew modifikata biss minn att legali li huwa tal-istess grad fil-ġerarkija bħall-att kostituttiv u mhux minn att li għandu grad aktar baxx fil-ġerarkija tal-liġijiet. Dan il-prinċipju ġie mdaħħal fil-Kostituzzjoni Portugiża fl-1982, jiġifieri, ħafna qabel ma saret it-trasformazzjoni ta’ RTP fl-1992. L-Artikolu 115(5) tal-Kostituzzjoni Portugiża fil-forma tiegħu fis-seħħ fi żmien it-trasformazzjoni ta’ RTP stipula li l-ebda liġi m’għandha: “toħloq forom oħra ta’ leġiżlazzjoni jew tagħti l-poter lil tipi oħra ta’ atti li jinterpretaw, jintegraw, jimmodifikaw, jissospendu jew jirrevokaw kwalunkwe dispożizzjoni tiegħu b’tali mod li jista’ jkun hemm effetti fuq partijiet terzi.” Peress li RTP ġiet nazzjonalizzata fl-1975 minn att ta’ leġiżlazzjoni, jiġifieri bid-Digriet Liġi Nru D 674-D/75, it-trasformazzjoni tagħha f’forma legali oħra setgħet biss isseħħ permezz ta’ Digriet Liġi, jew permezz ta’ liġi li għandha grad ekwivalenti jew anki ogħla minn dak ta’ Digriet Liġi. M’hemm xejn ukoll li jissuġġerixxi li n-nazzjonalizzazzjoni oriġinali ta’ RTP fl-1975 twettqet sabiex jiġi evitat dak li japplika għall-kumpaniji rregolati mil-liġi privata u tat benefiċċju lill-kumpanija.
(116)
M’hemm l-ebda evidenza li tissuġerixxi li l-liġijiet l-oħra kollha f’posthom qabel it-trasformazzjoni ta’ RTP (ara l-premessi 84-86 ta’ din id-Deċiżjoni) kellhom l-għan li jagħtu vantaġġ finanzjarju lill-impriżi pubbliċi billi jiġu evitati l-atti notarili (u t-tariffi rispettivi) li japplikaw għat-tranżazzjonijiet privati. B’mod partikolari, il-Liġi Nru 84/88 li ppermettiet lill-impriżi pubbliċi li jiġu ttrasformati f’kumpaniji pubbliċi limitati permezz ta’ Digriet Liġi, irriflettiet il-prinċipji kostituzzjonali u legali fis-seħħ f’dak iż-żmien.
(117)
Konklużjoni: Meta jitqies dan il-materjal, l-eżenzjoni mir-rekwiżit li t-trasformazzjoni ta’ RTP titwettaq permezz ta’ att notarili (u allura bl-ispejjeż rispettivi miżjuda) ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(118)
Eżenzjoni mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni u l-ispejjeż tal-pubblikazzjoni: Huwa neċessarju li jiġi vvalutat jekk RTP gawdietx minn xi benefiċċju meta ma ħallsitx għal xi spiża marbuta mar-reġistrazzjoni tal-kumpanija fir-reġistru kummerċjali u mal-pubblikazzjoni tal-att notarili. Skont il-liġi Portugiża fis-seħħ f’dak iż-żmien, att notarili li għamel formali t-twaqqif ta’ kumpanija rregolata mil-liġi privata kif ukoll l-Artikoli ta’ Assoċjazzjoni tagħha, kellu jiġu ppubblikat fid-Diário da República mir-Reġistratur inkarigat mir-Reġistru Kummerċjali sabiex jagħmel partijiet terzi konxji mill-kontenut ta’ dawn id-dokumenti. RTP ma ħallsitx dawn l-ispejjeż tal-pubblikazzjoni peress li l-pubblikazzjoni mandatorja fid-Diário da República tal-Liġi Nru 21/92 żgurat li l-att ta’ trasformazzjoni ta’ RTP u l-kontenut il-ġdid tiegħu dwar l-artikoli ta’ assoċjazzjoni ngħataw il-pubbliċità meħtieġa.
(119)
M’hemm l-ebda indikazzjoni li l-Portugall għażel li jittrasforma lil RTP f’kumpanija pubblika limitata permezz tal-Liġi Nru 21/92 sabiex jagħti vantaġġ lil RTP billi jiġu ffrankati l-ispejjeż ta’ reġistrazzjoni u ta’ pubblikazzjoni. Kien pjuttost li t-tieni pubblikazzjoni tal-istatuti ta’ RTP kienet se tkun kompletament bla sens ġaladarba r-rekwiżiti tat-trasparenza u tal-pubbliċità kienu diġà ġew sodisfatti permezz tal-pubblikazzjoni tal-Liġi Nru 21/92 fid-Diário da República. Filwaqt li r-reġistrazzjoni sseħħ bil-ħsieb li iktar tard ikun hemm il-pubblikazzjoni tagħha, u ż-żewġ miżuri huma marbutin, hemm dubju dwar jekk l-eżenzjoni mir-reġistrazzjoni tat-tariffi tista’ tkun ukoll iġġustifikata min-natura u mil-loġika tas-sistema legali Portugiża u mit-trasformazzjoni obbligatorja ta’ RTP permezz tal-leġiżlazzjoni. Il-Portugall ma jikkuntestax li r-reġistrazzjoni kienet għadha meħtieġa mill-Kodiċi tal-Kumpaniji Kummerċjali. Kif il-Portugall iddikjara: “ir-reġistrazzjoni ma nqabżitx, ġara biss li ma kien meħtieġ l-ebda att, iżda lid-digriet liġi kien jikkostitwixxi dokument suffiċjenti għall-finijiet tar-reġistrazzjoni”. Dan joħroġ ukoll mill-Artikolu 3(3) tal-Liġi Nru 84/84, (ara l-premessa 25 ta’din id-Deċiżjoni). Barra minn hekk, il-Portugall enfasizza li sabiex RTP tkun tista’ fil-futur tirreġistra l-atti l-oħra kollha marbuta mal-kumpanija, il-ħolqien tagħha bħala fatt (jiġifieri r-riżultat tat-trasformazzjoni f’kumpanija pubblika limitata fl-1992) kellu jiġi rreġistrat (63). Jekk madankollu, ir-reġistrazzjoni hija meħtieġa, allura l-Kummissjoni ma tara l-ebda raġuni l-għala RTP m’għandhiex tagħmel tajjeb għall-ispejjeż korrispondenti.
(120)
Konklużjoni: Għandu jiġi konkluż li l-eżenzjoni ta’ RTP mir-rekwiżit ta’ att notarili (inklużi t-tariffi notarili), kif ukoll l-eżenzjoni mir-rekwiżit tal-pubblikazzjoni u l-ispejjeż rispettivi tal-pubblikazzjoni skont l-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Nru 21/92, ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
L-eżenzjoni mill-ispejjeż ta’ reġistrazzjoni skont l-Artikolu 11 (1) tal-Liġi 21/92 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
Madankollu, kif imsemmi aktar tard fil-premessi 160-161 ta’ din id-Deċiżjoni, dawn l-eżenzjonijiet ikunu, f’kull każ, ġustifikati bħala kumpens leġittimu għall-ispejjeż tal-provvista ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
L-eżenzjoni permanenti skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92
(121)
Il-Portugall isostni li l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 fil-fatt ma jagħtix eżenzjoni permanenti lil RTP, iżda kien maħsub biss biex ikopri l-istess sitwazzjoni bħal ta’ qabel fir-rigward tal-eżenzjoni temporanja, jiġifieri t-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata fl-1992. Il-Portugall isostni wkoll li f’bosta okkażjonijiet RTP ħallset it-tariffi tar-reġistrazzjoni notarili. Madankollu, it-tqegħid tal-kliem tal-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 ikopri kull iskrizzjoni ulterjuri, att ta’ reġistrazzjoni jew annotazzjoni li, skont dak l-Artikolu, jistgħu jiġu effettwati mingħajr ħlas għal perjodu bla limitu ta’ żmien.
(122)
Tali eżenzjoni permanenti tagħti wkoll vantaġġ lil RTP għax teħlisha mill-ispejjeż li kieku kien ikollha tħallas mill-baġit tagħha stess. L-argument tal-Portugall li sa fejn jaf hu l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 qatt ma ġie applikat u li RTP ħallset l-ispejjeż kollha meħtieġa, huwa evidenza li hija rilevanti f’irkupru potenzjali tal-għajnuna mill-Istat, iżda li ma jbiddilx dak li nstab dwar it-tqegħid tal-kliem tad-dispożizzjoni.
(123)
Dan il-vantaġġ huwa wkoll selettiv, għax il-Liġi Nru 21/92 tirreferi għal RTP. Il-Portugall ma jistax jafferma li l-Liġi Nru 21/92 hija sempliċiment l-applikazzjoni ta’ regola ġenerali tal-liġi Portugiża. B’mod partikolari, l-Artikoli 1 u 2 tad-Digriet Liġi Nru 404/90 ma jistgħux jintużaw sabiex jippruvaw l-assenza ta’ selettività il-għaliex id-Digriet Liġi jitratta atti ta’ konċentrazzjoni u, għalhekk, ma jkoprix dan il-Każ li jikkonċerna t-trasformazzjoni ta’ impriża pubblika f’kumpanija pubblika limitata (64).
(124)
Kuntrarjament għal eżenzjoni temporanja mit-tariffi tar-reġistrazzjoni, eżenzjoni permanenti ma tistax tiġi ġġustifikata wkoll permezz tal-kunċett tal-ekwivalenza tal-atti li, minħabba l-proċess tal-adozzjoni tal-leġiżlazzjoni, neħħa r-rekwiżit ta’ att notarili u l-pubblikazzjoni tiegħu meta RTP ġiet trasformata fl-1992. Il-konformità man-natura u l-loġika tas-sistema legali Portugiża setgħet tiġi aċċettata għall-eżenzjoni temporanja għaliex fil-każ konkret tat-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata, setgħet tintlaħaq biss, kif muri, b’digriet. Madankollu, il-kamp ta’ applikazzjoni wiesa’ tal-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 ma jeskludix li eżenzjonijiet minn rekwiżiti notarili (u l-ispejjeż) se jkunu possibbli għal sitwazzjonijiet oħra apparti t-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata fl-1992. Huwa biżżejjed li jiġi stabbilit li eżenzjoni permanenti favur kumpanija waħda (jew grupp wieħed ta’ kumpaniji bħall-kumpaniji pubbliċi limitati) minn tariffi varji tar-reġistrazzjoni qatt ma tista’ tkun skont in-natura u l-loġika ta’ sistema legali (65).
Konklużjoni: Għandu jkun konkluż li l-eżenzjoni permanenti għal RTP li rriżultat mill-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(125)
Is-saldu tas-sigurtà soċjali (l-iskedar mill-ġdid tad-dejn u r-rinunzja għall-imgħaxijiet): Wara li ġew ikkunsidrati l-kummenti minn partijiet terzi u mill-Portugall, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ftehim inizjali bejn il-korp responsabbli mill-iskema tas-sigurtà soċjali u RTP ma jistax jitqies li jirrappreżenta mġiba tipika ta’ operatur privat. It-tilwima kienet jekk l-interpretazzjoni ta’ ċerti regoli tas-sigurtà soċjali kinitx legalment koretta skont kif stipulata fid-Digriet ta’ Implimentazzjoni Nru 12/83. Il-Ftehim ikkonferma l-interpretazzjoni ta’ RTP, li kienet appoġġjata mill-analiżi ta’ espert tat-taxxa li kkonkluda li d-Digriet ta’ Implimentazzjoni jmur kontra l-kostituzzjoni. Madankollu, id-Digriet ta’ Implimentazzjoni ma ġiex revokat wara l-ftehim. Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-miżura kienet applikata b’mod selettiv għal RTP u ma affettwatx l-applikabilità tal-interpretazzjoni tal-iskema tas-sigurtà soċjali fir-rigward ta’ kumpaniji oħra.
(126)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-istqarrija tal-Portugall li l-awtorizzazzjoni għall-iskedar mill-ġdid tad-dejn u r-rinunzja għall-multi u għall-imgħaxijiet kienet mogħtija skont qafas ta’ sistema ġenerali applikabbli għall-impriżi kollha f’sitwazzjoni simili fuq il-bażi tad-Digriet Liġi Nru 411/91, u għalhekk ma tatx vantaġġ speċifiku lill-RTP.
(127)
Mingħajr ma tiġi ppreġudikata n-natura selettiva jew ġenerali ta’ tali skema, l-iskop ta’ din id-Deċiżjoni huwa li tiddetermina jekk l-applikazzjoni tal-iskema għal RTP kinitx selettiva.
(128)
Id-Digriet Liġi Nru 411/91 jeħtieġ studju finanzjarju/ekonomiku sabiex jipprova li l-iskedar mill-ġdid huwa indispensabbli biex tkun żgurata l-vijabbiltà tal-kumpanija. RTP qatt ma wettqet tali studju dwar il-vijabilità tagħha skont l-Artikolu 2(3) tad-Digriet Liġi Nru 411/91.
(129)
Barra minn hekk, il-kundizzjoni stipulata fl-Artikolu 2(1)(d) tad-Digriet Liġi Nru 411/91 ma kinitx applikabbli għal RTP għax id-dejn ma ġiex irregolat b’intervent mill-Istat. Il-Kummissjoni ma taċċettax l-istqarrija tal-Portugall li l-intervent mill-Istat tul iż-żmien affettwa l-operazzjoni tal-impriża midjuna u li RTP kienet regolata minn regoli statutorji fil-waqt tal-intervent mill-Istat. Għalkemm RTP kienet suġġetta għal sistema speċjali ta’ amministrazzjoni fl-1977 (66), din is-sistema ntemmet bl-adozzjoni tal-istatuti tal-1980, filwaqt li d-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali ‘akkumula’ fil-perjodu bejn l-1983 u l-1989. Il-Kummissjoni tqis li r-regolarizzazzjoni tad-dejn ta’ RTP ma tistax titqies parti mis-sistema ġenerali skont il-Liġi Nru 411/91, għaliex RTP ma kinitx tissodisfa l-kriterji stipulati f’din il-Liġi għal tali awtorizzazzjoni. Għalhekk, il-miżura kienet applikata għal RTP b’mod selettiv.
(130)
Meta l-Portugall ikkonċeda l-iskedar mill-ġdid tad-dejn huwa kellu jaġixxi bl-istess mod li kien jaġixxi kieku kreditur pubbliku jew privat li jfittex li jirkupra s-somom dovuti lilu u, li għal dan il-għan, jikkonkludi ftehimiet għall-iskedar mill-ġdid tad-dejn sabiex ikun iffaċilitat il-ħlas (67). Ir-rata tal-imgħaxijiet neqsin applikata mill-Istat għandha tkun ugwali għar-rata li kreditur privat japplika f’ċirkustanzi simili. Il-Kummissjoni tqis li kreditur privat li jfittex li jirkupra d-dejn b’mezzi legali se jikseb mill-inqas ir-rata tal-imgħax statutorja. Għaldaqstant, meta l-Portugall ma talab għall-ebda ħlas ta’ imgħax, minkejja l-mekkaniżmi ta’ infurzar disponibbli, ma aġixxiex bl-istess mod li kreditur privat kien jaġixxi sabiex jimmassimizza r-rata tal-imgħaxijiet. Barra minn hekk, id-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali ‘akkumula’ fil-perjodu bejn l-1983 u l-1989, u arranġament għal skedar mill-ġdid kien miftiehem biss fl-1993. Taħt l-istess kundizzjonijiet, kreditur privat ma kienx jippermetti l-akkumulazzjoni simili ta’ dejn pendenti fuq perjodu daqshekk twil mingħajr ma jibda proċeduri ta’ ġbir. Għalhekk, jidher li l-miżura tat vantaġġ speċifiku lil RTP.
(131)
Żieda fil-kapital: Wara li kkunsidrat il-kummenti minn partijiet terzi u mill-Portugall, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda fil-kapital għall-perjodu bejn l-1994 u l-1997 ipprovdiet vantaġġ finanzjarju lil RTP. Kif jidher fit-Tabella 3 fil-premessa 40, wara li tiġi kkunsidrata l-pożizzjoni finanzjarja dgħajfa ta’ RTP fil-perjodu meta ż-żieda fil-kapital saret, l-ebda investitur privat ma kien se jinjetta kapital fil-kumpanija għax l-ebda dħul normali ma seta’ jkun antiċipat mill-kumpanija fi żmien raġonevoli. Fil-fatt, minkejja l-injezzjonijiet tal-kapital, il-pożizzjoni finanzjarja ta’ RTP iddeterjorat. La l-Portugall u lanqas partijiet terzi ma allegaw li l-Portugall aġixxa bħala investitur privat meta injetta l-kapital fil-kumpanija.
(132)
Self fl-1998: Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-istqarrija tal-Portugall li s-self mogħti fl-1998 kien konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq. Biex is-self ma jkunx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-kundizzjonijiet mehmuża miegħu (jiġifieri, il-garanzija ta’ sigurtà u r-rata tal-imgħax) għandhom jirriflettu r-riskju inerenti ta’ self lil impriża (68). Ir-riskju, u konsegwentement ir-rata tal-imgħax, huma ogħla meta kumpanija tkun f’qagħda ekonomika u finanzjarja li s-saħħa tagħha hija taħt il-livell li fuqu istituzzjoni finanzjarja tkun tista’ ssellef.
(133)
Kif jidher mit-Tabella 3 fil-premessa 40, fil-waqt li s-self kien miftiehem, RTP kienet f’diffikultajiet finanzjarji severi sal-punt li d-djun tagħha qabżu l-valur tal-assi tagħha u l-ekwità netta tagħha kienet negattiva. Teknikament, il-kumpanija kienet falluta.
(134)
L-ewwel nett, għandu jiġi meqjus li s-self kien self subordinat, jiġifieri, ma kellu l-ebda sigurtà bbażata fuq assi u, fil-każ ta’ falliment, kien jikklassifika ruħu fil-prospetti ta’ ħlas lura wara l-kredituri kollha, iżda qabel l-azzjonisti. In-nuqqas ta’ sigurtà xierqa bbażata fuq l-assi kienet indikazzjoni ċara li s-self ma kienx mogħti bil-kundizzjonijiet tas-suq u li għajnuna mill-Istat kienet involuta. Billi RTP kienet falluta b’mod tekniku fil-waqt li s-self ingħata, l-ebda istituzzjoni finanzjarja ma kienet se tagħtiha self subordinat għax il-probabbiltà li RTP tħallsu lura kienet żgħira. Fil-fatt, is-self ma kienx mogħti minn istituzzjoni finanzjarja privata iżda mill-Fond tar-Regolarizzazzjoni tad-Dejn Pubbliku.
(135)
It-tieni, jista’ jiġi argumentat li r-rata tal-imgħax applikata fuq is-self żgur li ma tirriflettix ir-riskju intrinsiku tiegħu. Mhux biss mhijiex taħt ir-rata referenzjarja li l-Kummissjoni normalment tuża sabiex tikkalkula l-element tal-għajnuna mill-Istat fl-iskemi ta’ sussidju fuq l-imgħax għas-self (69), iżda operatur normali tas-suq ikun jeħtieġ ukoll, fuq il-garanziji ‘sodi’, rata tal-imgħax li tikkumpensa dan ir-riskju għoli fin-nuqqas ta’ ħlas lura.
(136)
Ladarba l-pożizzjoni finanzjarja ta’ RTP kienet f’tali punt li din ma kinitx se tkun kapaċi tikseb self subordinat taħt ċirkostanzi normali, is-self effettivament jgħodd daqs il-ħlas ta’ għotja u jikkostitwixxi vantaġġ għal RTP.
(137)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-iskedar mill-ġdid tad-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali, l-injezzjonijiet tal-kapital fil-perjodu bejn l-1994 u l-1997 u s-self mogħti fl-1998 taw vantaġġ finanzjarju u ekonomiku meta mqabbla ma’ kompetituri li ma rċevewx l-istess fondi.
Distorsjoni tal-kompetizzjoni
(138)
Ladarba s-suq Portugiż tat-televiżjoni kien miftuħ għall-kompetizzjoni mill-1992 l-aktar tard, matul il-perjodu li RTP bbenefikat minn miżuri differenti kien hemm kompetituri fis-suq. Fi Frar 1992, il-liċenzji tax-xandir ġew mogħtija lix-xandara kummerċjali SIC u TVI, u f’Ottubru 1992 SIC bdiet ixxandar fil-Portugall.
(139)
Il-Kummissjoni ma taċċettax l-istqarrija tal-Portugall li l-ftehim dwar id-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali jaqgħu barra l-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat, għaliex id-dejn innifsu kien inħoloq qabel ma s-suq tax-xandir Portugiż infetaħ għall-kompetizzjoni. Il-vantaġġ finanzjarju ngħata lil RTP f’Mejju 1993 wara l-ftuħ tas-suq tax-xandir u għalhekk seta’ jagħti vantaġġ ekonomiku lil RTP.
(140)
Għaldaqstant, għandu jiġi konkluż li l-miżuri mogħtija mill-Portugall taw vantaġġ ekonomiku u finanzjarju lil RTP meta mqabbla ma’ kompetituri li ma kinux qed jirċevu l-istess fondi, u b’hekk għawġu l-kompetizzjoni skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(141)
Il-miżuri tal-Istat jaqgħu taħt il-kamp tal-applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE għaliex dawn jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Dan huwa l-każ meta l-attivitajiet inkwistjoni huma suġġetti għall-kummerċ bejn l-Istati Membri. F’dan il-każ, il-benefiċjarju, RTP nnifisha hija attiva fis-suq internazzjonali. Fil-fatt, permezz tal-Unjoni Ewropea tax-Xandir hija tagħmel skambji ta’ programmi tat-televiżjoni u tipparteċipa fis-sistema tal-Eurovision (70). Barra minn hekk, RTP qiegħda f’kompetizzjoni diretta max-xandara kummerċjali li huma attivi fis-suq tax-xandir internazzjonali u li għandhom struttura ta’ sjieda internazzjonali (71).
(142)
Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li l-miżuri mogħtija lil RTP mill-Portugall jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Konklużjoni dwar in-natura tal-miżuri ad hoc tal-għajnuna mill-Istat
(143)
Jirriżulta minn dan ta’ hawn fuq li, apparti l-possibilità ta’ obbligi tas-servizz pubbliku imposti fuq RTP, dawn il-miżuri jinvolvu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE:
-
l-iskedar mill-ġdid tad-dejn mal-iskema tas-sigurtà soċjali,
-
l-injezzjonijiet tal-kapital fil-perjodu bejn l-1994 u l-1997 u
-
is-self mogħti fl-1998.
Bl-istess mod, l-eżenzjoni temporanja mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni skont l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92 u l-eżenzjoni permanenti mir-reġistrazzjoni u minn tariffi oħra skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(144)
Madankollu, kif imsemmi fil-premessi 44-48 ta’ din id-Deċiżjoni, RTP hija inkarigata bl-obbligu ta’ xandir tas-servizz pubbliku. Fil-kawża ta’ Altmark Trans GmbH u Regierungspräsidium Magdeburg vs Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, u Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (“il-kawża Altmark”), il-Qorti tal-Ġustizzja stipulat li miżuri tal-Istat li jikkumpensaw l-ispejjeż tas-servizz pubbliku ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE, (issa 107(1) tat-TFUE) meta l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin huma kollha milħuqa (72):
(a)
l-impriża benefiċjarja għandha tkun effettivament ingħatat l-inkarigu li twettaq l-obbligi tas-servizz pubbliku, u dawn l-obbligi għandhom ikunu ddefiniti b’mod ċar;
(b)
il-parametri li permezz tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbilit bil-quddiem b’mod oġġettiv u trasparenti;
(c)
il-kumpens ma jistax jaqbeż dak li hu meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż kollha, jew parti minnhom, li jkunu ġġarrbu biex jitwettqu l-obbligi tas-servizz pubbliku, filwaqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti u qligħ raġonevoli biex jitwettqu dawn l-obbligi;
(d)
meta l-kumpanija mhix magħżula skont proċedura tal-akkwist pubbliku, il-livell ta’ kumpens meħtieġ irid ikun ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li impriża tipika, immexxija tajjeb u mgħammra b’mod adegwat, kieku kienet se tħallas biex twettaq dawn l-obbligi.
(145)
Apparti l-kundizzjonijiet imsemmija, l-ewwel u t-tielet kundizzjoni, il-miżuri ad hoc (ara l-premessa 143 ta’ din id-deċiżjoni) ma jidhirx li jissodisfaw it-tieni u r-raba’ kundizzjoni tas-sentenza ta’ Altmark għar-raġunijiet li ġejjin:
(146)
Huwa ċar li l-finanzjament mogħti permezz tal-ftehim mal-korp responsabbli għall-iskema tas-sigurtà soċjali u s-self tal-1998, ma kinux parti minn sistema ta’ kumpens li l-parametri tagħha kienu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti (it-tieni kundizzjoni). Għall-kuntrarju, kienu bbażati fuq deċiżjonijiet ad hoc attribwibbli għall-Istat.
(147)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa 61 ta’ din id-Deċiżjoni, il-kuntratti tas-servizz pubbliku taw il-possibbiltà ta’ finanzjament speċifiku għal investimenti f’tagħmir tas-servizz pubbliku permezz ta’ injezzjonijiet tal-kapital. Ma jillimitawx l-investiment fis-servizz pubbliku jew jiddefinixxu ċar il-kundizzjonijiet u l-limiti tal-parteċipazzjoni tal-Istat; huma jirreferu sempliċement għall-possibbiltà tal-Istat li jipparteċipa fl-investimenti ta’ RTP bħala azzjonista. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li anki l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħu ma jitqisux bħala parti minn sistema ta’ kumpens li l-parametri tagħha ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti.
(148)
RTP b’mod ċar ma kinitx magħżula skont proċedura tal-akkwist pubbliku li tiggarantixxi l-aktar prezz baxx possibbli. Xejn ma jindika li l-ammont ta’ ħlasijiet ad hoc ġie ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li impriża tipika kienet teħel (ir-raba’ kundizzjoni).
(149)
Għaldaqstant, huwa ċar li f’dan il-każ mhux il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-każ Altmark ġew sodisfatti. Għalhekk, il-miżuri msemmija fil-premessa 143 ta’ din id-Deċiżjoni għandhom jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Valutazzjoni tal-kompatibilità tal-miżuri
(150)
Il-Qorti tal-Ġustizzja konsistentement sostniet li l-Artikolu 106 tat-TFUE jista’ jagħmel eżenzjoni biex ma jkunx hemm projbizzjoni fuq għajnuna mill-Istat għal impriżi inkarigati b’servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI). Fil-każ Altmark ġie kkonfermat b’mod impliċitu li l-għajnuna mill-Istat li tikkumpensa għall-ispejjeż magħmula minn impriża sabiex tipprovdi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE (l-ex Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE u li qabel kien magħruf bħala “is-suq komuni”) (73).
(151)
Il-Qorti tal-Ġustizzja għamlitha ċara li, sabiex miżura tibbenefika minn tali eżenzjoni, il-prinċipji ta’ definizzjoni, inkarigu u proporzjonalità jridu jintlaħqu kollha. Il-Kummissjoni tqis li, fejn dawn il-prinċipji jintlaħqu, l-iżvilupp tal-kummerċ ma jkunx affettwat sa tali punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni.
(152)
Il-mod kif dawn il-prinċipji japplikaw fis-settur tax-xandir huwa spjegat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli għall-għajnuna mill-Istat fuq ix-xandir tas-servizz pubbliku (il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir) (74). Skont din il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni għandha tevalwa skont jekk (75):
(a)
l-attivitajiet ta’ RTP huma obbligi tas-servizz pubbliku definiti b’mod ċar mill-Istat Membru (definizzjoni);
(b)
RTP uffiċjalment għandha l-inkarigu mill-awtoritajiet Portugiżi għall-forniment ta’ dan is-servizz (inkarigu);
(c)
il-finanzjament huwa proporzjonali għall-ispiża netta sabiex jiġi fornut is-servizz pubbliku.
Definizzjoni
(153)
Kif iddikjarat fil-Protokoll dwar is-sistema ta’ xandir pubbliku fl-Istati Membri (il-Protokoll ta’ Amsterdam (76)) u l-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir (77), huwa għall-Istati Membri li jiddefinixxu l-mandat ta’ servizz pubbliku tax-xandar li jagħti servizz pubbliku. Fis-settur tax-xandir, l-irwol tal-Kummissjoni hu limitat għall-analiżi ta’ jekk id-definizzjoni ta’ servizz pubbliku għandhiex xi żball evidenti. Tali żball għandu jikkostitwixxi abbuż tad-definizzjoni tas-servizz pubbliku.
(154)
Minħabba n-natura speċifika tas-settur tax-xandir, il-Kummissjoni tqis, fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi f’dan il-Protokoll, definizzjoni fejn xandar partikulari huwa inkarigat bil-kompitu li jipprovdi programmi bbilanċjati u varjati bħala leġittima (78). Definizzjoni bħal din tkun konsistenti mal-għan li jitwettqu l-bżonnijiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ soċjetà partikolari.
(155)
Kif imsemmi fil-premessi 44 sa 48 ta’ din id-Deċiżjoni, RTP hija, bis-saħħa tal-liġi Nru 21/92 u l-kuntratti tas-servizz pubbliku, meħtieġa li tiżgura żewġ stazzjonijiet tax-xandir b’kopertura ġenerali bħala servizz televiżiv pubbliku ġenerali. Filwaqt li l-ewwel stazzjon għandu joffri aktar programmi ġenerali, it-tieni stazzjon għandu jimmira iktar lejn udjenzi speċifiċi. Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessi 44 u 45 ta’ din id-Deċiżjoni, il-Liġi Nru 21/92 u l-kuntratti tas-servizz pubbliku jimponu aktar obbligi ddettaljati fuq RTP rigward il-kontenut tal-programmi u l-kooperazzjoni internazzjonali, kif ukoll xi obbligi speċifiċi oħra.
(156)
Għalkemm id-definizzjoni tas-servizz pubbliku tax-xandir ta’ RTP hija ta’ natura kwalitattiva u pjuttost wiesgħa, il-Kummissjoni, fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi tal-Protokoll ta’ Amsterdam, tikkunsidra tali definizzjoni ‘wiesgħa’ bħala leġittima (79). Għalhekk, tikkunsidra wkoll id-definizzjoni ġenerali tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ RTP sabiex tipprovdi żewġ stazzjonijiet tat-televiżjoni b’kopertura nazzjonali, wieħed aktar ġenerali, u l-ieħor aktar iffukat fuq udjenzi speċifiċi, bħala leġittima. Tali definizzjoni tista’ tiġi kkunsidrata li tissodisfa l-ħtiġijiet demokratiċi, soċjali u kulturali tas-soċjetà Portugiża.
(157)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis bħala leġittimi l-obbligi li jiddeterminaw fid-dettall kif RTP għandha twettaq il-mandat tas-servizz pubbliku ġenerali tax-xandir. Skont it-tqegħid tal-kliem tal-Protokoll ta’ Amsterdam, dawn l-obbligi jistgħu wkoll jitqiesu li jissodisfaw il-ħtiġijiet demokratiċi, soċjali u kulturali tas-soċjetà Portugiża.
Żball evidenti fid-definizzjoni tal-mandat tas-servizz pubbliku ta’ RTP
(158)
Għalkemm il-Kummissjoni tqis il-missjoni tas-servizz pubbliku ta’ RTP bħala leġittima, hija trid, madankollu, taċċerta jekk id-definizzjoni fihiex xi żball evidenti.
Il-Kummissjoni se tivvaluta jekk l-eżenzjoni temporanja u permanenti mit-tariffi tal-atti notarili, tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż ta’ pubblikazzjoni jistgħux jitqiesu bħala kumpens għal spiża ta’ servizz pubbliku, u se tkompli tanalizza jekk l-obbligu fuq RTP li tappoġġja ċ-ċinema jistax jitqies bħala parti mill-mandat tas-servizz pubbliku ta’ RTP.
(159)
Il-Kummissjoni l-ewwel se tivvaluta jekk l-eżenzjoni temporanja mir-rekwiżit tal-atti notarili (u l-ispejjeż relatati), mit-tariffi tar-reġistrazzjoni u mill-ispejjeż tal-pubblikazzjoni waqt it-trasformazzjoni tal-1992 f’kumpanija pubblika limitata skont l-Artikolu 11(1) tal-Liġi Nru 21/92, kif ukoll l-eżenzjoni permanenti minn tariffi varji skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, jistgħux jitqiesu bħala kumpens għall-ispejjeż li rriżultaw mill-forniment ta’ servizz pubbliku.
Eżenzjoni mit-tariffi tar-reġistrazzjoni
(160)
Eżenzjonijiet temporanji: L-ewwel nett, jeħtieġ li jkun eżaminat jekk l-ispejjeż involuti fit-trasformazzjoni ta’ RTP f’kumpanija pubblika limitata fl-1992 (jiġifieri l-ispejjeż li normalment ikun hemm għal att notarili, għar-reġistrazzjoni u għall-pubblikazzjoni tiegħu) jistgħux ikunu ġustament ikkumpensati bħala spejjeż tas-servizz pubbliku. Il-kumpens jieħu bixra, kif iddikjarat hawn fuq, permezz tal-eżenzjoni skont l-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Nru 21/92.
(161)
Fiż-żmien it-trasformazzjoni tagħha, RTP wettqet biss attivitajiet ta’ servizz pubbliku (ara l-premessa 18 ta’ din id-Deċiżjoni), filwaqt li attivitajiet kummerċjali ġew imwettqa minn sussidjarji legalment distinti. Għalhekk, l-ispejjeż relatati mat-trasformazzjoni tax-xandar tas-servizz pubbliku, awtomatikament ikkostitwew spejjeż tas-servizz pubbliku li l-Istat leġittimament seta’ jikkumpensa. Mhuwiex neċessarju li jkun ikkunsidrat jekk ir-riorganizzazzjoni ta’ RTP kinitx legalment obbligatorja jew meħtieġa (80). Il-valutazzjoni skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE u l-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir teħtieġ li l-kumpens ma jaqbiżx l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku, iżda ma teħtieġx valutazzjoni dwar jekk dawn l-ispejjeż, sakemm huma limitati għall-forniment tas-servizz pubbliku, setgħux jiġu evitati (81). F’konformità mal-Protokoll ta’ Amsterdam u mal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, l-Istati Membri huma, fil-prinċipju, liberi li jiddeċiedu dwar kif jorganizza ruħu x-xandar tas-servizz pubbliku tagħhom, u dan ma japplikax biss dwar kif ix-xandar jorganizza liema kontenut se jiġi mqassam, iżda wkoll taħt liema forma legali x-xandar tas-servizz pubbliku se jwettaq l-operazzjonijiet tiegħu. L-irwol tal-Kummissjoni huwa limitat biex jikkontrolla jekk din il-libertà mill-Istat Membru kinitx użata b’mod abbużiv. F’dan il-każ, m’hemmx indikazzjonijiet li t-trasformazzjoni twettqet bl-uniku għan li jingħata vantaġġ lil RTP. M’hemm l-ebda raġuni li tixħet dubju fuq ir-raġunar tal-Portugall li t-trasformazzjoni tal-1992 twettqet sabiex RTP tingħata aktar flessibbiltà fl-operazzjonijiet tagħha pjuttost milli tkun organizzazzjoni tal-Istat bi proċedimenti kkumplikati ta’ kontroll mill-Istat. Għalhekk għandu jkun konkluż li l-eżenzjoni mit-tariffi tar-reġistrazzjoni (jiġifieri tariffi tal-atti notarili, tariffi ta’ reġistrazzjoni, spejjeż tal-pubblikazzjoni) fil-waqt tat-trasformazzjoni ta’ RTP, tikkostitwixxi kumpens leġittimu għall-forniment tas-servizz pubbliku tax-xandir.
(162)
Eżenzjoni permanenti: Madankollu, ir-raġunament t’hawn fuq (stipulat fil-premessa 161 ta’ din id-Deċiżjoni) ma jistax japplika għall-eżenzjoni permanenti fl-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, li mhijiex limitata fiż-żmien u għalhekk miftuħa biex tkopri wkoll attivitajiet ta’ reġistrazzjoni u iskrizzjoni ta’ RTP barra mill-mandat tas-servizz pubbliku tagħha (eż. meta RTP tieħu f’idejha l-attivitajiet kummerċjali minflok permezz ta’ sussidjarji legalment distinti).
Fid-dawl tal-kamp ta’ applikazzjoni wiesa’ tal-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, kemm fir-rigward tal-ħin (jiġifieri bla limitu) kif ukoll tan-natura (jiġifieri mhux limitata għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku), il-ġustifikazzjoni għal kwalunkwe eżenzjoni potenzjali futura mit-tariffi tar-reġistrazzjoni bħala spiża tas-servizz pubbliku mhix possibbli. Għalhekk għandu jiġi konkluż li l-eżenzjoni mit-tariffi skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
(163)
Filwaqt li l-Portugall argumenta li l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 qatt ma ġie applikat u li RTP dejjem ħallset it-tariffi tar-reġistrazzjoni kollha meħtieġa wara t-trasformazzjoni tal-1992, dan l-argument jista’ jkun validu fil-każ tal-irkupru, iżda ma jbiddilx il-fatt li dik id-dispożizzjoni, bħala tali, tagħti għajnuna mill-Istat lil RTP li mhix iġġustifikata bl-Artikolu 106(2) tat-TFUE jew xi dispożizzjoni oħra ta’ dan it-Trattat.
Promozzjoni taċ-ċinema
(164)
Filwaqt li tieħu inkonsiderazzjoni l-premessa 45 tad-Direttiva “Televiżjoni mingħajr Fruntieri”, il-Kummissjoni tista’ taċċetta, sakemm id-drittijiet fuq il-films huma murija fuq it-televiżjoni ta’ servizz pubbliku, li d-definizzjoni ta’ servizz pubbliku tax-xandara tas-servizz pubbliku tinkludi l-obbligu li jsiru kontribuzzjonijiet sostanzjali għall-investiment fil-produzzjoni awdjoviżiva Ewropea (82).
(165)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-obbligu impost fuq RTP biex tippromwovi ċ-ċinema jaqa’ fl-ambitu tas-servizz pubbliku tax-xandir, ladarba RTP sussegwentement ixxandar il-films fuq it-televiżjoni ta’ servizz pubbliku li għalihom hija tkun akkwistat id-drittijiet ta’ distribuzzjoni.
(166)
Il-Kummissjoni ma tistax, għalhekk, taqbel mal-kummenti mill-partijiet interessati li l-obbligu ta’ RTP rigward il-promozzjoni taċ-ċinema u l-finanzjament tagħha huwa diskriminatorju. Il-partijiet argumentaw li x-xandara privati kkonkludew ukoll protokolli dwar il-promozzjoni taċ-ċinema mal-awtoritajiet Portugiżi li ma jipprovdux kumpens. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li ssir distinzjoni bejn ftehimiet volontarji dwar il-promozzjoni taċ-ċinema konklużi fuq naħa bejn l-Istat u x-xandara privati, u fuq in-naħa l-oħra l-obbligi imposti għal xandir tas-servizz pubbliku fuq RTP biex ixxandar u tiffinanzja produzzjonijiet taċ-ċinema. Huwa ċar li RTP hija espliċitament inkarigata bil-kompitu fis-servizz pubbliku biex tappoġġja ċerti produzzjonijiet ta’ films li huma sussegwentement imxandra bħala programmi televiżivi tas-servizz pubbliku, billi l-ebda inkarigu tas-servizz pubbliku mhuwa fdat f’idejn xandara privati. Fil-fatt, RTP saret strument użat mill-Istat biex jappoġġja ċ-ċinema. Kwalunkwe vantaġġ li jirriżulta favur iċ-ċinema mingħand RTP jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u għandu jiġi vvalutat bħala tali. Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għal kull valutazzjoni dwar il-vantaġġi possibbli mogħtija lil produtturi tal-films.
(167)
Għaldaqstant, għandu jiġi konkluż li l-kofinanzjament min-naħa ta’ RTP tax-xogħlijiet ċinematografiċi Portugiżi li jintwerew fuq stazzjonijiet tas-servizz pubbliku, jista’ jitqies bħala obbligu leġittimu speċifiku li huwa strumentali fit-twettiq tal-obbligi ġenerali tas-servizz pubbliku tax-xandir ta’ RTP. Dan l-obbligu ma għandux, għalhekk, jikkostitwixxi żball evidenti.
Servizzi oħra
(168)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-obbligu legali impost fuq RTP biex tipprovdi “servizzi oħra li għandhom jiġu speċifikati fuq bażi ad hoc” (83) mhuwiex preċiż biżżejjed biex jippermetti lill-Kummissjoni tevalwa minn qabel b’ċertezza legali suffiċjenti jekk dawn is-servizzi jistgħux jitqiesu bħala servizz pubbliku. Għalkemm hija tal-fehma li “servizzi oħra li għandhom jiġu speċifikati” mhumiex definiti b’mod ċar, hija tinnota li l-ebda pagamenti ma saru taħt din id-dispożizzjoni matul il-perjodu investigat (84).
Konklużjoni
(169)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-attivitajiet ta’ RTP kif deskritti fil-liġi Nru 21/92 u ridefiniti fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, huma obbligi ta’ servizz pubbliku definiti b’mod ċar.
Għalkemm l-obbligu li jiġu pprovduti “servizzi oħra li għandhom jiġu pprovduti fuq bażi ad hoc” mhuwiex preċiż biżżejjed biex jista’ jkun konkluż minn qabel li s-servizzi kollha pprovduti taħt din l-intestatura jistgħu jitqiesu bħala servizzi pubbliċi, l-ebda pagament ma sar taħt din id-dispożizzjoni fil-perjodu mill-1992 sal-1998.
Madankollu, l-eżenzjoni permanenti mir-reġistazzjoni u spejjeż oħra mhijiex limitata għall-kumpens fuq spiża tas-servizz pubbliku u għalhekk ma tistax tiġi ġġustifikata skont l-Artikolu 106 (2) tat-TFUE.
Inkarigu/superviżjoni
Inkarigu
(170)
It-tieni, huwa neċessarju li jiġi vvalutat jekk l-obbligi tas-servizz pubbliku ngħatawx b’inkarigu lil RTP bħala r-riċevitur tal-finanzjament mill-Istat.
(171)
Konformi mal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni trid tivverifika jekk il-mandat ta’ servizz pubbliku ngħatax b’inkarigu lil RTP permezz ta’ att uffiċjali (85).
(172)
Kif imsemmi fil-premessa 48 ta’ din id-Deċiżjoni, l-obbligi tas-servizz pubbliku huma b’mod ċar mogħtija b’inkarigu lil RTP skont liġijiet u kuntratti varji: L-Artikolu 5 tal-Liġi Nru 58/90, l-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5 tal-Liġi Nru 21/92 u l-klawżola 1 tal-kuntratt pubbliku antik kif ukoll dak ġdid ta’ servizzi.
(173)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment mingħand il-partijiet interessati jew mill-Portugall dwar li RTP ma kinitx inkarigata suffiċjentement b’servizz pubbliku permezz ta’ att uffiċjali. Konformi mal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir u fid-dawl tal-liġijiet u l-kuntratti msemmija fil-premessa 48 ta’din id-Deċiżjoni, ġie konkluż li bla dubju RTP għandha twettaq l-obbligi televiżivi tas-servizz pubbliku, u għalhekk, RTP ingħatat l-inkarigu uffiċjali b’mandat tas-servizz pubbliku.
Superviżjoni
(174)
Mhux biss huwa neċessarju li RTP tieħu l-inkarigu tas-servizz pubbliku permezz ta’ att uffiċjali; għandhom jittieħdu wkoll passi sabiex jiġi żgurat li s-servizz pubbliku huwa pprovdut kif meħtieġ mil-liġi u mill-kuntratti tas-servizz pubbliku. Kif imsemmi mill-premessa 49 sal-premessa 59 ta’ din id-Deċiżjoni, mekkaniżmi ta’ kontroll differenti kienu fis-seħħ biex jiżguraw li RTP wettqet l-obbligi tas-servizz pubbliku kif kien previst.
(175)
L-ewwel nett, RTP kienet meħtieġa tipprovdi rapporti dwar il-prestazzjoni tal-obbligi tas-servizz pubbliku u l-pjanijiet tagħha, akkumpanjati b’opinjoni tal-bord intern tal-Awdituri tagħha. RTP ħarġet ir-rapporti tas-servizz pubbliku mis-snin 1993 sal-1998 li ddeskrivew it-twettiq ta’ kull obbligu ta’ servizz pubbliku u identifikaw l-ispejjeż ta’ kull obbligu ta’ servizz pubbliku permezz ta’ sistema analitika ta’ kontabilità.
(176)
It-tieni, il-Ministru tal-Finanzi u l-membru tal-Gvern responsabbli mill-mezzi tal-komunikazjoni tal-massa awditjaw kemm ġie osservat il-kuntratt tas-servizz pubbliku u l-Ispettur Ġenerali tal-Finanzi awditja l-pjan finanzjarju.
(177)
It-tielet, kellu jseħħ awditjar estern annwali. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument mill-Portugall, ripetut wara s-sentenza tal-Qorti fil-Kawża T-442/03, li fil-fatt ir-rapporti tas-servizz pubbliku ġew esternament awditjati u li għalhekk l-ebda azzjoni ulterjuri ma kienet meħtieġa. Is-sitwazzjoni qabel l-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-15 ta’ Ottubru 2003 tista’ tiġi deskritta kif ġej:
(a)
Għas-sena 1992, m’hemm l-ebda rapport tas-servizz pubbliku, ġaladarba l-obbligu li jiġu pprovduti rapporti tas-servizz pubbliku u awditjar fuq dawn ir-rapporti daħal fis-seħħ għall-ewwel darba mal-kuntratt ta’ konċessjoni tal-1993;
(b)
Għas-snin 1993 u 1994, ma kien hemm l-ebda awditjar estern, sempliċiment dikjarazzjoni mir-rappreżentanti tal-kumpanija, jiġifieri mill-Kunsill Fiskali ta’ RTP (Conselho fiscal da RTP), li huwa sempliċiment parti interna tal-kumpanija;
(c)
Mis-snin 1995 sal-1998, dikjarazzjoni minn awditur estern indipendenti minn RTP u r-rappreżentanti tagħha akkumpanjat lir-rapporti. Dawn id-dikjarazzjonijiet jikkonfermaw li RTP irrispettat l-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha. Madankollu ma setax ikun hemm aċċess għal aktar rapporti ddettaljati tas-servizz pubbliku li wasslu għal dawn is-sejbiet.
(178)
Madankollu, fid-dawl tas-sejbiet tal-Qorti fil-Kawża T-442/03 u b’mod partikolari mill-paragrafi 232 sa 256 tas-sentenza, il-Kummissjoni ma setgħetx toqgħod esklussivament fuq id-dikjarazzjonijiet tal-awditjar (qosra) dwar ir-rapporti tas-servizz pubbliku msemmija fil-premessa 177 ta’ din id-Deċiżjoni, u minflok aċċettat l-offerta tal-Portugall biex iwettaq awditjar estern abbażi tar-rapporti eżistenti tas-servizz pubbliku għas-snin kollha kkonċernati. Jiġifieri, awditjar estern dwar kemm twettqu l-obbligi tas-servizz pubbliku minn RTP, twettaq għas-snin bejn l-1992 u l-1997. Għas-sena 1992, l-awditjar estern twettaq minkejja n-nuqqas ta’ rapport tas-servizz pubbliku. Madankollu, l-awditur estern serraħ fuq dokument ieħor biex jivvaluta jekk il-mandat tas-servizz pubbliku twettaqx. Għas-sena 1998, ma twettaq l-ebda awditjar estern, ġaladarba dejjem eżista, u mhux ikkontestat lanqas minn SIC, awditjar esterna fil-forma tar-rapport BDO Binder tal-1998, li huwa msemmi aktar tard fil-premessi 186-188 ta’ din id-Deċiżjoni.
(179)
L-awditjar il-ġdid mis-snin 1992 sal-1997 ġie organizzat mir-regolatur tal-midja nazzjonali, jiġifieri l-Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC L-ERC hija korp amministrattiv indipendenti li, konformi mal-Kostituzzjoni Portugiża, hija responsabbli biex tiżgura, fost affarijiet oħra, li jiġu rrispettati l-istatuti u r-regoli li jirregolaw l-attività tal-mezzi tal-kommunikazzjoini tal-massa. Hija organizzat awditjar li kellu jitwettaq mis-snin 1992 sal-1997 b’kuntratt mogħti lill-awditur estern Pedro Roque, li hu indipendenti minn RTP.
(180)
Minħabba ż-żmien li għadda bejn l-1992 u l-awditjar fuq ir-rapporti tas-servizz pubbliku mwettaq fl-2010, kien diffiċli li jkun hemm aċċess għad-dejta kollha. Din spjegat it-tul tal-investigazzjoni u ż-żmien li ttieħed biex jitwettaq awditjar ġdid. Madankollu, fl-aħħar, il-verifiki setgħu jitwettqu, ġaladarba diġà kienu jeżistu r-rapporti tas-servizz pubbliku (ħlief għas-sena 1992) u l-awdituri għalhekk kellhom bażi għall-awditjar tagħhom. L-awditjar mis-snin 1992 sal-1997 ġie sottomess lill-Kummissjoni.
(181)
L-awditjar estern jistipula li l-mandat tiegħu hu li jevalwa u jimmonitorizza s-servizz pubbliku tax-xandir, kif fornut minn RTP u l-pagament li rċeviet minnu għal dan il-kompitu. Fih deskrizzjoni tal-informazzjoni li ġiet ikkunsidrata. Jirreferi inter alia għal-Liġi Nru 58/90, l-Att dwar is-servizz pubbliku tax-xandir, il-Liġi Nru 21/92 dwar it-trasformazzjoni ta’ RTP, il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, il-kontabbiltà annwali u l-awditjar estern fuq il-kontabbiltà annwali, il-Pjan Kummerċjali u Baġit Pubbliku (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público), ir-rapporti tas-servizz pubbliku għas-snin rispettivi (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). L-awditjar isemmi li minħabba l-perjodu twil ta’ żmien li għadda bejn is-snin 1992 sal-1997 u l-kuntratt tal-awditjar fl-2010, xi dokumenti nqerdu u ċertu informazzjoni ma kinitx disponibbli. Minħabba din ir-raġuni, ir-rapport tal-awditjar iffoka prinċipalment fuq ir-rapporti disponibbli, b’mod partikolari r-rapporti tas-servizz pubbliku (86) u l-kontabbiltà annwali ċċertifikata.
(182)
Minkejja dawn il-limitazzjonijiet minħabba skadenza ta’ ħin, l-awdituri kien possibbli għalihom li jżommu mal-kuntratt tagħhom u jwettqu awditjar u jagħmlu valutazzjoni dwar it-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku ta’ RTP u l-kumpens li hija rċeviet. L-awditjar jistipula ċar u tond li l-awdituri kienu kapaċi jegħlbu d-diffikultajiet li ltaqgħu magħhom minħabba l-mogħdija taż-żmien u jwettqu l-awditjar. Pereżempju, filwaqt li l-awdituri jagħmlu r-riżerva li l-kriterji tal-kontabbiltà tal-ispejjeż u l-metodi tal-allokazzjonijiet tal-ispejjeż ma setgħux jiġu kkonsultati, dan ma kienx impediment għat-twettiq tal-awditjar u biex tintlaħaq konklużjoni pożittiva. Ir-rapport ta’ sinteżi jistipula li: “l-ispejjeż u d-dħul kollha ta’ RTP huma bbażati fuq il-premessa li l-attivitajiet tagħha jirreferu biss għall-forniment ta’ servizzi pubbliċi tat-televiżjoni, u li l-awditjar attwali kien ibbażat fuq dikjarazzjonijiet finanzjarji awditjati kemm mill-awditur intern tal-kumpanija kif ukoll minn awdituri esterni, li minnnhom ma rriżultawx fatti relevanti ħlief għal dawk deskritti fid-dettall fil-kontabbiltà annwali.” (87) Il-Kummissjoni kienet diġà stabbilixxiet (ara premessa 18 ta’ din id-Deċiżjoni) li RTP wettqet biss attivitajiet tas-servizz pubbliku matul is-snin investigati, filwaqt li attivitajiet kummerċjali twettqu minn sussidjarji legalment distinti ta’ RTP. Il-kriterju tal-allokazzjoni tal-ispiża huwa għalhekk rilevanti biss sabiex l-allokazzjoni tal-ispiża titqiegħed taħt is-servizz pubbliku li għamlet RTP u m’għandu jkollha l-ebda effett fuq l-ammont tal-ispejjeż totali tas-servizz pubbliku.
Fir-rigward tal-informazzjoni finanzjarja, il-Kummissjoni sabet li l-awdituri esterni setgħu leġittimament joqogħdu fuq il-kontabbiltà finanzjarja annwali, li dejjem kienet akkumpanjata minn awditjar li jiċċertifika l-preċiżjoni tal-kontabbiltà ta’ RTP. Skont il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, l-objettiv ta’ awditjar estern dwar ir-rapport tas-servizz pubbliku kien biex jivverifika li RTP kienet wettqet l-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha skont il-mandat u li l-kumpens tas-servizz pubbliku jirrifletti dawn l-ispejjeż sabiex jitwettqu dawn l-obbligi. Għalhekk, filwaqt li d-dejta finanzjarja għad-dispożizzjoni tas-servizz pubbliku matul is-snin investigati kellha x’taqsam mal-forniment tas-servizz pubbliku ta’ RTP, verifika indipendenti ulterjuri kienet meħtieġa biex taċċerta jekk l-ispejjeż imġarrba kinux kompatibbli mal-mandat tas-servizz pubbliku.
(183)
L-awdituri esterni jikkonfermaw dan il-punt. Għas-snin 1992-1997, l-awdituri waslu għall-konklużjoni li: “RTP essenzjalment wettqet l-obbligi tax-xandir tagħha f’termini ta’ kwantità, kif stabbilit fil-kuntratt ta’ konċessjoni, b’attenzjoni speċjali fuq l-obbligu tal-Kontenut tax-Xandir”. L-awditur sab li “wara li analizzajna d-dokumenti disponibbli, jiġifieri r-rapporti tal-Awditur u tal-Kumitat Statutorju tal-Awditjar, ma sibna l-ebda ħaġa li twassalna biex nikkonkludu li d-dokumenti ppreżentati, li għandom x’jaqsmu mal-korrispondenza bejn il-kompiti ta’ servizz pubbliku fornuti u l-pagament tal-ispiża reali u attwali tagħhom, fihom distorsjonijiet relevanti materjalment li jaffettwaw il-konformità tagħhom mal-leġiżlazzjoni fis-seħħ f’dik id-data” (88).
(184)
Għadd ta’ rapporti tal-awditjar isemmu li RTP setgħet talbet ammont ogħla ta’ kumpens iżda ma tħallietx tagħmel dan minħabba t-termini tal-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, minħabba l-Artikolu 15(4) tal-Kuntratt Pubbliku Antik ta’ Servizzi u l-Artikolu 19(3) tal-Kuntratt Pubbliku Ġdid ta’ Servizzi tal-1996. L-awditjar estern individwali għas-snin 1994, 1996 u 1997 fih dikjarazzjonijiet rigward id-differenza bejn l-ispejjeż għoljin li fil-fatt għamlet RTP sabiex tipprovdi s-servizz pubbliku u l-kumpens li rċeviet, li kien inqas mill-ispejjeż li saru (89). Ir-rapport ta’ sinteżi finali għas-snin kollha li ġew awditjati jistipula espliċitament li: “għas-snin kollha, il-kumpens ta’ indemnifikazzjoni li ġie attribwit u mħallas kien inferjuri għall-ammonti indikati f’kull RCOPS (Relatório sobre o cumprimento das obrigações de serviço público, the public service reports)”. (90).
(185)
Ċertu awditjar (bl-eċċezzjoni ta’ dak għas-snin 1992 u 1993), jistqarr li RTP qabżet il-limitu legali ta’ reklamar, jiġifieri hija xandret aktar reklami milli kienet permessa li tagħmel skont il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi. Id-dħul li RTP irċeviet minn tali reklamar għandu jiġu kkunsidrat għall-kalkolu tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku, skont il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, għaliex id-dħul iġġenerat mis-servizz pubbliku, inkluż dħul mir-reklamar, għandu jkun integrat fil-kalkolu tal-ħtieġa finanzjarja tas-servizz pubbliku tal-kumpanija.
Il-fatt li l-limiti ta’ reklamar inqabżu ma affettwax l-analiżi tal-awditur għas-snin 1992-1997 kollha. Il-kumpens għas-servizz pubbliku kkorrisponda mal-kompiti tas-servizz pubbliku mwettqa minn RTP u ma kien hemm l-ebda kumpens żejjed. Il-Portugall ikkonferma wkoll li fir-rigward tas-snin 1994, 1995 u 1996, il-profitti mir-reklamar kollu (allura inklużi dawk li rriżultaw mill-ħin żejjed ta’ reklamar) kienu kkunsidrati u rispettivament naqqsu l-ħtieġa finanzjarja għal servizz pubbliku (91). Fir-rigward is-sena 1996, l-Artikolu 15 fil-kuntratt pubbliku ġdid ta’ servizz stipula li, sabiex jiġi ddeterminat il-kumpens, il-profitti li jirriżultaw mill-isfruttament tal-istazzjonijiet ma għandhomx ikunu kkunsidrati meta jingħaddu l-ispejjeż għall-finijiet tal-kalkolu l-ispiża totali tas-servizz pubbliku. “Il-profitti” jinkludu d-dħul mir-reklamar. Il-Portugall espliċitament ikkonferma li l-profitti mir-reklamar kienu mnaqqsa mill-ammont ta’ kumpens meħtieġ (92).
(186)
Fir-rigward tas-sena 1998, il-BDO Binder estern wettaq investigazzjoni rigward ir-relazzjoni bejn il-mandat tas-servizz pubbliku ta’ RTP u l-ispejjeż relatati miegħu. Ir-rapport ta’ BDO binder jagħti għadd ta’ rakkomandazzjonijiet orjentati għall-futur u jissuġġerixxi t-tisħiħ tal-kontrolli interni ta’ RTP biex tiġi żgurata konformità mar-regolamenti interni, iżda ma jinkludix xi sejba li RTP kienet irċeviet wisq kumpens fir-rigward tal-kompiti tas-servizz pubbliku mwettqa minnha jew li ċ-ċifri użati fir-rapport tas-servizz pubbliku mfassal minn RTP u użati mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-15 ta’ Ottubru 2003 ma setgħux jitqiesu bħala affidabbli. Meta r-rapport ta’ BDO Binder jindirizza ċifri konkreti, dan jirreferi għal nuqqas fit-tfassil ta’ inventarju għal ċerti assi. Madankollu, ir-rapport ta’ BDO Binder jidher li aktar jikkritika n-nuqqas ta’ inventarju tal-assi (93), milli jikkonkludi li l-investimenti rispettivi ma sarux u li l-valuri tal-investiment ġew imniżżla ħażin. Madankollu, kif enfasizzat mill-Portugall, iċ-ċifri għall-investimenti rispettivi ma ġewx, fi kwalunkwe każ, inklużi fil-kalkolu tal-kumpens, li eskluda li l-ispejjeż ta’ deprezzament għal assi fissi setgħu jiġu rimborżati.
(187)
Fir-rigward tal-eċċess fil-ħin ta’ reklamar, ir-rapport ta’ BDO Binder sab li d-dħul kollu mir-reklamar tqies għall-kalkolu tal-ħtieġa finanzjarja għas-servizz pubbliku. Mill-ġdid, l-ebda wieħed minn dawn il-fatturi ma wassal lill-awditur biex jagħti opinjoni negattiva dwar it-twettiq - minn RTP tal-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha, u lanqas ma jindika xi kumpens żejjed.
(188)
Iżda l-aktar importanti għall-analiżi ta’ din id-Deċiżjoni hija l-konklużjoni fir-rapport ta’ BDO Binder (li mhix ikkontestata minn SIC), li RTP setgħet titlob PTE 25 biljun għat-twettiq tagħha tal-obbligi tas-servizz pubbliku, iżda minflok irċeviet biss PTE 14-il biljun. Fi kliem ieħor, ir-rapport ta’ BDO binder ma semma l-ebda kumpens żejjed, iżda minflok wasal għall-konklużjoni opposta.
L-awditjar ta’ PWC
(189)
Kif iddikjarat fid-Deċiżjoni NN 31/06 rigward ir-ristrutturar ta’ RTP, l-awditjar estern minn Price Waterhouse Coopers fela jekk l-informazzjoni finanzjarja pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi kinitx skont il-kontabbiltà finanzjarja ta’ RTP fil-perjodu bejn l-1991 u l-2003, bl-ammonti inklużi fir-rapporti tal-awditjar tas-servizz pubbliku u b’sorsi oħra ta’ informazzjoni li kienu meqjusa rilevanti biex tkun żgurata konformità fl-awditjar irrappurtat (ara l-premessa 38 tad-Deċiżjoni NN 31/06). Ir-rapport ta’ awditjar ta’ PWC ivvalida d-dejta mingħajr l-ebda kumment sinifikanti (il-premessa 52 tad-Deċiżjoni NN 31/06). Ir-rapport ta’ awditjar ta’ PWC ikkonferma espressament li l-ammonti li RTP irċeviet bħala kumpens ta’ servizz pubbliku kienu jikkorrispondu għall-ammonti indikati fir-riżoluzzjonijiet mill-Kunsill tal-Ministri (ara l-premessa 41 u tabella 39 tad-Deċiżjoni NN 31/06). Ir-rapport ta’ awditjar ta’ PWC irrimarka dwar in-nuqqas ta’ finanzjament globali ta’ RTP. Irrimarka li minbarra l-kompiti ta’ servizz pubbliku li kienu rimborżabbli taħt kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, kien hemm kompiti ta’ servizz pubbliku li kienu mwettqa minn RTP, iżda li għalihom ma seta’ jintalab l-ebda r-rimborż mill-Istat. Il-Kummissjoni kkonkludiet fid-Deċiżjoni NN 31/06 li r-rapport ta’ awditjar ta’ PWC seta’ għalhekk korrettament jibbaża ruħu fuq il-kontabbiltà finanzjarja ta’ RTP u sabet li RTP kienet tabilħaqq kronikament mhux iffinanzjata biżżejjed. Għalhekk, għall-iskopijiet ta’ din id-Deċiżjoni, ir-rapport ta’ awditjar ta’ PWC jista’ jitqies bħala element ieħor, minbarra l-awditjar estern fuq ir-rapporti tas-servizz pubbliku, fejn id-dejta użata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni 2005/403/KE kienet korretta.
Is-sejbiet tat-Tribunal de Contas
(190)
Dwar l-argument tal-kwerelant li r-rapport Nru 8/2002 tal-awditur tal-Istat, it-Tribunal de Contas, għandu jitqies, il-Kummissjoni fil-fatt ikkunsidrat dan ir-rapport fil-valutazzjoni tagħha ta’ din id-Deċiżjoni. L-ewwel nett, irid ikun rikonoxxut, kif ġie ammess ukoll minn SIC, li r-rapport tal-awditjar Nru 8/2002 ikopri l-perjodu mill-1997 sal-2000, u għalhekk huwa biss rilevanti għas-snin 1997 u 1998. Filwaqt li f’dan ir-rapport issemmew ċifri fir-rigward tas-snin preċedenti, dawn intużaw bl-intenzjoni li jiddeskrivu l-iżvilupp finanzjarju ġenerali ta’ RTP, iżda ma kinux huma stess is-suġġett tal-investigazzjoni tal-Qorti tal-Awdituri.
(191)
L-aktar importanti, ir-rapport Nru 8/2002 ma juri l-ebda irregolarità fil-finanzjament ta’ RTP jew dwar xi kumpens żejjed għas-snin 1997-2000 (jew għal xi waħda mis-snin l-oħra). Għall-kuntrarju, ir-rapport Nru 8/2002 juri għal diversi drabi d-diffikultajiet fl-istrutturi finanzjarji ta’ RTP. Għalhekk, il-Kummissjoni mhix f’pożizzjoni, fuq il-bażi tar-rapport Nru 8/2002 li tislet ċerti pagamenti li jikkostitwixxu kumpens żejjed u għajnuna illegali mill-Istat. Għall-kuntrarju, ir-rapport Nru 8/2002 espliċitament jikkonferma li mill-1993 sa tard l-1999, is-soppravivenza ta’ RTP seħħet bl-użu kontinwu u dejjem jiżdied tad-dejn tal-kumpanija.
(192)
Kif imsemmi mill-kwerelant, ir-rapport Nru 8/2002 jikkritika, il-maniġment tal-kumpanija kemm-il darba u jislet ineffiċjenzi li setgħu ġew evitati. L-għan tar-rapport Nru 8/2002 huwa definit bħala analiżi ġenerali tal-maniġment ta’ RTP u l-forniment tas-servizz pubbliku tat-televiżjoni, f’termini ta’ effiċjenza, effikaċja u ekonomija. Kif indikat mill-kwerelant, ir-rapport Nru 8/2002 indika li RTP kellha strutturi inflessibbli u livelli tal-persunal eċċessivi, u kienet qed tipprovdi servizz pubbliku b’mod ineffiċjenti. Ir-rapport Nru 8/2002 ikkritika wkoll il-kunċett eċċessivament vag u ġeneriku tal-mandat tas-servizz pubbliku u tal-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi li jistiednu, skont l-awditur tal-Istat, ineffiċjenza fil-ġestjoni.
(193)
Madankollu, il-kunċett tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ RTP ġie investigat mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-15 ta’ Novembru 2003. Fil-kawża T-442/03, il-Qorti stipulat li d-definizzjoni wiesgħa tal-mandat ta’ RTP kienet aċċettabbli (94). Fir-rigward tal-allegata ineffiċjenza, il-Kummissjoni tixtieq tiġbed l-attenzjoni li dan mhuwiex aspett li jeħtieġ li jkun ikkunsidrat fl-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir.
Proporzjonalità
(194)
It-tielet kriterju li l-Kummissjoni għandha tevalwa huwa jekk il-finanzjament huwiex proporzjonali għall-ispiża netta tas-servizz pubbliku.
(195)
Il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tiddeskrivi l-kriterji li abbażi tagħhom il-Kummissjoni tevalwa l-proporzjonalità tal-finanzjament mill-Istat. Hija tirrikjedi li l-għajnuna mill-Istat m’għandhiex taqbeż l-ispejjeż netti tal-missjoni ta’ servizz pubbliku u li m’għandu jseħħ l-ebda distorsjoni fis-suq li ma kienx neċessarju għat-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku (95).
(196)
L-ewwel nett, sabiex tiġi ddeterminata b’mod korrett l-ispiża tal-attivitajiet ta’ servizz pubbliku, il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir teħtieġ allokazzjoni xierqa tal-ispejjeż u tad-dħul bejn l-attivitajiet tas-servizz pubbliku u l-attivitajiet kummerċjali.
(197)
Kif imsemmi fil-premessi 61-67 ta’ din id-Deċiżjoni, il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jiddefinixxu l-metodu tal-allokazzjoni għall-ispiża u għad-dħul li RTP għandha tapplika. F’dan il-każ, il-kompitu tal-Kummissjoni, fil-prinċipju, jiħfief minħabba l-fatt li RTP implimentat sistema ta’ kontabbiltà analitika li tippermetti l-kwantifikazzjoni tal-ispejjeż eliġibbli li ntefqu minnha sabiex twettaq l-obbligi rimborżabbli tas-servizz pubbliku.
(198)
Permezz ta’ din is-sistema, kull oġġett eliġibbli bħala spiża huwa allokat ma’ attività u sussegwentement maqsum bejn il-kompiti differenti ta’ servizz pubbliku rimborżabbli ta’ RTP, fuq il-bażi tal-prinċipji oġġettivi tal-kontabbiltà.
(199)
Billi id-dħul derivat minn kull kompitu rimborżabbli ta’ servizz pubbliku huwa mnaqqas mill-ispejjeż operazzjonali tas-servizz pubbliku, is-sistema tiggarantixxi li l-pagamenti ta’kumpens annwali huma limitati għall-ispiża netta ta’ kull obbligu ta’ servizz pubbliku (ara premessa 65 ta’ din id-Deċiżjoni).
(200)
Il-Kummissjoni għalhekk, waslet għall-konklużjoni li l-parametri sabiex jiġu ddeterminati l-ispejjeż huma stabbiliti b’mod oġġettiv u trasparenti.
(201)
Madankollu, ir-regoli għall-kumpens tal-ispejjeż jistgħu jissottovalutaw l-ispiża netta reali tas-servizz pubbliku ta’ RTP u jistgħu jwasslu għal nuqqas ta’ finanzjament fl-istrutturi li għandhom ħtiġijiet finanzjarji reali.
(202)
Kif imsemmi fil-premessa 65, skont il-metodu għall-kalkolu tal-ispiża kif stabbilit fil-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, ċerti spejjeż tas-servizz pubbliku kienu esklużi mill-pagament permezz ta’ kumpens annwali (96). Barra minn hekk, il-Portugall għarraf lill-Kummissjoni li, għalkemm RTP kellha tħallas il-VAT fuq il-pagamenti ta’ kumpens annwali li rċeviet, l-ispejjeż li rriżultaw ma setgħux jitqiesu skont ir-regoli tal-kontabbiltà (ara l-premessa 94). Fl-aħħar nett, fir-rapporti tas-servizz pubbliku tagħha, RTP ma inkludietx l-investimenti kollha li saru fit-tagħmir tas-servizz pubbliku, għalkemm dawn ittieħed kont tagħhom fil-kontijiet finanzjarji tagħha (ara l-premessa 67).
(203)
Madankollu, skont il-Protokoll ta’ Amsterdam, huwa f’idejn l-Istati Membri biex jipprovdu l-finanzjament tax-xandara tas-servizz pubbliku. F’dan il-każ, il-Portugall iddeċieda li ma jroddx lura xi spejjeż li ħareġ il-fornitur tas-servizz biex iwettaq il-kompiti tiegħu.
(204)
F’dan il-każ, l-Istat ma tax biss pagamenti ta’ kumpens annwali lil RTP, iżda wkoll finanzjament addizzjonali fil-forma ta’ żidiet fil-kapital tal-ishma, self, u ftehim mal-entità responsabbli mill-iskema tas-sigurtà soċjali. Skont il-paragrafu 57 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni trid tanalizza jekk il-miżuri kollha humiex proporzjonali għall-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku. Hekk biss jistal-finanzjament RTP jitqies bħala kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(205)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-obbligi tas-servizz pubbliku imposti fuq RTP li ma kinux eliġibbli għal kumpens taħt il-kuntratti pubbliċi tas-servizzi jistgħu jitqiesu bħala leġittimi u ddefinixxew b’mod ċar l-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti formalment mill-Istat fuq il-fornitur tas-servizz. Għalhekk, skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, il-Portugall jista’ jiffinanzja l-ispejjeż netti kollha tas-servizz pubbliku ta’ RTP.
(206)
It-Tabella 6 fil-premessa 207 tagħti ħarsa ġenerali tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ RTP (kemm l-ispejjeż tal-investiment kif ukoll l-ispejjeż operazzjonali netti), kif maħduma skont ir-regoli tal-kontabilitá tal-ispejjeż applikabbli, u tal-kumpens irċevut għall-investiment u l-ispejjeż operattivi.
(207)
L-ewwel nett, qed jiġu ppreżentati l-investimenti f’tagħmir tas-servizz pubbliku (Tabella 5) u l-kumpens provdut biex ikunu ffinanzjati l-investimenti (Tabella 2). It-tieni, qed jiġu ppreżentati l-ispejjeż operazzjonali netti ta’ RTP (Tabella 4) u l-pagamenti ta’ kumpens għal dawn l-ispejjeż (Tabella 1). Fl-aħħar nett, it-tabella turi l-vantaġġ miksub minn għajnuna ad hoc li tirriżulta mill-ftehim mal-iskema tas-sigurtà soċjali u mis-self tal-1998.
Tabella 6
Sommarju tal-bżonnijiet għall-finanzjament u tal-kumpens għall-ispejjeż operazzjonali netti tas-servizz pubbliku skont ir-regoli tal-kontabbiltà
(PTE miljuni)
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Somma
Spejjeż tal-investiment
2 632,6
2 102,0
2 763,9
992,7
1 480,4
4 037,4
6 054,2
20 063,2
Injezzjonijiet tal-kapital
-0
-0
-10 000,0
-12 800,0
-10 000,0
-14 000,0
-0
-46 800,0
Id-differenza bejn l-ispejjeż tal-investiment u ta’ kumpens
2 632,6
2 102,0
-7 236,1
-11 807,3
-8 519,6
-9 962,6
6 054,2
-26 736,8
L-ispejjeż operazzjonali tas-servizz pubbliku
6 718,2
7 960,0
8 384,1
8 103,3
17 217,1
37 972,1
30 101,3
116 456,1
Pagamenti ta’ kumpens
-6 200,0
-7 100,0
-7 145,0
-7 200,0
-14 500,0
-10 350,0
-14 000,0
-66 495,0
Sigurtà soċjali
-
-1 206,0
-
-
-
-
-
-1 206,0
Self
-20 000,0
-20 000,0
Id-differenza bejn l-ispejjeż operazzjonali u l-kumpens
518,2 (****)
- 346
1 239,1
903,3
2 717,1
27 622,1
-3 898,7
28 755,1
(208)
Kif enfasizzat fil-premessa 201 u 202, is-sistema ta’ pagamenti ta’ kumpens annwali magħżula mill-Portugall kellha l-effett li tissottovaluta l-ispejjeż reali tal-kompiti tas-servizz pubbliku mwettqa minn RTP. Is-sistema wasslet għal akkumulazzjoni ta’ dejn. Fi stadju sekondarju, sabiex iżomm il-bilanċ finanzjarju ta’ RTP, il-Portugall uża miżuri ad hoc sabiex jiffinanzja l-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ RTP.
(209)
Kif muri fit-Tabella 6 fil-premessa 207, l-injezzjoni tal-kapital ikkumpensat iżżejjed għall-investimenti tas-servizz pubbliku b’PTE 26 736,8 miljuni, filwaqt li l-ispejjeż operattivi kienu sottofinanzjati mill-pagamenti ta’ kumpens u mill-miżuri ad hoc oħra għall-ammont ta’ PTE 28 755,1 miljun. Għalkemm l-injezzjonijiet tal-kapital kienu bażikament maħsuba biex jiffinanzjaw l-investimenti fit-tagħmir, intużaw ukoll sabiex jitħallas lura d-dejn akkumulat.
(210)
Kif turi wkoll it-Tabella 6 fil-premessa 207, il-kumpens totali kien ta’ PTE 2 018,3 miljun anqas mill-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku (PTE 28 755,1 bit-tnaqqis ta’ PTE 26 736,8 miljun). Il-Kummissjoni tikkonkludi, għalhekk, li skont ir-regoli tal-Unjoni l-finanzjament totali mill-Istat huwa proporzjonali għall-ispiża operazzjonali netta tas-servizz pubbliku ta’ RTP għall-perjodu investigat. Din is-sejba ma tinbidilx jekk jitqies li l-PTE 11 000 000 li rriżultaw mill-eżenzjoni tat-tariffi ta’ reġistrazzjoni kienu wkoll għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 119 u 120 ta’ din id-Deċiżjoni), għall-kuntrarju tas-suppożizzjoni oriġinali tal-Kummissjoni. Jekk jitqies dan l-ammont, xorta RTP tkun għadha sottofinanzjata b’PTE 2 007,3 miljun.
(211)
Il-Kummissjoni tqis li l-fondi rċevuti minn RTP kienu saħansitra inqas mill-ispejjeż totali netti maħruġa biex jitwettqu l-obbligi imposti fuqha mill-Istat, minħabba l-fatt li t-Tabella 6 fil-premessa 207 ma tikkunsidrax l-ispejjeż kollha tas-servizz pubbliku ta’ RTP fil-perjodu mill-1992 sal-1998.
(212)
Skont il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-finanzjament mill-Istat hu proporzjonali mal-ispejjeż netti għall-forniment ta’ servizz pubbliku, iżda wkoll li ma sseħħ l-ebda distorsjoni fis-suq fir-rigward tal-attivitajiet kummerċjali li joħorġu mill-attivitajiet ta’ servizz pubbliku u li għalihom ebda allokazzjoni tal-ispiża korretta mhija possibbli fuq in-naħa tad-dħul li mhijiex neċessarja għat-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku. Ikun hemm distorsjoni bħal din jekk RTP tbaxxi l-prezzijiet tar-reklamar fis-suq sabiex tnaqqas l-introjtu tal-kompetituri (97). F’tali każ, RTP mhux ser timmassimizza d-dħul kummerċjali tagħha u se żżid bla bżonn il-ħtieġa għall-finanzjament mill-Istat. Skont il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, kondotta bħal din, jekk ppruvata, ma tistax titqies intrinsika għall-missjoni ta’ servizz pubbliku mogħtija lix-xandar (98).
(213)
Fid-deċiżjoni li tagħti bidu għall-proċedura tal-investigazzjoni tal-15 ta’ Novembru 2001, il-Kummissjoni ddikjarat li, jekk jinstab li tali kondotta seħħet, hija tieħu tali distorsjonijiet u bħala konsegwenza l-ħtieġa għal aktar finanzjament mill-Istat inkonsiderazzjoni, meta tkun qed tivvaluta l-possibbiltà ta’ kumpens żejjed. F’dan l-istadju tal-proċedura, il-Kummissjoni nnotat li ‘abbażi tal-informazzjoni li l-Kummissjoni għandha fil-pussess tagħha f’dan il-mument, ma jistax jiġi stabbilit jekk RTP kinitx involuta f’imġiba bħal din’ (99).
(214)
Wara l-istedina sabiex jitressqu kummenti dwar il-bidu tal-proċedura f’dan il-każ, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti mingħand il-kompetituri ta’ RTP fejn indikaw jew urew li RTP kienet involuta f’imġiba antikompetittiva fis-swieq kummerċjali li tista’ twassal għal żieda fil-finanzjament mill-Istat li hija inkompatibbli mat-Trattat (100).
(215)
Taħt iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma hemm l-ebda indikazzjoni li tissuġġerixxi din l-imġiba. Konsegwentement, hija tikkonkludi li RTP ma jidhirx li kienet involuta f’imġiba antikompetittiva fis-swieq kummerċjali li twassal għall-bżonn ta’ aktar finanzjament mill-Istat u li l-ebda kumpens żejjed ma seħħ bħala riżultat ta’ din l-imġiba.
Konklużjoni
(216)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li ftehim mal-korp responsabbli għall-iskema tas-sigurtà soċjali, l-injezzjonijiet tal-kapital u s-self subordinat kif ukoll l-eżenzjoni temporanja mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni għandhom jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Madankollu, il-finanzjament ta’ RTP permezz ta’ miżuri ad hoc huwa kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Il-finanzjament totali huwa proporzjonali għall-ispejjeż netti tal-inkarigu tal-obbligi tas-servizz pubbliku definiti b’mod ċar. Għalhekk, il-finanzjament mill-Istat ma jolqotx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ u tal-kompetizzjoni fl-Unjoni sal-punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE (101).
VI. KONKLUŻJONI
(217)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Portugall implimenta mhux skont il-liġi l-għajnuna ad hoc bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE (102). Dan ma japplikax għall-eżenzjoni temporanja mit-tariffi tal-atti notarili u mill-ispejjeż ta’ pubblikazzjoni skont l-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Nru 21/92, ladarba dawn il-miżuri mhumiex meqjusa li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(218)
Kif imsemmi fil-premessa 143, il-Kummissjoni tikkonkludi li ftehim mal-korp responsabbli għas-sigurtà soċjali fl-1993, l-injezzjonijiet tal-kapital fil-perjodu mill-1994 sal-1997 u s-self fl-1998 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Bl-istess mod, l-eżenzjoni mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni skont l-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Nru 21/92 u l-eżenzjoni permanenti mill-ispejjeż skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-miżuri ad hoc huma mogħtija mir-riżorsi tal-Istat, u jheddu li jfixklu l-kompetizzjoni tas-suq intern billi jiffavorixxu lil RTP kif ukoll għandhom effett fuq il-kummerċ.
Il-miżuri ad hoc ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet stabbiliti fis-sentenza Altmark, għax ma jistgħux jitqiesu bħala parti minn sistema ta’ kumpens, li l-parametri tagħha kienu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. Barra minn hekk, huwa ċar li RTP ma ġietx magħżula permezz ta’ proċedura ta’ sejħa pubblika għall-offerti li tiggarantixxi l-aktar spiża possibilment baxxa, u m’hemm l-ebda indikazzjoni li l-ammont ta’ pagamenti ad hoc ġew iddeterminati fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li impriża tipika kienet se teħel.
(219)
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE hija applikabbli għall-miżuri ad hoc bl-eċċezzjoni tal-eżenzjoni permanenti ta’ RTP skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92. Kif ġie analizzat, il-miżuri kkumpensati ddefinixxew b’mod ċar l-obbligi ta’ servizz pubbliku mogħtija suffiċjentement b’inkatigu lil RTP bil-Liġi Nru 21/92 u l-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi. Il-miżuri ad hoc huma proporzjonali għall-ispiża operazzjonali netta tas-servizz pubbliku ta’ RTP. Il-miżuri ad hoc ma jxekklux il-kompetizzjoni tant li jmorru kontra l-interess tal-Unjoni, għax il-miżuri huma proporzjonali għall-ispiża netta tas-servizz pubbliku ta’ RTP. Fl-attivitajiet kummerċjali wkoll, RTP ma ġabitx ruħha b’mod antikompetittiv.
(220)
Il-Kummissjoni ssib li l-eżenzjoni permanenti prevista fl-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li mhix kompatibbli mas-suq intern għaliex ma tikkwalifikax bħala kumpens għall-operazzjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Għalhekk, il-Portugall għandu jabolixxi din il-liġi. Il-Portugall għandu jiżgura wkoll li kull għajnuna mħallsa lil RTP skont din il-liġi għandha tiġi rkuprata mingħand din tal-aħħar.
(221)
Meta tqis il-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni:
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-miżuri ad hoc li ġejjin mogħtija mill-Portugall favur Radiotelevisão Portuguesa, SA, (RTP) jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(a)
l-iskedar mill-ġdid tad-dejn ta’ PTE 1 206 miljun mill-Portugall għal RTP f’ forma ta’ ftehim mal-korp responsabbli mis-sigurtà soċjali fl- 1993;
(b)
l-injezzjonijiet tal-kapital fil-perjodu mill-1994 sal-1997 li jammontaw għal PTE 46 800 miljun;
(c)
is-self ta’ PTE 20 000 miljun mogħti fl-1998;
(d)
l-eżenzjoni temporanja mit-tariffi ta’ reġistrazzjoni prevista fl-Artikolu 11 (1) tal-Liġi Portugiża Nru 21/92 u li tammonta għal PTE 11 000 000.
2. Il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu huma kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-Trattat ladarba ma wasslu għall-ebda kumpens żejjed għall-ispejjeż netti tal-kompitu tas-servizz pubbliku mogħtija b’inkarigu lil RTP.
Artikolu 2
L-eżenzjoni mit-tariffi tal-atti notarili u mill-ispejjeż ta’ pubblikazzjoni prevista fl-Artikolu 11 (1) tal-liġi Portugiża Nru 21/92 ma tikkostitwixix għajnuna mill-Istat.
Artikolu 3
1. L-eżenzjoni bla limitu mogħtija lil RTP mill-pagament ta’ kwalunkwe tariffa u spiża fir-rigward ta’ kwalunkwe att ta’ iskrizzjoni, reġistrazzjoni jew annotazzjoni, kif previst fl-Artikolu 11(2) tal-Liġi Portugiża Nru 21/92, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
2. L-għajnuna mill-Istat mogħtija mhux skont il-liġi mill-Portugall, bil-ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, skont l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92, favur RTP, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 4
1. Il-Portugall għandu jirrevoka l-liġi msemmija fl-Artikolu 3(1) ta’ din id-Deċiżjoni u jordna l-irkupru ta’ kwalunkwe għajnuna mill-Istat li rċeviet RTP skont dik id-dispożizzjoni sakemm tiġi rrevokata l-liġi.
2. Is-somom li għandhom ikunu rkuprati għandu jkollhom l-imgħax mid-data li fihom kienu mqiegħda għad-dispożizzjoni ta’ RTP sal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-imgħaxijiet jiġu kkalkulati bil-formula għall-kalkolu ta’ imgħax kompost skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 u r-Regolament (KE) Nru 271/2008 li jemenda Regolament (KE) Nru 794/2004.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont il-liġi msemmija fl-Artikolu 3 huwa immedjat u effettiv.
2. Il-Portugall għandu jiżgura li din id-Deċiżjoni hija implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Portugall għandu jissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri meħuda biex ikun abolit l-Artikolu 11(2) tal-Liġi Nru 21/92;
(b)
l-ammont totali (il-kapital u l-imgħaxijiet tal-irkupru) li RTP għandha tħallas lura;
(c)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
id-dokumenti li juru li RTP ġiet ordnata tħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Portugall għandu jżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm jiġi kkompletat l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 3. Dan għandu jissottometti minnufih, fuq sempliċement talba mill-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda u ppjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Barra minn hekk, għandu jgħaddi wkoll informazzjoni ddettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru, li RTP tkun diġà ħallset lura.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2011.