SMĚRNICE KOMISE 2010/43/EU
ze dne 1. července 2010,
kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o organizační požadavky, střety zájmů, pravidla jednání, řízení rizik a obsah smlouvy mezi depozitářem a správcovskou společností
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (1), a zejména na čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 2, čl. 23 odst. 6, čl. 33 odst. 6 a čl. 51 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pravidla a terminologie týkající se organizačních požadavků, střetů zájmů a jednání by měla být v co největší míře sjednocena se standardy, které v oblasti finančních služeb zavedly směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (2) a směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (3). Sjednocení, při němž by současně byly náležitě zohledněny zvláštnosti kolektivní správy portfolií, by umožnilo dosáhnout rovnocenných standardů nejen mezi různými odvětvími finančních služeb, ale i v širším rámci správy majetku, kdy některé členské státy již rozšířily určité požadavky stanovené směrnicí 2006/73/ES na správcovské společnosti SKIPCP.
(2)
Tato pravidla je vhodné přijmout formou směrnice, aby bylo možné přizpůsobit prováděcí ustanovení zvláštním podmínkám konkrétního trhu a právního systému každého členského státu. Směrnice rovněž umožní nejvyšší míru souladu s režimem zavedeným směrnicí 2006/73/ES.
(3)
Přestože mají zásady stanovené touto směrnicí obecnou platnost pro všechny správcovské společnosti, jsou natolik pružné, že jejich provádění a dohled příslušných orgánů nad jejich prováděním jsou přiměřené a zohledňují povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovské společnosti, jakož i různorodost společností, na něž se vztahuje působnost směrnice 2009/65/ES, a rozmanitost SKIPCP, které může správcovská společnost spravovat.
(4)
Pokud to povoluje vnitrostátní právo, měly by mít správcovské společnosti možnost pověřovat prováděním některých svých činností třetí osoby. Tato prováděcí pravidla je třeba podle toho chápat. Správcovská společnost by především měla provést hloubkovou kontrolu, aby s ohledem na povahu úkolů, které má třetí osoba vykonávat, zjistila, zda lze subjekt provádějící dané činnosti považovat za kvalifikovaný a schopný dotyčné úkoly plnit. Třetí osoba by tedy měla v souvislosti s činností, kterou má provádět, splňovat veškeré požadavky týkající se organizace a střetů zájmů. Dále z toho plyne, že správcovská společnost by měla ověřit, zda třetí osoba přijala vhodná opatření ke splnění stanovených požadavků, a účelně sledovat, zda třetí osoba dané požadavky splňuje. Kde za uplatňování pravidel pro přenesené činnosti odpovídá pověřená osoba, měly by se na sledování plnění přenesených činností vztahovat rovnocenné požadavky týkající se organizace a střetů zájmů. Správcovská společnost by měla v procesu hloubkové kontroly zohlednit skutečnost, že na třetí osobu, na niž jsou činnosti přeneseny, se často vztahuje směrnice 2004/39/ES.
(5)
Aby se na správcovské společnosti a investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost, nepoužívaly rozdílné standardy, měly by uvedené investiční společnosti podléhat stejným pravidlům jednání a ustanovením o střetech zájmů a řízení rizik jako správcovské společnosti. Proto by se pravidla této směrnice týkající se administrativních postupů a mechanismů vnitřní kontroly v rámci osvědčených postupů a při zohlednění zásady proporcionality měla vztahovat jak na správcovské společnosti, tak na investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost.
(6)
Směrnice 2009/65/ES požaduje, aby správcovské společnosti uplatňovaly řádné administrativní postupy. Aby byl tento požadavek splněn, měly by správcovské společnosti vytvořit dostatečně zdokumentovanou organizační strukturu, která jasně rozděluje odpovědnost a zajišťuje spolehlivý tok informací mezi všemi zúčastněnými stranami. Správcovské společnosti by též měly vytvořit systémy na ochranu informací a zajištění nepřerušovaného chodu podniku, dostatečné k tomu, aby mohly splnit své povinnosti v případech, kdy jejich činnosti vykonává třetí osoba.
(7)
Dále by správcovské společnosti měly udržovat nezbytné zdroje, zejména zaměstnávat osoby s náležitými dovednostmi, znalostmi a zkušenostmi, aby byly schopné plnit své úkoly.
(8)
Pokud jde o bezpečné postupy zpracování dat a povinnost být schopen rekonstruovat všechny transakce, jichž se účastní SKIPCP, měla by správcovská společnost přijmout taková opatření, jež umožňují včasné a řádné zaznamenání každé transakce provedené jménem SKIPCP.
(9)
Jednou z klíčových administrativních činností v souvislosti se SKIPCP je vedení účetnictví. Je proto nanejvýš důležité dále v prováděcích předpisech upřesnit účetní postupy. Tato směrnice by proto měla potvrdit zásady, že veškerá aktiva a pasiva SKIPCP nebo jeho podfondů mají být přímo zjistitelná a že účty se vedou odděleně. Kde navíc existují různé druhy akcií například v závislosti na výši poplatků za správu, mělo by být možné zjistit přímo z účetnictví čistou hodnotu majetku u těchto různých druhů.
(10)
Jasné rozdělení odpovědnosti mezi vedoucími osobami a dozorčím orgánem má zásadní význam při uplatňování patřičných mechanismů vnitřní kontroly podle požadavků směrnice 2009/65/ES. Vedoucí osoby by tak měly být odpovědné za provádění obecné investiční politiky uvedené v nařízení Komise (EU) č. 583/2010 ze dne 1. července 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o klíčové informace pro investory a podmínky, které je třeba splnit při poskytování klíčových informací pro investory nebo prospektu na jiném trvalém nosiči, než je papír, nebo prostřednictvím internetových stránek (4). Vedoucí osoby by měly dále odpovídat za investiční strategie, jež jsou obecným ukazatelem strategického umísťování majetku SKIPCP, a investiční postupy, jež jsou nezbytné k náležitému a účinnému provádění investiční politiky. Jasné rozdělení odpovědnosti by též mělo zabezpečit existenci náležité kontroly, aby bylo zajištěno, že majetek SKIPCP je investován podle statutu fondu nebo zakládacích dokumentů a použitelných právních ustanovení a že jsou dodrženy meze pro rizika každého SKIPCP. Rozdělení odpovědnosti by mělo odpovídat úloze a odpovědnostem vedoucích osob a dozorčího orgánu podle použitelného vnitrostátního práva a zákonů o řízení společností. Vedoucími osobami mohou být někteří nebo všichni členové správní rady.
(11)
Správcovská společnost má mít náležitý mechanismus kontroly, k čemuž je nezbytná stálá funkce zajišťování shody s předpisy a funkce interního auditu. Funkce zajišťování shody s předpisy by měla být koncipována tak, aby bylo zabezpečeno, že odhalí riziko nesplnění povinností, které pro správcovskou společnost plynou ze směrnice 2009/65/ES. Cílem funkce auditu by mělo být ověřování a vyhodnocování různých postupů kontroly a administrativních opatření, které správcovská společnost přijala.
(12)
Je nezbytné poskytnout správcovským společnostem určitou pružnost při organizování činnosti řízení rizik. Kde není vhodné nebo přiměřené zřídit samostatný útvar řízení rizik, měla by správcovská společnost nicméně být schopna doložit existenci zvláštních ochranných opatření proti střetům zájmů, která jí umožní nezávisle řídit rizika.
(13)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovským společnostem povinnost zavést pravidla pro osobní obchody. V souladu se směrnicí 2006/73/ES by správcovské společnosti měly předcházet tomu, aby jejich zaměstnanci, kteří jsou ve střetu zájmů nebo mají důvěrné interní informace ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (5), uzavírali osobní obchody v důsledku zneužití informací, jež získali při výkonu pracovní činnosti.
(14)
Podle směrnice 2009/65/ES musí správcovské společnosti zajistit, aby každý portfoliový obchod, jehož se účastní SKIPCP, mohl být rekonstruován podle svého původu, zúčastněných stran, povahy a doby a místa uskutečnění. Je proto nutné stanovit požadavky na zaznamenávání portfoliových obchodů a pokynů k upsání a vyplacení.
(15)
Směrnice 2009/65/ES vyžaduje, aby správcovské společnosti SKIPCP používaly vhodné mechanismy zajišťující spravedlivé zacházení se SKIPCP v případech nevyhnutelných střetů zájmů. Správcovské společnosti by tudíž měly zajistit, aby v těchto případech byly neprodleně informovány vedoucí osoby nebo jiný příslušný vnitřní útvar správcovské společnosti, které přijmou nezbytná rozhodnutí k zajištění spravedlivého zacházení se SKIPCP a jeho podílníky.
(16)
Od správcovských společností by se mělo vyžadovat, aby přijaly, uplatňovaly a dodržovaly účinnou a náležitou strategii pro výkon hlasovacích práv spojených s finančními nástroji drženými SKIPCP, které spravují, a aby zajistily, že tato práva budou vykonávána výlučně ve prospěch SKIPCP. Informace ohledně strategie a jejího uplatňování by měly být volně přístupné investorům, mimo jiné prostřednictvím internetové stránky. Rozhodnutí, že za určité situace nebudou vykonána hlasovací práva, lze za některých okolností považovat za rozhodnutí výlučně ve prospěch SKIPCP, a to v závislosti na jeho investiční strategii. Možnost, aby investiční společnost hlasovala sama nebo udělila své správcovské společnosti zvláštní pokyny týkající se hlasování, by však neměla být vyloučena.
(17)
Povinnost informovat vedoucí osoby nebo jiný příslušný vnitřní útvar správcovské společnosti, aby mohly přijmout nezbytná rozhodnutí, by neměla omezit povinnost správcovské společnosti a SKIPCP oznamovat například v rámci svých pravidelných zpráv situace, kdy organizační nebo administrativní opatření proti střetům zájmů nebyla dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou odvrátila riziko škody. V rámci tohoto oznámení by mělo být vysvětleno a zdůvodněno rozhodnutí přijaté správcovskou společností (kterým může být i rozhodnutí nijak nejednat) s přihlédnutím k vnitřním politikám a postupům přijatým za účelem zjištění, prevence a řešení střetů zájmů.
(18)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovským společnostem povinnost jednat v nejlepším zájmu SKIPCP, které spravují, a v zájmu integrity trhu. Určité chování, například praktiky „market timing“ a „late trading“, může poškozovat podílníky a podkopávat fungování trhu. Správcovské společnosti by proto měly používat vhodné postupy bránící nekalým praktikám. Dále by správcovské společnosti měly s ohledem na investiční cíle a politiku SKIPCP zavést vhodné postupy bránící nepřiměřeným poplatkům a nevhodným činnostem, jako je nadměrné obchodování („excessive trading“).
(19)
Správcovské společnosti by měly jednat v nejlepším zájmu SKIPCP také tehdy, když přímo provádějí pokyny k provedení obchodu jménem SKIPCP, které spravují, nebo když tyto pokyny předávají třetí osobě. Správcovské společnosti by měly přijmout veškerá přiměřená opatření k tomu, aby při provádění pokynů jménem SKIPCP dosahovaly trvale nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu a povaze pokynu nebo vzhledem k jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu.
(20)
S cílem zajistit, aby správcovské společnosti jednaly s patřičnou dovedností, péčí a opatrností v nejlepším zájmu SKIPCP, které spravují, jak to vyžaduje směrnice 2009/65/ES, je nezbytné stanovit pravidla pro nakládání s pokyny.
(21)
Určité poplatky, provize či nepeněžní plnění, které by správcovská společnost přijala nebo poskytla, by neměly být povoleny, protože by mohly mít dopad na dodržování požadavků stanovených směrnicí 2009/65/ES, podle nichž by správcovská společnost měla jednat čestně, spravedlivě a profesionálně v nejlepším zájmu SKIPCP. Proto je nezbytné stanovit jasná pravidla konkretizující podmínky, za nichž se poskytnutí poplatků, provizí a nepeněžního plnění nepovažuje za porušení uvedených zásad.
(22)
Přeshraniční činnosti správcovské společnosti kladou nové nároky na vztah mezi správcovskou společností a depozitářem SKIPCP. Tato směrnice by v zájmu nezbytné právní jistoty měla stanovit hlavní prvky smlouvy mezi depozitářem SKIPCP a správcovskou společností v případech, kdy je správcovská společnost usazena v jiném členském státě, než je domovský členský stát SKIPCP. Jelikož je nutné zajistit, aby tato smlouva náležitě plnila svůj účel, je nezbytné stanovit kolizní normy odchylně od článků 3 a 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (6) tak, aby příslušným právem pro tuto smlouvu bylo právo domovského členského státu SKIPCP.
(23)
Směrnice 2009/65/ES obsahuje povinnost určit kritéria pro posuzování přiměřenosti procesu řízení rizik správcovské společnosti. Tato kritéria jsou zaměřena na koncipování náležité a zdokumentované politiky řízení rizik, kterou mají správcovské společnosti uplatňovat. Uvedená politika by měla správcovským společnostem umožnit posuzovat rizika přijatých pozic v rámci portfolií, která spravují, a podíl těchto jednotlivých rizik na celkovém rizikovém profilu portfolia. Zorganizování politiky řízení rizik by mělo být provedeno náležitě a přiměřeně s ohledem na povahu, rozsah a složitost činností správcovské společnosti a SKIPCP, které spravuje.
(24)
Kritériem pro posuzování přiměřenosti procesu řízení je též pravidelné hodnocení, sledování a přezkum politiky řízení rizik, které provádí správcovská společnost. Toto kritérium rovněž zahrnuje vyhodnocení účinnosti opatření přijatých k nápravě případných nedostatků v procesu řízení rizik.
(25)
Základním prvkem kritérií pro posuzování přiměřenosti procesů řízení rizik jsou přiměřené a účelné metody řízení rizik, které by správcovské společnosti měly přijmout, aby byly schopny kdykoli určit rizika, jimž jsou nebo by mohly být jimi řízené SKIPCP vystaveny. Tyto požadavky vycházejí z běžných postupů schválených příslušnými orgány členských států. Zahrnují jak kvantitativní ukazatele v případě měřitelných rizik, tak kvalitativní metody. Systémy a nástroje elektronického zpracování dat používané pro výpočet kvantitativních ukazatelů by měly být provázány vzájemně nebo s oddělením front-office a účetními aplikacemi. Metody měření rizik by měly umožňovat náležité měření rizik v dobách intenzivnějších turbulencí na trhu a měly by být revidovány, kdykoli je to nutné v zájmu podílníků. Měly by rovněž umožňovat náležité posouzení koncentrace a vzájemného působení příslušných rizik na úrovni portfolia.
(26)
Cílem fungujícího systému řízení rizik je zabezpečit, aby správcovská společnost dodržovala investiční limity stanovené směrnicí 2009/65/ES, například maximální celkovou expozici a expozici riziku selhání protistrany. Z toho důvodu je nutné stanovit kritéria pro to, jak by se celková expozice a riziko selhání protistrany měly počítat.
(27)
Při stanovení těchto kritérií je nezbytné, aby tato směrnice vyjasnila způsoby výpočtu celkové expozice, mezi něž patří závazkový přístup, metoda hodnoty v riziku a pokročilé metodiky měření rizik. Měla by také určit hlavní prvky metodiky, podle níž by správcovská společnost měla provádět výpočet rizika selhání protistrany. Při uplatňování uvedených pravidel by se mělo přihlížet k podmínkám, za nichž se dané metodiky používají, jakož i k zásadám vyvinutým příslušnými orgány spolupracujícími v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry, jimiž se mají řídit dohody o zajištění za účelem snížení expozice SKIPCP riziku selhání protistrany a využívání hedgingových a nettingových transakcí.
(28)
Podle směrnice 2009/65/ES jsou správcovské společnosti povinny uplatňovat postupy pro přesný a nezávislý odhad hodnoty mimoburzovních (OTC) derivátů. Tato směrnice proto stanoví podrobná pravidla pro dané postupy v souladu se směrnicí Komise 2007/16/ES ze dne 19. března 2007, kterou se provádí směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o vyjasnění některých definic (7). V rámci osvědčených postupů by správcovské společnosti měly tyto požadavky uplatňovat na nástroje, které vystavují SKIPCP rizikům nesprávného ocenění, jež jsou rovnocenná rizikům spojeným s OTC deriváty, např. rizikům spojeným s nelikvidností produktu a/nebo se složitostí struktury vyplácení. Na základě toho by správcovské společnosti měly přijmout opatření a postupy odpovídající požadavkům stanoveným v článku 44 pro oceňování méně likvidních nebo složitých převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu, které vyžadují použití metod oceňování pomocí modelů.
(29)
Směrnice 2009/65/ES ukládá správcovské společnosti povinnost poskytovat příslušným orgánům informace o typech derivátových nástrojů, do nichž byl SKIPCP investován, o podkladových rizicích, která jsou s nimi spojena, použitelných kvantitativních omezeních a metodách, které byly zvoleny k odhadu rizik spojených s těmito obchody. Měl by být upřesněn obsah a postup správcovské společnosti při plnění této povinnosti.
(30)
O technické poradenství byl požádán Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (8).
(31)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 2009/65/ES:
1)
jež upřesňují postupy a opatření uvedené v čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a požadavky na strukturu a organizaci, jejichž cílem je minimalizace střetů zájmů, uvedené v čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci písm. b);
2)
jež stanoví kritéria pro čestné a spravedlivé jednání vyznačující se patřičnou dovedností, péčí a opatrností v nejlepším zájmu SKIPCP a kritéria pro určení typů střetů zájmů, jež upřesňují zásady nezbytné k zajištění efektivního využívání zdrojů a jež vymezují kroky, které mají být přijaty za účelem rozpoznání, prevence, řešení a zveřejnění střetů zájmů, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 a 2;
3)
jež se týkají náležitostí smluv mezi depozitářem a správcovskou společností uzavřených podle čl. 23 odst. 5 a čl. 33 odst. 5 a
4)
jež se týkají procesu řízení rizik uvedeného v čl. 51 odst. 1, zejména kritérií pro posouzení přiměřenosti procesu řízení rizik uplatňovaného správcovskou společností, politiky a procesů řízení rizik a opatření, postupů a metod měření a řízení rizik v souvislosti s těmito kritérii.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Tato směrnice se vztahuje na správcovské společnosti spravující subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) uvedené v čl. 6 odst. 2 směrnice 2009/65/ES.
Kapitola V této směrnice se vztahuje rovněž na depozitáře vykonávající úkoly podle ustanovení kapitoly IV a kapitoly V oddílu 3 směrnice 2009/65/ES.
2. Ustanovení této kapitoly, kapitoly II čl. 12 a kapitol III, IV a VI se vztahují obdobně na investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost povolenou podle směrnice 2009/65/ES.
V těchto případech se „správcovskou společností“ rozumí „investiční společnost“.
Článek 3
Definice
Vedle definic uvedených ve směrnici 2009/65/ES se pro účely této směrnice rozumí:
1)
„klientem“ fyzická nebo právnická osoba nebo jiný subjekt včetně SKIPCP, jimž správcovská společnost poskytuje službu kolektivní správy portfolií nebo služby podle čl. 6 odst. 3 směrnice 2009/65/ES;
2)
„podílníkem“ fyzická nebo právnická osoba, která drží jednu nebo více podílových jednotek SKIPCP;
3)
„příslušnou osobou“ v souvislosti se správcovskou společností se rozumí:
a)
ředitel, společník či jemu rovnocenná osoba nebo člen vedení správcovské společnosti;
b)
zaměstnanec správcovské společnosti, jakož i jiná fyzická osoba, jejíž služby má správcovská společnost k dispozici a pod kontrolou a jež se účastní kolektivní správy portfolií prováděné správcovskou společností;
c)
fyzická osoba, která se přímo účastní poskytování služeb správcovské společnosti na základě pověřovacího opatření pro třetí osoby za účelem poskytování kolektivní správy portfolií správcovskou společností;
4)
„vedoucí osobou či osobami“ osoba nebo osoby, které skutečně řídí činnost správcovské společnosti, uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES;
5)
„správní radou“ správní rada správcovské společnosti;
6)
„dozorčím orgánem“ příslušné osoby nebo orgán či orgány odpovědné za dozor nad vedoucí osobou či osobami a za posuzování a pravidelné přezkumy přiměřenosti a účelnosti procesu řízení rizik a politik, opatření a postupů přijatých za účelem splnění povinností plynoucích ze směrnice 2009/65/ES;
7)
„rizikem selhání protistrany“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z možnosti, že protistrana transakce nesplní své závazky před konečným vypořádáním peněžních toků v rámci transakce;
8)
„rizikem likvidity“ riziko, že pozici v portfoliu SKIPCP nebude možné prodat, likvidovat nebo uzavřít s omezenými náklady v přiměřeně krátké době, a že tím tudíž bude ohrožena schopnost SKIPCP kdykoli splnit ustanovení čl. 84 odst. 1 směrnice 2009/65/ES;
9)
„tržním rizikem“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z kolísání tržní hodnoty pozic v portfoliu SKIPCP, které je způsobeno změnami tržních proměnných, např. úrokových sazeb, měnových kurzů, cen akcií a komodit nebo úvěruschopnosti emitenta;
10)
„provozním rizikem“ riziko vzniku ztráty pro SKIPCP plynoucí z nedostatečnosti vnitřních procesů a ze selhání osob a systémů správcovské společnosti nebo z vnějších okolností, které zahrnuje právní a dokumentační riziko a riziko plynoucí z postupů obchodování, vypořádání a oceňování prováděných jménem SKIPCP.
Pojem „správní rada“ uvedený v prvním pododstavci bodě 5 nezahrnuje dozorčí radu v případech, kdy má správcovská společnost duální strukturu, jejíž součástí je správní rada a dozorčí rada.
KAPITOLA II
ADMINISTRATIVNÍ POSTUPY A KONTROLNÍ MECHANISMUS
(Čl. 12 odst. 1 písm. a) a čl. 14 odst. 1 písm. c) směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Obecné zásady
Článek 4
Obecné požadavky na postupy a organizaci
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby splnily tyto požadavky:
a)
vytvořit, zavést a udržovat rozhodovací postupy a organizační strukturu, která jasným a zdokumentovaným způsobem upřesňuje hierarchické vztahy subordinace a rozděluje úkoly a odpovědnost;
b)
zajistit, aby jejich příslušné osoby věděly, jaké postupy musí dodržet, pokud mají řádně plnit své povinnosti;
c)
vytvořit, zavést a udržovat náležité mechanismy vnitřní kontroly určené k zajištění plnění rozhodnutí a dodržování postupů na všech úrovních správcovské společnosti;
d)
vytvořit, zavést a udržovat účinný systém vnitřního hlášení a předávání informací na všech relevantních úrovních správcovské společnosti, jakož i účinnou výměnu informací se zúčastněnými třetími osobami;
e)
vést náležitou a systematickou evidenci o svém podnikání a vnitřní organizaci.
Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly takové systémy a postupy, které dostatečně zajišťují bezpečnost, celistvost a důvěrnost informací vzhledem k povaze dotyčných informací.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležitou strategii nepřerušovaného chodu podniku, jejímž cílem je zajistit zachování nejdůležitějších dat a funkcí a pokračování služeb a činností v případě výpadku systémů a postupů, anebo (pokud to není možné) která umožní včasnou obnovu těchto dat a funkcí a včasné obnovení služeb a činností.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly takové účetní zásady a postupy, které jim umožní na žádost příslušného orgánu včas poskytnout účetní výkazy, jež podávají pravdivý a věrný obraz o jejich finanční situaci a jsou v souladu se všemi platnými účetními normami a předpisy.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby průběžně sledovaly a vyhodnocovaly přiměřenost a účinnost svých systémů, mechanismů vnitřní kontroly a opatření zavedených podle odstavců 1 až 4 a přijaly vhodná opatření k nápravě případných nedostatků.
Článek 5
Zdroje
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zaměstnávaly osoby s takovými dovednostmi, vědomostmi a odbornými znalostmi, jaké jsou potřebné k plnění přidělených povinností.
2. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti udržovaly potřebné zdroje a odborné kapacity pro účinný dohled nad činnostmi vykonávanými třetími osobami na základě opatření sjednaného se správcovskou společností, především ve vztahu k řízení rizik spojených s těmito opatřeními.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že výkon většího počtu úkolů příslušnými osobami nebrání a ani pravděpodobně nebude těmto osobám bránit v náležitém, čestném a profesionálním plnění kteréhokoli konkrétního úkolu.
4. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti pro účely odstavců 1, 2 a 3 zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
ODDÍL 2
Administrativní a účetní postupy
Článek 6
Vyřizování stížností
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly účinné a transparentní postupy pro přiměřené a rychlé vyřizování stížností investorů.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že každá stížnost a opatření přijatá k jejímu vyřízení jsou evidovány.
3. Investoři mohou podávat stížnosti zdarma. Informace o postupech podle odstavce 1 jsou investorům zdarma zpřístupněny.
Článek 7
Elektronické zpracování dat
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby patřičným způsobem zajistily vhodné elektronické systémy, které umožní včasné a řádné zaznamenání každého portfoliového obchodu nebo pokynu k upsání nebo vyplacení, aby byly schopny splnit ustanovení článků 14 a 15.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby patřičně zajistily vysokou úroveň bezpečnosti během elektronického zpracování dat, jakož i celistvost a důvěrnost zaznamenávaných informací.
Článek 8
Účetní postupy
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v zájmu ochrany podílníků zajistily uplatňování účetních zásad a postupů podle čl. 4 odst. 4.
Účetní evidence SKIPCP je vedena způsobem, který umožňuje kdykoli přímo zjistit veškerá aktiva a pasiva SKIPCP.
Má-li SKIPCP různé podfondy, vede se pro tyto podfondy oddělená účetní evidence.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v souladu s účetními pravidly domovského členského státu SKIPCP vytvořily, zavedly a udržovaly účetní zásady a postupy zajišťující, aby mohla být na základě účetní evidence přesně vypočtena čistá hodnota majetku každého SKIPCP a řádně provedeny pokyny k upsání nebo vyplacení za této čisté hodnoty majetku.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily vhodné postupy zajišťující řádné a přesné oceňování aktiv a pasiv SKIPCP v souladu s použitelnými pravidly uvedenými v článku 85 směrnice 2009/65/ES.
ODDÍL 3
Mechanismy vnitřní kontroly
Článek 9
Kontrola prováděná vedoucí osobou či osobami a dozorčím orgánem
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vedoucí osoba či osoby (a případně dozorčí orgán) v rámci vnitřního rozdělení úkolů odpovídaly za zajištění plnění povinností, které pro správcovskou společnost vyplývají ze směrnice 2009/65/ES.
2. Správcovská společnost zajistí, aby její vedoucí osoba či osoby:
a)
odpovídaly za provádění obecné investiční politiky každého spravovaného SKIPCP stanovené případně v prospektu, statutu fondu nebo zakládacích dokumentech investiční společnosti;
b)
dohlížely na proces schvalování investičních strategií každého spravovaného SKIPCP;
c)
odpovídaly za zajištění toho, že správcovská společnost trvale a účinně zabezpečuje shodu s předpisy podle článku 10, a to i v případě, že tuto funkci vykonává třetí osoba;
d)
zajišťovaly a pravidelně ověřovaly, že u každého spravovaného SKIPCP je řádně a účinně prováděna a dodržována obecná investiční politika, investiční strategie a meze pro rizika, a to i v případě, že funkci řízení rizik vykonávají třetí osoby;
e)
schvalovaly a pravidelně vyhodnocovaly přiměřenost vnitřních postupů pro přijímání investičních rozhodnutí za každý spravovaný SKIPCP, tak aby tato rozhodnutí odpovídala schváleným investičním strategiím;
f)
schvalovaly a pravidelně vyhodnocovaly politiku řízení rizik a opatření, procesy a metody jejího provádění, jak uvádí článek 38, včetně systému mezí pro rizika u každého spravovaného SKIPCP.
3. Správcovská společnost rovněž zajistí, aby její vedoucí osoba či osoby a případně dozorčí orgán:
a)
posuzovaly a pravidelně vyhodnocovaly účinnost politik, opatření a postupů přijatých za účelem splnění povinností vyplývajících ze směrnice 2009/65/ES;
b)
přijímaly patřičná opatření k nápravě nedostatků.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že jejich vedoucí osoba či osoby dostávají často, avšak nejméně jednou ročně, písemné zprávy o otázkách shody s předpisy, interního auditu a řízení rizik s uvedením zvláště toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že jejich vedoucí osoba či osoby dostávají pravidelně zprávy o provádění investičních strategií a vnitřních postupech pro přijímání investičních rozhodnutí uvedených v odst. 2 písm. b) až e).
6. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že případný dozorčí orgán pravidelně dostává písemné zprávy o otázkách uvedených v odstavci 4.
Článek 10
Stálá funkce zajišťování shody s předpisy
1. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti vytvořily, zavedly a udržovaly náležité strategie a postupy k odhalování případného rizika, že správcovská společnost nesplní své povinnosti stanovené směrnicí 2009/65/ES, jakož i s tím spojených rizik, a aby přijaly náležitá opatření a postupy minimalizující takové riziko a umožňující příslušným orgánům účinný výkon jejich pravomocí podle zmíněné směrnice.
Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných a vykonávaných při tomto podnikání.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily a udržovaly stálou a účinně vykonávanou funkci zajišťování shody s předpisy, která bude vykonávána nezávisle a bude spočívat v plnění těchto úkolů:
a)
sledovat a pravidelně vyhodnocovat přiměřenost a účinnost opatření, strategií a postupů přijatých podle odstavce 1 a kroků učiněných za účelem řešení nedostatků v plnění povinností správcovské společnosti;
b)
radit a pomáhat příslušným osobám, které odpovídají za výkon služeb a činností, v plnění povinností správcovské společnosti vyplývajících ze směrnice 2009/65/ES.
3. Aby mohly osoby vykonávající funkci zajišťování shody s předpisy uvedenou v odstavci 2 řádně a nezávisle plnit své úkoly, zajistí správcovská společnost splnění těchto podmínek:
a)
osoba vykonávající funkci zajišťování shody s předpisy musí mít nezbytnou pravomoc, zdroje, odborné znalosti a přístup ke všem příslušným informacím;
b)
musí být jmenován „kontrolor shody“, který odpovídá za výkon funkce zajišťování shody s předpisy a pravidelné, nejméně však roční, podávání zpráv vedoucí osobě či osobám o otázkách shody s předpisy s uvedením zvláště toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků;
c)
příslušné osoby podílející se na výkonu funkce zajišťování shody s předpisy se nesmí účastnit poskytování služeb či výkonu činností, jež sledují;
d)
způsob určování odměny příslušných osob podílejících se na výkonu funkce zajišťování shody s předpisy nesmí být, ani pravděpodobně, na újmu jejich objektivity.
Od správcovské společnosti se však nevyžaduje splnit požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. c) nebo d), pokud je schopna prokázat, že vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti jejího předmětu podnikání i vzhledem k povaze a škále jejích služeb a činností jsou dané požadavky neúměrné a že funkce zajišťování shody s předpisy je trvale účinně vykonávána.
Článek 11
Stálá funkce interního auditu
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, pokud to je vhodné a přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost jejich předmětu podnikání i s ohledem na povahu a škálu činností kolektivní správy portfolií prováděných při tomto podnikání, aby zřídily a udržovaly funkci interního auditu, která je oddělena od jiných funkcí a činností správcovské společnosti a je na nich nezávislá.
2. Funkce interního auditu podle odstavce 1 spočívá v plnění těchto úkolů:
a)
vytvořit, zavést a udržovat plán auditu zaměřený na posouzení a zhodnocení přiměřenosti a účinnosti systémů správcovské společnosti, jejích mechanismů vnitřní kontroly a opatření;
b)
vydávat doporučení na základě výsledků práce vykonané podle písmene a);
c)
ověřovat dodržování doporučení podle písmene b);
d)
podávat zprávy týkající se záležitostí interního auditu v souladu s čl. 9 odst. 4.
Článek 12
Stálá funkce řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zřídily a udržovaly stálou funkci řízení rizik.
2. Stálá funkce řízení rizik podle odstavce 1 je hierarchicky a funkčně nezávislá na provozních útvarech.
Členské státy však mohou správcovským společnostem povolit odchylku od této povinnosti, je-li to vhodné a přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovské společnosti a SKIPCP, které spravuje.
Správcovská společnost je schopna prokázat, že přijala patřičná ochranná opatření proti střetům zájmů, která jí umožní nezávislé řízení rizik, a že proces řízení rizik splňuje požadavky článku 51 směrnice 2009/65/ES.
3. Náplní stálé funkce řízení rizik je:
a)
provádět politiku a postupy řízení rizik;
b)
zajišťovat dodržování systému omezení rizik pro SKIPCP včetně zákonných mezí pro celkovou expozici a riziko selhání protistrany v souladu s články 41, 42 a 43;
c)
poskytovat poradenství správní radě ohledně určení rizikového profilu každého spravovaného SKIPCP;
d)
poskytovat pravidelné zprávy správní radě, případně dozorčímu orgánu, týkající se:
i)
souladu mezi současnou úrovní rizik, která každý spravovaný SKIPCP podstupuje, s rizikovým profilem, který byl pro tento SKIPCP schválen,
ii)
dodržování příslušných systémů omezení rizik u každého spravovaného SKIPCP,
iii)
přiměřenosti a účinnosti procesu řízení rizik, s uvedením zejména toho, zda byla přijata patřičná nápravná opatření v případě eventuálních nedostatků;
e)
poskytovat pravidelné zprávy vedoucí osobě či osobám o současné úrovni rizik podstupovaných každým spravovaným SKIPCP a o případném skutečném nebo předpokládaném porušení jejich mezí s cílem zajistit, aby byla rychle přijata patřičná opatření;
f)
přezkoumávat a v případě potřeby prosazovat opatření a postupy oceňování OTC derivátů uvedené v článku 44.
4. Osoby vykonávající stálou funkci řízení rizik mají potřebné pravomoci a přístup ke všem příslušným informacím potřebným k plnění úkolů stanovených v odstavci 3.
Článek 13
Osobní obchody
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležité mechanismy, jejichž cílem je zabránit každé příslušné osobě, která se podílí na činnostech, z nichž může plynout střet zájmů, nebo která se při výkonu činností jménem správcovské společnosti dostane do styku s důvěrnými informacemi ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES nebo s jinými důvěrnými informacemi týkajícími se SKIPCP nebo transakcí se SKIPCP či pro SKIPCP, v těchto činnostech:
a)
uzavírat osobní obchody, které naplňují alespoň jedno z těchto kritérií:
i)
této osobě je zakázáno uzavírat osobní obchody ve smyslu směrnice 2003/6/ES,
ii)
tyto obchody mají za následek zneužití či neoprávněné zveřejnění důvěrných informací,
iii)
jsou v rozporu nebo pravděpodobně budou v rozporu s některou povinností správcovské společnosti podle směrnice 2009/65/ES nebo směrnice 2004/39/ES;
b)
poskytnout nad rámec běžného plnění pracovních povinností či smlouvy o poskytování služeb jiné osobě poradenství či nabádat jinou osobu k uzavření obchodu s finančními nástroji, na který, kdyby se jednalo o osobní obchod příslušné osoby, by se vztahovalo písmeno a) tohoto odstavce nebo čl. 25 odst. 2 písm. a) nebo b) směrnice 2006/73/ES nebo který by jinak vedl ke zneužití informací týkajících se nevyřízených pokynů klientů;
c)
aniž je dotčen čl. 3 písm. a) směrnice 2003/6/ES, prozrazovat nad rámec běžného plnění pracovních povinností či smlouvy o poskytování služeb jiné osobě jakékoli informace či názory, pokud příslušná osoba ví nebo by rozumně měla vědět, že následkem takového prozrazení jiná osoba učiní nebo by pravděpodobně učinila tyto kroky:
i)
uzavře obchod s finančními nástroji, na který, kdyby se jednalo o osobní obchod příslušné osoby, by se vztahovalo písmeno a) tohoto odstavce nebo čl. 25 odst. 2 písm. a) nebo b) směrnice 2006/73/ES nebo který by jinak vedl ke zneužití informací týkajících se nevyřízených pokynů klientů,
ii)
poskytne jiné osobě radu nebo ji bude nabádat, aby takový obchod uzavřela.
2. Smyslem opatření, která vyžaduje odstavec 1, je zajistit zejména, aby:
a)
každá příslušná osoba, na kterou se vztahuje odstavec 1, věděla o omezeních osobních obchodů a opatřeních, která v souvislosti s osobními obchody a prozrazováním informací správcovská společnost v souladu s odstavcem 1 přijala;
b)
správcovská společnost byla neprodleně informována o každém osobním obchodu, který příslušná osoba uzavřela, buď formou oznámení, či jiným postupem, který správcovské společnosti umožňuje takové obchody zjistit;
c)
o osobním obchodu, který byl správcovské společnosti oznámen nebo správcovskou společností zjištěn, byla vedena evidence včetně povolení či zákazu vydaného v souvislosti s takovým obchodem.
Jestliže určité činnosti vykonávají třetí osoby, zajistí správcovská společnost pro účely prvního pododstavce písm. b), aby subjekt vykonávající tyto činnosti vedl evidenci osobních obchodů uzavřených jakoukoli příslušnou osobou a aby tyto informace bezodkladně na požádání poskytl správcovské společnosti.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na tyto druhy osobních obchodů:
a)
osobní obchody provedené při správě portfolií na základě volné úvahy, pokud mezi správcem portfolia a příslušnou osobou či jinou osobou, na jejíž účet se daný obchod provádí, nedošlo k předchozí komunikaci o obchodu;
b)
osobní obchody se SKIPCP nebo podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování, které podléhají dohledu podle právních předpisů členského státu, které vyžadují rovnoměrné rozložení rizika mezi majetek, pokud se příslušná osoba nebo jiná osoba, na jejíž účet se obchody provádějí, nepodílí na řízení dotyčného subjektu.
4. Pro účely tohoto článku odstavců 1, 2 a 3 má výraz „osobní obchod“ stejný význam jako v článku 11 směrnice 2006/73/ES.
Článek 14
Evidence portfoliových obchodů
1. Členské státy vyžadují, aby správcovské společnosti zajistily, aby u každého portfoliového obchodu týkajícího se SKIPCP byly neprodleně zaznamenány informace postačující k rekonstrukci podrobností o pokynu a provedeném obchodu.
2. Záznam podle odstavce 1 obsahuje:
a)
jméno či jiné označení SKIPCP a osoby jednající na účet SKIPCP;
b)
podrobnosti nezbytné k identifikaci dotyčného nástroje;
c)
množství;
d)
typ pokynu nebo obchodu;
e)
cenu;
f)
u pokynů datum a přesný čas předání pokynu a jméno nebo jiné označení osoby, které byl pokyn předán, u obchodů datum a přesný čas rozhodnutí o provedení obchodu a datum a přesný čas provedení obchodu;
g)
jméno osoby, která předala pokyn nebo provedla obchod;
h)
důvody případného odvolání pokynu;
i)
u provedených obchodů totožnost protistrany a převodního místa.
Pro účely prvního pododstavce písm. i) se „převodním místem“ rozumí regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES, mnohostranný systém obchodování ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 uvedené směrnice, systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 uvedené směrnice nebo tvůrce trhu či jiný zajišťovatel likvidity nebo subjekt, který plní ve třetí zemi funkci podobnou těm, jaké plní kterýkoli z výše uvedených subjektů.
Článek 15
Evidence pokynů k upsání a vyplacení
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby přijaly všechny přiměřené kroky k zajištění, aby přijaté pokyny k upsání a vyplacení SKIPCP byly soustředěny a zaznamenány neprodleně po jejich přijetí.
2. Záznam obsahuje tyto informace:
a)
příslušný SKIPCP;
b)
osobu, která pokyn podala nebo předala;
c)
osobu, která pokyn přijala;
d)
datum a čas pokynu;
e)
podmínky platby a platební prostředek;
f)
typ pokynu;
g)
datum provedení pokynu;
h)
počet podílových jednotek, které byly upsány nebo vyplaceny;
i)
cenu, za niž byla každá podílová jednotka upsána nebo vyplacena;
j)
celkovou hodnotu upsaných nebo vyplacených podílových jednotek;
k)
hodnotu pokynu v hrubém vyjádření včetně poplatku za upsání nebo v čisté výši po odečtení poplatku za vyplacení.
Článek 16
Požadavky na vedení evidence
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily uchovávání záznamů podle článků 14 a 15 nejméně po dobu pěti let.
Příslušné orgány však mohou za mimořádných okolností od správcovských společností vyžadovat, aby uchovávaly všechny nebo některé tyto záznamy delší dobu v závislosti na povaze nástroje nebo portfoliového obchodu, jestliže je to nutné k tomu, aby příslušný orgán mohl vykonávat své úkoly dohledu v souladu se směrnicí 2009/65/ES.
2. Po skončení platnosti povolení správcovské společnosti mohou členské státy nebo příslušné orgány vyžadovat, aby správcovská společnost uchovala záznamy podle odstavce 1 do uplynutí zbytku stanovené pětileté lhůty.
Přenese-li správcovská společnost své povinnosti ve vztahu ke SKIPCP na jinou správcovskou společnost, mohou členské státy nebo příslušné orgány vyžadovat přijetí takových opatření, která této jiné správcovské společnosti zajistí přístup k záznamům za posledních pět let.
3. Záznamy se uchovávají na nosiči, který umožní takové uložení informací, aby k nim měl příslušný orgán do budoucna přístup, a v takové formě a takovým způsobem, aby byly splněny následující podmínky:
a)
příslušný orgán musí mít k záznamům snadný přístup a musí být schopen rekonstruovat z nich všechny klíčové fáze zpracování každého portfoliového obchodu;
b)
musí být možné snadno zjistit jakékoli opravy či jiné změny i původní obsah záznamů před opravami či změnami;
c)
nesmí být možné se záznamy jinak manipulovat nebo je pozměňovat.
KAPITOLA III
STŘET ZÁJMŮ
(Čl. 12 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. d) a čl. 14 odst. 2 písm. c) směrnice 2009/65/ES)
Článek 17
Kritéria pro určení střetu zájmů
1. Členské státy zajistí, aby za účelem určení typů střetu zájmů, jež vznikají v průběhu poskytování služeb a činností a jejichž existence může být ke škodě zájmů SKIPCP, správcovské společnosti za pomoci minimálních kritérií zohlednily otázku, zda se správcovská společnost nebo příslušná osoba nebo osoba přímo či nepřímo spojená se správcovskou společností vztahem kontroly nachází v některé z těchto situací, ať už v důsledku poskytování činností kolektivní správy portfolií nebo jinak:
a)
správcovská společnost nebo taková osoba pravděpodobně získá finanční prospěch nebo se vyhne finanční ztrátě na úkor SKIPCP;
b)
správcovská společnost nebo taková osoba má zájem na výsledku služby nebo činnosti poskytované SKIPCP nebo jinému klientovi nebo na výsledku obchodu prováděného jménem SKIPCP nebo jiného klienta a tento zájem je odlišný od zájmu SKIPCP na daném výsledku;
c)
správcovská společnost nebo taková osoba má finanční či jinou motivaci upřednostnit zájem jiného klienta nebo skupiny klientů před zájmy SKIPCP;
d)
správcovská společnost nebo taková osoba vykonává tytéž činnosti pro SKIPCP a jiného klienta či klienty, kteří nejsou SKIPCP;
e)
správcovská společnost nebo taková osoba dostává nebo dostane v souvislosti s činnostmi kolektivní správy portfolií, které jsou poskytovány SKIPCP, od osoby, která není SKIPCP, materiální stimul v podobě peněz, zboží nebo služeb, který není běžnou provizí či poplatkem za poskytovanou službu.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby při určování typů střetu zájmů braly v úvahu:
a)
své zájmy včetně zájmů plynoucích z jejich členství ve skupině nebo z poskytování služeb a činností, zájmy klientů a svou povinnost správcovské společnosti vůči SKIPCP;
b)
zájmy dvou nebo více spravovaných SKIPCP.
Článek 18
Postupy k omezení možnosti střetu zájmů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly účinné postupy k omezení možnosti střetu zájmů. Tyto postupy jsou vypracovány písemně a jsou přiměřené s ohledem na velikost a organizaci správcovské společnosti i na povahu, rozsah a složitost jejího podnikání.
Pokud je správcovská společnost součástí skupiny, zohlední tyto postupy též okolnosti, jichž si společnost je nebo by měla být vědoma a jež mohou vyvolat střet zájmů v důsledku struktury a předmětu podnikání dalších členů skupiny.
2. Postupy k omezení možnosti střetu zájmů přijaté v souladu s odstavcem 1:
a)
určují, s odkazem na činnosti kolektivní správy portfolií prováděné správcovskou společností nebo jejím jménem, okolnosti, které vedou nebo mohou vést ke střetu zájmů, jenž s sebou nese značné riziko poškození zájmů SKIPCP nebo jednoho či více jiných klientů;
b)
uvádějí postupy, které je třeba dodržet, a opatření, která je nutno přijmout ke zvládání takových střetů zájmů.
Článek 19
Zachování nezávislosti při zvládání střetů zájmů
1. Členské státy zajistí, aby postupy a opatření stanovené v čl. 18 odst. 2 písm. b) byly vypracovány tak, aby zajistily, že příslušné osoby zapojené do různých obchodních činností, v nichž je přítomen střet zájmů, vykonávají tyto činnosti s takovou mírou nezávislosti, která je úměrná velikosti a činnostem správcovské společnosti a skupiny, jíž je součástí, i závažnosti rizika poškození zájmů klientů.
2. Postupy, jež mají být dodrženy, a opatření, jež mají být přijata v souladu s čl. 18 odst. 2 písm. b), zahrnují následující postupy a opatření, jsou-li potřebné a vhodné k tomu, aby správcovská společnost zajistila žádoucí míru nezávislosti:
a)
účinné postupy k zamezení či kontrole výměny informací mezi příslušnými osobami vykonávajícími činnosti kolektivní správy portfolií, které s sebou nesou riziko střetu zájmů, pokud by výměna informací mohla poškodit zájmy jednoho nebo více klientů;
b)
samostatný dohled nad příslušnými osobami, mezi jejichž hlavní úkoly patří vykonávání činností kolektivní správy portfolií jménem klientů nebo poskytování služeb klientům nebo investorům, jejichž zájmy mohou být ve střetu nebo kteří zastupují odlišné zájmy, jež mohou být ve střetu (včetně zájmů správcovské společnosti);
c)
odstranění jakékoli přímé vazby mezi odměňováním příslušných osob, které se zabývají především jednou činností, a odměňováním či příjmy různých příslušných osob, které se zabývají především jinou činností, pokud ze vztahu těchto činností může vznikat střet zájmů;
d)
opatření, která komukoli zabrání v možnosti vykonávat nepatřičný vliv na způsob, jakým příslušná osoba provádí činnosti kolektivní správy portfolií, nebo tuto možnost omezí;
e)
opatření k prevenci nebo kontrole souběžného či postupného zapojení příslušné osoby do samostatných činností kolektivní správy portfolií, pokud takové zapojení může být na újmu řádného zvládání střetů zájmů.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v případě, že přijetí či uplatňování jednoho nebo více těchto opatření a postupů nezajistí žádoucí míru nezávislosti, přijaly jiná nebo další opatření a postupy, které jsou pro tyto účely potřebné a vhodné.
Článek 20
Administrace činností, z nichž vyplývá škodlivý střet zájmů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vedly a pravidelně aktualizovaly evidenci druhů činností kolektivní správy portfolií prováděných správcovskou společností nebo jejím jménem, při nichž vznikl anebo v případě probíhající činnosti kolektivní správy portfolií může vzniknout střet zájmů, který s sebou nese značné riziko poškození zájmů jednoho nebo více SKIPCP nebo jiných klientů.
2. Členské státy vyžadují, aby v případě, že organizační nebo administrativní opatření přijatá správcovskou společností za účelem zvládání střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou odvrátila riziko poškození zájmů SKIPCP nebo jeho podílníků, byly vedoucí osoba či osoby nebo jiné příslušné vnitřní orgány správcovské společnosti neprodleně informovány, a mohly tak přijmout nezbytná rozhodnutí, kterými zajistí, aby správcovská společnost za všech okolností jednala v nejlepším zájmu SKIPCP a jeho podílníků.
3. Správcovská společnost o situacích popsaných v odstavci 2 informuje investory prostřednictvím vhodného trvalého nosiče informací a zdůvodní své rozhodnutí.
Článek 21
Pravidla týkající se výkonu hlasovacích práv
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vypracovaly náležitá a účinná pravidla pro určení, kdy a jakým způsobem mají být vykonána hlasovací práva spojená s nástroji drženými ve spravovaných portfoliích, tak aby práva byla vykonávána výlučně ve prospěch dotčeného SKIPCP.
2. Pravidla podle odstavce 1 stanoví opatření a postupy:
a)
ke sledování relevantních podnikových událostí;
b)
k zajištění toho, aby hlasovací práva byla vykonávána v souladu s investičními cíli a politikou příslušného SKIPCP;
c)
k zabránění nebo zvládání střetů zájmů plynoucích z výkonu hlasovacích práv.
3. Souhrnný popis pravidel podle odstavce 1 je zpřístupněn investorům.
Podrobnosti o krocích podniknutých na základě daných pravidel jsou zdarma na požádání zpřístupněny podílníkům.
KAPITOLA IV
PRAVIDLA JEDNÁNÍ
(Čl. 14 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 14 odst. 2 písm. a) a b) směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Obecné zásady
Článek 22
Povinnost jednat v nejlepším zájmu SKIPCP a jejich podílníků
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby s podílníky spravovaných SKIPCP zacházely spravedlivě.
Správcovské společnosti se vyvarují toho, aby zájmy jedné skupiny podílníků kladly nad zájmy jiné skupiny podílníků.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby uplatňovaly patřičné politiky a postupy k zabránění nevhodným praktikám, u kterých lze rozumně předpokládat, že ovlivní stabilitu a integritu trhu.
3. Aniž jsou dotčeny požadavky vnitrostátního práva, členské státy od správcovských společností vyžadují, aby za účelem splnění povinnosti jednat v nejlepším zájmu podílníků zajistily, aby pro jimi spravované SKIPCP byly používány spravedlivé, správné a transparentní cenové modely a systémy oceňování. Správcovské společnosti musí být schopny doložit, že portfolia SKIPCP byla správně oceněna.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby jednaly způsobem, kterým nevznikají SKIPCP a jeho podílníkům nepřiměřené náklady.
Článek 23
Požadavky na náležitou opatrnost
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v nejlepším zájmu SKIPCP a v zájmu integrity trhu zajistily vysokou úroveň opatrnosti při volbě investic a jejich průběžném sledování.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily odpovídající úroveň znalostí a vědomostí o majetku, do něhož SKIPCP investuje.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby stanovily písemné politiky a postupy jednání s náležitou opatrností a zavedly účinná opatření zajišťující, aby investiční rozhodnutí jménem SKIPCP byla prováděna v souladu s cíli, investiční strategií a mezemi pro rizika dotyčného SKIPCP.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby v rámci uplatňování politiky řízení rizik před uskutečněním investice a podle potřeby po zohlednění povahy zvažované investice formulovaly prognózy a provedly analýzy toho, jak investice ovlivní skladbu portfolia, likviditu a rizikově-výnosový profil SKIPCP. Analýzy musí být provedeny výlučně na základě spolehlivých a aktuálních kvantitativních i kvalitativních informací.
Při uzavírání, vedení nebo ukončení dohod se třetími osobami v souvislosti s prováděním řízení rizik jednají správcovské společnosti s náležitou dovedností, péčí a opatrností. Před uzavřením takovýchto dohod správcovské společnosti podniknou nezbytné kroky k ověření, zda je třetí osoba schopna vykonávat řízení rizik spolehlivě, profesionálně a účinně a má k tomu kapacity. Správcovská společnost stanoví metody pro průběžné posuzování úrovně výkonu třetí osoby.
ODDÍL 2
Nakládání s pokyny k upsání a vyplacení
Článek 24
Informační povinnosti v souvislosti s prováděním pokynů k upsání a vyplacení
1. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti po provedení pokynu podílníka k upsání nebo vyplacení podílníkovi prostřednictvím trvalého nosiče oznámily provedení pokynu co nejdříve, nejpozději však první pracovní den po jeho provedení, anebo pokud správcovská společnost dostává potvrzení od třetí strany, nejpozději první pracovní den po obdržení potvrzení od třetí strany.
První pododstavec se však nepoužije, pokud by oznámení obsahovalo tytéž údaje jako potvrzení, jež má podílníkovi bezodkladně zaslat jiná osoba.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje relevantní informace z tohoto seznamu:
a)
identifikační údaje správcovské společnosti;
b)
jméno či jiné označení podílníka;
c)
datum a čas přijetí pokynu a způsob platby;
d)
datum provedení pokynu;
e)
identifikační údaje SKIPCP;
f)
povaha pokynu (upsání nebo vyplacení);
g)
počet podílových jednotek, jichž se pokyn týká;
h)
jednotková hodnota, za kterou byly jednotky upsány nebo vyplaceny;
i)
referenční datum připsání;
j)
hodnota pokynu v hrubém vyjádření včetně poplatku za upsání nebo v čisté výši po odečtení poplatku za vyplacení;
k)
celková výše provizí a účtovaných výloh, případně rozepsaná na jednotlivé položky, pokud o to investor požádá.
3. V případě pokynů podílníka, které se provádějí pravidelně, správcovská společnost buď učiní kroky uvedené v odstavci 1, nebo podílníkovi poskytuje nejméně každých šest měsíců informace o daných obchodech uvedené v odstavci 2.
4. Správcovské společnosti poskytnou podílníkovi na požádání informace o stavu jeho pokynu.
ODDÍL 3
Provedení za nejlepších podmínek
Článek 25
Provádění rozhodnutí o obchodu jménem spravovaného SKIPCP
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby tehdy, když provádějí rozhodnutí o obchodu jménem spravovaného SKIPCP v rámci správy jeho portfolia, jednaly v nejlepším zájmu spravovaného SKIPCP.
2. Členské státy zajistí, aby pro účely odstavce 1 správcovské společnosti přijaly veškerá přiměřená opatření k tomu, aby dosáhly nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu, povaze nebo jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu. Konkrétní význam těchto faktorů se stanoví podle následujících kritérií:
a)
konkrétní cíle, investiční politika a rizika SKIPCP podle údajů v prospektu, nebo případně ve statutu či zakládacích dokumentech SKIPCP;
b)
povaha pokynu;
c)
povaha finančních nástrojů, které jsou předmětem tohoto pokynu;
d)
charakteristika převodních míst, do nichž lze tento pokyn nasměrovat.
3. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby stanovily a zavedly účinná opatření ke splnění povinnosti podle odstavce 2. Správcovské společnosti zejména stanoví a zavedou politiku, která jim umožní dosáhnout nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP v souladu s odstavcem 2.
Správcovská společnost pro svou politiku týkající se provádění pokynů získá předchozí souhlas investiční společnosti. Správcovská společnost podílníkům zpřístupní patřičné informace o politice stanovené podle tohoto článku a jejích případných podstatných změnách.
4. Správcovské společnosti pravidelně sledují účinnost opatření a politiky týkající se provádění pokynů za účelem zjištění a nápravy případných nedostatků.
Správcovské společnosti tuto politiku dále každoročně posuzují. Posouzení se provede také vždy, když dojde k podstatné změně ovlivňující schopnost správcovské společnosti nadále dosahovat pro spravované SKIPCP nejlepších možných výsledků.
5. Správcovské společnosti jsou schopny doložit, že provádějí pokyny jménem SKIPCP v souladu se svou politikou pro provádění pokynů.
Článek 26
Zadávání pokynů k obchodu jménem SKIPCP k provedení jiným subjektům
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby tehdy, když zadávají pokyny k obchodu jménem spravovaných SKIPCP v rámci správy jejich portfolií k provedení jiným subjektům, jednaly v nejlepším zájmu spravovaných SKIPCP.
2. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti přijaly veškerá přiměřená opatření k tomu, aby dosáhly nejlepšího možného výsledku pro SKIPCP vzhledem k ceně, nákladům, rychlosti, pravděpodobnosti realizace a vypořádání, objemu, povaze nebo jinému aspektu souvisejícímu s provedením pokynu. Konkrétní význam těchto faktorů se stanoví podle čl. 25 odst. 2.
Za tímto účelem správcovské společnosti stanoví a zavedou politiku, která jim umožní splnit povinnost uvedenou v prvním pododstavci. V rámci této politiky jsou pro jednotlivé druhy nástrojů určeny subjekty, jimž je možné zadávat pokyny k provedení. Správcovská společnost uzavírá dohody o provádění pokynů, pouze pokud jsou tyto dohody v souladu s povinnostmi stanovenými v tomto článku. Správcovská společnost zpřístupní podílníkům patřičné informace o politice stanovené podle tohoto odstavce a jejích případných podstatných změnách.
3. Správcovské společnosti pravidelně sledují účinnost politiky stanovené v souladu s odstavcem 2, a zejména kvalitu provádění pokynů ze strany subjektů uvedených v předmětné politice, a zjednají nápravu případných nedostatků.
Správcovské společnosti tuto politiku dále každoročně posuzují. Posouzení se provede také vždy, když dojde k podstatné změně ovlivňující schopnost správcovské společnosti nadále dosahovat pro spravované SKIPCP nejlepších možných výsledků.
4. Správcovské společnosti jsou schopny prokázat, že zadávají pokyny jménem SKIPCP v souladu s politikou stanovenou podle odstavce 2.
ODDÍL 4
Nakládání s pokyny
Článek 27
Obecné zásady
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily a zavedly postupy a opatření pro okamžité, spravedlivé a rychlé provádění portfoliových obchodů jménem SKIPCP.
Postupy a opatření zavedené správcovskými společnostmi splňují tyto podmínky:
a)
zajišťují, aby pokyny prováděné jménem SKIPCP byly neprodleně a přesně zaznamenány a alokovány;
b)
provádějí jinak srovnatelné pokyny SKIPCP v pořadí, v jakém byly podány, a neprodleně, ledaže by to znemožňovala povaha pokynu nebo aktuální podmínky na trhu nebo by to bylo v rozporu se zájmy SKIPCP.
Finanční nástroje nebo peněžní částky obdržené při vypořádání provedených pokynů jsou neprodleně a správně zaznamenány na účet příslušného SKIPCP.
2. Správcovská společnost nezneužije informace o nevyřízených pokynech SKIPCP a učiní veškeré přiměřené kroky k tomu, aby zabránila zneužití těchto informací ze strany svých příslušných osob.
Článek 28
Slučování a alokace pokynů k provedení obchodu
1. Členské státy nepřipustí, aby správcovské společnosti provedly pokyn SKIPCP společně s pokynem jiného SKIPCP nebo jiného klienta nebo s pokynem k obchodu na vlastní účet, pokud nejsou splněny tyto podmínky:
a)
musí být nepravděpodobné, že sloučení pokynů bude v souhrnu nevýhodné pro některý ze SKIPCP nebo některého z klientů, jejichž pokyny se mají sloučit;
b)
musí být vytvořena a zavedena pravidla alokace pokynů, která za dostatečně přesných podmínek zajistí spravedlivou alokaci sloučených pokynů, včetně stanovení toho, jak objem a cena pokynů určuje alokaci a zacházení s částečně provedenými pokyny.
2. Členské státy zajistí, aby správcovská společnost v případě, že sloučí pokyn SKIPCP s jedním nebo několika pokyny jiného SKIPCP nebo klienta a sloučený pokyn je proveden částečně, alokovala související obchody v souladu se svými pravidly pro alokaci.
3. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti, které sloučily obchody na vlastní účet s jedním nebo několika pokyny SKIPCP nebo jiných klientů, alokovaly související obchody způsobem, který nepoškozuje SKIPCP nebo jiného klienta.
4. Členské státy vyžadují, aby správcovská společnost v případě, že sloučí pokyn SKIPCP nebo jiného klienta s obchodem na vlastní účet a sloučený pokyn je proveden částečně, alokovala související obchody přednostně SKIPCP nebo jinému klientovi.
Jestliže však správcovská společnost může SKIPCP nebo svému jinému klientovi na základě rozumných důvodů prokázat, že by bez sloučení nebyla schopna pokyn provést za tak výhodných podmínek nebo vůbec, může alokovat obchod na vlastní účet proporcionálně v souladu se svými pravidly pro alokaci podle odst. 1 písm. b).
ODDÍL 5
Materiální stimuly
Článek 29
Ochrana nejlepších zájmů SKIPCP
1. Členské státy zajistí, aby se jednání správcovských společností nepovažovalo za čestné, spravedlivé a profesionální v souladu s nejlepšími zájmy SKIPCP, jestliže v souvislosti se správou investic a výkonem administrativních činností pro SKIPCP zaplatí nebo přijmou jakýkoli poplatek či provizi nebo poskytnou či přijmou jakékoli nepeněžní plnění, které nepatří mezi následující:
a)
poplatek, provize či nepeněžní plnění placené či poskytnuté SKIPCP nebo osobě, která SKIPCP zastupuje, nebo placené či poskytnuté SKIPCP nebo osobou, která SKIPCP zastupuje;
b)
poplatek, provize či nepeněžní plnění placené či poskytnuté třetí straně nebo osobě jednající jménem třetí strany nebo placené či poskytnuté třetí stranou nebo osobou jednající jménem třetí strany, pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
o existenci, povaze a výši poplatku, provize nebo plnění, případně o způsobu výpočtu jeho/její výše v případě, že jeho/její výši není možno zjistit, musí být SKIPCP informován jasně, komplexně, přesně a srozumitelně ještě před poskytnutím příslušné služby,
ii)
úhrada poplatku nebo provize či poskytnutí nepeněžního plnění musí mít účel zvýšení kvality příslušné služby a nesmí ohrozit splnění povinnosti správcovské společnosti jednat v nejlepším zájmu SKIPCP;
c)
řádné poplatky, které umožní poskytnutí příslušné služby nebo jsou pro tento účel nutné, včetně poplatků za úschovu, za vypořádání a směnu měn, odvodů vymáhaných regulačními orgány nebo právních poplatků, a které svou povahou nemohou vést k rozporu s povinnostmi správcovské společnosti jednat čestně, spravedlivě a profesionálně v souladu s nejlepšími zájmy SKIPCP.
2. Členské státy povolí správcovské společnosti, aby pro účely odst. 1 písm. b) bodu i) zveřejnila hlavní podmínky ujednání o poplatcích, provizi nebo nepeněžním plnění v souhrnné podobě za podmínky, že se zaváže na žádost podílníka zveřejnit další podrobnosti a tento závazek dodrží.
KAPITOLA V
NÁLEŽITOSTI STANDARDNÍ SMLOUVY MEZI DEPOZITÁŘEM A SPRÁVCOVSKOU SPOLEČNOSTÍ
(Čl. 23 odst. 5 a čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES)
Článek 30
Prvky týkající se postupů, které mají dodržet smluvní strany
Členské státy vyžadují, aby depozitář a správcovská společnost (dále v této kapitole jako „smluvní strany“) zahrnuly do písemné smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující náležitosti týkající se služeb poskytovaných smluvními stranami a postupů, které mají smluvní strany dodržet:
a)
popis postupů včetně postupů týkajících se úschovy a správy, které mají být přijaty pro každý typ majetku SKIPCP svěřený depozitáři;
b)
popis postupů, které je třeba dodržet v případě, že správcovská společnost předpokládá změnu statutu fondu nebo prospektu SKIPCP, a stanovení, kdy by měl být informován depozitář nebo kdy je k provedení změn nutný jeho předchozí souhlas;
c)
popis prostředků a postupů, kterými bude depozitář předávat správcovské společnosti všechny příslušné informace, jež správcovská společnost potřebuje k výkonu svých povinností, včetně popisu prostředků a postupů souvisejících s výkonem práv spojených s finančními nástroji a používaných prostředků a postupů, které umožňují správcovské společnosti a SKIPCP včasný a řádný přístup k informacím týkajícím se účtů SKIPCP;
d)
popis prostředků a postupů, které umožňují depozitáři přístup ke všem příslušným informacím, jež potřebuje k výkonu svých povinností;
e)
popis postupů, které depozitáři umožňují prošetřovat jednání správcovské společnosti a hodnotit kvalitu předávaných informací, včetně šetření na místě;
f)
popis postupů, kterými může správcovská společnost posuzovat výkon depozitáře ve vztahu k jeho smluvním povinnostem.
Článek 31
Prvky týkající se výměny informací a povinností spojených se zachováním důvěrnosti a s praním peněz
1. Členské státy vyžadují, aby smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující prvky týkající se výměny informací a povinností spojených se zachováním důvěrnosti a s praním peněz:
a)
seznam veškerých informací, které si potřebují vyměňovat SKIPCP, jeho správcovská společnost a depozitář v souvislosti s upsáním, vyplacením, emisí, zrušením nebo odkoupením podílových jednotek SKIPCP;
b)
povinnosti související se zachováním důvěrnosti, které mají smluvní strany dodržovat;
c)
případně informace o úkolech a povinnostech smluvních stran v souvislosti s prevencí praní peněz a financování terorismu.
2. Povinnosti uvedené v odst. 1 písm. b) je třeba stanovit tak, aby neomezovaly možnost příslušných orgánů domovského členského státu správcovské společnosti ani příslušných orgánů domovského členského státu SKIPCP získat přístup k příslušným dokumentům a informacím.
Článek 32
Prvky týkající se jmenování třetích osob
Pro případ, že depozitář nebo správcovská společnost předpokládají svěření svých povinností třetím osobám, vyžadují členské státy, aby obě smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující prvky:
a)
závazek obou smluvních stran, že budou pravidelně poskytovat informace o třetích osobách, kterým depozitář nebo správcovská společnost svěří výkon svých povinností;
b)
závazek, že na žádost jedné smluvní strany druhá smluvní strana poskytne informace o kritériích použitých k výběru třetí osoby a o krocích přijatých ke sledování výkonu činnosti vybrané třetí osoby;
c)
prohlášení, že na odpovědnost depozitáře podle článku 24 nebo článku 34 směrnice 2009/65/ES nemá vliv skutečnost, že všechen nebo některý majetek svěřil k úschově a správě třetí osobě.
Článek 33
Prvky týkající se možných změn a ukončení smlouvy
Členské státy vyžadují, aby smluvní strany zahrnuly do smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES přinejmenším následující náležitosti týkající se změn a ukončení smlouvy:
a)
dobu platnosti smlouvy;
b)
podmínky, za nichž může být smlouva pozměněna nebo ukončena;
c)
podmínky nezbytné k usnadnění přechodu k jinému depozitáři a postup, jakým v případě přechodu depozitář zašle všechny příslušné informace jinému depozitáři.
Článek 34
Rozhodné právo
Členské státy vyžadují, aby smluvní strany ve smlouvě podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES uvedly, že se smlouva řídí právem domovského členského státu SKIPCP.
Článek 35
Elektronické předávání informací
Pokud se smluvní strany smlouvy podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES dohodnou na elektronickém předávání některých nebo všech informací, které si vzájemně vyměňují, vyžadují členské státy, aby uvedená smlouva obsahovala ustanovení o vedení evidence o těchto informacích.
Článek 36
Oblast působnosti smlouvy
Členské státy mohou povolit, aby se smlouva podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES vztahovala na více než jeden SKIPCP, který správcovská společnost spravuje. V takovém případě je ve smlouvě uveden seznam SKIPCP, na něž se smlouva vztahuje.
Článek 37
Smlouva o poskytování služeb
Členské státy smluvním stranám umožní uvést podrobnosti o prostředcích a postupech uvedených v čl. 30 písm. c) a d) buď ve smlouvě podle čl. 23 odst. 5, resp. čl. 33 odst. 5 směrnice 2009/65/ES, nebo v samostatné písemné smlouvě.
KAPITOLA VI
ŘÍZENÍ RIZIK
(Čl. 51 odst. 1 směrnice 2009/65/ES)
ODDÍL 1
Politika řízení rizik a měření rizik
Článek 38
Politika řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby vytvořily, zavedly a udržovaly náležitou a zdokumentovanou politiku řízení rizik, v jejímž rámci jsou určena rizika, kterým jsou nebo by mohly být jimi řízené SKIPCP vystaveny.
Politika řízení rizik obsahuje potřebné postupy, které správcovské společnosti umožní posoudit u každého jí spravovaného SKIPCP expozici SKIPCP vůči tržnímu riziku, riziku likvidity a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním rizikům, která mohou být pro každý jí spravovaný SKIPCP závažná, včetně provozního rizika.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby se v rámci politiky řízení rizik zaměřily alespoň na tyto prvky:
a)
metody, nástroje a opatření, která jim umožní splnit povinnosti stanovené v článcích 40 a 41;
b)
rozdělení odpovědnosti v souvislosti s řízením rizik v rámci správcovské společnosti.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují zajištění toho, aby v politice řízení rizik podle odstavce 1 byly uvedeny podmínky, obsah a frekvence podávání zpráv o výkonu funkce řízení rizik podle článku 12 správní radě a vedoucí osobě či osobám, a případně též dozorčímu orgánu.
3. Členské státy zajistí, aby pro účely odstavců 1 a 2 správcovské společnosti zohlednily povahu, rozsah a složitost svého předmětu podnikání, jakož i SKIPCP, které spravují.
Článek 39
Posuzování, sledování a přezkum politiky řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby pravidelně posuzovaly, sledovaly a přezkoumávaly:
a)
přiměřenost a účinnost politiky řízení rizik a opatření, procesů a metod uvedených v článcích 40 a 41;
b)
míru, v jaké správcovská společnost dodržuje politiku řízení rizik a opatření, procesy a metody uvedené v článcích 40 a 41;
c)
přiměřenost a účinnost opatření přijatých k nápravě případných nedostatků v procesu řízení rizik.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby informovaly příslušné orgány svých domovských členských států o případných podstatných změnách v procesu řízení rizik.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány domovského členského státu správcovské společnosti kontrolovaly splnění požadavků stanovených v odstavci 1 průběžně, jakož i při udělení povolení.
ODDÍL 2
Procesy řízení rizik, expozice vůči riziku selhání protistrany a koncentrace emitenta
Článek 40
Měření a řízení rizik
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby přijaly náležitá a účinná opatření, procesy a metody:
a)
umožňující kdykoliv změřit rizika, kterým jsou nebo by mohly být jimi spravované SKIPCP vystaveny, a tato rizika řídit;
b)
zajišťující dodržování mezí pro celkovou expozici a riziko selhání protistrany v souladu s články 41 a 43.
Tato opatření, procesy a metody by měly být přiměřené s ohledem na povahu, rozsah a složitost předmětu podnikání správcovských společností a SKIPCP, které spravují, jakož i v souladu s rizikovým profilem SKIPCP.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby pro účely odstavce 1 pro každý SKIPCP, který spravují, přijaly tato opatření:
a)
zavedly opatření, procesy a metody měření rizik nezbytné k zajištění, aby rizika přijatých pozic a jejich vliv na celkový rizikový profil byly přesně měřeny na základě důvěryhodných a spolehlivých údajů a aby opatření, procesy a metody měření rizik byly náležitým způsobem zdokumentovány;
b)
kde je to vhodné, prováděly pravidelné zpětné testování za účelem kontroly platnosti opatření pro měření rizik, mezi něž patří prognózy a odhady založené na modelech;
c)
kde je to vhodné, prováděly pravidelné zátěžové testy a analýzy scénářů za účelem podchycení rizik plynoucích z možných změn tržních podmínek, která by mohla mít nepříznivý dopad na SKIPCP;
d)
vytvořily, zavedly a udržovaly zdokumentovaný systém vnitřních omezení týkajících se opatření k řízení a kontrole příslušných rizik pro každý SKIPCP s přihlédnutím ke všem rizikům, která mohou mít pro SKIPCP zásadní význam, jak je uvedeno v článku 38, a při zajištění souladu s rizikovým profilem SKIPCP;
e)
zajistily, aby aktuální míra rizika byla v souladu se systémem mezí pro rizika každého SKIPCP uvedeným v písmenu d);
f)
vytvořily, zavedly a udržovaly náležité postupy, které v případě skutečného nebo předpokládaného porušení mezí pro rizika určitého SKIPCP zabezpečí včasné kroky k nápravě v nejlepším zájmu podílníků.
3. Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti uplatňovaly vhodné postupy řízení rizika likvidity, aby mohly zajistit, že každý jimi spravovaný SKIPCP je schopen kdykoli splnit ustanovení čl. 84 odst. 1 směrnice 2009/65/ES.
Kde je to vhodné, provádějí správcovské společnosti zátěžové testy umožňující posouzení rizika likvidity SKIPCP za mimořádných okolností.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že u každého jimi spravovaného SKIPCP je profil investic SKIPCP z hlediska likvidity přiměřený politice vyplácení stanovené ve statutu fondu, zakládacích dokumentech nebo prospektu.
Článek 41
Výpočet celkové expozice
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby prováděly výpočet celkové expozice spravovaného SKIPCP uvedené v čl. 51 odst. 3 směrnice 2009/65/ES pomocí jednoho z těchto ukazatelů:
a)
přírůstkové expozice a pákového efektu, které spravovanému SKIPCP plynou z použití finančních derivátových nástrojů včetně vložených derivátů podle čl. 51 odst. 3 čtvrtého pododstavce směrnice 2009/65/ES a které nesmí překročit celkovou čistou hodnotu majetku SKIPCP;
b)
tržního rizika portfolia SKIPCP.
2. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby výpočet celkové expozice SKIPCP prováděly alespoň jedenkrát denně.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit, aby celkovou expozici počítaly pomocí závazkového přístupu, metody hodnoty v riziku nebo jiných pokročilých metod měření rizik podle toho, co je vhodné. Pro účely tohoto ustanovení se „hodnotou v riziku“ rozumí míra nejvyšší očekávané ztráty při dané hladině spolehlivosti v konkrétním časovém období.
Členské státy od správcovských společností vyžadují zajištění toho, aby zvolená metoda výpočtu celkové expozice byla vhodná vzhledem k uplatňované investiční strategii SKIPCP, typům a složitosti použitých finančních derivátových nástrojů a podílu finančních derivátových nástrojů na portfoliu SKIPCP.
4. V případě, že SKIPCP v souladu s čl. 51 odst. 2 směrnice 2009/65/ES používá metody a nástroje zahrnující repo obchody nebo půjčky cenných papírů, jejichž účelem je zvýšit pákový efekt nebo expozici vůči tržnímu riziku, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby tyto transakce zohlednily při výpočtu celkové expozice.
Článek 42
Závazkový přístup
1. Používá-li se pro výpočet celkové expozice závazkový přístup, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby tento přístup používaly na všechny pozice plynoucí z finančních derivátových nástrojů včetně vložených derivátů podle čl. 51 odst. 3 čtvrtého pododstavce směrnice 2009/65/ES bez ohledu na to, zda jsou použity v rámci obecné investiční politiky SKIPCP, za účelem snížení rizika nebo za účelem účinné správy portfolia uvedené v čl. 51 odst. 2 zmíněné směrnice.
2. Používá-li se k výpočtu celkové expozice závazkový přístup, vyžadují členské státy od správcovských společností, aby každou pozici plynoucí z finančních derivátových nástrojů převedly na tržní hodnotu rovnocenné pozice plynoucí z podkladového aktiva daného derivátu (standardní závazkový přístup).
Členské státy mohou správcovským společnostem povolit používání jiných metod výpočtu, které jsou rovnocenné standardnímu závazkovému přístupu.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit, aby při výpočtu celkové expozice zohlednily hedgingové a nettingové transakce v případech, kde tyto transakce nepodceňují zřejmá a podstatná rizika a jednoznačně vedou ke snížení expozice vůči rizikům.
4. Pokud použití finančních derivátových nástrojů nevede k dodatečné expozici SKIPCP, není nutné podkladovou expozici zahrnovat do výpočtu závazků.
5. Používá-li se závazkový přístup, není nutné do výpočtu celkové expozice zahrnovat dohody o dočasných výpůjčkách uzavřené jménem SKIPCP podle článku 83 směrnice 2009/65/ES.
Článek 43
Riziko selhání protistrany a koncentrace emitenta
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily, že riziko selhání protistrany plynoucí z OTC finančního derivátového nástroje bude odpovídat mezím stanoveným v článku 52 směrnice 2009/65/ES.
2. Při výpočtu expozice SKIPCP vůči protistraně v souladu s mezemi uvedenými v čl. 52 odst. 1 směrnice 2009/65/ES používají správcovské společnosti kladné ocenění smlouvy o OTC derivátu s touto protistranou podle aktuální tržní hodnoty („mark-to-market value“).
Správcovské společnosti mohou provést netting derivátových pozic SKIPCP se stejnou protistranou za předpokladu, že jsou schopny jménem SKIPCP právní cestou vymáhat nettingové dohody s touto protistranou. Netting je přípustný pouze ve vztahu k OTC derivátovým nástrojům s toutéž protistranou, nikoli ve vztahu k jiným případným expozicím SKIPCP s toutéž protistranou.
3. Členské státy mohou správcovským společnostem povolit snížení expozice SKIPCP vůči protistraně obchodu s OTC deriváty prostřednictvím přijetí zajištění. Přijaté zajištění je natolik likvidní, aby mohlo být rychle prodáno za cenu blízkou svému ocenění před prodejem.
4. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby při výpočtu expozice vůči riziku selhání protistrany podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2009/65/ES zohlednily zajištění v případech, kdy správcovská společnost jménem SKIPCP předává zajištění protistraně OTC obchodu. Předané zajištění je možno zohlednit v čisté výši pouze za předpokladu, že správcovská společnost je schopna jménem SKIPCP právní cestou vymáhat nettingové dohody s danou protistranou.
5. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby prováděly výpočet mezí pro koncentrace emitentů uvedených v článku 52 směrnice 2009/65/ES na základě podkladové expozice plynoucí z použití finančních derivátových nástrojů podle závazkového přístupu.
6. Pokud jde o expozici plynoucí z obchodů s OTC deriváty podle čl. 52 odst. 2 směrnice 2009/65/ES, členské státy od správcovských společností vyžadují, aby do výpočtu zahrnuly jakékoli expozice vůči riziku selhání protistrany obchodů s OTC deriváty.
ODDÍL 3
Postupy oceňování OTC derivátů
Článek 44
Postupy stanovení hodnoty OTC derivátů
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby ověřovaly, že expozice SKIPCP vůči OTC derivátům jsou oceňovány reálnou hodnotou, která nevychází pouze z tržních kotací protistran obchodů s OTC deriváty a která splňuje kritéria stanovená v čl. 8 odst. 4 směrnice 2007/16/ES.
2. Pro účely odstavce 1 správcovské společnosti vytvoří, zavedou a udržují opatření a postupy zajišťující patřičné, transparentní a reálné ocenění expozice SKIPCP vůči OTC derivátům.
Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby zajistily náležité, přesné a nezávislé stanovení reálné hodnoty OTC derivátů.
Opatření a postupy oceňování jsou vhodné a přiměřené povaze a složitosti dotyčných OTC derivátů.
Pokud se na opatřeních a postupech souvisejících s oceňováním OTC derivátů podílejí výkonem určitých činností třetí strany, splní správcovské společnosti požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 a v čl. 23 odst. 4 druhém pododstavci.
3. Funkce řízení rizik je pro účely odstavců 1 a 2 pověřena zvláštními povinnostmi.
4. Opatření a postupy oceňování uvedené v odstavci 2 jsou náležitě zdokumentovány.
ODDÍL 4
Předávání informací o derivátových nástrojích
Článek 45
Zprávy o derivátových nástrojích
1. Členské státy od správcovských společností vyžadují, aby příslušným orgánům svého domovského členského státu předávaly alespoň jednou ročně zprávu s informacemi, které podávají pravdivý a reálný obraz o typech derivátových nástrojů použitých u každého jimi spravovaného SKIPCP, podkladových rizicích, kvantitativních omezeních a metodách zvolených k odhadu rizik spojených s derivátovými obchody.
2. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány domovského členského státu správcovské společnosti kontrolovaly řádnost a úplnost informací uvedených v odstavci 1 a aby měly možnost v případě potřeby zasáhnout.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 46
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 47
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 48
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 1. července 2010.
DIRETTIVA TAL-KUMMISSJONI Nru 2010/43/UE
tal-1 ta’ Lulju 2010
li timplimenta d-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tar-rekwiżiti organizzazzjonali, il-konflitti ta’ interess, il-kondotta fin-negozju, l-immaniġġjar tar-riskji u l-kontenut tal-ftehim ta’ bejn id-depożitarju u l-kumpanija maniġerjali
(Test b’rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 12(3), l-Artikolu 14(2), l-Artikolu 23(6), l-Artikolu 33(6) u l-Artikolu 51(4) tagħha,
Billi:
(1)
Ir-regoli u t-terminoloġija dwar r-rekwiżiti organizzazzjonali, il-konflitti ta’ interess u t-twettiq ta’ negozju għandhom ikunu allinjati hemm jista’ jkun mal-istandards li ddaħħlu fil-qasam tas-servizzi finanzjarji mid-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji li temenda d-Direttivi tal-Kunsill 85/611/KEE u 93/6/KEE u d-Direttiva 2000/12/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 93/22/KEE (2) u d-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/73/KE tal-10 ta’ Awwissu 2006 li timplimenta d-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward ir-rekwiżiti organizzattivi u l-kundizzjonijiet ta’ ħidma tal-kumpaniji tal-investiment u t-termini definiti għall-għanjiet ta’ dik id-Direttiva (3). Dan l-allinjament, filwaqt li jqis l-ispeċifiċitajiet tan-negozju tal-immaniġġjar kollettiv tal-portafolji, jippermetti li jintlaħqu standards ugwali mhux biss bejn l-oqsma tas-servizzi finanzjarji differenti imma wkoll fin-negozju tal-immaniġġjar tal-assi, fejn ċertu rekwiżiti tad-Direttiva 2006/73/KE diġà ġew estiżi minn uħud mill-Istati Membri għall-kumpaniji maniġerjali UCITS.
(2)
Huwa xieraq li dawn ir-regoli jiġu adottati f’forma ta’ Direttiva sabiex id-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni jkunu jistgħu jiġu aġġustati għall-ispeċifiċitajiet tas-suq partikolari u s-sistema legali f’kull Stat Membru. Direttiva se tippermetti wkoll livell massimu ta’ konsistenza mas-sistema li nħolqot mid-Direttiva 2006/73/KE.
(3)
Għalkemm il-prinċipji stabbiliti b’din id-Direttiva huma ta’ rilevanza ġenerali għall-kumpaniji maniġerjali kollha, huma flessibbli biżżejjed biex jiżguraw li l-applikazzjoni tagħhom u s-sorveljanza ta’ din l-applikazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti tkun waħda proporzjonata kif ukoll iqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpanija maniġerjali u d-diversità tal-kumpaniji li jaqgħu fl-ambitu tal-applikazzjoni tad-Direttiva 2009/65/KE, u n-natura varjata ta’ UCITS differenti li jistgħu jkunu mmaniġjati mill-kumpanija maniġerjali.
(4)
Sa fejn tkun tippermettilhom il-liġi nazzjonali, il-kumpaniji maniġerjali għandhom ikunu jistgħu jagħmlu arranġamenti biex partijiet terzi jwettqulhom xi attivitajiet. Ir-regoli ta’ implimentazzjoni għandhom jinftehmu f’dan is-sens. Il-kumpanija maniġerjali għandha b’mod partikolari teżerċita d-diliġenza xierqa sabiex tiddetermina jekk, wara li tqis in-natura tal-funzjonijiet li jkunu ser jitwettqu minn partijiet t-terzi, l-impriża li tkun qed twettaq dawk l-attivitajiet tistax titqies kwalifikata u kapaċi tassumi l-funzjonijiet involuti. Għalhekk il-parti terza għandha tissodisfa r-rekwiżiti organizzazzjonali u ta’ konflitti ta’ interess kollha marbuta mal-attività li se titwettaq. Isegwi wkoll li l-kumpanija maniġerjali għandha tivverifika li l-parti terza tkun ħadet il-passi xierqa sabiex tikkonforma mal-imsemmija rekwiżiti u għandha timmonitorja b’mod effikaċi li l-parti terza tkun konformi ma’ dawn ir-rekwiżiti. Fejn il-parti terza tkun responsabbli biex tapplika r-regoli li jirregolaw l-attivitajiet delegati, għandhom japplikaw rekwiżiti organizzazzjonali u ta’ konflitt ta’ interess ekwivalenti fuq l-attività ta’ monitoraġġ tal-attivitajiet delegati. Il-kumpanija maniġerjali għandha tkun tista’ tqis l-fatt li l-parti terza waqt il-proċess ta’ diliġenza dovuta l-fatt li l-parti terza għand min ikunu ġew iddelegat l-attivitajiet bosta drabi tkun soġġetta għad-Direttiva 2004/39/KE.
(5)
Sabiex tiġi evitata l-applikazzjoni ta’ standards differenti għall-kumpaniji maniġerjali u għall-kumpaniji tal-investiment li ma jkunux ħatru kumpanija maniġerjali, dawn tal-aħħar għandhom ikunu soġġetti għall-istess regoli ta’ kondotta u dispożizzjonijiet dwar il-konflitti ta’ interess u l-immaniġġjar tar-riskji li huma soġġetti għalihom il-kumpaniji maniġerjali. Għaldaqstant, ir-regoli ta’ din id-Direttiva dwar il-proċeduri amministrattivi u l-mekkaniżmu tal-kontrolli interni għandhom, bħala kwistjoni ta’ prassi tajba, japplikaw kemm għall-kumpaniji maniġerjali u kemm għall-kumpaniji tal-investiment li ma jkunux ħatru kumpanija maniġerjali, filwaqt li jitqies il-prinċipju tal-proporzjonalità.
(6)
Id-Direttiva 2009/65/KE teżiġi li l-kumpaniji maniġerjali jkollhom proċeduri amministrattivi sodi. Sabiex jikkonformaw ma’ dan ir-rekwiżit il-kumpaniji maniġerjali għandhom jistabbilixxu struttura organizzazzjonali ddokumentata sew fejn ir-responsabbiltajiet jiġu assenjati b’mod ċar u tkun żgurata ċirkolazzjoni tajba tal-informazzjoni bejn il-partijiet kollha involuti. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jistabbilixxu wkoll sistemi li jħarsu l-informazzjoni u jiżguraw il-kontinwità tan-negozju u li jkunu suffiċjenti biex ippermettulhom jissodisfaw l-obbligi tagħhom meta l-attivitajiet tagħhom jitwettqu minn partijiet terzi.
(7)
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom ukoll ikollhom ir-riżorsi neċessarji, b’mod partikolari, li jimpjegaw persunal bil-ħiliet, il-konoxxenza u l-esperjenza xierqa sabiex ikunu jistgħu jaqdu dmirijiethom.
(8)
Fejn jidħlu proċeduri siguri ta’ proċessar tad-dejta u l-obbligu li jiġu rrikostruwiti t-tranżazzjonijiet kollha li jinvolvu l-UCITS il-kumpanija maniġerjali għandha tkun qiegħda tħaddem arranġamenti li jippermettulha tirreġistra puntwalment u sew kull tranżazzjoni li tkun ġiet eżegwita f’isem il-UCITS.
(9)
Il-kontabilità hija waħda mill-oqsma ewlenin tal-amministrazzjoni tal-UCITS. Huwa għalhekk ta’ importanza kbira li l-proċeduri tal-kontabilità jkunu speċifikati iżjed fil-leġiżlazzjoni ta’ implimentazzjoni. Għalhekk din id-Direttiva għandha tħaddan il-prinċipji li l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha tal-UCITS jew tal-kumpartimenti tal-investiment tagħha jkunu jistgħu jiġu identifikati direttament, u li l-kontijiet għandhom jinżammu separati. Barra minn hekk, fejn ikunu jeżistu klassijiet ta’ ishma differenti, pereżempju l-livell tat-tariffi maniġerjali, għandu jkun possibbli li jinħareġ direttament mill-kontabilità l-valur tal-assi netti ta’ dawk il-klassijiet differenti.
(10)
L-allokazzjoni ċara tar-responsabbiltajiet tal-maniġment superjuri u l-funzjoni superviżorja hija ta’ importanza ewlenija fl-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmi ta’ kontrolli interni xierqa kif titlob id-Direttiva 2009/65/KE. Dan jitlob li l-maniġment superjuri għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-politika ġenerali tal-investiment kif imsemmi fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 583/2010 tal-1 ta’ Lulju 2010 li jimplimenta d-Direttiva 2009/65/KE fir-rigward tat-tagħrif ewlieni għall-investitur u l-kundizzjonijiet li għandhom jiġu ssodisfati meta jingħata t-tagħrif ewlieni għall-investitur jew il-prospett b’mezz li jibqa’ (4). Il-maniġment superjuri għandu wkoll jerfa’ r-responsabbiltà għall-istrateġiji tal-investiment li huma l-indikazzjonijiet ġenerali dwar l-allokazzjoni strateġika tal-assi tal-UCITS u t-tekniki tal-investiment meħtieġa biex tiġi implimentata b’mod adegwat u effikaċi l-politika tal-investiment. It-tqassim ċar tar-responsabbiltajiet għandu jiżgura wkoll li jeżisti kontroll adegwat biex b’hekk ikun żgurat li l-assi tal-UCITS jiġu investiti skont ir-regoli tal-fond jew tal-istrumenti tal-inkorporazzjoni u d-dispożizzjonijiet legali applikabbli kif ukoll li jiġu osservati l-limiti tar-riskji ta’ kull UCITS. L-allokazzjoni tar-responsabbiltajiet għandha tkun konsistenti mar-rwol u r-responsabbiltajiet tal-maniġment superjuri u l-funzjoni tas-sorveljanza skont il-liġi nazzjonali applikabbli u l-kodiċi tal-governanza korporattiva. Huwa possibbli li l-maniġment superjuri jkun jinkludi l-membri kollha tal-bord tad-diretturi jew xi wħud minnhom.
(11)
Sabiex ikun żgurat li kumpanija maniġerjali jkollha mekkaniżmu adegwat ta’ kontroll huma meħtieġa l-funzjoni permanenti ta’ konformità u l-funzjoni tal-awditjar intern. Il-funzjoni tal-konformità għandha titfassal b’tali mod li jkun żgurat li jkun jista’ jiġi nnotat kull riskju ta’ nuqqas min-naħa tal-kumpanija maniġerjali li tikkonforma mal-obbligi tagħha skont id-Direttiva 2009/65/KE. Il-funzjoni tal-awditjar għandha timmira biex tivverifika u tevalwa l-proċeduri ta’ kontroll u l-arranġamenti amministrattivi differenti li l-kumpanija maniġerjali tkun qed tħaddem.
(12)
Huwa neċessarju li l-kumpaniji maniġerjali jkollhom ftit flessibbiltà f’kif jistrutturaw l-organizzazzjoni tal-immaniġġjar tar-riskji tagħhom. Fejn ma tkunx xi ħaġa xierqa jew proporzjonata li jkun hemm funzjoni separata tal-immaniġġjar tar-riskji, il-kumpanija maniġerjali għandha xorta waħda tkun f’pożizzjoni li turi li l-prekawzjonijiet speċifiċi kontra l-konflitti ta’ interess jippermettu eżekuzzjoni indipendenti tal-attivitajiet tal-immaniġġjar tar-riskji.
(13)
Id-Direttiva 2009/65/KE tobbliga lill-kumpaniji maniġerjali jħaddmu regoli dwar it-tranżazzjonijiet personali. Skont id-Direttiva 2006/73/KE, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jipprevjenu lill-impjegati tagħhom li jkunu soġġetti għal konflitti ta’ interess jew ikollhom informazzjoni privileġġata, skont it-tifsira tad-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar insider dealing u manipulazzjoni tas-suq (abbuż tas-suq) (5), milli jidħlu fi tranżazzjonijiet personali b’riżultat ta’ abbuż minn informazzjoni li jkunu kisbu permezz tal-attività professjonali tagħhom.
(14)
Id-Direttiva 2009/65/KE titlob li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li kull tranżazzjoni ta’ portafoll li tkun tinvolvi l-UCITS tkun tista’ tiġi rrikostruwita skont l-oriġini tagħha, il-partijiet kostitwenti, in-natura tagħha, u meta u fejn tkun ġiet eżegwita. Għaldaqstant, huwa neċessarju li jiġu stabbiliti rekwiżiti għar-reġistrazzjoni ta’ tranżazzjonijiet ta’ portafolji u ta’ ordnijiet ta’ sottoskrizzjoni u tifdija.
(15)
Id-Direttiva 2009/65/KE titlob li l-kumpaniji maniġerjali UCITS iħaddmu mekkaniżmi xierqa biex ikun żgurat it-trattament ġust tal-UCITS f’każijiet ta’ konflitti ta’ interess inevitabbli. Għaldaqstant, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jiżguraw li f’dawn il-każijiet il-maniġment superjuri jew xi korp intern kompetenti ieħor tal-kumpanija maniġerjali jkun mgħarraf fil-pront, sabiex ikun jista’ jieħu kwalunkwe deċiżjoni meħtieġa biex jiżgura t-trattament tal-UCITS u tat-titolari ta’ unitjiet.
(16)
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom ikunu mitluba jadottaw, japplikaw u jħarsu strateġija effikaċi u adegwata għall-eżerċitar tad-drittijiet tal-vot marbuta mal-istrumenti finanzjarji li jkollhom il-UCITS li jimmaniġġjaw, bil-ħsieb li jkun żgurat li dawn id-drittijiet ikunu eżerċitati għall-benefiċċju esklużiv tal-UCITS. L-informazzjoni relatata mal-istrateġija u l-applikazzjoni tagħha għandha tkun disponibbli mingħajr xkiel għall-investituri, inkluż permezz ta’ sit elettroniku. Skont x’ikun il-każ, id-deċiżjoni li ma jiġux eżerċitati d-drittijiet tal-vot tista’ titqies, f’ċerti ċirkostanzi, li hija għall-benefiċċju esklużiv tal-UCITS skont l-istrateġija tal-investiment tagħhom. Madankollu, ma għandhiex tiġi eskluża l-possibbiltà li kumpanija tal-investiment tivvota għaliha nnifisha jew tagħti struzzjonijiet speċifiċi dwar kif għandha tivvota l-kumpanija maniġerjali tagħha.
(17)
L-obbligu li jiġi mgħarraf il-maniġment superjuri jew xi korp intern kompetenti ieħor tal-kumpanija maniġerjali sabiex ikun jista’ jieħu d-deċiżjonijiet meħtieġa ma għandux jillimita d-dover tal-kumpaniji maniġerjali u tal-UCITS li jirrapportaw sitwazzjonijiet fejn l-arranġamenti organizzazzjonali jew amministrattivi kontra l-konflitti ta’ interess ma jkunux biżżejjed biex tkun żgurata, b’kunfidenza raġonevoli, il-prevenzjoni tar-riskji ta’ ħsara, pereżempju fir-rapporti perjodiċi tagħhom. Dan ir-rappurtar għandu jispjega u jiġġustifikaw id-deċiżjoni li tittieħed mill-kumpanija maniġerjali anki meta tkun ittieħdet deċiżjoni biex ma tittiħidx azzjoni, filwaqt li jitqiesu l-politika u l-proċeduri interni adottati biex jiġu identifikati, ipprevenuti u mmaniġġjati l-konflitti ta’ interess.
(18)
Id-Direttiva 2009/65/KE tobbliga lill-kumpaniji maniġerjali li jaġixxu fl-aħjar interess tal-UCITS li jimmaniġġjaw u l-integrità tas-suq. Ċerta mġiba, bħall-għażla taż-żmien tal-kummerċ u n-negozju tard, jista’ jkollha effetti detrimentali fuq it-titolari ta’ unitjiet u tista’ thedded il-funzjonament tas-suq. Għaldaqstant, il-kumpaniji maniġerjali għandhom iħaddmu proċeduri xierqa biex jipprevjenu l-prattiċi ħżiena. Barra minn dan, il-kumpaniji maniġerjali għandhom iħaddmu proċeduri xierqa ta’ viġilanza kontra imposti irraġonevoli u attivitajiet bħal negozju eċċessiv, filwaqt li jitqiesu l-għanijiet u l-politika tal-investiment tal-UCITS.
(19)
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jaġixxu wkoll fl-aħjar interess tal-UCITS meta jkunu qegħdin jeżegwixxu direttament ordnijiet biex jinnegozjaw f’isem il-UCITS li jimmaniġġjaw jew meta jgħadduhom lil partijiet terzi. Meta jkunu qegħdin jeżegwixxu ordnijiet f’isem il-UCITS, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jieħdu l-miżuri raġonevoli kollha biex jiksbu l-aqwa riżultat possibbli għall-UCITS fuq bażi konsistenti, fejn jitqiesu l-prezz, il-kostijiet, il-ħeffa, il-probabbiltà tal-eżekuzzjoni u s-saldu, id-daqs u n-natura tal-ordni jew kwalukwe kunsiderazzjoni oħra rilevanti għall-eżekuzzjoni tal-ordni.
(20)
Sabiex ikun żgurat li l-kumpaniji maniġerjali jaġixxu b’ħila, attenzjoni u diliġenza xierqa fl-aħjar interess tal-UCITS li jimmaniġġjaw kif titlob id-Direttiva 2009/65/KE, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti r-regoli dwar il-maniġġ tal-ordnijiet.
(21)
Ċertu tariffi, kummissjonijiet jew benefiċċji mhux monetarji li jistgħu jitħallsu lil jew mill-kumpanija maniġerjali m’għandhomx ikunu permessi peress li jista’ jkollhom impatt fuq il-ħarsien tar-rekwiżiti stipulati fid-Direttiva 2009/65/KE li l-kumpanija maniġerjali għandha taġixxi bl-onestà, b’mod ġust u professjonalment skont l-aħjar interess tal-UCITS. Għaldaqstant, jinħtieġ li jiġu stipulati regoli ċari li jispeċifikaw meta tariffi, kummissjonijiet u benefiċċji mhux monetarji ma jitqisux bħala ksur ta’ dawk il-prinċipji.
(22)
L-attivitajiet transkonfinali tal-kumpanija maniġerjali joħolqu sfidi ġodda għar-relazzjoni bejn il-kumpanija maniġerjali u d-depożitarju tal-UCITS. F’din id-Direttiva għandhom jiġu speċifikati l-elementi ewlenin tal-ftehim bejn id-depożitarju tal-UCITS u l-kumpanija maniġerjali, meta dik il-kumpanija maniġerjali tkun stabbilita fi Stat Membru li ma jkunx l-Istat Membru ta’ domiċilju tal-UCITS u dan għandu jsir sabiex tkun żgurata ċ-ċertezza legali meħtieġa. Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi żgurat li dan il-ftehim jaqdi sew l-għan tiegħu huwa meħtieġ li jiġu pprovduti regoli dwar il-konflitti tal-liġijiet li jidderogaw mill-Artikolu 3 u 4 tar-Regolament (KE) Nru 593/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Ġunju 2008 dwar il-liġi applikabbli għall-obbligazzjonijiet [obbligi] kuntrattwali (Ruma I) (6) b’tali mod li l-liġi applikabbli għal dan il-ftehim tkun il-liġi tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-UCITS.
(23)
Id-Direttiva 2009/65/KE fiha obbligu li jiġu speċifikati l-kriterji għall-valutazzjoni tal-adegwezza tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji ta’ kumpanija maniġerjali. Dawn il-kriterji jiffukaw fuq l-istabbiliment ta’ politika tal-immaniġġjar tar-riskji adegwata u dokumentata li għandha titħaddan mill-kumpaniji maniġerjali. Din il-politika għandha tippermetti lill-kumpaniji maniġerjali li jivvalutaw ir-riskji tal-pożizzjonijiet li jittieħdu fil-portafolji li jimmaniġġjaw u l-piż ta’ dawn ir-riskji individwali fuq il-profil tar-riskju globali tal-portafoll. L-organizzazzjoni tal-politika tal-immaniġġjar tar-riskji għandha tkun adegwata u proporzjonata man-natura, id-daqs u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-kumpanija maniġerjali u tal-UCITS li timmaniġġja.
(24)
Il-valutazzjoni perjodika, il-monitoraġġ u l-analiżi tal-politika tal-immaniġġjar tar-riskji mill-kumpaniji maniġerjali huma wkoll kriterji għall-valutazzjoni tal-adegwezza tal-proċess tal-immaniġjar tar-riskju. Dan il-kriterju jinkludi wkoll l-analiżi tal-effikaċja tal-miżuri meħuda biex jiġu indirizzati kwalunkwe nuqqasijiet fl-eżekuzzjoni tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji.
(25)
Bħala element essenzjali fil-kriterja tal-valutazzjoni tal-adegwezza tal-proċessi tal-immaniġġjar tar-riskji, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jadottaw tekniki proporzjonati u effikaċi li jkejlu r-riskji, ħalli jkejlu fi kwalunkwe ħin ir-riskji li huma jew li jistgħu jkunu esposti għalihom il-UCITS li jimmaniġġjaw. Dawn ir-rekwiżiti huma bbażati fuq prassi komuni miftehma bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Dawn jinkludu kemm miżuri kwantitattivi, fir-rigward tar-riskji kwantifikabbli, u metodi kwalitattivi. Is-sistemi tal-ipproċessar ta’ dejta elettronika u l-għodod li jintużaw fil-komputazzjoni tal-miżuri kwantitattiv għandhom ikunu integrati ma’ xulxin jew mal-applikazzjonijiet tal-uffiċċju tan-negozjar u dawk tal-kontabilità. It-tekniki tal-kejl tar-riskji għandha tipprovdi kejl adegwat tar-riskji f’perjodi meta jiżdied it-taqlib fis-suq u għandhom jiġu rriveduti kull meta jkun meħtieġ fl-interess tat-titolari ta’ unitjiet. Għandhom jippermettu wkoll valutazzjoni adegwata tal-konċentrazzjoni u l-interazzjoni tar-riskji rilevanti fil-livell ta’ portafoll.
(26)
Huwa l-għan tas-sistema tal-immaniġġjar tar-riskji li tiffunzjona li l-limiti tal-investiment stabbiliti mid-Direttiva 2009/65/KE, bħalma huwa l-limiti fuq l-iskopertura globali u l-iskopertura għar-riskju ta’ kontraparti jiġu rrispettati mill-kumpaniji maniġerjali. Għalhekk għandhom jiġu stabbiliti kriterji dwar kif għandha tiġi kkalkulata l-iskopertura globali u kif għandu jiġi kkalkulat ir-riskju ta’ kontraparti.
(27)
Meta jiġu stabbiliti dawn il-kriterji huwa meħtieġ li din id-Direttiva tagħmilha ċara kif l-iskopertura globali tista’ tiġi kkalkulata, fosthom bl-użu tal-approċċ tal-impenji, l-approċċ tal-valur fir-riskju jew b’metodoloġiji avvanzati tal-kejl tar-riskji. Din għandha tistabbilixxi wkoll l-elementi ewlenin tal-metodoloġija li skonthom il-kumpanija maniġerjali għandha tikkalkula r-riskju tal-kontraparti. Fl-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli, għandhom jitqiesu l-kundizzjonijiet li bihom qed jintużaw dawn il-metodoloġiji, fosthom il-prinċipji li għandhom jiġu applikati għal dawn l-arranġamenti kollaterali sabiex titnaqqas l-iskopertura tal-UCITS għar-riskju tal-kontraparti kif ukoll l-użu tal-arranġamenti tal-iħħeġġjar u tal-kalkolu tal-valur nett, kif żviluppati mill-awtoritajiet kompetenti li jaħdmu fi ħdan il-Kumitat tar-Regolaturi Ewropej tat-Titoli.
(28)
Skont id-Direttiva 2009/65/KE, il-kumpaniji maniġerjali huma obbligati li japplikaw proċess ta’ valutazzjoni preċiż u indipendenti tal-valur tad-derivati barra l-Borża (OTC). Din id-Direttiva għalhekk tistipula regoli dettaljati għal dak il-proċess f’konformità mad-Direttiva tal-Kummissjoni 2007/16/KE tad-19 ta’ Marzu 2007 li timplimenta d-Direttiva tal-Kunsill 85/611/KEE dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi li jirrelataw għal impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) rigward il-kjarifika ta’ ċerti definizzjonijiet (7). Bħala kwistjoni ta’ prassi tajba, il-kumpaniji maniġerjali għandhom japplikaw dawn ir-rekwiżiti għall-istrumenti li jesponu l-UCITS għar-riskji ta’ valwazzjoni ekwivalenti għal dawn li jinħolqu mid-derivati OTC, bħal dawk marbuta mal-illikwidità tal-prodott u/jew il-kumplessità tal-istrutturi tal-gwadanji. Skont dan, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jadottaw arranġamenti u proċeduri konsistenti mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 44 għall-valwazzjoni ta’ titoli trasferibbli kumplessi jew anqas likwidi u strumenti tas-suq tal-flus li jeħtieġu l-użu ta’ medoti ta’ valwazzjoni bbażati fuq mudell.
(29)
Id-Direttiva 2009/65/KE tobbliga kumpanija maniġerjali biex tipprovdi lill-awtoritajiet rilevanti kompetenti bl-informazzjoni fir-rigward tat-tipi ta’ strumenti ta’ derivati li fihom tkun ġiet investita UCITS, ir-riskji sottostanti li jippreżentaw ruħhom, il-limiti kwantitattivi applikabbli u l-metodi magħżula għall-istima tar-riskji assoċjati ma’ dawn it-tranżazzjonijiet. Il-proċedura li għandha ssegwi l-kumpanija maniġerjali fil-qadi ta’ dan l-obbligu, kif ukoll il-kontenut, għandhom jiġu speċifikati.
(30)
Il-Kumitat tar-Regolaturi Ewropej tat-Titoli, stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/77/KE (8) ġie kkonsultat għal pariri tekniċi.
(31)
Il-miżuri previsti f’din id-Direttiva huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Ewropej tat-Titoli,
ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU I
SUĠĠETT, AMBITU U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Direttiva tistipula r-regoli tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2009/65/KE:
1.
billi tispeċifika l-proċeduri u l-arranġamenti kif imsemmi fil-punt (a) tat-tieni sottoparagrafu tal-Artikolu 12(1), u l-istrutturi u r-rekwiżiti organizzazzjonali biex jiġu mminimizzati l-konflitti ta’ interess kif imsemmi fil-punt (b) tat-tieni sottoparagrafu tal-Artikolu 12(1);
2.
Billi tistabbilixxi l-kriterji għal kondotta onesta u ġusta u bil-ħila dovuta, l-attenzjoni u d-diliġenza dovuti fl-aħjar interess tal-UCITS kif ukoll il-kriterji għad-determinazzjoni tat-tipi ta’ konflitti ta’ interess billi tispeċifika l-prinċipji meħtieġa biex jiġi żgurat li r-riżorsi jitħaddmu b’mod effiċjenti, tiddefinixxi l-passi li għandhom jittieħdu biex jiġu identifikati, prevenuti, immaniġġjati u divulgati l-konflitti ta’ interess imsemmija fl-Artikolu 14(1) u (2),
3.
fir-rigward tal-partikolaritajiet li jeħtieġu jkunu inklużi fil-ftehimiet bejn id-depożitarju u l-kumpanija maniġerjali skont l-Artikoli 23(5) u 33(5), u
4.
fir-rigward tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji msemmi fl-Artikolu 51(1), partikolarment il-kriterji għall-valutazzjoni tal-adegwatezza tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji użat mill-kumpanija maniġerjali u l-politika u l-proċessi tal-immaniġġjar tar-riskji kif ukoll l-arranġamenti, il-proċessi u t-tekniki għall-kejl u l-immaniġġjar tar-riskji marbuta ma’ dawn il-kriterji.
Artikolu 2
Ambitu
1. Din id-Direttiva għandha tapplika għall-kumpaniji maniġerjali li jwettqu l-attività tal-immaniġġjar ta’ impriża għall-investiment kollettiv fit-titoli trasferibbli (UCITS) kif imsemmi fl-Artikolu 6(2) tad-Direttiva 2009/65/KE.
Il-Kapitolu V ta’ din id-Direttiva għandu japplika wkoll għad-depożitarji li jwettqu l-funzjonijiet tagħhom skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu IV u t-Taqsima 3 tal-Kapitolu V tad-Direttiva 2009/65/KE.
2. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan il-Kapitolu, l-Artikolu 12 tal-Kapitolu II u l-Kapitoli III, IV u VI għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-kumpaniji tal-investiment li ma jkunux ħatru kumpanija maniġerjali awtorizzata skont id-Direttiva 2009/65/KE.
F’dawk il-każijiet “kumpanija maniġerjali” għandha tinftiehem li hija “kumpanija tal-investiment”.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin flimkien mad-definizzjonijiet stipulati fid-Direttiva 2009/65/KE:
1.
“klijent” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew legali, jew kwalunkwe impriża oħra inkluża UCITS, li kumpanija maniġerjali tkun qiegħda tipprovdilha servizz tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv jew servizzi skont l-Artikolu 6(3), tad-Direttiva 2009/65/KE;
2.
“titolari ta’ unitajiet” tfisser kwalunkwe persuna naturali jew legali b’unità, jew aktar, f’UCITS;
3.
“persuna rilevanti” b’rabta ma’ kumpanija maniġerjali, tfisser kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
direttur, sieħed jew ekwivalenti, jew maniġer tal-kumpanija maniġerjali;
(b)
impjegat tal-kumpanija maniġerjali, kif ukoll kwalunkwe persuna fiżika oħra li s-servizzi li tagħti jkunu għad-dispożizzjoni u kkontrollati mill-kumpanija maniġerjali u li tkun involuta fil-provvediment mill-kumpanija maniġerjali tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv;
(c)
persuna fiżika li tkun involuta direttament fil-provvediment ta’ servizzi lill-kumpanija maniġerjali skont arranġament ta’ delega lil partijiet terzi għall-iskop tal-provvediment mill-kumpanija maniġerjali ta’ mmaniġġjar ta’ portafoll kollettiv;
4.
“maniġment superjuri” tfisser il-persuna jew il-persuni li fil-fatt twettaq n-negozju ta’ kumpanija maniġerjali skont l-Artikolu 7(1)(b) tad-Direttiva 2009/65/KE;
5.
“bord tad-diretturi” tfisser il-bord tad-diretturi tal-kumpanija maniġerjali;
6.
“funzjoni superviżorja” tfisser il-persuni rilevanti jew korp jew korpijiet responsabbli mis-superviżjoni tal-maniġment superjuri tagħhom u mill-valutazzjoni u l-analiżi perjodika tal-adegwatezza u l-effikaċja tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji u tal-politiki, l-arranġamenti u l-proċeduri li jkunu qegħdin jitħaddmu għall-konformità mal-obbligi skont id-Direttiva 2009/65/KE.
7.
“riskju tal-kontraparti” tfisser ir-riskju ta’ telf għall-UCITS li jirriżulta mill-fatt li kontraparti ta’ tranżazzjoni tista’ tonqos mill-obbligi tagħha qabel is-saldu finali tal-flussi tal-flus tat-tranżazzjoni;
8.
“riskju ta’ likwidità” tfisser ir-riskju li pożizzjoni fil-portafoll tal-UCITS ma tkunx tista’ tinbiegħ, tiġi llikwidata jew tingħalaq b’kost limitat f’qafas ta’ żmien qasir biżżejjed u li b’hekk tiġi kompromessal-kapaċità tal-UCITS li tkun il-ħin kollu konformi mal-Artikolu 84(1) tad-Direttiva 2009/65/KE.
9.
“riskju tas-suq” tfisser ir-riskju ta’ telf għall-UCITS li jirriżulta minn varjazzjoni fil-valur tas-suq tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tal-UCITS attribwibbli għal tibdil fil-varjabbli tas-suq, bħalma huma r-rati tal-imgħax, ir-rati tal-kambju, il-prezzijiet tal-ekwità u l-komoditajiet jew l-affidabbiltà tal-kreditu ta’ emittur.
10.
“riskju operazzjonali” tfisser ir-riskju ta’ telf għall-UCITS li jirriżulta minn proċessi interni inadegwati u nuqqasijiet marbuta man-nies u s-sistemi tal-kumpanija maniġerjali jew minħabba avvenimenti esterni, u tinkludi r-riskju legali u dokumentali u r-riskju li jirriżulta mill-proċeduri tan-negozju, is-saldu u l-valwazzjoni mħaddma f’isem il-UCITS.
It-terminu “bord tad-diretturi” iddefinit fil-punt 5 tal-ewwel paragrafu ma għandux jinkludi l-bord superviżorju meta l-kumpaniji maniġerjali jkollhom struttura doppja, b’bord tad-diretturi u b’bord superviżorju.
KAPITOLU II
PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI U L-MEKKANIŻMU TA’ KONTROLL
(l-Artikolu 12(1)(a) u l-Artikolu 14(1)(c) tad-Direttiva 2009/65/KE)
TAQSIMA 1
Prinċipji ġenerali
Artikolu 4
Rekwiżiti ġenerali dwar il-proċeduri u l-organizzazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu proċeduri tat-teħid ta’ deċiżjonijiet u struttura organizzazzjonali li tispeċifika b’mod ċar u ddokumentat il-linji tar-rappurtaġġ u talloka l-funzjonijiet u r-responsabbiltajiet;
(b)
jiżguraw li l-persuni rilevanti tagħhom ikunu jafu bil-proċeduri li għandhom jiġu osservati għall-eżekuzzjoni korretta tar-responsabbiltajiet tagħhom;
(c)
jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu mekkaniżmi kontroll intern adegwati mfassla biex jiżguraw l-konformità mad-deċiżjonijiet u l-proċeduri fil-livelli kollha tal-kumpanija maniġerjali;
(d)
jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu rappurtaġġ intern u komunikazzjoni ta’ informazzjoni effikaċi fil-livelli rilevanti kollha tal-kumpanija maniġerjali kif ukoll iċ-ċirkolazzjoni effikaċi tal-informazzjoni ma’ kwalunkwe parti terza involuta;
(e)
iżommu reġistri adegwati u fl-ordni tan-negozju u l-organizzazzjoni interna tagħhom.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpanija maniġerjali, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet li jitwettqu matul dak in-negozju.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu sistemi u proċeduri li jkunu adegwati għall-ħarsien tas-sigurtà, l-integrità u l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni, filwaqt li jqisu n-natura tal-informazzjoni inkwistjoni.
3. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu politika adegwata tal-kontinwità tan-negozju mmirata biex tkun żgurata, fil-każ ta’ interruzzjoni fis-sistemi u l-proċeduri tagħhom, il-preservazzjoni tad-dejta u l-funzjonijiet essenzjali, u ż-żamma tas-servizzi u l-attivitajiet, jew meta dan ma jkunx possibbli, l-irkupru bla telf ta’ żmien ta’ din id-dejta u l-funzjonijiet u l-issoktar mill-ġdid tas-servizzi u l-attivitajiet tagħhom.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu politika u l-proċeduri tal-kontabilità li permezz tagħhom ikunu jistgħu, fuq talba tal-awtorità kompetenti, iwasslu puntwalment rapporti finanzjarji lill-awtorità kompetenti li jkunu jirriflettu b’mod ġust il-vera tal-pożizzjoni finanzjarja tagħhom u li jkunu konformi mal-istandards u r-regoli tal-kontabilità kollha applikabbli.
5. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jimmonitorjaw u, fuq bażi regolari, jevalwaw l-adegwatezza u l-effikaċja tas-sistemi, il-mekkaniżmi tal-kontrolli interni u l-arranġamenti stabbiliti tagħhom skont il-paragrafi 1 sa 4, u li jieħdu l-miżuri xierqa biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas.
Artikolu 5
Riżorsi
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jimpjegaw persunal bil-ħiliet, il-konoxxenza u kompetenza meħtieġa għall-eżekuzzjoni tar-responsabbiltajiet allokati lilhom.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jżommu r-riżorsi u l-kompetenza meħtieġa biex b’hekk jimmonitorjaw b’mod effikaċi l-attivitajiet li jitwettqu minn partijiet terzi abbażi ta’ arranġament mal-kumpanija maniġerjali, speċjalment fir-rigward tal-immaniġġjar tar-riskji assoċjati ma’ dawk l-arranġamenti.
3. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-eżekuzzjoni tad-diversi funzjonijiet mill-persuni rilevanti ma tipprevenix jew ikollha mnejn tippreveni, lil dawk il-persuni rilevanti milli jeżegwixxu xi funzjoni partikolari tajjeb, bl-onestà, u b’professjonalità.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-iskopijiet stabbiliti fil-paragrafi 1, 2 u 3, il-kumpaniji maniġerjali jqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpanija maniġerjali, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet imwettqa matul dak in-negozju.
TAQSIMA 2
Proċeduri amministrattivi u tal-kontabilità
Artikolu 6
Indirizzar tal-ilmenti
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu proċeduri effikaċi u trasparenti biex jiġu indirizzati b’mod raġonevoli u fil-pront l-ilmenti li jirċievu mingħand l-investituri.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li kull ilment u l-miżuri li jittieħdu biex jiġi solvut jiġu rreġistrati.
3. L-investituri għandhom ikunu jistgħu jippreżentaw l-ilmenti tagħhom mingħajr ħlas. L-informazzjoni rigward il-proċeduri msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun disponibbli għall-investituri mingħajr ħlas.
Artikolu 7
Proċessar ta’ dejta elettronika
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jagħmlu l-arranġamenti xierqa biex ikollhom sistemi elettroniċi adatti biex b’hekk tkun possibbli r-reġistrazzjoni f’waqtha u sewwa ta’ kull tranżazzjoni ta’ portafoll jew ordni ta’ sottoskrizzjoni jew tifdija sabiex jikkonformaw mal-Artikoli 14 u 15.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw livell għoli ta’ sigurtà matul l-ipproċessar tad-dejta elettronika u wkoll l-integrità u l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni rreġistrata, kif xieraq.
Artikolu 8
Proċeduri tal-kontabilità
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw l-applikazzjoni ta’ politika u l-proċeduri tal-kontabilità kif imsemmi fl-Artikolu 4(4) biex b’hekk ikun żgurat il-ħarsien tat-titolari ta’ unitjiet.
Il-kontabilità ta’ UCITS għandha tinżamm b’tali mod li l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha tal-UCITS ikunu jistgħu jiġu identifikati direttament il-ħin kollu.
Jekk il-UCITS ikollha kompartimenti ta’ investiment differenti, għandhom jinżammu kontijiet separati għal dawk il-kompartimenti ta’ investiment.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jkollhom stabbiliti, jimplimentaw u jżommu politika u proċeduri tal-kontabilità, skont ir-regoli tal-kontabilità tal-Istati Membri ta’ domiċilju tal-UCITS, biex b’hekk ikun żgurat li l-kalkolu tal-valur tal-assi netti ta’ kull UCITS isir bi preċiżjoni, abbażi tal-kontabilità, u li l-ordnijiet ta’ sottoskrizzjoni u tifdija jiġu eżegwiti kif suppost b’dak il-valur tal-assi netti.
3. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu proċeduri xierqa biex tkun żgurata li l-valwazzjoni korretta u preċiża tal-assi u l-obbligazzjonijiet tal-UCITS, tkun konsistenti mar-regoli applikabbli msemmija fl-Artikolu 85 tad-Direttiva 2009/65/KE.
TAQSIMA 3
Mekkaniżmi tal-kontroll intern
Artikolu 9
Kontroll mill-maniġment superjuri u l-funzjoni tas-superviżjoni
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali, meta jkunu qegħdin jallokaw il-funzjonijiet interni, jiżguraw li l-maniġment superjuri, u meta ikun il-każ, il-funzjoni tas-superviżjoni, ikunu responsabbli għall-konformità tal-kumpanija maniġerjali mal-obbligi tagħha skont id-Direttiva 2009/65/KE.
2. Il-kumpanija maniġerjali għandha tiżgura li l-maniġment superjuri tagħha:
(a)
ikunu responsabbli mill-implimentazzjoni tal-politika ġenerali tal-investiment għal kull UCITS immaniġġata, kif definit, fejn rilevanti, fil-prospett, fir-regoli tal-fond jew fl-istrumenti tal-inkorporazzjoni tal-kumpanija tal-investiment;
(b)
jissorveljaw l-approvazzjoni tal-istrateġiji tal-investiment għal kull UCITS immaniġġjata;
(c)
ikunu responsabbli biex jiżguraw li l-kumpanija maniġerjali jkollha funzjoni ta’ konformità permanenti u effikaċi, kif imsemmi fl-Artikolu 10, anke jekk din il-funzjoni titwettaq minn parti terza;
(d)
jiżguraw u jivverifikaw perjodikament li l-politika ġenerali tal-investiment, l-istrateġiji tal-investiment u l-limiti tar-riskji ta’ kull UCITS immaniġġjata jkunu qegħdin jiġu implimentati u osservati kif suppost u b’mod effikaċi, anke jekk il-funzjoni tal-immaniġġjar tar-riskji titwettaq minn partijiet terzi;
(e)
japprovaw u jirrevedu perjodikament l-adegwatezza tal-proċeduri interni għat-teħid ta’ deċiżjonijiet dwar investiment għal kull mill-UCITS immaniġġjata, sabiex ikun żgurat li dawk id-deċiżjonijiet ikunu konsistenti mal-istrateġiji approvati ta’ investiment;
(f)
japprovaw u jirrevedu perjodikament il-politika u l-arranġamenti tal-immaniġġjar tar-riskji, il-proċessi u t-tekniki għall-implimentazzjoni ta’ dik il-politika, kif imsemmi fl-Artikolu 38, inkluża s-sistema tal-limitu tar-riskju għal kull UCITS immaniġġjata.
3. Il-kumpanija maniġerjali għandha tiżgura li l-maniġment superjuri tagħha u fejn xieraq, il-funzjoni superviżorja tagħha għandhom:
(a)
aċċess u janaliżaw perjodikament l-effikaċja tal-politiki, l-arranġamenti u l-proċeduri mħaddma għal konformità mal-obbligi tad-Direttiva 2009/65/KE;
(b)
jieħdu miżuri xierqa biex jiġi indirizzat kull nuqqas.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-maniġment superjuri jirċievi fuq bażi frekwenti, u tal-anqas kull sena, rapporti bil-kitba dwar kwistjonijiet ta’ konformità, awditjar intern u l-immaniġġjar tar-riskji fejn ikun indikat b’mod partikolari jekk ikunux ittieħdu l-miżuri ta’ rimedju xierqa fil-każ ta’ xi nuqqasijiet.
5. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-maniġment superjuri tagħhom jirċievi fuq bażi regolari rapporti dwar l-implimentazzjoni tal-istrateġiji ta’ investiment u l-proċeduri interni għat-teħid tad-deċiżjonijiet dwar investiment imsemmija punt (b) sa (e) tal-paragrafu 2.
6. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-funzjoni tas-superviżjoni, jekk tkun teżisti, tirċievi fuq bażi regolari rapporti bil-kitba dwar il-kwistjonijiet imsemmija fil-paragrafu 4.
Artikolu 10
Funzjoni permanenti tal-konformità
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu politiki u proċeduri adegwati mfassla biex isir magħruf kwalunkwe riskju ta’ nuqqas min-naħa tal-kumpanija maniġerjali li tikkonforma mal-obbligi tagħha skont id-Direttiva 2009/65/KE, u wkoll ir-riskji assoċjati, u jħaddmu miżuri u proċeduri adegwati mfassla biex jimminimizzaw dan ir-riskju u biex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jeżerċitaw is-setgħat tagħhom b’mod effikaċi skont din id-Direttiva.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpanija, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet li jitwettqu matul dak in-negozju.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu u jżommu funzjoni ta’ konformità permanenti u effikaċi li topera indipendentement u bir-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
li timmonitorja u, fuq bażi regolari, tivvaluta l-adegwatezza u l-effikaċja tal-miżuri, politiki u proċeduri mħaddma skont il-paragrafu 1, u l-azzjonijiet meħuda sabiex jiġu indirizzati kwalunkwe nuqqasijiet fil-konformità tal-kumpanija maniġerjali mal-obbligi tagħha;
(b)
li tagħti pariri u tassisti l-persuni rilevanti responsabbli mit-twettiq tas-servizzi u l-attivitajiet għall-konformità mal-obbligi tal-kumpanija maniġerjali skont id-Direttiva 2009/65/KE.
3. Sabiex il-funzjoni tal-konformità msemmija fil-paragrafu 2 tkun tista’ teżegwixxi r-responsabbiltajiet tagħha kif suppost u indipendentement, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jiżguraw li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-funzjoni tal-konformità għandu jkollha l-awtorità, ir-riżorsi, u l-kompetenza meħtieġa u aċċess għall-informazzjoni rilevanti kollha;
(b)
għandu jinħatar uffiċjal tal-konformità u għandu jkun responsabbli mill-funzjoni tal-konformità u minn kwalunkwe rappurtaġġ fuq bażi frekwenti, u tal-anqas kull sena, lill-maniġment superjuri dwar kwistjonijiet ta’ konformità, fejn ikun indikat b’mod partikolari jekk ikunux ittieħdu l-miżuri ta’ rimedju xierqa fil-każ ta’ xi nuqqasijiet;
(c)
il-persuni rilevanti involuti fil-funzjoni tal-konformità m’għandhomx ikunu involuti fit-twettiq tas-servizzi jew l-attivitajiet li jkunu qegħdin jimmonitorjaw;
(d)
il-metodu kif tiġi ddeterminata r-remunerazzjoni tal-persuni rilevanti involuti fil-funzjoni tal-konformità m’għandux jikkomprometti l-oġġettività tagħhom jew ikollu mnejn jagħmel hekk.
Madanakollu, kumpanija maniġerjali ma tkunx meħtieġa tikkonforma mal-punt (c) jew il-punt (d) tal-ewwel sottoparagrafu jekk tkun tista’ turi li minħabba n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tagħha, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet tagħha, dak ir-rekwiżit mhuwiex proporzjonat u li l-funzjoni ta’ konformità tagħha tibqa’ waħda effikaċi.
Artikolu 11
Uffiċċju permanenti tal-awditjar intern
1. Fejn xieraq u proporzjonat, u fid-dawl tan-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tagħhom u n-natura u l-firxa tal-attivitajiet tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv imwettqa matul dak in-negozju, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu u jżommu uffiċċju ta’ awditjar intern li tkun separata u indipendenti mill-funzjonijiet u l-attivitajiet l-oħra tal-kumpanija maniġerjali.
2. L-uffiċċju tal-awditjar intern imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkollu r-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
li jistabbilixxi, jimplimenta u jżomm pjan tal-awditjar biex jiġu eżaminati u evalwati l-adegwatezza u l-effikaċja tas-sistemi, il-mekkaniżmi tal-kontroll intern u l-arranġamenti tal-kumpanija maniġerjali;
(b)
li joħroġ b’rakkomandazzjonijiet abbażi tar-riżultat tal-ħidma li tkun twettqet skont il-punt (a);
(c)
li jivverifika l-konformità mar-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-punt (b);
(d)
li jirrapporta dwar kwistjonijiet ta’ awditjar intern skont l-Artikolu 9(4).
Artikolu 12
Funzjoni permanenti tal-immaniġġjar tar-riskji
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu u jżommu funzjoni permanenti tal-immaniġġjar tar-riskji.
2. Il-funzjoni permanenti tal-immaniġġjar tar-riskji msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ġerarkikament u funzjonalment indipendenti mit-taqsimiet operattivi.
Madanakollu, l-Istati Membri jistgħu jħallu lill-kumpaniji maniġerjali jidderogaw minn dak l-obbligu meta d-deroga tkun xierqa u proporzjonata fid-dawl tan-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpanija maniġerjali u tal-UCITS li timmaniġġja.
Kumpanija maniġerjali għandha tkun kapaċi turi li ġew adottati prekawzjonijiet xierqa kontra l-konflitti ta’ interess biex b’hekk ikunu jistgħu jitwettqu l-attivitajiet indipendenti tal-immaniġġjar tar-riskji kif ukoll li l-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji tagħha jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 51 tad-Direttiva 2009/65/KE.
3. Funzjoni permanenti tal-immaniġġjar tar-riskji għandha:
(a)
timplimenta l-politika u l-proċeduri tal-immaniġġjar tar-riskji;
(b)
tiżgura l-konformità mas-sistema tal-limitu tar-riskji tal-UCITS, inklużi l-limiti statutorji dwar l-iskopertura globali u r-riskju tal-kontraparti skont l-Artikoli 41, 42 u 43;
(c)
tipprovdi konsulenza lill-bord tad-diretturi dwar l-identifikazzjoni tal-profil tar-riskju ta’ kull UCITS immaniġġjata;
(d)
tipprovdi rapporti regolari lill-bord tad-diretturi u fejn teżisti lill-funzjoni tas-superviżjoni, dwar:
(i)
il-konsistenza bejn il-livelli attwali tar-riskju li tkun soġġetta għalihom kull UCITS immaniġġjata u l-profil tar-riskju miftiehem għal dik il-UCITS;
(ii)
il-konformità ta’ kull UCITS immaniġġjata mas-sistemi tal-limiti tar-riskji rilevanti;
(iii)
l-adegwatezza u l-effikaċja tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji, fejn ikun indikat b’mod partikolari jekk ittiħdux l-miżuri ta’ rimedju xierqa fil-każ ta’ xi defiċenzi;
(e)
tipprovdi rapporti regolari lill-maniġment superjuri li jispjegaw il-livell attwali tar-riskju li tkun soġġetta għalih kull UCITS immaniġġjata u kwalunkwe ksur fattwali jew prevedibbli tal-limiti tagħhom, biex b’hekk ikun żgurat li tkun tista’ tittieħed azzjoni passi fil-pront u xierqa;
(f)
tanalizza u tgħin, fejn xieraq, lill-arranġamenti u l-proċeduri tal-valwazzjoni tad-derivati OTC kif imsemmi fl-Artikolu 44.
4. Il-funzjoni permanenti tal-immaniġġjar tar-riskji għandu jkollha l-awtorità meħtieġa u l-aċċess għall-informazzjoni rilevanti kollha meħtieġa biex jitwettqu l-kompiti stipulati fil-paragrafu 3.
Artikolu 13
Tranżazzjonijiet personali
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu arranġamenti adegwati mmirati biex jipprevjenu l-attivitajiet segwenti fil-każ ta’ xi persuna rilevanti li tkun involuta f’attivitajiet li jistgħu jagħtu lok għal konflitt ta’ interess, jew li jkollha aċċess għal informazzjoni privileġġata skont it-tifsira tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 2003/6/KE jew għal kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali oħra relatata mal-UCITS jew ma’ tranżazzjonijiet ma’ jew għall-UCITS minħabba attività imwettqa minnha f’isem il-kumpanija maniġerjali:
(a)
l-eżekuzzjoni ta’ tranżazzjoni personali li tissodisfa tal-anqas waħda mill-kriterji li ġejjin:
(i)
dik il-persuna tkun ipprojbita milli teżegwixxi dik it-tranżazzjoni personali skont t-tifsira tad-Direttiva 2003/6/KE;
(ii)
tinvolvi l-abbuż jew divulgazzjoni skorretta ta’ informazzjoni kunfidenzjali;
(iii)
tmur kontra jew potenzjalment tmur kontra xi obbligu tal-kumpanija maniġerjali skont id-Direttiva 2009/65/KE jew skont id-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
is-solleċitar jew l-inkarigar, għajr għall-qadi normali tal-impjieg tagħha jew skont il-kuntratt ta’ servizz, ta’ xi persuna oħra biex teżegwixxi tranżazzjoni fi strumenti finanzjarji li, jekk tkun tranżazzjoni personali tal-persuna rilevanti, tkun taqa’ taħt il-punt (a) ta’ dan il-paragrafu jew il-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 25(2) tad-Direttiva 2006/73/KE, jew inkella tkun tikkostitwixxi abbuż minn informazzjoni relatata ma’ ordnijiet pendenti;
(c)
divulgar, għajr għall-qadi normali tal-impjieg tagħha jew skont il-kuntratt ta’ servizz tagħha u mingħajr ħsara għall-Artikolu 3(a) tad-Direttiva 2003/6/KE, ta’ kwalunkwe informazzjoni jew opinjoni lil kwalunkwe persuna oħra jekk il-persuna rilevanti tkun taf, jew raġonevolment imissha tkun taf, li b’riżultat ta’ dik id-divulgazzjoni dik il-persuna l-oħra se tieħu jew x’aktarx li tieħu xi wieħed minn dawn il-passi li ġejjin:
(i)
teżegwixxi tranżazzjoni fi strumenti finanzjarji li, jekk tkun tranżazzjoni personali tal-persuna rilevanti, tkun taqa’ taħt il-punt (a) ta’ dan il-paragrafu jew il-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 25(2) tad-Direttiva 2006/73/KE, jew inkella tkun tikkostitwixxi abbuż minn informazzjoni relatata ma’ ordnijiet pendenti;
(ii)
tissolleċita jew tinkariga persuna oħra biex teżegwixxi din it-tranżazzjoni.
2. L-arranġamenti meħtieġa skont il-paragrafu 1 għandhom b’mod partikolari jkunu mfassla biex jiżguraw li:
(a)
kull persuna rilevanti li taqa’ taħt il-paragrafu 1 tkun taf dwar ir-restrizzjonijiet fuq tranżazzjonijiet personali, u tal-miżuri stabbiliti mill-kumpanija maniġerjali b’rabta mat-tranżazzjonijiet personali u d-divulgazzjoni, skont il-paragrafu 1;
(b)
il-kumpanija maniġerjali tkun mgħarrfa fil-pront b’kull tranżazzjoni personali eżegwita minn persuna rilevanti, jew b’notifika ta’ dik it-tranżazzjoni jew permezz ta’ proċeduri oħra biex il-kumpanija maniġerjali tkun tista’ tidentifika dawn it-tranżazzjonijiet;
(c)
tinżamm reġistrazzjoni tat-tranżazzjoni personali nnotifikata lill-kumpanija maniġerjali jew identifikata minnha, inkluża kull awtorizzazzjoni jew projbizzjoni b’rabta ma’ din it-tranżazzjoni.
Għall-iskopijiet tal-punt (b) tal-ewwell sottoparagrafu, fejn ċertu attivitajiet jitwettqu minn partijiet terzi, il-kumpanija maniġerjali għandha tiżgura li l-entità li twettaq l-attività żżomm rekord tat-tranżazzjonijiet personali eżegwiti minn kwalunkwe persuna rilevanti u tipprovdi dik l-informazzjoni lill-kumpanija maniġerjali fil-pront meta tintalab.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m’għandhomx japplikaw għat-tip ta’ tranżazzjonijiet personali li ġejjin:
(a)
tranżazzjonijiet personali eżegwiti bħala servizz ta’ mmaniġġjar ta’ portafoll diskrezzjonali fejn ma jkun hemm ebda komunikazzjoni minn qabel b’rabta mat-tranżazzjoni bejn il-maniġer tal-portafoll u l-persuna rilevanti jew persuna oħra li f’isimha hija eżegwita t-tranżazzjoni;
(b)
tranżazzjonijiet personali f’UCITS jew f’unitjiet f’impriżi kollettivi li jkunu soġġetti għal superviżjoni skont il-liġi ta’ Stat Membru li titlob livell ekwivalenti ta’ tifrix tar-riskji fl-assi tagħhom, fejn il-persuna rilevanti u kwalunkwe persuna oħra li f’isimha jiġu attwati t-tranżazzjonijiet ma jkunux involuti fil-immaniġġjar ta’ dik l-impriża.
4. Għall-iskopijiet tal-paragrafi 1, 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu “tranżazzjoni personali” għandu jkollha l-istess tifsira bħal fl-Artikolu 11 tad-Direttiva 2006/73/KE.
Artikolu 14
Reġistrazzjoni tat-tranżazzjonijiet ta’ portafolji
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw, għal kull tranżazzjoni ta’ portafoll relatata mal-UCITS, li immedjatament tinħoloq reġistrazzjoni ta’ informazzjoni li tkun biżżejjed biex jiġu rrikostruwiti d-dettalji tal-ordni u tat-tranżazzjoni eżegwiti.
2. Ir-reġistrazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tinkludi:
(a)
l-isem jew deżinjazzjoni oħra tal-UCITS u tal-persuna li tkun qiegħda taġixxi f’isem il-UCITS;
(b)
id-dettalji meħtieġa biex jiġi identifikat l-istrument involut;
(c)
il-kwantità;
(d)
it-tip tal-ordni jew tranżazzjoni;
(e)
il-prezz;
(f)
għal ordnijiet, id-data u l-ħin preċiż tat-trażmissjoni tal-ordni u l-isem jew deżinjazzjoni oħra tal-persuna li tkun ġiet trażmessa lilha l-ordni, jew għal tranżazzjonijiet, id-data u l-ħin preċiż tad-deċiżjoni biex isir in-negozju u l-eżekuzzjoni tat-tranżazzjoni;
(g)
l-isem tal-persuna li tittrażmetti l-ordni jew li teżegwixxi t-tranżazzjoni;
(h)
fejn applikabbli, ir-raġunijiet għar-revoka ta’ ordni;
(i)
għal tranżazzjonijiet eżegwiti, l-identifikazzjoni tal-kontraparti u l-post tal-eżekuzzjoni.
Għall-iskopijiet tal-punt (i) tal-ewwel sottoparagrafu, “post tal-eżekuzzjoni” għandha tfisser suq regolat kif imsemmi fl-Artikolu 4 (14) tad-Direttiva 2004/39/KE, faċilità ta’ negozju multilaterali kif imsemmi fl-Artikolu 4 (15) ta’ dik id-Direttiva, internalizzatur sistematiku kif imsemmi fl-Artikolu 4 (7) ta’ dik id-Direttiva, jew kostruttur tas-suq jew fornitur ieħor tal-likwidità jew korp li jwettaq funzjoni simili, f’pajjiż terz, għall-funzjonijiet imwettqa minn xi wieħed minn dawn imsemmija.
Artikolu 15
Reġistrazzjoni tal-ordnijiet ta’ sottoskrizzjoni u tifdija
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jieħdu l-miżuri raġonevoli kollha biex jiżguraw li s-sottoskrizzjonijiet u tifdijiet tal-UCITS li jirċievu jiġu ċċentralizzati u rreġistrati immedjatament wara li wasla kwalunkwe ordni bħal din.
2. Ir-reġistrazzjoni għandha tinkludi informazzjoni dwar dan li ġej:
(a)
l-UCITS rilevanti;
(b)
il-persuna li tagħti jew tittrażmetti l-ordni;
(c)
il-persuna li tirċievi l-ordni;
(d)
id-data u l-ħin tal-ordni;
(e)
it-termini u l-mezzi tal-ħlas;
(f)
it-tip tal-ordni;
(g)
id-data tal-eżekuzzjoni tal-ordni;
(h)
l-għadd ta’ unitajiet sottoskritti jew mifdija;
(i)
il-prezz tas-sottoskrizzjoni jew tifdija għal kull unità;
(j)
il-valur totali tas-sottoskrizzjoni jew tifdija tal-unitajiet;
(k)
il-valur gross tal-ordni li jkun jinkludi l-imposti għas-sottoskrizzjoni jew l-ammont nett wara l-imposti għat-tifdija.
Artikolu 16
Rekwiżiti ta’ żamma tar-reġistri
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw iż-żamma tar-reġistri imsemmija fl-Artikoli 14 u 15 għal perjodu ta’ tal-anqas ħames snin.
Madanakollu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, f’ċirkostanzi eċċezzjonali, jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jibqgħu jżommu xi wħud minn dawk ir-reġistri, jew kollha kemm huma, għal dak il-perjodu itwal iddeterminat min-natura tal-istrument jew it-tranżazzjoni tal-portafoll, meta jkun meħtieġ biex l-awtorità tkun tista’ teżerċita l-funzjonijiet tas-superviżjoni tagħha skont id-Direttiva 2009/65/KE.
2. Wara li tiġi fi tmiemha l-awtorizzazzjoni ta’ kumpanija maniġerjali, l-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżiġu li l-kumpanija maniġerjali tibqa’ żżomm ir-reġistri msemmija fil-paragrafu 1 sa ma jispiċċa t-terminu ta’ perjodu ta’ ħames snin.
Meta l-kumpanija maniġerjali tittrasferixxi r-responsabbiltajiet tagħha marbuta mal-UCITS lil kumpanija maniġerjali oħra, l-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżiġu li jsiru l-arranġamenti li dawk ir-reġistri tal-aħħar ħames snin ikunu aċċessibbli għal dik il-kumpanija.
3. Ir-reġistri għandhom jibqgħu jinżammu f’mezz li jippermetti l-ħażna tal-informazzjoni b’mod aċċessibbli għal referenza fil-futur mill-awtorità kompetenti, u b’tali forma u manjiera li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-awtorità kompetenti għandha tkun tista’ taċċessahom malajr u tirrikostruwixxi kull wieħed mill-istadji ewlenin tal-ipproċessar ta’ kull tranżazzjoni tal-portafoll;
(b)
għandu jkun possibbli li kull korrezzjoni jew emendi oħra, u l-kontenut tar-reġistri qabel dawn il-korrezzjonijiet jew l-emendi, tkun tista’ tiġi aċċertata faċilment;
(c)
ir-reġistri m’għandhomx ikunu jistgħu jiġu mmanipulati jew alterati mod ieħor.
KAPITOLU III
KONFLITT TA’ INTERESS
(l-Artikolu 12(1)(b) u l-Artikolu 14(1)(d) u (2)(c) tad-Direttiva 2009/65/KE)
Artikolu 17
Kriterji għall-identifikazzjoni ta’ konflitt ta’ interess
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, għall-iskopijiet ta’ identifikazzjoni tat-tipi ta’ konflitt ta’ interess li jirriżultaw matul il-provvista tas-servizzi u l-attivitajiet u li l-eżistenza tagħhom tista’ tagħmel ħsara lill-interess tal-UCITS, il-kumpaniji maniġerjali jqisu, permezz ta’ kriterji minimi, il-kwistjoni jekk il-kumpanija maniġerjali jew persuna rilevanti, jew persuna direttament jew indirettament relatata permezz ta’ kontroll mal-kumpanija maniġerjali, tkunx f’xi waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin, sew jekk b’riżultat tal-provvista tal-attivitajiet tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv jew mod ieħor:
(a)
il-kumpanija maniġerjali jew dik il-persuna jkollha mnejn tagħmel qligħ finanzjarju, jew li tevita telf finanzjarju, aspejjeż tal-UCITS;
(b)
il-kumpanija maniġerjali jew dik il-persuna jkollha interess fl-eżitu tas-servizz jew attività pprovduta lill-UCITS jew klijent ieħor jew ta’ tranżazzjoni mwettqa f’isem il-UCITS jew klijent ieħor, differenti mill-interess tal-UCIT f’dak l-eżitu;
(c)
il-kumpanija maniġerjali jew dik il-persuna jkollha inċentiv finanzjarju jew ta’ natura oħra biex tiffavorixxi l-interess ta’ klijent jew grupp ta’ klijenti ieħor qabel l-interess tal-UCITS;
(d)
il-kumpanija maniġerjali jew dik il-persuna twettaq l-istess attivitajiet għal-UCITS u għal klijent jew klijenti oħra li mhumiex UCITS;
(e)
il-kumpanija maniġerjali jew dik il-persuna tkun qiegħda tiġi jew tkun sa tiġi mħajra minn persuna oħra barra l-UCITS fir-rigward tal-attivitajiet tal-immaniġġjar tal-portafoll kollettiv ipprovdut lill-UCITS, fl-għamla ta’ flus, oġġetti jew servizzi, għajr il-kummissjoni jew it-tariffa standard għal dak is-servizz.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu lill-kumpaniji maniġerjali li waqt l-identifikazzjoni tat-tipi ta’ konflitt ta’ interess iqisu:
(a)
l-interess tal-kumpanija maniġerjali, inkluż dak li ġej mill-appartenenza tagħha fi grupp jew mit-twettiq tas-servizzi u l-attivitajiet, l-interess tal-klijenti u d-dover tal-kumpanija maniġerjali lejn il-UCITS;
(b)
l-interessi ta’ żewġ UCITS immaniġġjati jew aktar.
Artikolu 18
Politika tal-konflitt ta’ interess
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu politika effikaċi tal-konflitt ta’ interess. Dik il-politika għandha tkun stipulati bil-miktub u għandha tkun xierqa għad-daqs u l-organizzazzjoni tal-kumpanija maniġerjali u n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tagħha.
Fejn il-kumpanija maniġerjali tkun membru ta’ grupp, il-politika għandha tqis ukoll kwalunkwe ċirkostanza, li dwarha l-kumpanija hija jew għandha tkun konxja u li tista’ tagħti lok għal konflitt ta’ interess li jirriżulta mill-istruttura u l-attivitajiet tan-negozju ta’ membri oħra fil-grupp.
2. Il-politika tal-konflitt ta’ interess stabbilita skont il-paragrafu 1 għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
l-identifikazzjoni ta’, b’referenza għall-attivitajiet tal-immaniġġjar kollettiv ta’ portafolji mwettqa minn kumpanija maniġerjali jew f’isimha, iċ-ċirkostanzi li jikkostitwixxu jew li jistgħu jagħtu lok għal konflitt ta’ interess li jkun jimplika riskju materjali ta’ ħsara għall-interessi tal-UCITS jew ta’ xi klijent wieħed jew aktar;
(b)
il-proċeduri li għandhom ikunu segwiti u l-miżuri li għandhom jiġu adottati sabiex dawn il-konflitti jkunu mmaniġġjati.
Artikolu 19
Indipendenza fl-immaniġġjar tal-konflitti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-proċeduri u l-miżuri previsti fl-Artikolu 18(2)(b) ikunu mfassla biex jiżguraw li l-persuni rilevanti involuti f’attivitajiet differenti ta’ negozju li jkunu jinvolvu konflitt ta’ interess iwettqu dawk l-attivitajiet b’livell ta’ indipendenza xierqa għad-daqs u l-attivitajiet tal-kumpanija maniġerjali u tal-grupp li jkun jappartjenu fih u għall-materjalità tar-riskju ta’ ħsara għall-interessi tal-klijenti.
2. Il-proċeduri li għandhom ikunu segwiti u l-miżuri li għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 18(2)(b) għandhom jinkludu dan li ġej fejn meħtieġ u xieraq għall-kumpanija maniġerjali biex ikun żgurat il-livell mitlub ta’ indipendenza:
(a)
proċeduri effettivi għall-prevenzjoni jew il-kontroll tal-iskambju tal-informazzjoni bejn persuni rilevanti involuti fl-attivitajiet tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv u li jkun jinvolvi riskju ta’ konflitt ta’ interess fejn l-iskambju ta’ dik l-informazzjoni jista’ jkun ta’ dannu għall-interessi ta’ xi klijent jew klijenti;
(b)
is-superviżjoni separata ta’ persuni rilevanti li l-funzjonijiet prinċipali tagħhom ikunu jinvolvu t-twettiq ta’ attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ portafoll kollettiv f’isem, jew li jagħtu servizz lil klijenti jew investituri li l-interessi tagħhom jistgħu jkunu konfliġġenti, jew li b’xi mod ieħor ikunu jirrappreżentaw interessi differenti li jistgħu jkunu konfliġġenti, inklużi dawk tal-kumpanija maniġerjali;
(c)
it-tneħħija ta’ kull rabta diretta bejn ir-rimunerazzjoni ta’ persuni rilevanti li involuti prinċipalment f’attività u r-rimunerazzjoni ta’, jew id-dħul iġġenerat minn, persuni rilevanti differenti involuti prinċipalment f’attività oħra, fejn jista’ jinħoloq konflitt ta’ interess marbut ma’ dawk l-attivitajiet;
(d)
miżuri biex kwalunkwe persuna tkun ipprevenuta jew limitata milli teżerċita xi influwenza mhux xierqa fuq il-mod ta’ kif persuna rilevanti twettaq l-attivitajiet tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv;
(e)
miżuri ta’ prevenzjoni jew kontroll tal-involviment simultanju jew sekwenzjali ta’ persuna rilevanti f’attivitajiet separati ta’ mmaniġġjar ta’ portafoll kollettiv fejn dan l-involviment jista’ jdgħajjef l-immaniġġjar tajjeb tal-konflitti ta’ interess.
Meta l-adozzjoni jew il-prattika ta’ waħda jew aktar minn dawk il-miżuri u proċeduri ma tiżgurax il-livell mitlub ta’ indipendenza, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jadottaw dawk il-miżuri u proċeduri alternattivi jew addizzjonali kif ikun meħtieġ u xieraq għal dawk l-iskopijiet.
Artikolu 20
Immaniġġjar ta’ attivitajiet li jagħtu lok għal konflitt ta’ interess detrimentali
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jżommu u jaġġornaw regolarment reġistru tat-tip ta’ attivitajiet tal-immaniġġjar ta’ portafoll kollettiv imwettqa minn jew f’isem il-kumpanija maniġerjali fejn ikun inħoloq konflitt ta’ interess li jkun jimplika riskju materjali ta’ ħsara għall-interessi ta’ xi UCITS jew aktar jew klijenti oħrajn, jew fejn jista’ jinħoloq dan f’każ li l-attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ portafoll kollettiv ikunu għadhom fis-seħħ.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li, fejn l-arranġamenti organizzazzjonali jew amministrattivi li tkun għamlet il-kumpanija maniġerjali għall-immaniġġjar ta’ konflitti ta’ interess ma jkunux biżżejjed biex ikun żgurat, b’kunfidenza raġonevoli, li r-riskji ta’ ħsara għall-interessi tal-UCITS jew għat-titolari ta’unitjiet tagħha jkunu pprevenuti, il-maniġment superjuri jew korp intern kompetenti ieħor tal-kumpanija maniġerjali jiġi mgħarraf fil-pront sabiex jieħu kwalunkwe deċiżjoni meħtieġa biex jiżgura li jkun xi jkun il-każ il-kumpanija maniġerjali taġixxi fl-aħjar interessi tal-UCITS u tat-titolari ta’ unitjiet tagħha.
3. Il-kumpanija maniġerjali għandha tirrapporta għand l-investituri s-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 permezz ta’ xi mezz xieraq u li jibqa’ u tispjega d-deċiżjoni tagħha.
Artikolu 21
Strateġiji għall-eżerċitar tad-drittijiet tal-vot
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżviluppaw strateġiji adegwati u effikaċi biex jiddeterminaw meta u kif għandhom jiġu eżerċitati d-drittijiet tal-vot marbuta mal-istrumenti li jinsabu fil-portafolji mmaniġġjati, għall-benefiċċju esklużiv tal-UCITS konċernata.
2. Fl-istrateġija msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiddetermina l-miżuri u l-proċeduri għal:
(a)
l-monitoraġġ tal-avvenimenti korporattivi rilevanti;
(b)
l-iżgurar li l-eżerċitar tad-drittijiet tal-vot ikun skont l-għanijiet tal-investiment u l-politika tal-UCITS rilevanti;
(c)
l-prevenzjoni jew immaniġġjar ta’ kwalunkwe konflitt ta’ interess li jirriżulta mill-eżerċitar tad-drittijiet tal-vot.
3. Deskrizzjoni fil-qosor tal-istrateġiji msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun disponibbli għall-investituri.
Id-dettalji tal-azzjonijiet meħuda abbażi ta’ dawn l-istrateġiji għandhom ikunu disponibbli għat-titolari ta’ unitjiet mingħajr ħlas u fuq talba tagħhom.
KAPITOLU IV
REGOLI TAL-KONDOTTA
(l-Artikolu 14(1)(a), (b) u (2)(a), (b) tad-Directtiva 2009/65/KE)
TAQSIMA 1
Prinċipji ġenerali
Artikolu 22
Dmir li wieħed jaġixxi fl-aħjar interessi tal-UCITS u tat-titolari ta’ unitjiet tagħhom
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li t-titolari ta’ unitjiet fl-UCITS immaniġġjati jiġu ttrattati b’mod ġust.
Il-kumpaniji maniġerjali ma għandhomx iqiegħdu l-interess ta’ xi grupp ta’ titolari ta’ unitjiet qabel l-interessi ta’ xi grupp ieħor ta’ titolari ta’ unitjiet.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali japplikaw politika u proċeduri xierqa għall-prevenzjoni ta’ prattiki ħżiena li bir-raġun wieħed jista’ jistenna li jaffettwaw l-istabbiltà u l-integrità tas-suq.
3. Mingħajr ħsara għar-rekwiżiti skont il-liġi nazzjonali, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li jintużaw mudelli ġusti, korretti u trasparenti għall-ipprezzar u għas-sistemi ta’ valwazzjoni tal-UCITS li jimmaniġġjaw, sabiex ikunu konformi mad-dmir li jaġixxu fl-aħjar interess tat- titolari ta’ unitjiet. Il-kumpaniji maniġerjali jridu jkunu kapaċi juru li l-portafolji tal-UCITS ikunu ġew ivvalutati b’mod preċiż.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jaġixxu b’tali mod li jipprevjenu li jiġu imposti spejjeż bla ħtieġa fuq il-UCITS u t-titolari ta’ unitjiet tagħha.
Artikolu 23
Rekwiżiti ta’ diliġenza xierqa
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw livell għoli ta’ diliġenza fl-għażla u l-monitoraġġ fis-seħħ tal-investimenti, fl-aħjar interessi tal-UCITS u l-integrità tas-suq.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li jkollhom għarfien u fehim adegwati tal-assi li fihom ikunu investiti l-UCITS.
3. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu politika u proċeduri bil-miktub dwar diliġenza xierqa u jimplimentaw arranġamenti effikaċi biex ikun żgurat li d-deċiżjonijiet dwar investiment f’isem il-UCITS jiġu implimentati f’konformità mal-għanijiet, l-istrateġija tal-investiment u l-limiti tar-riskji tal-UCITS.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li meta l-kumpaniji maniġerjali jimplimentaw il-politika tagħhom tal-immaniġġjar tar-riskji, u fejn xieraq wara li jqisu n-natura ta’ investiment previst, jifformulaw previżjonijiet u jwettqu analiżi tal-kontribut tal-investiment fil-kompożizzjoni tal-portafoll tal-UCITS, il-likwidità u profil tar-riskji u l-gwadanji qabel ma jwettqu l-investiment. L-analiżi jridu jitwettqu biss abbażi ta’ informazzjoni affidabbli u aġġornata, kemm f’termini kwantitattivi kif ukoll kwalitattivi.
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jeżerċitaw il-ħila dovuta, l-attenzjoni u d-diliġenza xierqa meta jidħlu fi, jimmaniġġjaw jew jitterminaw kwalunkwe arranġament ma’ partijiet terzi b’rabta mat-twettiq ta’ attivitajiet tal-immaniġġjar tar-riskji. Qabel ma jidħlu f’dawn l-arranġamenti l-kumpaniji maniġerjali għandhom jieħdu l-passi meħtieġa sabiex jiġi vverifikat li l-parti terza għandha l-abbiltà u l-kapaċità li twettaq l-attivitajiet tal-immaniġġjar tar-riskji b’mod affidabbli, professjonali u effikaċi. Il-kumpanija maniġerjali għandha tistabbilixxi metodi għall-valutazzjoni kontinwa tal-istandard tal-prestazzjoni tal-parti terza.
TAQSIMA 2
Immaniġġar ta’ ordnijiet ta’ sottoskrizzjoni u tifdija
Artikolu 24
Obbligi tar-rappurtaġġ dwar l-eżekuzzjoni tal-ordnijiet ta’ sottoskrizzjoni u tifdija
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn il-kumpaniji maniġerjali jkunu eżegwew ordni ta’ sottoskrizzjoni jew tifdija mingħand titolari ta’ unitjiet, dawn għandhom jinnotifikaw lit-titolari ta’ unitajiet b’mezz li jibqa’, fejn jikkonfermaw l-eżekuzzjoni tal-ordni kemm jista’ jkun malajr, u mhux aktar tard mill-ewwel jum tan-negozju wara l-eżekuzzjoni jew, jekk il-konferma tasal għand il-kumpanija maniġerjali mingħand parti terza, mhux aktar tard mill-ewwel jum tan-negozju wara l-wasla tal-konferma mingħand il-parti terza.
Madankollu, l-ewwel sottoparagrafu ma għandux japplika fejn l-avviż ikun fih l-istess informazzjoni bħal konferma li għandha tintbagħat fil-pront lit-titolari ta’ unitajiet minn persuna oħra.
2. L-avviż imsemmi fil-paragrafu 1 għandu, fejn applikabbli, jinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-identifikazzjoni tal-kumpanija maniġerjali;
(b)
l-isem jew deżinjazzjoni oħra tat-titolari ta’ unitajiet;
(c)
id-data u l-ħin tal-wasla tal-ordni u l-metodu tal-ħlas;
(d)
id-data tal-eżekuzzjoni;
(e)
l-identifikazzjoni tal-UCITS;
(f)
in-natura tal-ordni (sottoskrizzjoni jew tifdija);
(g)
l-għadd ta’ unitajiet involuti;
(h)
il-valur ta’ unità li bih ġew sottoskritti jew mifdija l-unitajiet;
(i)
id-data tal-valur ta’ referenza;
(j)
il-valur gross tal-ordni li jkun jinkludi l-imposti għas-sottoskrizzjoni jew l-ammont nett wara l-imposti fuq it-tifdijiet;
(k)
is-somma totali tal-kummissjonijiet u l-ispejjeż imposti u meta l-investitur jitlobha, u analiżi ddettaljata.
3. Meta jiġu eżegwiti perjodikament ordnijiet ta’ titolari ta’ unitajiet, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jew jieħdu l-passi speċifikati fil-paragrafu 1 jew jipprovdu lit-titolari, tal-anqas darba kull sitt xhur, l-informazzjoni elenkata fil-paragrafu 2 dwar dawk it-tranżazzjonijiet.
4. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jipprovdu lit-titolari ta’ unitajiet l-informazzjoni dwar l-istat tal-ordni tiegħu kull meta jitlobha.
TAQSIMA 3
L-aħjar eżekuzzjoni
Artikolu 25
Eżekuzzjoni tad-deċiżjonijiet li jsir negozju f’isem il-UCITS immaniġġjata
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jaġixxu fl-aħjar interessi tal-UCITS li jimmaniġġjaw fl-eżekuzzjoni tad-deċiżjonijiet li jinnegozjaw f’isem il-UCITS immaniġġjata fil-kuntest tal-immaniġġjar tal-portafolji tagħhom.
2. Għall-iskopijiet tal-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jieħdu l-passi raġonevoli kollha biex jiksbu l-aħjar riżultat possibbli għall-UCITS, filwaqt li jqisu l-prezz, il-kostijiet, il-ħeffa, il-probabbiltà tal-eżekuzzjoni u s-saldu, id-daqs u n-natura tal-ordni jew kwalunkwe kunsiderazzjoni oħra rilevanti għall-eżekuzzjoni tal-ordni. L-importanza relattiva ta’ dawn il-fatturi għandha tkun iddeterminata b’referenza għall-kriterji li ġejjin:
(a)
l-għanijiet, il-politika tal-investiment u r-riskji speċifiċi tal-UCITS, kif indikati fil-prospett jew skont x’ikun il-każ fir-regoli tal-fond jew l-artikoli tal-assoċjazzjoni tal-UCITS;
(b)
il-karatteristiċi tal-ordni;
(c)
il-karatteristiċi tal-istrumenti finanzjarji li huma s-suġġett ta’ dik l-ordni;
(d)
il-karatteristiċi tal-postijiet tal-eżekuzzjoni fejn dik l-ordni tista’ tintbagħat.
3. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu u jimplimentaw arranġamenti effikaċi għall-konformità mal-obbligu msemmi fil-paragrafu 2. B’mod partikolari, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jistabbilixxu u jimplimentaw politika li biha jkunu jistgħu jiksbu l-aħjar riżultat possibbli għall-ordnijiet tal-UCITS skont il-paragrafu 2.
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jiksbu l-kunsens minn qabel mingħand il-kumpanija tal-investiment dwar il-politika ta’ eżekuzzjoni. Il-kumpanija maniġerjali għandha tipprovdi lit-titolari ta’ unitjiet b’informazzjoni xierqa dwar il-politika stabbilita skont dan l-Artikolu u dwar kull tibdil materjali fil-politika tagħha.
4. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jimmonotorjaw fuq bażi regolari l-effikaċja tal-arranġamenti tagħhom u l-politika għall-eżekuzzjoni tal-ordnijiet sabiex jiġu identifikati u, fejn ikun xieraq, jiġu kkoreġuti xi nuqqasijiet.
Barra minn hekk, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jirrevedu l-politika ta’ eżekuzzjoni fuq bażi annwali. Din ir-reviżjoni għandha ssir ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-kapaċità tal-kumpanija maniġerjali li tkompli tikseb l-aħjar riżultat possibbli għall-UCITS li timmaniġġja.
5. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom ikunu kapaċi juru li eżegwew l-ordnijiet f’isem il-UCITS skont il-politika ta’ eżekuzzjoni tal-kumpanija maniġerjali.
Artikolu 26
L-eżekuzzjoni minn entitajiet oħrajn ta’ ordnijiet għal negozju f’isem UCITS
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jaġixxu fl-aħjar interessi tal-UCITS li jimmaniġġjaw meta jiddelegaw lil entitajiet oħrajn l-eżekuzzjoni ta’ ordnijiet għal negozju f’isem il-UCITS li jimmaniġġjaw, fil-kuntest tal-immaniġġjar tal-portafolji tagħhom.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jieħdu l-passi raġonevoli kollha biex jiksbu l-aħjar riżultat possibbli għall-UCITS filwaqt li jqisu l-prezz, il-kostijiet, il-ħeffa, il-probabbiltà tal-eżekuzzjoni u s-saldu, id-daqs, in-natura jew kwalunkwe kunsiderazzjoni oħra rilevanti għall-eżekuzzjoni tal-ordni. L-importanza relattiva ta’ dawn il-fatturi għandha tkun iddeterminata b’referenza għall-Artikolu 25(2).
Għal dawk l-għanijiet, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jistabbilixxu u jimplimentaw politika li tippermettilhom jikkonformaw mal-obbligu msemmi fl-ewwel sottoparagrafu. Il-politika għandha tiddentifika, għal kull klassi ta’ strument, l-entitajiet li bihom jistgħu jsiru l-ordnijiet. Il-kumpanija maniġerjali għandha tidħol biss f’arranġamenti għall-eżekuzzjoni fejn dawn l-arranġamenti huma konsistenti mal-obbligi stabbiliti f’dan l-Artikolu. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jipprovdu t-titolari ta’ unitjiet informazzjoni xierqa dwar il-politika stabbilita skont dan il-paragrafu u dwar kull tibdil materjali f’din il-politika.
3. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jimmonitorjaw fuq bażi regolari l-effikaċja tal-politika stabbilita skont il-paragrafu 2 u, b’mod partikolari, il-kwalità tal-eżekuzzjoni mill-entitajiet identifikati b’dik il-politika u, fejn ikun xieraq, jikkoreġu kwalunkwe nuqqas.
Barra minn hekk, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jirrevedu l-politika fuq bażi annwali. Din ir-reviżjoni għandha ssir ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-kapaċità tal-kumpanija maniġerjali li tkompli tikseb l-aħjar riżultat possibbli għall-UCITS li timmaniġġja.
4. Il-kumpaniji maniġerjali għandhom ikunu kapaċi juru li taw ordnijiet f’isem il-UCITS skont il-politika stabbilita skont il-paragrafu 2.
TAQSIMA 4
Immaniġġar tal-ordnijiet
Artikolu 27
Prinċipji ġenerali
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu u jimplimentaw proċeduri u arranġamenti li jipprovdu għall-eżekuzzjoni fil-pront, ġusta u b’ħeffa tat-tranżazzjonijiet ta’ portafoll f’isem il-UCITS.
Il-proċeduri u l-arranġamenti implimentati mill-kumpaniji maniġerjali għandhom jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jiżguraw li l-ordnijiet eżegwiti f’isem il-UCITS jiġu rreġistrati u allokati fil-pront u b’mod preċiż;
(b)
jeżegwixxu ordnijiet komparabbli oħra tal-UCITS b’mod sekwenzjali u fil-pront sakemm il-karatteristiċi tal-ordni jew il-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq ma jagħmlux dan imprattikabbli, jew l-interessi tal-UCITS ikunu jeħtieġu mod ieħor.
L-istrumenti finanzjarji jew somom ta’ flus li jidħlu bħala saldu tal-ordnijiet eżegwiti għandhom jgħaddu fil-pront u korrettament fil-kont tal-UCITS konċernat.
2. Il-kumpanija maniġerjali m’għandhiex tabbuża minn informazzjoni relatata ma’ ordnijiet pendenti tal-UCITS, u għandha tieħu l-passi raġonevoli kollha biex tipprevjeni l-abbuż ta’ din l-informazzjoni minn xi persuni rilevanti tagħha.
Artikolu 28
Aggregazzjoni u allokazzjoni ta’ ordnijiet ta’ negozju
1. L-Istati Membri m’għandhomx jippermettu li l-kumpaniji maniġerjali jeżegwixxu ordni ta’ UCITS f’aggregazzjoni ma’ ordni ta’ UCITS oħra jew klijent ieħor jew ma’ ordni marbuta mal-kont tagħhom stess, sakemm ma jkunux issodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ser ikun improbabbli li l-aggregazzjoni tal-ordnijiet fit-totalità tagħha tkun se taħdem għall-iżvantaġġ ta’ kwalunkwe UCITS jew klijenti li l-ordni tagħhom tkun ser tiġi aggregata;
(b)
għandha tiġi stabbilita u implimentata politika tal-allokazzjoni tal-ordnijiet, li tipprovdi f’termini preċiżi biżżejjed l-allokazzjoni ġusta tal-ordnijiet aggregati, inklużi kif il-volum u l-prezz tal-ordnijiet jiddeterminaw l-allokazzjonijiet u t-trattament ta’ eżekuzzjonijiet parzjali.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn kumpanija maniġerjali taggrega ordni ta’ UCITS ma’ ordni jew ordnijiet ta’ UCITS jew klijenti oħrajn u l-ordni aggregata tiġi eżegwita parzjalment, talloka n-negozju relatat skont il-politika tagħha għall-allokazzjoni tal-ordnijiet.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali li jkunu aggregaw tranżazzjonijiet marbuta mal-kont tagħhom stess ma’ ordni jew ordnijiet ta’ UCITS jew ta’ klijenti oħrajn ma jallokawx in-negozju relatat b’mod detrimentali għall-UCITS jew xi klijent ieħor.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li, fejn kumpanija maniġerjali taggrga ordni ta’ UCITS jew ta’ klijent ieħor ma’ tranżazzjoni marbuta mal-kont tagħha stess u l-ordni aggregata tiġi eżegwita parzjalment, talloka n-negozju relatat lill-UCITS jew lill-klijent l-ieħor bi preċedenza fuq dawk tal-kont tagħha stess.
Madanakollu, jekk il-kumpanija maniġerjali tkun tista’ turi lill-UCITS jew lill-klijent l-ieħor tagħha b’raġunijiet fondati li mingħajr l-aggregazzjoni ma kinitx tkun tista’ teżegwixxi l-ordni jew ma kinitx tkun tista’ teżegwixxi l-ordni fuq termini daqstant vantaġġjużi, din tista’ talloka t-tranżazzjoni fil-kont tagħha stess, proporzjonalment, skont il-politika msemmija fil-paragrafu 1(b).
TAQSIMA 5
Tħajjir
Artikolu 29
Ħarsien tal-aħjar interessi tal-UCITS
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali ma jitqisux li jkunu qegħdin jaġixxu b’mod onest, ġust u professjonali skont l-aħjar interess tal-UCITS jekk, b’rabta mal-attivitajiet tal-immaniġġjar u l-amministrazzjoni tal-investiment tal-UCITS, iħallsu jew jitħallsu kwalunkwe tariffa jew kummissjoni, jew jagħtu jew jingħataw xi benefiċċju mhux monetarju, għajr dawn li ġejjin:
(a)
tariffa, kummissjoni jew benefiċċju mhux monetarju jitħallas lil jew jingħata mill-UCITS jew xi persuna f’isem il-UCITS;
(b)
tariffa, kummissjoni jew benefiċċju mhux monetarju li jitħallas jew jingħata lil jew minn parti terza jew xi persuna li tkun qiegħda taġixxi f’isem il-parti terza, fejn ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-eżistenza, in-natura u l-ammont tat-tariffa, il-kummissjoni jew benefiċċju, jew, fejn l-ammont ma jkunx jista’ jiġi aċċertat, il-metodu tal-kalkolu ta’ dak l-ammont, għandu jiġi ddivulgat b’mod ċar lill-UCITS b’mod komprensiv, preċiż u li jinftiehem, qabel ma jingħata s-servizz rilevanti;
(ii)
il-ħlas ta’ tariffa jew kummissjoni, jew l-għoti tal-benefiċċju mhux monetarju għandu jkun mfassal biex itejjeb il-kwalità tas-servizz rilevanti u ma jdgħajjifx il-konformità mad-dmir tal-kumpanija maniġerjali li taġixxi fl-aħjar interessi tal-UCITS;
(c)
tariffi adegwati li jippermettu jew li huma meħtieġa biex jingħata s-servizz rilevanti, fosthom il-kostijiet tal-kustodja, is-saldu u t-tariffi tal-kambju, l-imposti regolatorji jew it-tariffi legali, u li, minnhom infushom, ma jistgħux jagħtu lok għal konflitti mad-dmirijiet tal-kumpanija maniġerjali li taġixxi b’mod onest, ġust u professjonali fl-aħjar interess tal-UCITS.
2. L-Istati Membri għandhom jippermettu li l-kumpanija maniġerjali, għall-iskopijiet tal-paragrafu 1(b)(i), li tiddivulga fil-qosor it-termini essenzjali tal-arranġamenti relatati mat-tariffa, il-kummissjoni jew il-benefiċċju mhux monetarju, sakemm il-kumpanija maniġerjali timpennja ruħha li tiddivulga aktar dettalji fuq talba tat-titolari ta’ unitjiet u sakemm tonora dak l-impenn.
KAPITOLU V
PARTIKOLARITAJIET TAL-FTEHIM STANDARD TA’ BEJN ID-DEPOŻITARJU U L-KUMPANIJA MANIĠERJALI
(l-Artikolu 23(5) u l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE)
Artikolu 30
Elementi relatati mal-proċeduri li għandhom jiġu segwiti mill-kontraenti
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li d-depożitarju u l-kumpanija maniġerjali, imsemmija f’dan il-Kapitolu bħala l-“kontraenti”, li jinkludu fil-ftehim miktub imsemmi jew fl-Artikolu 23(5) u fl-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-anqas il-partikolaritajiet li ġejjin relatati mas-servizzi pprovduti u l-proċeduri li għandhom jiġu segwiti mill-kontraenti:
(a)
deskrizzjoni tal-proċeduri, inklużi dawk relatati mal-kustodja, li għandhom jiġu adottati għal kull tip ta’ assi tal-UCITS fdat f’idejn id-depożitarju;
(b)
deskrizzjoni tal-proċeduri li għandhom jiġu segwiti meta l-kumpanija maniġerjali tkun qiegħda tippjana modifika fir-regoli tal-fond jew il-prospett tal-UCITS, u li jistipulaw meta d-depożitarju għandu jiġi mgħarraf, jew fejn ikun meħtieġ qbil minn qabel mid-depożitarju biex wieħed jipproċedi bil-modifika;
(c)
deskrizzjoni tal-mezzi u l-proċeduri li bihom id-depożitarju se jittrażmetti lill-kumpanija maniġerjali l-informazzjoni rilevanti kollha li l-kumpanija maniġerjali teħtieġ biex twettaq dmirijietha fosthom deskrizzjoni tal-mezzi u l-proċeduri relatati mal-eżerċitar ta’ kwalunkwe dritt marbut mal-istrumenti finanzjarji, u l-mezzi u l-proċeduri applikati sabiex il-kumpanija maniġerjali u l-UCITS ikollhom aċċess f’waqtu u preċiż għall-informazzjoni relatata mal-kontijiet tal-UCITS;
(d)
deskrizzjoni tal-mezzi u l-proċeduri biex id-depożitarju ikollu aċċess għall-informazzjoni rilevanti kollha li jkun jeħtieġ biex jaqdi dmirijietu;
(e)
deskrizzjoni tal-proċeduri biex id-depożitarju jkollu l-kapaċità li jindaga dwar il-kondotta tal-kumpanija maniġerjali u jivvaluta l-kwalità tal-informazzjoni trażmessa, inkluż bi żjarat fuq il-post;
(f)
deskrizzjoni tal-proċeduri biex il-kumpanija maniġerjali tkun tista’ teżamina l-prestazzjoni tad-depożitarju fir-rigward tal-obbligi kuntrattwali tad-depożitarju.
Artikolu 31
Elementi relatati mal-iskambju tal-informazzjoni u l-obbligi dwar il-kunfidenzjalità u ħasil tal-flus
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li f’dak il-ftehim il-kontraenti msemmija fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-inqas jinkludu l-elementi li ġejjin relatati mal-iskambju tal-informazzjoni u l-obbligi dwar il-kunfidenzjalità u ħasil ta’ flus:
(a)
lista tal-informazzjoni kollha li jinħtieġ li tiġi skambjata bejn il-UCITS, il-kumpanija maniġerjali tagħha u d-depożitarju b’rabta mas-sottoskrizzjoni, tifdija, ħruġ, kanċellazzjoni u riakkwist ta’ unitajiet tal-UCITS;
(b)
l-obbligi tal-kunfidenzjalità applikabbli għall-kontraenti;
(c)
informazzjoni dwar il-kompiti u r-responsabbiltajiet tal-kontraenti dwar l-obbligi li jirrigwardaw il-prevenzjoni tal-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu, fejn xieraq.
2. L-obbligi msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom jitfasslu b’mod li ma tiddgħajjifx il-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-kumpanija maniġerjali jew tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-UCITS milli jkollhom aċċess għad-dokumenti u l-informazzjoni rilevanti.
Artikolu 32
Elementi relatati mal-ħatra ta’ partijiet terzi
Meta d-depożitarju jew il-kumpanija maniġerjali jippjanaw li jaħtru partijiet terzi biex iwettqu d-dmirijiet rispettivi tagħhom, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kontraenti msemmija jew fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-inqas jinkludu l-partikolaritajiet li ġejjin f’dak il-ftehim:
(a)
impenn miż-żewġ kontraenti li jipprovdu d-dettalji, fuq bażi regolari, ta’ kwalunkwe parti terza maħtura mid-depożitarju jew mill-kumpanija maniġerjali biex twettaq tal-obbligi tagħha;
(b)
impenn li, fuq talba ta’ waħda mill-partijiet, il-parti l-oħra se tipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji użati fl-għażla tal-parti terza u l-passi meħuda biex ikunu mmonitorjati l-attivitajiet imwettqa mill-parti terza magħżula;
(c)
dikjarazzjoni li obbligazzjoni tad-depożitarju kif imsemmija fl-Artikolu 24 jew l-Artikolu 34 tad-Direttiva 2009/65/KE ma għandhiex tkunu affettwata mill-fatt li fada lil parti terza l-assi kollha fil-kustodja tiegħu jew x’uħud minnhom.
Artikolu 33
Elementi relatati ma’ emendi potenzjali u t-terminazzjoni tal-ftehim
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kontraenti msemmija fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-inqas jinkludu f’dak il-ftehim l-elementi li ġejjin relatati mal-emendi u t-terminazzjoni tal-ftehim:
(a)
il-perjodu tal-validità tal-ftehim;
(b)
il-kundizzjonijiet li taħthom il-ftehim jista’ jiġi emendat jew itterminat;
(c)
il-kundizzjonijiet meħtieġa biex tkun iffaċilitata t-tranżizzjoni għal depożitarju ieħor u, f’każ ta’ din it-tranżizzjoni l-proċeduri kif id-depożitarju għandu jibgħat kull informazzjoni rilevanti lid-depożitarju l-ieħor.
Artikolu 34
Liġi applikabbli
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kontraenti msemmija fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE jispeċifikaw il-liġi tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-UCITS li tapplika għal dak il-ftehim.
Artikolu 35
Trażmissjoni elettronika tal-informazzjoni
F’każijiet fejn il-kontraenti msemmija fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE jaqblu li jużaw trażmissjoni elettronika għal-bigħt bejniethom tal-informazzjoni kollha jew parti minnha, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li dan il-ftehim ikun fih dispożizzjonijiet li jiżguraw li jinżamm reġistru ta’ din l-informazzjoni.
Artikolu 36
Ambitu tal-ftehim
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-ftehim imsemmi fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE ikopri aktar minn UCITS immaniġġjata mill-kumpanija maniġerjali. F’dan il-każ, fil-ftehim għandu jelenka l-UCITS koperti.
Artikolu 37
Ftehim tal-livell ta’ servizz
L-Istati Membri għandhom jippermettu lill-kontraenti li jew jinkludu d-dettalji tal-mezzi u l-proċeduri msemmija fl-Artikolu 30(c) u (d) fil-ftehim imsemmi fl-Artikolu 23(5) jew l-Artikolu 33(5) tad-Direttiva 2009/65/KE jew inkella fi ftehim miktub separat.
KAPITOLU VI
IMMANIĠĠJAR TAR-RISKJI
(l-Artikolu 51(1) tad-Direttiva 2009/65/KE)
TAQSIMA 1
Politika tal-immaniġġjar tar-riskji u l-kejl tar-riskji
Artikolu 38
Politika tal-immaniġġjar tar-riskji
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu politika tal-immaniġġjar tar-riskji adegwata u ddokumentata li tidentifika r-riskji li l-UCITS li jimmaniġġjaw huma jew jistgħu jkunu esposti għalihom.
B’mod partikolari, il-politika tal-immaniġġjar tar-riskji għandha tinkludi dawk il-proċeduri meħtieġa biex il-kumpanija maniġerjali tkun tista’ tivvaluta l-iskopertura ta’ kull UCITS li timmaniġġja għar-riskji tas-suq, il-likwidità u l-kontraparti, u l-iskopertura tal-UCITS għar-riskji l-oħra kollha, inklużi riskji operazzjonali, li jistgħu jaffettwaw kull waħda mill-UCITS li timmaniġġja.
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li fil-politika tal-immaniġġjar tar-riskji l-kumpaniji maniġerjali jindirizzaw tal-anqas l-elementi li ġejjin:
(a)
it-teknika, l-għodod u l-arranġamenti li bihom ikunu jistgħu jikkonformaw mal-obbligi stipulati fl-Artikoli 40 u 41;
(b)
l-allokazzjoni fil-kumpanija maniġerjali tar-responsabbiltajiet marbuta mal-immaniġġjar tar-riskji;
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-politika tal-immaniġġjar tar-riskji msemmija fil-paragrafu 1 tiddefinixxi t-termini, il-kontenut u l-frekwenza tar-rappurtaġġ dwar il-funzjoni tal-immaniġġjar tar-riskji msemmija fl-Artikolu 12 lill-bord tad-diretturi u maniġment superjuri u, fejn xieraq, l-uffiċċju superviżorju.
3. Għall-iskopijiet tal-paragrafi 1 u 2, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali jqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tagħhom u tal-UCITS immaniġġjati.
Artikolu 39
Valutazzjoni, monitoraġġ u reviżjoni tal-politika tal-immaniġġjar tar-riskji
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jivvalutaw, jimmonitorjaw u jirrevedu perjodikament:
(a)
l-adegwatezza u l-effikaċja tal-politika tal-immaniġġjar tar-riskji u tal-arranġamenti, il-proċessi u t-tekniki msemmija fl-Artikoli 40 u 41;
(b)
il-livell ta’ konformità mill-kumpanija maniġerjali mal-politika tal-immaniġġjar tar-riskji u mal-arranġamenti, il-proċessi u t-tekniki msemmija fl-Artikoli 40 u 41;
(c)
l-adegwatezza u l-effikaċja tal-miżuri meħuda biex jiġu indirizzati xi nuqqasijiet fl-eżekuzzjoni tal-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tagħhom b’kull tibdil materjali fil-proċess tal-immaniġġjar tar-riskji.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 1 jiġu eżaminati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-kumpanija maniġerjali fuq bażi kontinwa kif ukoll meta tingħata l-awtorizzazzjoni.
TAQSIMA 2
il-proċessi tal-immaniġġjar tar-riskji, l-iskopertura għar-riskji tal-kontraparti u l-konċentrazzjoni tal-emitturi
Artikolu 40
Kejl u mmaniġġjar tar-riskji
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jadottaw arranġamenti, proċessi u tekniki adegwati u effikaċi sabiex:
(a)
ikejlu u jimmaniġġjaw fi kwalunkwe ħin ir-riskji li l-UCITS li jimmaniġġjaw ikunu jew li jistgħu jkunu esposti għalihom;
(b)
jiżguraw l-konformità mal-limiti marbuta mal-iskopertura globali u r-riskju tal-kontraparti skont l-Artikoli 41 u 43.
Dawk l-arranġamenti, proċessi u tekniki għandhom ikunu proporzjonati għan-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tal-kumpaniji maniġerjali u tal-UCITS li jimmaniġġjaw u jkunu konsistenti mal-profil tar-riskji tal-UCITS.
2. Għall-iskopijiet tal-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jieħdu l-passi li ġejjin għal kull UCITS li jimmaniġġjaw:
(a)
iħaddmu dawk l-arranġamenti, proċessi u tekniki tal-kejl tar-riskji kif meħtieġ biex ikun żgurat li r-riskji tal-pożizzjonijiet meħuda u l-kontribut tagħhom fil-profil tar-riskju ġenerali jitkejlu b’mod preċiż abbażi ta’ dejta soda u affidabbli u li l-arranġamenti, il-proċessi u t-tekniki tal-kejl tar-riskji jkunu ddokumentati adegwatement;
(b)
iwettqu, fejn ikun xieraq, testijiet retrospettivi perjodiċi sabiex tiġi eżaminata l-validità tal-arranġamenti tal-kejl tar-riskji li jinkludu previżjonijiet u estimi abbażi ta’ mudelli;
(c)
iwettqu, fejn ikun xieraq, testijiet tal-istress u analiżi tax-xenarji biex jiġu indirizzati r-riskji li jinħolqu mit-tibdil potenzjali fil-kundizzjonijiet tas-suq li jistgħu jaffettwaw ħażin lill-UCITS;
(d)
jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu sistema ddokumentata tal-limiti interni marbuta mal-miżuri użati għall-immaniġġjar u l-kontroll tar-riskji rilevanti għal kull UCITS filwaqt li jqisu r-riskji kollha li jistgħu jaffettwaw lill-UCITS kif imsemmi fl-Artikolu 38 u jiżguraw konsistenza mal-profil tar-riskju tal-UCITS;
(e)
jiżguraw li l-livell ta’ riskju attwali jkun konformi mas-sistema tal-limitu tar-riskju kif stipulat fil-punt (d) għal kull UCITS;
(f)
jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu proċeduri adegwati li, fil-każ ta’ ksur reali jew antiċipati tas-sistema tal-limitu tar-riskju tal-UCITS, iwasslu għal azzjonijiet rimedjali f’waqqthom fl-aħjar interessi tat-titolari ta’ unitjiet.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpaniji maniġerjali japplikaw proċess xieraq tal-immaniġġjar tar-riskji tal-likwidità sabiex ikun żgurat li kull UCITS li jimmeniġġjaw dejjem tkun kapaċi tikkonforma mal-Artikolu 84(1) tad-Direttiva 2009/65/KE.
Fejn ikun xieraq, il-kumpaniji maniġerjali għandhom iwettqu testijiet tal-istress biex tkun tista’ ssir valutazzjoni tar-riskju tal-likwidità tal-UCITS f’ċirkostanzi eċċezzjonali.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li għal kull UCITS immaniġġjata minnhom il-profil tal-likwidità tal-investimenti tal-UCITS ikun xieraq għall-politika tat-tifdija stabbilita fir-regoli tal-fond jew l-istrumenti tal-inkorporazzjoni jew il-prospett.
Artikolu 41
Kalkolu tal-iskopertura globali
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jikkalkulaw l-iskopertura globali ta’ UCITS li jimmaniġġjaw kif imsemmi fl-Artikolu 51(3) tad-Direttiva 2009/65/KE skont wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
l-iskopertura inkrimentali u l-ingranaġġ iġġenerat mill-UCITS immaniġġjata bl-użu ta’ strumenti ta’ derivati finanzjarji inklużi derivati inkorporati skont ir-raba’ sottoparagrafu tal-Artikolu 51(3) tad-Direttiva 2009/65/KE, li ma jistgħux jaqbżu t-total tal-valur tal-assi netti tal-UCITS;
(b)
ir-riskju tas-suq tal-portafoll tal-UCITS.
2. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jikkalkulaw l-iskopertura globali tal-UCITS tal-anqas kuljum.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-kumpaniji maniġerjali jikkalkulaw l-iskopertura globali billi jużaw l-approċċ tal-impenji, l-approċċ tal-valur tar-riskju jew metodoloġiji avvanzati tal-kejl tar-riskji oħra skont kif ikun xieraq. Għall-iskopijiet ta’ din d-dispożizzjoni, “valur fir-riskju” għandha tfisser kejl tat-telf massimu mistenni f’livell ta’ kunfidenza partikolari matul perjodu ta’ żmien speċifiku.
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-metodu li jintgħażel għall-kejl tal-iskopertura huwa xieraq, filwaqt li jqisu l-istrateġija tal-investiment segwita mill-UCITS u t-tipi u l-kumplessitajiet tal-istrumenti finanzjarji derivati użati u l-proporzjoni tal-portfoll UCITS li jinkludi strumenti finanzjarji derivati.
4. Fejn UCITS skont l-Artikolu 51(2) tad-Direttiva 2009/65/KE tapplika teknika u strumenti inkluż ftehim ta’ riakkwist jew tranżazzjonijiet ta’ self ta’ titoli sabiex tiġġenera ingranaġġ addizzjonali jew skopertura għar-riskju tas-suq, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jieħdu dawn it-tranżazzjonijiet inkunsiderazzjoni meta jikkalkulaw l-iskopertura globali.
Artikolu 42
Approċċ tal-impenji
1. Meta jiġi applikat l-approċċ tal-impenji għall-kalkolu tal-iskopertura globali, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali japplikaw dan l-approċċ għall-pożizzjonijiet tal-istrumenti finanzjarji derivati fosthom id-derivati inkorporati kif imsemmi fir-raba’ sottoparagrafu tal-Artikolu 51(3) tad-Direttiva 2009/65/KE, kemm jekk użati bħala parti mill-politika ġenerali tal-investiment tal-UCITS, għal skopijiet ta’ tnaqqis tar-riskju u kemm għall-iskopijiet ta’ mmaniġġjar effiċjenti tal-portafoll kif imsemmi fl-Artikolu 51(2) ta’ dik id-Direttiva.
2. Meta jintuża l-approċċ tal-impenji għall-kalkolu tal-iskopertura globali, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jikkonvertu kull pożizzjoni tal-istrumenti finanzjarji derivati fil-valur tas-suq ta’ pożizzjoni ekwivalenti fl-assi sottostanti ta’ dak id-derivat (l-approċċ standard tal-impenji).
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-kumpaniji maniġerjali japplikaw metodi ta’ kalkoluu oħrajn ekwivalenti għall-approċċ standard tal-impenji.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-kumpanija maniġerjali tqis l-arranġamenti tal-kalkolu tal-valur nett u l-iħħeġġjar meta tikkalkula l-iskopertura globali, sakemm dawn l-arranġamenti ma jinjorawx riskji ovvji u materjali u jwasslu għal tnaqqis ċar fl-iskopertura għar-riskji.
4. Fejn l-użu tal-istrumenti finanzjarji derivati ma jiġġenerax żieda fl-iskopertura għall-UCITS, l-iskopertura sottostanti ma jeħtiġilix tiġi inkluża fil-kalkolu tal-impenji.
5. Meta jintuża l-approċċ tal-impenji, l-arranġamenti ta’ self temporanju li jsiru f’isem il-UCITS skont l-Artikolu 83 tad-Direttiva 2009/65/KE ma jeħtiġilhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tal-iskopertura globali.
Artikolu 43
Riskju tal-kontraparti u l-konċentrazzjoni tal-emitturi
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li r-riskju tal-kontraparti li jinħolqu minn strument finanzjarji derivat barra l-Borża (OTC) ikun soġġett għal-limiti stipulati fl-Artikolu 52 tad-Direttiva 2009/65/KE.
2. Meta tiġi kkalkulata l-iskopertura tal-UCITS għal kontraparti skont il-limiti kif imsemmi fl-Artikolu 52(1) tad-Direttiva 2009/65/KE, l-kumpaniji maniġerjali għandhom jużaw il-valur pożittiv ta’ pprezzar skont il-valur fis-suq tal-kuntratt tad-derivat OTC ma’ dak il-kontraparti.
Il-kumpaniji maniġerjali jistgħu jikkalkolaw il-valur nett tal-pożizzjonijiet tad-derivati ta’ UCITS mal-istess kontraparti, sakemm ikunu jistgħu legalment jinforzaw ftehimiet tal-kalkolu tal-valur nett mal-kontraparti f’isem il-UCITS. Il-kalkolu tal-valur nett huwa permissibbli biss fejn jidħlu strumenti derivati OTC mal-istess kontraparti u b’rabta mal-ebda skoperturi oħrajn li l-UCITS jista’ jkollha mal-istess kontraparti.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-kumpaniji maniġerjali jnaqqsu l-iskopertura tal-UCITS għal kontraparti ta’ tranżazzjoni ta’ derivati OTC billi jingħatalha kollateral. Il-kollateral li jingħata għandu jkun likwidu biżżejjed sabiex ikun jista’ jinbiegħ malajr għal prezz viċin il-valwazzjoni ta’ qabel il-bejgħ tiegħu.
4. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jqisu l-kollateral meta jikkalkulaw l-iskopertura għar-riskju tal-kontraparti kif imsemmi fl-Artikolu 52(1) tad-Direttiva 2009/65/KE meta l-kumpanija maniġerjali tgħaddi kollateral lill-kontraparti OTC f’isem il-UCITS. Il-kollateral mgħoddi jista’ jitqies fuq bażi netta biss jekk il-kumpanija maniġerjali tkun tista’ tinforza legalment l-arranġamenti tal-kalkolu tal-valur nett ma’ din il-kontraparti f’isem il-UCITS.
5. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jikkalkulaw il-limiti tal-konċentrazzjoni tal-emitturi kif imsemmi fl-Artikolu 52 tad-Direttiva 2009/65/KE abbażi tal-iskopertura sottostanti li tinħoloq bl-użu tal-istrumenti finanzjarji derivati iskont l-approċċ tal-impenji.
6. Fir-rigward tal-iskopertura li tinħoloq mit-tranżazzjonijiet ta’ derivati OTC kif imsemmi fl-Artikolu 52(2) tad-Direttiva 2009/65/KE, l-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jinkludu fil-kalkolu kwalunkwe skopertura għar-riskju tal-kontraparti tad-derivati OTC.
TAQSIMA 3
proċeduri għall-valutazzjoni tad-derivati OTC
Artikolu 44
Proċeduri għall-valutazzjoni tal-valur ta’ derivati OTC
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jivverifikaw li l-iskoperturi tal-UCITS għad-derivati OTC jingħataw valuri ġusti li ma jkunux jiddependu biss fuq kwotazzjonijiet mis-suq min-naħa tal-kontrapartijiet tat-tranżazzjonijiet OTC u li jissodisfaw il-kriterji stipulati fl-Artikolu 8(4) tad-Direttiva 2007/16/KE.
2. Għall-iskopijiet tal-paragrafu 1, il-kumpaniji maniġerjali għandhom jistabbilixxu, jimplimentaw u jżommu arranġamenti u proċeduri li jiżguraw valwazzjoni xierqa, trasparenti u ġusta tal-iskoperti tal-UCITS għad-derivati OTC.
L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jiżguraw li l-valur ġust tad-derivati OTC ikun soġġett għal valutazzjoni adegwata, preċiża u indipendenti.
L-arranġamenti u l-proċeduri tal-valwazzjoni għandhom ikunu adegwati u proporzjonati man-natura u l-kumplessità tad-derivati OTC konċernati.
Il-kumpaniji maniġerjali għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 5(2) u 23(4)(b) meta l-arranġamenti u l-proċeduri marbuta mal-valwazzjoni ta’ derivati OTC ikunu jinvolvu t-twettiq ta’ ċertu attivitajiet minn partijiet terzi.
3. Għall-iskopijiet tal-paragrafi 1 u 2, il-funzjoni tal-immaniġġjar tar-riskji għandha tkun inkarigata bi dmirijiet u responsabbiltajiet speċifiċi.
4. L-arranġamenti u l-proċeduri tal-valwazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandhom ikunu ddokumentati adegwatament.
TAQSIMA 4
Trażmissjoni ta’ informazzjoni dwar l-istrumenti derivat
Artikolu 45
Rapporti dwar l-istrumenti derivati
1. L-Istati Membri għandhom jeżiġu li l-kumpaniji maniġerjali jwasslu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tagħhom, tal-anqas fuq bażi annwali, rapporti b’informazzjoni li tirrifletti viżjoni vera u ġusta tat-tipi ta’ strumenti derivati użati għal kull UCITS immaniġġjat, ir-riskji sottostanti, il-limiti kwantitattivi u l-metodi li ntgħażlu biex jiġu stmati r-riskji assoċjati mat-tranżazzjonijiet ta’ derivati.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tal-kumpanija maniġerjali jeżaminhom ir-regolarità u l-kompletezza tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u li jkollhom l-opportunità li jintervjenu fejn ikun xieraq.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 46
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex ikunu konformi ma’ din id-Direttiva sat-30 ta’ Ġunju 2011 l-aktar tard. Dawn għandhom jikkomunikaw minnufih lill-Kummissjoni t-test ta’ dawk id-dispożizzjonijiet u tabella ta’ korrelazzjoni bejn dawk id-dispożizzjonijiet u din id-Direttiva.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawn id-dispożizzjonijiet, għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew għandhom jakkumpanjawhom b’din ir-referenza fil-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif għandha ssir din ir-referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 47
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 48
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Lulju 2010.