ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. října 2011
o režimech státních podpor zavedených Řeckem ve prospěch prefektur Kastorie, Evia, Florina, Kilkis, Rhodope, Evros, Xanthi a Dodecanese a na ostrovech Lesbos, Samos a Chios (restrukturalizace dluhů)
(č. C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) a C 50/05 (ex NN 20/05))
(oznámeno pod číslem C(2011) 7252)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/307/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Po obdržení informací, podle nichž byly v rámci nového projednání dluhů údajně poskytnuty v roce 1993 a následujících rocích podpory podnikům prefektur Kastorie a Euboia, vyzvala Komise dopisem ze dne 27. května 2003 řecké orgány, aby jí ve lhůtě čtyř týdnů sdělily znění právního základu tohoto opatření a dále také všechny informace nutné pro přezkum podle článků 87 a 88 Smlouvy (3).
(2)
Dopisem ze dne 10. července 2003, který byl zaevidován dne 17. července 2003, předalo Komisi Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii zprávu řeckých orgánů, v níž tyto orgány žádají o prodloužení lhůty uvedené v 1. bodě odůvodnění o jeden měsíc.
(3)
Dopisem ze dne 4. srpna 2003, který byl zaevidován dne 6. srpna 2003, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi informace požadované v dopise ze dne 27. května 2003.
(4)
Po přezkumu těchto informací se ukázalo, že podpory byly poskytnuty bez schválení Komise. Komise proto rozhodla o otevření spisu o neoznámené státní podpoře, který byl zaevidován pod číslem NN 153/03.
(5)
Dopisem ze dne 21. června 2004 (4) Komise informovala Řecko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (C 23/04) (dále jen „první rozhodnutí o zahájení řízení“).
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětným podporám.
(7)
Komise neobdržela od zúčastněných třetích stran žádné připomínky.
(8)
Dopisem ze dne 13. července 2004, který byl zaevidován dne 19. července 2004, Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii požádalo Komisi o prodloužení lhůty poskytnuté řeckým orgánům na odpověď na první rozhodnutí o zahájení řízení o jeden měsíc.
(9)
Faxem ze dne 6. srpna 2004 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.
(10)
Dopisem ze dne 9. srpna 2004, který byl zaevidován dne 10. srpna 2004, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi odpověď řeckých orgánů na první rozhodnutí o zahájení řízení.
(11)
Při přezkumu informací sdělených řeckými orgány v jejich dopise ze dne 4. srpna 2003 se ukázalo, že se předmětné podpory netýkají pouze prefektur Kastorie a Euboia, ale také prefektur Florina a Kilkis. Komise si proto faxem ze dne 22. dubna 2004 vyžádala od řeckých orgánů dodatečné informace o těchto podporách.
(12)
Dopisem ze dne 26. května 2004 Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii požádalo Komisi o prodloužení lhůty poskytnuté řeckým orgánům na sdělení výše uvedených dodatečných informací o jeden měsíc.
(13)
Faxem ze dne 7. června 2004 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.
(14)
Dopisem ze dne 1. července 2004, který byl zaevidován stejného dne, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi informace požadované faxem ze dne 22. dubna 2004.
(15)
Po přezkumu těchto informací se ukázalo, že podpory byly poskytnuty bez schválení Komise. Komise proto rozhodla o otevření spisu o neoznámené státní podpoře, který byl zaevidován pod číslem NN 70/04.
(16)
Dopisem ze dne 9. června 2005 (7) Komise informovala Řecko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se podpor poskytnutých v prefekturách Florina a Kilkis (C 20/05) (dále jen „druhé rozhodnutí o zahájení řízení“).
(17)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětným podporám.
(18)
Komise neobdržela od zúčastněných třetích stran žádné připomínky.
(19)
Dopisem ze dne 24. června 2005, který byl zaevidován dne 28. června 2005, Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii požádalo Komisi o prodloužení lhůty poskytnuté řeckým orgánům na odpověď na druhé rozhodnutí o zahájení řízení o dva měsíce.
(20)
Faxem ze dne 13. července 2005 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.
(21)
Dopisem ze dne 18. srpna 2005, který byl zaevidován dne 24. srpna 2005, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi odpověď řeckých orgánů na druhé rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Při přezkumu informací sdělených řeckými orgány v jejich dopise ze dne 1. července 2004 se ukázalo, že podpory byly poskytnuty také v prefekturách, kterých se netýkala dvě první rozhodnutí o zahájení řízení. Komise si proto faxem ze dne 12. listopadu 2004 vyžádala od řeckých orgánů dodatečné informace o těchto podporách.
(23)
Dopisem ze dne 13. prosince 2004, který byl zaevidován dne 15. prosince 2004, Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii požádalo Komisi o prodloužení lhůty poskytnuté řeckým orgánům na sdělení výše uvedených dodatečných informací o jeden měsíc.
(24)
Faxem ze dne 6. ledna 2005 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.
(25)
Dopisem ze dne 27. ledna 2005, který byl zaevidován dne 1. února 2005, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi informace požadované faxem ze dne 12. listopadu 2004.
(26)
Po přezkumu těchto informací se ukázalo, že podpory byly poskytnuty bez schválení Komise. Komise proto rozhodla o otevření spisu o neoznámené státní podpoře, který byl zaevidován pod číslem NN 20/05.
(27)
Dopisem ze dne 22. prosince 2005 (10) Komise informovala Řecko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se podpor poskytnutých v prefekturách Rhodope, Evros, Xanthi a Dodecanese a na ostrovech Lesbos, Samos a Chios (C 50/05) (dále jen „třetí rozhodnutí o zahájení řízení“).
(28)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (11). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětným podporám.
(29)
Komise neobdržela od zúčastněných třetích stran žádné připomínky.
(30)
Dopisem ze dne 23. ledna 2006, který byl zaevidován dne 25. ledna 2006, Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii požádalo Komisi o prodloužení lhůty poskytnuté řeckým orgánům na odpověď na třetí rozhodnutí o zahájení řízení o tři měsíce.
(31)
Faxem ze dne 3. února 2006 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.
(32)
Dopisem ze dne 10. května 2006, který byl zaevidován dne 11. května 2006, předalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi odpověď řeckých orgánů na třetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(33)
Po přezkumu všech sdělených právních základů požádala Komise faxem ze dne 12. ledna 2011 řecké orgány, aby jí ve lhůtě jednoho měsíce poskytly upřesnění ohledně předmětných podpor.
(34)
Elektronických dopisem ze dne 7. února 2011 požádalo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi o prodloužení výše uvedené lhůty o čtyřicet pracovních dnů.
(35)
Faxem ze dne 17. února 2011 Komise poskytla prodloužení lhůty o dvacet pracovních dnů.
(36)
Elektronickými dopisy ze dne 15. března 2011 a 29. března 2011 sdělilo Stálé zastoupení Řecka při Evropské unii Komisi výše uvedená upřesnění.
II. POPIS
(37)
Vyhláška č. 69836/B1461 ze dne 30. září 1993 stanoví přeměnu dluhů splatných či nesplatných k 30. červnu 1993, které vyplývají z půjček jakékoliv povahy (na provozní kapitál a investice) v drachmách nebo ve valutách poskytnutých průmyslovým podnikům a podnikům provozujícím řemeslnou výrobu, jenž jsou usazeny a bez ohledu na své sídlo vyvíjejí činnost v prefekturách Kastorie a Euboia, a také přeměnu bankovních záruk v drachmách nebo ve valutách získaných na úkor těchto podniků na novou půjčku splatnou do deseti roků pomocí konstantních půlročních splátek jistiny a úroků nebo půlročních splátek stejné částky a výpočtu úroků každé pololetí v sazbě uplatňované v daném okamžiku na restrukturalizaci dluhů (sazba použitelná na půjčku je sazba používaná u státních dluhopisů na dvanáct let při jejich emisi předcházející počátek každého období výpočtu úroků z půjčky navýšená během prvních pěti let o dvě jednotky deseti procentních bodů s úrokovou subvencí hrazené z účtu zřízeného zákonem č. 128/75 (12)).
(38)
Výše uvedené podniky mohou u svých dluhů v drachmách nebo ve valutách existujících k 30. červnu 1993 a spojených s investicemi v oblasti aktiv nebo provozního kapitálu případně využívat po dobu pěti let úrokové subvence ve výši deseti procentních bodů.
(39)
Podniky musí být po restrukturalizaci dluhu životaschopné (což předpokládá, že jsou v obtížích) a toto kritérium ověřují banky.
(40)
Vyhlášky č. 2035824/5887 ze dne 1. června 1994, 2045909/7431/0025 ze dne 26. srpna 1994, 2071670/11297 ze dne 9. listopadu 1994 a 72742/B1723 ze dne 8. prosince 1994 upravují období osvobození a úrokové subvence u nových půjček a tyto půjčky zabezpečují zárukou státu.
(41)
Vyhláška č. 66336/B1398 ze dne 14. září 1993 stanoví stejná opatření a podmínky podpory jako v případě popsaném v 37. bodě odůvodnění. Počítá rovněž s poskytnutím státní záruky na jistinu a úroky u restrukturalizovaných dluhů průmyslových podniků a podniků provozujících řemeslnou výrobu v prefekturách Florina a Kilkis a také s tím, že stát uhradí v mezích rozpočtu zákona č. 128/75 úroky ze zpoždění existující k 31. prosinci 1992 u půjček poskytnutých těmto stejným podnikům na provozní kapitál nebo na investice.
(42)
Vyhláška č. 66336/B1398 ze dne 14. září 1993 byla změněna vyhláškou č. 30755/B1199 ze dne 21. července 1994, vyhláškou č. 60029/B1541 ze dne 23. září 1994, vyhláškou č. 72742/B1723 ze dne 8. prosince 1994, vyhláškou č. 236/B22 ze dne 4. ledna 1995, vyhláškou č. 8014/B285 ze dne 28. února 1995, vyhláškou č. 44678/B1145 ze dne 3. července 1995, vyhláškou č. 44446/B1613 ze dne 24. prosince 1996, vyhláškou č. 40410/B1678 ze dne 9. prosince 1997, vyhláškou č. 10995/B546 ze dne 24. března 1999, vyhláškou č. 12169/B736 ze dne 22. března 2000 a vyhláškou č. 35913/B2043 ze dne 24. října 2000. Tyto různé vyhlášky upravují délku půjček, období osvobození a úvěrové subvence u nových půjček a také prodlužují období, po kterém se neuhrazené splátky stávají vymahatelnými.
(43)
Podniky musí být po restrukturalizaci dluhu životaschopné (což předpokládá, že jsou v obtížích) a toto kritérium ověřují banky.
(44)
Vyhláška č. 1648/B.22/13.1.1994 stanoví toto:
a)
u nových půjček na provozní kapitál poskytnutých počínaje 1. dubnem 1993 průmyslovým, řemeslným a těžebním podnikům, hospodářstvím s průmyslovým typem chovu, hotelovým společnostem a loďařským podnikům usazeným bez ohledu na jejich hlavní sídlo v prefekturách Xanthi, Rhodope a Evros úrokovou subvenci ve výši deseti procentních bodů hrazenou z účtu zřízeného zákonem č. 128/75, a to až do výše 20 % obratu podniku v předchozím roce nebo do výše 50 % zakázek ve stávajícím roce u úroků účtovaných od 1. dubna 1993 do 31. března 1996 se státní zárukou až do celkové částky ve výši 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
b)
seskupení do nové půjčky se státní zárukou a splatné do deseti roků pomocí konstantních půlročních splátek jistiny a úroků celkové částky dluhů splatných či nesplatných k 31. prosinci 1993 a vyplývajících z půjček poskytnutých na investice nebo na provozní kapitál průmyslovým, řemeslným a těžebním podnikům, hospodářstvím s průmyslovým typem chovu, hotelovým společnostem a podnikům kraje Thrákie, a to během prvních pěti let s úrokovou subvencí ve výši deseti procentních bodů hrazenou z účtu zřízeného zákonem č. 128/75;
c)
zahrnutí do restrukturalizace dluhů úroků ze zpoždění dlužných k 31. prosinci 1992 u půjček na investice nebo provozní kapitál.
(45)
Podniky musí být po restrukturalizaci dluhu životaschopné (což předpokládá, že jsou v obtížích) a toto kritérium ověřují banky.
(46)
Vyhláška č. 1648/B.22/13.1.1994 prošla řadou změn zavedených vyhláškami č. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 a 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Všechny tyto dokumenty upravují technické parametry, jako jsou úrokové subvence, období osvobození, délka půjček a délka období, po jehož uplynutí se neuhrazené splátky stávají vymahatelnými.
(47)
Vyhláška č. 2003341/683/0025/17.2.94 uděluje státní záruku na půjčky na provozní kapitál poskytnuté počínaje 1. dubnem 1993 průmyslovým, řemeslným a těžebním podnikům, hospodářstvím s průmyslovým typem chovu, hotelovým společnostem a loďařským podnikům usazeným bez ohledu na jejich hlavní sídlo v prefekturách Xanthi, Rhodope a Evros, a to až do výše 100 000 000 GRD (293 470 EUR) na podnik, a také státní záruku na dluhy (jistinu a úroky) vyplývající z restrukturalizace dluhů k 31. prosinci 1993, které vznikly na základě minulých půjček poskytnutých v souladu s ustanoveními společné vyhlášky č. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
Vyhláška č. 2003341/683/0025/17.2.94 prošla řadou změn zavedených vyhláškami č. 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 a 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Všechny tyto dokumenty uplatňují státní záruku při provádění opatření stanovených různými vyhláškami, kterými se mění vyhláška č. 1648/B.22/13.1.1994 (viz 46. bod odůvodnění).
(49)
Ve výše uvedeném seznamu vyhláška č. 2/82257/0025/18.12.2000 upřesňuje, že jejích ustanovení mohou využít pouze podniky životaschopné jako takové (a ne pouze až po restrukturalizaci dluhů, jak uvádějí ostatní vyhlášky zmiňované v tomto rozhodnutí), což předpokládá, že se nejedná o podniky v obtížích.
(50)
Vyhláška č. 2041901/16.5.1989 poskytuje úrokovou subvenci ve výši tří procentních bodů hrazenou ze společného účtu zřízeného zákonem č. 128/75 u dlužných zůstatků půjček na provozní kapitál poskytnutých počínaje 1. dubnem 1989 obchodním a řemeslným podnikům, které mají sídlo v prefekturách Evros, Lesbos, Samos, Chios a Dodecanese.
(51)
Vyhláška č. 2078809/10.10.89 stanoví úrokovou subvenci ve výši tří procentních bodů (3 %) hrazenou ze společného účtu zřízeného zákonem č. 128/75 u dlužných zůstatků půjček na provozní kapitál poskytnutých počínaje 1. dubnem 1989 obchodním a řemeslným podnikům, které mají sídlo v prefekturách Rhodope, Xanthi a Samos.
(52)
Vyhlášky č. 9034/B.289/10.2.2003 a 37497/B.1232/2.6.2003 doplňují vyhlášky uvedené v 50. a 51. bodě odůvodnění tím, že upřesňují rozsah a některé technické parametry stanovených úvěrových subvencí.
III. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(53)
U třech předmětných režimů měla Komise pochyby nejenom o neexistenci státních podpor, ale také o slučitelnosti podpor, o jejichž přítomnosti byla přesvědčena, s vnitřním trhem.
a) Odůvodnění prvního rozhodnutí o zahájení řízení
(54)
První řízení bylo zahájeno z těchto kumulativních důvodů:
a)
když byly řecké orgány požádány o vysvětlení ohledně předmětných podpor, uvedly, že vyhlášky, jež jim posloužily jako právní základ, nebyly oznámeny, protože se domnívaly, že podpory, které tyto vyhlášky zavedly, nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES; kromě toho dodaly, že i když neznají přesný počet příjemců, vztahuje se pravděpodobně na částky předmětných podpor pravidlo de minimis;
b)
vzhledem ke skutečnosti, že v době poskytnutí půjček nebylo pravidlo de minimis použitelné v odvětví zemědělství a že vyhlášky sloužící jako právní základ předmětných podpor se týkaly podniků, které čelily potížím s likviditou, Komise soudila, že je podpory nutno analyzovat z hlediska různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, a to počínaje okamžikem, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
c)
pokud jde stále o odvětví zemědělství, dostupné informace neumožňovaly zjistit, zda byla státní záruka poskytnuta při dodržení různých pravidel použitelných na státní podpory ve formě záruk, a to od okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek;
d)
v odvětvích průmyslu a řemeslné výroby bylo sice pravidlo de minimis použitelné, protože ale řecké orgány neznaly počet příjemců opatření stanovených výše uvedenými vyhláškami a protože se podpory de minimis vypočítávají za období tří let a ne pro jednorázové opatření, nebylo možno zjistit, zda se na podpory stanovené výše uvedenými vyhláškami mohlo skutečně vztahovat pravidlo de minimis; v těchto souvislostech bylo rovněž nutno analyzovat podpory na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, která platila v okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
e)
v případě těchto stejných odvětví neumožňovaly dostupné informace zjistit, zda byla státní záruka poskytnuta při dodržení různých pravidel týkajících se státní podpory ve formě záruk použitelných od okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek.
b) Odůvodnění druhého rozhodnutí o zahájení řízení
(55)
Druhé řízení bylo zahájeno z těchto kumulativních důvodů:
a)
když byly řecké orgány požádány o vysvětlení ohledně předmětných podpor, uvedly, že i když neznají přesný počet příjemců, vztahuje se pravděpodobně na částky předmětných podpor pravidlo de minimis; kromě skutečnosti, že se pravidlo de minimis až do 1. ledna 2005 nevztahovalo na odvětví zemědělství, Komise neměla žádný údaj, který by jí umožnil zjistit, do jaké míry částky obdržené zemědělskými podniky na základě vyhlášky č. 66336/B.1398 a jejích změněných znění spadají do pole působnosti nařízení Komise (ES) č. 1860/2004 ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví (17), kterým se zavedlo pravidlo de minimis v odvětví zemědělství;
b)
vzhledem ke skutečnosti, že se výše uvedené vyhlášky vztahovaly na podniky v obtížích, bylo nutno analyzovat podpory z hlediska různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, a to od okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z dotyčných vyhlášek, tj. počínaje 21. zářím 1993; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
c)
pokud jde stále o odvětví zemědělství, dostupné informace neumožňovaly zjistit, zda byla státní záruka poskytnuta při dodržení různých pravidel použitelných na státní podporu ve formě záruk, a to od 21. září 1993;
d)
v odvětvích průmyslu a řemeslné výroby bylo sice pravidlo de minimis použitelné, protože ale řecké orgány neznaly počet příjemců opatření stanovených výše uvedenými vyhláškami a protože se prahy podpor vypočítávají za období tří let a ne pro jednorázové opatření, nebylo možno zjistit, zda se na podpory stanovené výše uvedenými vyhláškami mohlo skutečně vztahovat pravidlo de minimis; v těchto souvislostech bylo nutno analyzovat podpory rovněž na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích od 21. září 1993; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
e)
v případě těchto stejných odvětví neumožňovaly dostupné informace zjistit, zda byla státní záruka poskytnuta při dodržení různých pravidel použitelných na státní podpory ve formě záruk, a to od 21. září 1993.
c) Odůvodnění třetího rozhodnutí o zahájení řízení
(56)
Třetí řízení bylo zahájeno z těchto kumulativních důvodů:
a)
v informacích, jež poskytly, řecké orgány stejně jako v případě obou prvních rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že předmětné částky měly pravděpodobně spadat pod pravidlo de minimis; kromě skutečnosti, že až do 1. ledna 2005 se pravidlo de minimis netýkalo odvětví zemědělství, neměla Komise k dispozici žádné údaje, které by jí umožnily posoudit, do jaké míry by částky obdržené zemědělskými podniky na základě vyhlášek, jež tvořily právní základ předmětného režimu, mohly spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1860/2004;
b)
vzhledem k tomu, že se předmětné vyhlášky vztahovaly na podniky v obtížích, bylo nutno analyzovat podpory z hlediska různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, a to od okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z dotyčných vyhlášek, přičemž dostupné informace neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
c)
v odvětvích průmyslu, hotelových služeb a řemeslné výroby bylo sice pravidlo de minimis použitelné, protože ale řecké orgány neposkytly informace o počtu příjemců podpor a protože se prahy podpory de minimis vypočítávají za období tří let a ne pro jednorázové opatření, nebylo možno zjistit, zda se na podpory stanovené výše uvedenými vyhláškami mohlo skutečně vztahovat pravidlo de minimis; v těchto souvislostech bylo rovněž nutno analyzovat podpory na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, která platila v okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
d)
na odvětví těžby a loďařství se pravidlo de minimis vztahovalo až počínaje vstupem v platnost nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (18); ovšem z důvodů uvedených v písmenu c) bylo rovněž nutno analyzovat podpory na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, která platila v okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena;
e)
v odvětví námořní dopravy nebylo pravidlo de minimis použitelné a podpory bylo rovněž nutno analyzovat na základě pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, která platila od vstupu v platnost první z výše uvedených vyhlášek; dostupné informace ovšem neumožňovaly zjistit, zda byla tato pravidla dodržena
f)
v žádném z uvedených odvětví neumožňovaly dostupné informace zjistit, zda byla státní záruka poskytnuta při dodržení různých pravidel použitelných na státní podpory ve formě záruk, a to od okamžiku, kdy vstoupila v platnost první z výše uvedených vyhlášek;
g)
vyhláška č. 2041901/16.5.1989 a vyhlášky zmíněné ve výše uvedeném 50. a 51. bodě odůvodnění stanovily podpory pro jiné prefektury než Rhodope, Xanthi a Evros a nebylo možno zjistit, zda se u plánovaného systému zásahů jedná o rozšíření systému použitého u výše uvedených tří prefektur nebo o samostatný systém, a bez ohledu na zvažovaný případ nebylo také možno na základě dostupných informací zjistit, zda byly dodrženy normy použitelné na státní podporu (normy použitelné na regionální podporu nebo na pravidlo de minimis);
h)
za předpokladu, že by vyhlášky uvedené v písmenu g) představovaly rozšíření systému zásahů použitého v prefekturách Rhodope, Xanthi a Evros, nebylo možno zjistit, zda by plánované podpory mohly spadat do rámce pravidla de minimis nebo zda by mohly být považovány za slučitelné s ustanoveními, kterými se řídí poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích;
i)
za předpokladu, že by vyhlášky uvedené v písmenu g) představovaly samostatný systém zásahů, bylo vzhledem k neupřesnění této otázky v jejich ustanoveních nutno zvážit slučitelnost jeho použití na zdravé podniky a na podniky v obtížích, přičemž analýza dospěla k těmto závěrům:
-
pokud jde o podniky v obtížích, nebylo možno zjistit, zda by plánované podpory nemohly spadat pod pravidlo de minimis nebo zda by je nebylo možno považovat za slučitelné s ustanoveními, kterými se řídí poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích,
-
pokud jde o zdravé podniky, nebylo možno zjistit, zda provozní kapitál vytvořený díky půjčce s poskytnutou úrokovou subvencí sloužil k financování způsobilých investic ve smyslu nařízení EU o regionálních podporách.
IV. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
a) Připomínky řeckých orgánů k prvnímu rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení
(57)
Ve svém dopise ze dne 9. srpna 2004 uvedly řecké orgány následující:
a)
u seskupení půjček se jedná o správní nástroj, který pro veřejnou správu nepředstavuje vysoké náklady;
b)
výpočet úroků za období šesti měsíců již podpořila judikatura vnitrostátního nejvyššího soudu, který prohlásil čtvrtletní kapitalizaci za protiprávní a nevhodnou, protože je odpovědná za zhoršování zadlužení;
c)
poskytnutí státní záruky nelze považovat za podporu, protože její použití provázejí opatření, jež jsou pro dlužníky mimořádně tvrdá;
d)
během referenčního období zůstaly úrokové sazby v Řecku bez ohledu na úrokovou subvenci nadále mnohem vyšší než ve zbývající části Unie, čímž nedošlo k narušení hospodářské soutěže, a to tím spíše, že podniky, které byly příjemci podpory, musely být životaschopné; úroková subvence byla kromě toho financována ze zvláštního účtu mimo státní rozpočet;
e)
poskytnutí období osvobození nelze považovat podporu, protože dluh a úroky přetrvávají: jedná se pouze o odložení splátek, jež lze odůvodnit hospodářskou situací;
f)
vyhláška č. 72742/B1723 (viz výše uvedený 42. bod odůvodnění) nevede k žádným dodatečným nákladům v porovnání s náklady vyvolanými vyhláškou, která tvoří základ předmětného režimu;
g)
uvolnění jištění na základě vyhlášky č. 2071670/11297 nelze považovat za podporu podniku, protože tato jištění jsou přizpůsobena výši restrukturalizovaných půjček a záruka řeckého státu navíc nepokrývá jakékoli náklady uložené vypůjčovatelům bankami;
h)
vyhláška č. 69836/B1451 a její změněná znění se týkala obecně zpracovatelských podniků a nezmiňovala konkrétně zpracovatelské podniky v odvětví zemědělství, které byly pokryty nařízením Rady (EHS) č. 866/1990 ze dne 29. března 1990 o zlepšení podmínek zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů (19), nařízením Rady (ES) č. 951/1997 ze dne 20. května 1997 o zlepšení podmínek zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů (20) a nařízením Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (21); tato nařízení byla uplatněna zavedením operačních programů druhého a třetího rámce podpory Společenství; podniky, které investovaly a obdržely za tímto účelem podporu od ministerstva zemědělství, rozvoje a výživy, nemohly využít restrukturalizace dluhů, protože se s tím nepočítalo; nebylo použito ani pravidlo de minimis, protože k získání dotace musely hospodářské subjekty provést práce a nést s nimi spojené náklady;
i)
odkaz na pravidlo de minimis slouží výlučně k dokreslení skutečnosti, že většina poskytnutých podpor nepřesáhla prahovou hodnotu de minimis, aniž by se přitom zvláště odkazovalo na odvětví zemědělství;
j)
kritérium „životaschopnosti po restrukturalizaci dluhu“ nemá žádný vliv na celkové posouzení životaschopnosti podniku provedené úvěrovou institucí, protože o způsobilosti k restrukturalizaci dluhu se rozhoduje ihned po vypracování studie životaschopnosti;
k)
restrukturalizace se týká starých půjček a na nové investice nebylo poskytnuto žádné financování;
l)
pokud jde o celkový grantový ekvivalent podpory na restrukturalizaci dluhů, drtivá většina podpor představovala nízké částky, u cílených oblastí (Kastorie a Euboia) se jednalo o znevýhodněné oblasti ve smyslu směrnice Rady 75/268/EHS ze dne 28. dubna 1975 o zemědělství v horských a znevýhodněných oblastech (22) a celá země je součástí cíle č. 1;
m)
úroková sazba použitá u nových půjček odpovídá sazbě u poslední emise státních dluhopisů a úroková subvence se netýká celé doby trvání restrukturalizované půjčky ale pouze prvních kritických roků, přičemž rozdíl sazeb není příliš významný (jeden až dva procentní body);
n)
režim trval od 30. června 1993 do 30. června 2003.
b) Připomínky řeckých orgánů k druhému rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení
(58)
Ve svém dopise ze dne 18. srpna 2005 řecké orgány předložily tyto argumenty, přičemž se ve většině případů jednalo o tvrzení již obsažená v jejich odpovědi na první rozhodnutí o zahájení řízení (viz předchozí bod odůvodnění):
a)
u seskupení půjček se jedná o správní nástroj, který pro veřejnou správu nepředstavuje vysoké náklady (k tomu dodávají, že cílem tohoto nástroje není selektivní poskytování podpor);
b)
výpočet úroků za období šesti měsíců již podpořila judikatura vnitrostátního nejvyššího soudu, který prohlásil čtvrtletní kapitalizaci za protiprávní a nevhodnou, protože je odpovědná za zhoršování zadlužení;
c)
během referenčního období zůstaly úrokové sazby v Řecku bez ohledu na úrokovou subvenci nadále mnohem vyšší než ve zbývající části Společenství;
d)
poskytnutí státní záruky nelze považovat za podporu, protože její použití provázejí podmínky, jež jsou pro dlužníky mimořádně tvrdé;
e)
úroky z prodlení a úrokové subvence byly financovány ze zvláštního účtu (účet zřízený zákonem č. 128/75) mimo státní rozpočet;
f)
poskytnutí období osvobození nelze považovat podporu, protože dluh a úroky přetrvávají: jedná se pouze o odložení splátek, jež lze odůvodnit hospodářskou situací;
g)
ustanovení ministerské vyhlášky 66336/B.1398/1993 a její změněná znění počítala s možností zásahu ve prospěch podniků usazených v prefekturách Florina a Kilkis bez výrazných nákladů pro veřejnou správu a za podmínky, že uvedené podniky jsou považovány za životaschopné; nenarušovala proto hospodářskou soutěž ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES; kromě toho nelze zapomínat na to, že prefektury Florina a Kilkis sousedí s bývalou jugoslávskou republikou Makedonie a že během referenčního období (devadesátá léta) značně trpěly nestabilitou a válečným stavem v tomto regionu;
h)
výše uvedená vyhláška k tomu odkazuje na průmyslové podniky a podniky s řemeslnou výrobou a podle řeckých orgánů se její ustanovení údajně netýkala zemědělských podniků.
c) Připomínky řeckých orgánů k třetímu rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení
(59)
Ve svém dopise ze dne 10. května 2006 uvedly řecké orgány tyto argumenty:
a)
prefektury dotčené předmětnými vyhláškami se nacházely v obtížné hospodářské situaci poznamenané nízkým stupněm hospodářské činnosti a vyšší mírou nezaměstnanosti než ve zbylé části země, přičemž tyto okolnosti zhoršoval válečný stav v sousedních zemích (např. v Kosovu); k narušení hospodářské soutěže proto nemohlo dojít a podpory poskytnuté formou restrukturalizace dluhů a úvěrových subvencí mohly využít výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES;
b)
podpory byly zaměřeny na vyřešení potíží v podobě nedostatečné dynamiky místních trhů, oslabení pracovního trhu, snížení poptávky a rovněž na dlouhodobý hospodářský rozvoj;
c)
pokud jde o tvrzení Komise, podle nějž mohlo údajně dojít k narušení podmínek obchodu v rámci Společenství vzhledem k silné hospodářské soutěži, jež existuje v odvětví zemědělství, se ze všech zkoumaných vyhlášek pouze vyhláška 1648/B22/13.1.1994 týká podniků s průmyslovým typem chovu; k tomu produkce masa v prefekturách Evros, Rhodope a Xanthi představovala v období 1995-2004 pouze malou část zemědělské produkce dotyčných prefektur a hrubý domácí produkt (HDP) těchto prefektur sice během šetřeného období vzrostl (jak v absolutních údajích, tak na obyvatele), ale zůstával přesto nadále značně pod vnitrostátním průměrem;
d)
vyhlášky č. 2041901/16.5.1989 a 2078809/1989, jež stanovily úrokové subvence u půjček na provozní kapitál podniků v prefekturách Lesbos, Samos, Chios a Dodecanese, stanovily také, že tyto podniky musí být před a po restrukturalizaci svých dluhů životaschopné;
e)
příslušné orgány v Řecku byly sice požádány, aby shromáždily údaje o skutečně poskytnutých podporách, nebyly ale schopny je poskytnout;
f)
úrokové subvence byly financovány z účtu zřízeného zákonem č. 128/75, který neobsahuje státní prostředky, protože se jedná o účet určený hlavně na přerozdělování finančních prostředků.
d) Dopisy řeckých orgánů ze dne 15. a 29. března 2011
(60)
V dopisech ze dne 15. a 29. března 2011 řecké orgány především upřesnily konce platnosti výchozích vyhlášek, kterými se řídily předmětné režimy. Jedná se o tyto termíny:
a)
30. června 2003 v případě vyhlášky č. 69836/B1461 (prefektury Kastorie a Euboia);
b)
30. června 2000 v případě vyhlášky č. 66336/B/398/14-9-1993 (prefektury Florina a Kilkis);
c)
31. prosince 2005 v případě vyhlášky č. 1648/B.22/13.1.94 (prefektury Xanthi, Rhodope a Evros);
d)
31. prosince 2004 v případě vyhlášky č. 2041901/16-5-1989 (prefektury Rhodope, Evros, Xanthi, Dodecanese a ostrovy Lesbos, Samos a Chios).
(61)
Řecké orgány dále upřesňují, že kritérium životaschopnosti podniků po restrukturalizaci dluhů nepředstavovalo výlučně zohlednění životaschopnosti podniků po restrukturalizaci dluhů ale spíše celkové posouzení životaschopnosti podniků před a po restrukturalizaci.
(62)
Oba dopisy obsahují rovněž tabulky s uvedením grantového ekvivalentu předmětných podpor obdrženého každým podnikem-příjemcem, přičemž účelem tabulek je zdůraznit procentuální podíl podniků, u nichž by podpory mohly spadat do rámce režimu de minimis. Řecké orgány nicméně přiznávají, že u podpor poskytnutých na základě vyhlášek č. 2041901/16-5-1989 (prefektury Xanthi, Rhodope a Evros a ostrovy Samos, Lesbos, Chios a Dodecanese) a č. 1648/B.22/13.1.94 (prefektury Xanthi, Rhodope a Evros) zahrnují dostupné údaje pouze období 2004-2007. Údaje poskytnuté ohledně podpor poskytnutých na základě vyhlášky č. 69836/B1461 (prefektury Kastorie a Euboia) pokrývají období 1993-1998 a údaje ohledně podpor poskytnutých na základě vyhlášky č. 66336/B/398/14-9-1993 (prefektury Florina a Kilkis) období 1993-2001. Tyto údaje byly získány od bank, ale ne všechny na žádost odpověděly. Řecké orgány se přesto domnívají, že číselné údaje se blíží celkové částce poskytnutých podpor, protože banky, které reagovaly, představují hlavní poskytovatele úvěrů pro dotyčné prefektury. Podle nich analýza údajů prokazuje, že podpory zapadají do rámce prahové hodnoty de minimis v 73,55 až 99,46 % případů v závislosti na období a zvažované vyhlášce.
(63)
Řecké orgány nakonec upřesňují, že výrobní a zpracovatelské podniky zemědělských produktů a podniky uvádějící je na trh nebyly pro podpory způsobilé a že termín „důlní podniky“ ve skutečnosti znamená podniky těžící mramor a kámen.
V. HODNOCENÍ
V.I. EXISTENCE PODPORY
(64)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Bráno doslova odpovídají předmětné podpory této definici v tom smyslu, že jsou financovány státem nebo ze státních prostředků, že se týkají určitých podniků (podniků odvětví zemědělství, řemeslné výroby, průmyslu, hotelových služeb, těžby - viz 63. bod odůvodnění - a loďařství v uvedených prefekturách), které zvýhodňují opatřeními, jako je splátkový kalendář jejich půjček, snížení splátek v důsledku jejich rozložení v čase, úvěrové subvence nebo poskytnutí záruk, a že mohou ovlivnit obchod (23) a narušit hospodářskou soutěž (24).
(65)
Řecké orgány se samozřejmě pokusily prokázat, že předmětné podpory mohou spadat do rámce režimu de minimis, a nepředstavují proto státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Ovšem kromě skutečnosti, že pravidlo de minimis nebylo během období platnosti vyhlášek, jež představují právní základ předmětných režimů, vždy použitelné na všechna dotyčná odvětví (což byl ostatně jeden z důvodů rozhodnutí o zahájení řízení), jsou tyto údaje i podle přiznání uvedených orgánů neúplné (viz 62. bod odůvodnění). Kromě toho se výše podpor de minimis liší podle jednotlivých odvětví (v odvětví průmyslu a v odvětví zemědělství nejsou stejné) a na základě poskytnutých tabulek se lze domnívat, že řecké orgány tento rozdíl zcela jasně nepochopily. Na rozdíl od tvrzení řeckých orgánů, podle nichž podniky výroby, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů nebyly způsobilé pro předmětné režimy podpory, Komise zjišťuje, že z výše zmíněných tabulek jasně vyplývá, že některé podniky z těchto odvětví činnosti byly přesto příjemci podpor a že tyto podpory jsou považovány za podpory v rámci režimu de minimis, i když zjevně přesahují přípustnou prahovou hodnotu.
(66)
Komise připomíná, že každá jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimu, který splňuje v okamžiku poskytnutí podmínky uvedené v použitelném nařízení o podpoře de minimis, je považována za podporu, jež nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(67)
V okamžiku, kdy řecké orgány začaly poskytovat předmětné podpory, pro odvětví zemědělství dosud neexistovaly předpisy Unie, kterými se řídí podpory de minimis.
(68)
První předpisy Společenství v této oblasti představují ustanovení nařízení (ES) č. 1860/2004 (25).
(69)
Podle nařízení (ES) č. 1860/2004, které zahrnuje jak zemědělskou prvovýrobu, tak zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů, neovlivňují podpory nepřesahující částku 3 000 EUR na příjemce a na tři roky obchod mezi členskými státy, nenarušují nebo nemohou narušit hospodářskou soutěž, a nespadají proto pod čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Při použití článku 5 nařízení (ES) č. 1860/2004 platí stejné pro podpory poskytnuté před vstupem v platnost dotyčného nařízení, pokud tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené v jeho článcích 1 a 3.
(71)
Dne 1. ledna 2008 bylo nařízení (ES) č. 1860/2004 nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (26), kterým se zvýšila částka podpory de minimis na 7 500 EUR na příjemce a období tří fiskálních hospodářských roků, a to bez ohledu na formu a cíle podpor při maximální částce na členský stát, která odpovídá 0,75 % hodnoty roční produkce.
(72)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1535/2007 uvádí, že „[…] nařízení se vztahuje na podporu poskytnutou před 1. lednem 2008 podnikům produkčního odvětví zemědělských produktů, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v článcích 1, 2, 3 a 4, s výjimkou požadavku výslovného odkazu na toto nařízení uvedeného v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci“. Nařízení se ovšem vztahuje pouze pro zemědělskou prvovýrobu.
(73)
Pravidlo de minimis použitelné od 1. ledna 2007 v oblasti zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů je stanoveno v nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (27).
(74)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1998/2006 stanoví částku, do jejíž výše podpora neovlivňuje obchod mezi členskými státy, nenarušuje nebo nemůže narušit hospodářskou soutěž, a nespadá proto pod čl. 107 odst. 1 SFEU, na 200 000 EUR.
(75)
Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1998/2006 uvádí, že „toto nařízení se […] použije na podpory poskytnuté před jeho vstupem v platnost podnikům provozujícím zpracovávání a uvádění na trh zemědělských produktů, jestliže podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v článku 1 a 2. ...“.
(76)
V těchto souvislostech nebude Komise považovat za státní podporu podpory poskytnuté na základě analyzovaných vyhlášek, které nepřesahují na příjemce:
a)
v případě zemědělské prvovýroby: 3 000 EUR za tříleté období, pokud byly v okamžiku jejich udělení v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1860/2004, nebo 7 500 EUR za období tří fiskálních roků, pokud byly v okamžiku jejich udělení v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1535/2007;
b)
v případě zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů: 3 000 EUR za tříleté období, pokud byly v okamžiku jejich udělení v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1860/2004, nebo 200 000 EUR za období tří fiskálních roků, pokud byly v okamžiku jejich udělení v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1998/2006.
(77)
Komise ovšem zdůrazňuje, že ustanovení nařízení (ES) č. 1998/2006 a (ES) č. 1535/2007 nemohou využívat podniky v obtížích.
(78)
V jiných odvětvích, než je zemědělství (což v tomto konkrétním případě znamená v různých odvětvích uvedených v tomto rozhodnutí s výjimkou odvětví loďařství, o němž bude pojednáno níže v 80. a 81. bodě odůvodnění (28)), bylo použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory poskytnuty, pravidlo de minimis stanovené ve sdělení Komise ze dne 20. května 1992 s názvem „Rámec Společenství pro podpory malým a středním podnikům z roku 1992“ (29) (dále jen „rámec Společenství z roku 1992“). Sdělení stanovilo, že „[…] vyplacení ad hoc podpor nepřesahujících částku 50 000 ecu na daný druh výdajů a režimy, na jejichž základě je částka podpory, již může získat podnik pro daný typ výdajů za tříleté období, omezena na tuto výši, nemusí být nadále oznamovány podle čl. 93 odst. 3 [Smlouvy o ES] (30) za podmínky, že poskytnutí podpory nebo podmínky režimu obsahují výslovné ustanovení, které stanoví, že dodatečná podpora poskytnutá stejném podniku na stejný druh výdajů z jiných zdrojů financování nebo v rámci jiných režimů nesmí zvýšit celkovou částku, jejímž je podnik příjemcem, na hranici přesahující prahovou hodnotu ve výši 50 000 ecu. …“. Toto pravidlo bylo následně předefinováno ve sdělení Komise o podpoře de minimis (31) z roku 1996 (dále jen „sdělení z roku 1996“), které stanovilo výši podpory de minimis na 100 000 ecu za stejné období, a poté v nařízení (ES) č. 69/2001, které stanovilo tuto částku na 100 000 EUR za stejné období.
(79)
Vzhledem k termínům ukončení platnosti analyzovaných režimů (poslední k 31. prosinci 2005) a k nemožnosti zpětného uplatnění předpisů, pokud jde o odvětví uvedená v 78. bodě odůvodnění, nebude Komise považovat za státní podporu podpory poskytnuté na základě analyzovaných vyhlášek, které nepřesahují na příjemce:
a)
50 000 ecu za tři roky během období od 19. srpna 1992 do 5. března 1996, pokud tyto podpory byly v okamžiku jejich poskytnutí v souladu s ustanoveními rámce z roku 1992;
b)
100 000 ecu/EUR za tři roky během období od 6. března 1996 do 1. února 2001, pokud tyto podpory byly v okamžiku jejich poskytnutí v souladu s příslušnými ustanoveními sdělení z roku 1996;
c)
100 000 EUR za tři roky během období od 2. února 2001 do 31. prosince 2005, pokud tyto podpory byly v okamžiku jejich poskytnutí v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (ES) č. 69/2001.
(80)
Pokud jde o odvětví loďařství, pravidlo de minimis je použitelné pouze od vstupu v platnosti nařízení (ES) č. 69/2001.
(81)
Komise proto nebude považovat za státní podporu podpory poskytnuté na základě analyzovaných vyhlášek, které nepřesahují částku 100 000 EUR na příjemce a tři roky během období od 2. února 2001 do 31. prosince 2005, pokud tyto podpory byly v okamžiku jejich poskytnutí v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (ES) č. 69/2001.
(82)
Ostatní tvrzení, kterými řecké orgány odůvodňují neexistenci státní podpory, nemůže Komise přijmout z následujících důvodů, které platí v každém případě, kdy jsou tato tvrzení použita:
a)
tvrzením, že seskupení půjček nevede k vysokým nákladům pro veřejnou správu (viz zejména 57. bod odůvodnění písm. a) a 58. bod odůvodnění písm. a)), řecké orgány uznávají, že opatření znamená pro stát náklad, tj. zapojuje státní prostředky;
b)
až do vstupu v platnost sdělení o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení z roku 2000“) byly všechny záruky považovány za obsahující prvek státní podpory (viz 105. bod odůvodnění písm. a)); sdělení z roku 2000 stanoví, že záruku lze považovat za prostu státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud se u příjemců nejedná o vypůjčovatele ve finančních obtížích a pokud by v zásadě mohli získat půjčku na finančních trzích za tržních podmínek bez zásahu státu, jestliže jsou záruky spojeny s konkrétní finanční operací, týkají se určité maximální částky, nepokrývají více než 80 % splatného zůstatku půjčky nebo jiného finančního závazku (s výjimkou investičních dluhopisů a podobných nástrojů), nejsou neomezené, pokud jsou podmínky režimu stanoveny na základě realistického posouzení rizik ohledně zajištění co nejpravděpodobnějšího vlastního financování pomocí pojistného hrazeného podniky-příjemci, pokud režim určuje způsoby poskytování záruk a stanoví, že jeho obecné financování bude předmětem přezkumu nejméně jednou za rok a pokud pojistné kryje jak běžná rizika spojená s poskytnutím záruky, tak správní náklady režimu a umožňuje běžné odměňování výchozího kapitálu případně poskytnutého státem pro rozběh režimu; řecké orgány ovšem neposkytly žádnou informaci, která by potvrzovala přijatelnost tohoto scénáře v tomto konkrétním případě;
c)
pokud jde o hospodářskou soutěž, nepředstavuje poskytnutí období osvobození (viz 57. bod odůvodnění písm. e) a 58. bod odůvodnění písm. f)) pouze časové posunutí splátek, protože se jím snižuje splátková zátěž v konkrétním okamžiku a příjemci se poskytuje dočasné finanční ulehčení;
d)
přestože účet zřízený zákonem č. 128/75, který se používá pro financování úrokových subvencí (viz 57. bod odůvodnění písm. d), 58. bod odůvodnění písm. e) a 59. bod odůvodnění písm. f)), nebyl, jak uvádějí samy řecké orgány, zahrnut do rozpočtu řeckého státu, představuje státní prostředek (33);
e)
poskytnutí úrokové subvence u půjček poskytuje podnikům, které jsou jejím příjemcem, zvýhodnění, i když jsou úrokové sazby v zemi vysoké;
f)
přestože uvolnění jištění poskytovaných pro získání záruky (viz 57. bod odůvodnění písm. g)) nepředstavuje podle vyhlášky č. 2071670/11297 pro řecký stát žádný přímý výdaj, obsahuje prvek podpory, protože stát tím, že s touto možností počítá, nejenom poskytuje podnikům-příjemcům možnost získání kapitálu, ale ruší zároveň kompenzační opatření požadované pro získání své záruky;
g)
skutečnost, že v Řecku byly údajně vysoké úrokové sazby (viz 57. bod odůvodnění písm. d)), neznamená nepřítomnost podpory v tom smyslu, že bez ohledu na hospodářské okolnosti, za nichž došlo k restrukturalizacím dluhů s úrokovými subvencemi, už pouhá skutečnost jejich poskytnutí se rovná zbavení příjemců zátěže, kterou by musely za běžných okolností nést při výkonu své činnosti.
(83)
Vzhledem ke všem těmto důvodům nezbývá Komisi než dospět k závěru, že podpory, které nesplňují prahové hodnoty a podmínky pro poskytování podpor de minimis uvedených v 68. až 81. bodě odůvodnění, spadají do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.II. SLUČITELNOST PODPORY
(84)
V případech stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU mohou být ovšem určité podpory uplatněním výjimky považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(85)
V tomto konkrétním případě je nutno v rámci každého zahájeného řízení přezkoumat, jakou výjimku by bylo možno uplatnit podle jednotlivých dotčených odvětví (při odlišení odvětví zemědělství a ostatních odvětví).
V.II.1 PODPORY TÝKAJÍCÍ SE PREFEKTUR KASTORIE A EUBOIA, KTERÉ BYLY PŘEDMĚTEM PRVNÍHO ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
a) Odvětví zemědělství
(86)
Vzhledem k povaze poskytnutých podpor je jedinou výjimkou, o které lze uvažovat při odůvodnění jejich slučitelnosti s vnitřním trhem, výjimka, s níž počítá čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a podle níž lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(87)
Jelikož se u předmětných podpor jedná o neoznámené podpory, je nutno pro použití této výjimky, aby byly v souladu s pravidly o státní podpoře, jež platila v okamžiku jejich poskytnutí. Podle údajů poskytnutých řeckými orgány trval předmětný režim od 30. června 1993 do 30. června 2003. Slučitelnost předmětného režimu s vnitřním trhem bude proto analyzována na základě předpisů o státní podpoře použitelných během tohoto období.
(88)
Jedním z důvodů, které vedly Komisi k zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, je, že podpory se zdály být určeny pro podniky v obtížích. V této věci řecké orgány ve svém dopise ze dne 9. srpna 2004 uvedly, že kritérium „životaschopnosti po restrukturalizaci dluhů“ nemělo žádný vliv na celkové posouzení životaschopnosti podniku, které provedla úvěrová instituce, protože o způsobilosti k restrukturalizaci se rozhodovalo okamžitě po vypracování studie životaschopnosti. Toto tvrzení bylo opakováno v dopisech ze dne 15. a 29. března 2011 (viz 61. bod odůvodnění).
(89)
Komise se domnívá, že toto vysvětlení neumožňuje dospět k závěru, že podpory nebyly poskytovány podnikům v obtížích, protože se sice, jak tvrdí řecké orgány, o způsobilosti k restrukturalizaci dluhů rozhodovalo ihned po vypracování studie životaschopnosti, ale samotná studie byla zaměřena na výhledy životaschopnosti příjemců po provedení restrukturalizace dluhů, což znamená, že zájemci-příjemci se mohli nacházet v okamžiku provádění studie v potížích a přitom být do režimu zahrnuti, protože subjekt provádějící studii mohl odhadnout možnosti návratu k životaschopnosti po restrukturalizaci dluhů (Komise tento prvek ostatně zdůraznila ve 23. bodě odůvodnění svého rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, protože se preambule vyhlášky č. 2045909/7931/0025 zmiňovala o nutnosti podpořit podniky prefektur Kastorie a Euboia, které čelí potížím s likviditou).
i) Předpisy použitelné na podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích během zvažovaného období
I. Období od 1. října 1993 do 31. prosince 1997
(90)
Podpory podnikům v obtížích podléhají určitému počtu pravidel. V okamžiku vstupu v platnost vyhlášky č. 69836/B1461 Komise prováděla politiku, na jejímž základě považovala v odvětví zemědělství tyto podpory za provozní, jež mohly být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem pouze za splnění třech následujících podmínek:
a)
předmětné podpory se musely týkat finančních nákladů půjček uzavřených za účelem financování již provedených investic;
b)
kumulovaný grantový ekvivalent podpor případně poskytnutých u předem dojednaných půjček a předmětných podpor nesměl přesáhnout obecně přijímané míry, tj.:
i)
u investic na úrovni zemědělské prvovýroby: 35 nebo 75 % v znevýhodněných oblastech ve smyslu směrnice 75/268/EHS,
ii)
u investic na úrovni zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů: 55 nebo 75 % v oblastech cíle 1 u projektů, které jsou v souladu s odvětvovými programy nebo jedním z cílů článku 1 nařízení (EHS) č. 866/90 (34), a 35 % (nebo 50 % v oblastech cíle 1) u ostatních projektů za podmínky, že nejsou vyloučeny z výběrových kritérií stanovených v bodě 2 přílohy rozhodnutí Komise 90/342/EHS ze dne 7. června 1990 o přijetí výběrových kritérií pro investice do zlepšení zpracovatelských a marketingových podmínek pro zemědělské a lesnické produkty (35) (či rozhodnutí 94/173/ES (36), které jej nahradilo);
c)
předmětné podpory musí následovat po úpravách sazeb nových půjček provedených za účelem zohlednění kolísání hodnoty peněz (výše podpor musí být nižší nebo se rovnat změně sazeb u nových půjček) a musí se týkat zemědělských hospodářství, u kterých existují záruky životaschopnosti, a to zejména v případech, kdy by finanční zátěž vyplývající ze stávajících půjček byla takové míry, že by u hospodářství existovalo riziko ohrožení či dokonce úpadku.
(91)
V dopise ze dne 9. srpna 2004 řecké orgány uvedly, že se vyhláška č. 69836/B1451 a její změněná znění týkají zpracovatelských podniků obecně, že tato vyhláška se nijak zvláště nezmiňuje o zpracovatelských podnicích odvětví zemědělství, které jsou pokryty nařízeními (EHS) č. 866/90, (ES) č. 951/97 a (ES) č. 1257/1999, že celé území země patří k cíli 1 a že podniky, které investovaly a získaly za tím účelem podporu od ministerstva zemědělství, rozvoje a výživy, nemohly využít restrukturalizace dluhů, protože se s tím nepočítalo. Pokud jde o celkový grantový ekvivalent restrukturalizace dluhů, dodávají, že drtivá většina podpor představovala nízké částky a že restrukturalizace dluhů se týká starých půjček, a tím pádem již provedených investic.
(92)
Upřesnění poskytnutá řeckými orgány v prvé řadě Komisi neumožňují vyloučit, že zpracovatelské podniky odvětví zemědělství nemohly být příjemci podpor na základě vyhlášky č. 69836/B1451 a jejích změněných znění, protože skutečnost, že dotyčné podniky nejsou zvláště zmiňovány, automaticky neznamená, že nepatří do obecné kategorie zpracovatelských podniků (průmyslových podniků), které spadají do oblasti působnosti vyhlášky.
(93)
Pokud jde o dodržení podmínek stanovených v 90. bodě odůvodnění, Komise zjišťuje, že vyhláška č. 69836/B1451 a její změněná znění pokrývala restrukturalizaci půjček, jež se mohly týkat jak investic, tak provozního kapitálu.
(94)
Pokud jde o restrukturalizaci půjček spojených s investiční činností, upřesnění poskytnutá řeckými orgány umožňují Komisi konstatovat, že podmínka stanovená v 90. bodě odůvodnění písm. a) je splněna, protože se tyto půjčky týkaly již provedených investic.
(95)
Komise může rovněž považovat druhou možnost podmínky stanovené v 90. bodě odůvodnění písm. c) za splněnou, protože podniky-příjemci musí být po restrukturalizaci dluhů životaschopné na základě posouzení provedeného finančními institucemi.
(96)
Komise ale nemůže na základě informací, které má k dispozici, dospět k závěru o nezpochybnitelném dodržení podmínky stanovené v 90. bodě odůvodnění písm. b), protože řecké orgány ve svém dopise ze dne 9. srpna 2004 upřesnily, že se na podniky zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů vztahovala mimo jiné nařízení (EHS) č. 866/90 a (ES) č. 951/97 a že tato nařízení byla uplatněna při dodržení jejich ustanovení, což znamená, že podpory již mohly být poskytnuty ve výši maximální povolené míry stanovené dotyčnými nařízeními (75 % pro oblasti cíle 1, k nimž Řecko patří) a že uplatnění předmětného režimu v tomto konkrétním případě mohlo vést kvůli kumulování podpor k překročení této míry.
(97)
Pokud jde o restrukturalizaci půjček spojených s vytvořením provozního kapitálu, k provádění předmětného režimu také nemohlo dojít při dodržení všech podmínek stanovených v 90. bodě odůvodnění, protože první ze stanovených podmínek (písmeno a) výslovně stanoví, že půjčky musí být vázány na investice.
II. Období od 1. ledna 1998 do 30. června 2000
(98)
V roce 1997 byly podmínky stanovené v 90. bodě odůvodnění nahrazeny ustanoveními sdělení Komise s názvem „Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích“ (dále jen „pokyny z roku 1997“) (37). V bodě 4.4 dotyčných pokynů se stanoví, že „pokud jde o odvětví zemědělství, jsou [pokyny] použitelné od 1. ledna 1998 na nové státní podpory a na stávající podpory od stejného dne nebo, pokud Komise zahájila v těchto souvislostech vůči jednomu nebo více členských států řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy [o ES], ode dne přijetí konečného rozhodnutí Komisí na základě čl. 93 odst. 2 Smlouvy [o ES] týkajícího se dotyčného členského státu či členských států“.
(99)
Pokyny z roku 1997, které byly pro odvětví zemědělství zcela nové, stanovily mimo jiné toto:
a)
pokud jde o podpory na záchranu: poskytování podpor likvidity z akutních sociálních důvodů ve formě úvěrových záruk nebo splatných úvěrů se sazbou odpovídající tržní sazbě, v částce omezené na výši nezbytně nutnou k provozování podniku (např. pokrytí mzdových nákladů a zajištění běžného zásobování) a dobu rovněž nezbytně nutnou ke stanovení nezbytných a možných opatření na ozdravení, aniž by došlo k destabilizaci průmyslové nebo zemědělské situace v ostatních členských státech;
b)
pokud jde o podpory na restrukturalizaci: poskytování podpor spojených s prováděním restrukturalizačního plánu zaměřeného na omezení nebo nezvratné uzavření výrobních kapacit v případě nadbytečných strukturálních kapacit v odvětví (omezení kapacit musí být dodatečné ke každému omezení, ke kterému by došlo v případě neexistence podpory na restrukturalizaci) s jedinou výjimkou v případech, kdy by se rozhodnutí přijatá ve prospěch všech příjemců během následných dvanáctiměsíčních období netýkala celkově určitého množství produktu nepřesahujícího stanovený procentuální podíl na celkové roční produkci tohoto produktu v zemi (3 % u opatření cílených na určitou kategorii produktů nebo hospodářských subjektů a 1,5 % u opatření necílených).
(100)
Členské státy měly možnost požádat o provádění těchto zemědělských ustanovení namísto ustanovení stanovených pokyny z roku 1997 pro jiná odvětví než zemědělství, která spadala do oblasti jejich působnosti (pro tato jiná odvětví platila velmi přísná kritéria, a to zejména v oblasti restrukturalizačního plánu a příspěvku příjemce na restrukturalizaci - viz mimo jiné kapitola b) „nezemědělské odvětví“, body 109 až 121).
(101)
V dopise ze dne 9. srpna 2004 řecké orgány neposkytly žádnou informaci, která by Komisi umožnila konstatovat, že došlo k přizpůsobení režimu podpor těmto ustanovením a že během zvažovaného období byly proto podpory poskytovány za dodržení příslušných podmínek pokynů z roku 1997, nebo-li za dodržení buď podmínek popsaných výše v 99. bodě odůvodnění písm. b), nebo za dodržení podmínek stanovených pro jiná odvětví než zemědělství (předložení restrukturalizačního plánu s výhledem na návrat k životaschopnosti v přiměřené době a vycházejícímu z realistických předpokladů, se zmírněním dopadů podpor na konkurenční subjekty, při dodržení zásady jediné podpory, provázenému omezením kapacit v případě nadbytečných strukturálních kapacit v odvětví, zaručujícímu proporcionalitu mezi podporou a náklady na restrukturalizaci a výhodami z ní plynoucími a s pokrytím jejích sociálních nákladů).
III. Období od 1. července 2000 do 30. června 2003
(102)
Pokyny z roku 1997 byly nahrazeny dne 9. října 1999 pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „pokyny z roku 1999“) (38). V bodě 6.3 pokynů z roku 1999 je uvedeno, že „členské státy musí upravit své stávající režimy podpory na záchranu a restrukturalizaci, které mají zůstat v platnosti po 30. červnu 2000, aby je přizpůsobily … pokynům … po tomto dnu“. Kromě toho, „aby Komise mohla kontrolovat postup úprav, členské státy jí musí předložit seznam těchto režimů do 31. prosince 1999. Následně jí musí, v každém případě do 30. června 2000, poskytnout informace postačující k tomu, aby jí umožnily kontrolovat, zda jsou režimy skutečně upraveny v souladu s … pokyny“.
(103)
Pokyny z roku 1999 obsahovaly rovněž zvláštní kapitolu věnovanou restrukturalizaci podniků v obtížích v odvětví zemědělství. V porovnání s kapitolou pokynů z roku 1997 definovala tato kapitola nadbytečnou strukturální kapacitu odvětví, omezila výjimku uvedenou v 99. bodě odůvodnění písm. b) na podniky prvovýroby (což znamená, že pododvětví zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů automaticky podléhalo povinnosti snížení kapacit) a učinila platnou zásadu jediné podpory, podle níž podpory na restrukturalizaci mohou být poskytnuty pouze jednou.
(104)
V dopise ze dne 9. srpna 2004 řecké orgány neposkytly žádnou informaci, která by Komisi umožnila konstatovat, že došlo k přizpůsobení režimu podpor těmto ustanovením a že během zvažovaného období byly proto podpory poskytovány za dodržení příslušných podmínek pokynů z roku 1999, nebo-li po předložení restrukturalizačního plánu stanovujícímu zejména omezení kapacit v případě nadbytečných strukturálních kapacit a případně omezenou výjimku uvedenou ve 103. bodě odůvodnění, a to na základě zásady jediné podpory.
ii) Záležitost záruk
(105)
Další oblast, kvůli které Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, je otázka slučitelnosti podpor poskytnutých formou záruk. Řecké orgány ve svém dopise ze dne 9. srpna 2004 vyjádřily několik připomínek (viz 57. bod odůvodnění písm. c) a g)). Komise soudí, že tyto připomínky vyžadují následující poznámky:
a)
pokud jde o písmeno c), skutečnost, že poskytnutí záruky provázejí přísné podmínky, sama o sobě neznamená nepřítomnost státní podpory: pravidla použitelná během trvání předmětného režimu a uvedená v dopisech členským státům SG(89) D/4328 ze dne 5. dubna 1989 a SG(89) D/12772 ze dne 12. října 1989 a rovněž v bodě č. 38 sdělení Komise členským státům o použití článků 92 a 93 Smlouvy a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky v odvětví průmyslu (39) naopak jasně stanoví, že „[…] každá záruka poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím jím pověřených finančních institucí spadá do působnosti čl. 92 odst. 1 Smlouvy o ES“, a vyžadují uplatnění podmínek, které mohou vést až k likvidaci podniku; výše uvedené dopisy byly sice v roce 2000 nahrazeny sdělením o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk, jež počítalo se scénářem, který umožňuje dospět k závěru o nepřítomnosti státní podpory, ale řecké orgány ve svém dopise ze dne 9. srpna 2004 neposkytly žádné informace, jež by umožnily dospět k závěru, že poskytnuté záruky lze zahrnout do tohoto scénáře;
b)
i v případě, kdy by řecké orgány poskytly informace za účelem prokázání, že poskytnuté záruky spadají do scénáře o nepřítomnosti podpory, Komise by tento scénář nemohla schválit už jenom proto, že jej lze použít pouze, pokud podniky-příjemci nejsou ve finančních obtížích;
c)
pokud jde o písm. g), skutečnost, že záruka nepokrývá některé náklady, nepředstavuje v žádném případě důkaz o dodržení všech podmínek, které umožňují dospět k závěru o slučitelnosti podpory obsažené v poskytnutí záruky s vnitřním trhem; navíc je nutno konstatovat, že žádná z informací poskytnutých řeckými orgány v jejich dopise ze dne 9. srpna 2004 nepotvrzuje jejich dodržení.
(106)
Po tomto upřesnění Komise spíše soudí, že záruky představovaly během trvání předmětného režimu jeden z prvků souboru nástrojů poskytování podpor podnikům v obtížích, a jejich slučitelnost je proto spojena se slučitelností celého procesu restrukturalizace, k němuž, jak dostatečně ukazuje analýza v 94. až 104. bodě odůvodnění, řecké orgány neposkytly žádné informace, jež by umožnily Komisi zbavit se pochyb, jež vyjádřila při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (tyto úvahy ohledně záruk platí pro všechna tři řízení uvedená v tomto rozhodnutí a pro všechna uváděná odvětví s výjimkou záruk stanovených vyhláškou 2/82257/0025/18.12.2000, které budou předmětem odděleného přezkumu vzhledem k použitému kritériu životaschopnosti, tj. životaschopnosti před restrukturalizací dluhů).
(107)
Ostatní tvrzení rozváděná řeckými orgány v jejich dopise ze dne 9. srpna 2004 (použitá úroková sazba, záležitost existence či neexistence dodatečných výdajů vyvolaných vyhláškami tvořícími právní základ režimu, periodicita úroků) nepřinášejí žádné skutečnosti, které by mohly změnit výše vysvětlené stanovisko Komise.
(108)
Protože informace poskytnuté řeckými orgány neumožňují odstranit pochyby vyjádřené při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, může Komise pouze dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
b) Nezemědělské odvětví
(109)
Stejně jak tomu učinila pro odvětví zemědělství, musí Komise analyzovat předmětné podpory na základě pravidel použitelných pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(110)
V okamžiku vstupu v platnost vyhlášky č. 69836/B1461, tj. 1. října 1993, byla dotyčná pravidla stanovena v osmé zprávě o politice hospodářské soutěže, a to zejména v bodech č. 177, 227 a 228 této zprávy.
(111)
Bod č. 117 zprávy uvádí, že v případě, kdy se mohou opatření na záchranu ukázat jako nutná pro poskytnutí odkladu, během nějž začnou být prováděna dlouhodobá řešení obtíží daného podniku, nesmí být těchto opatření využito k tomu, aby se zabránilo nutným snížením kapacit, a smí se jich proto použít pouze v případech, kdy jsou nutná pro vyřešení akutních sociálních potíží.
(112)
Bod č. 227 zprávy upřesňuje, že podpory na záchranu lze z hlediska Smlouvy odůvodnit, pokud jsou vázány na restrukturalizaci prováděnou s cílem trvale konsolidovat situaci dotyčných podniků a/nebo regionů v obtížích a pokud mají dostatečně regionální nebo odvětvovou povahu, aby bylo možno posoudit jejich dopady.
(113)
Bod č. 228 zprávy upřesňuje podrobněji stanovisko Komise ohledně podpor na záchranu a stanoví, co mají představovat „průvodní podpory“.
(114)
Podpory na záchranu musí:
a)
spočívat v podporách likvidity formou úvěrových záruk nebo záruk za splatné úvěry s úrokovou sazbou rovnající se sazbě tržní;
b)
omezit se ve své výši na částku nezbytně nutnou pro další zajištění mzdových nákladů a běžného zásobování;
c)
být vypláceny pouze po dobu nutnou (obvykle šestiměsíční) na určení nezbytných a možných opatření ozdravění;
d)
být odůvodněny akutními sociálními potížemi, aniž by zachování podniku, jež umožňují, vedlo k destabilizaci průmyslové situace v ostatních členských státech.
(115)
Průvodní podpory musí být úzce podmíněny provedením řádně strukturovaného programu restrukturalizace/přeměny činnosti schopným skutečně obnovit v dlouhodobém výhledu konkurenceschopnost předmětné produkce a musí být omezeny na míru a výši nezbytně nutné k zajištění rovnováhy podniku během nevyhnutelného přechodného období do doby, než podobný program přinese své výsledky, což znamená období značně omezené a s dostatečnou sestupností.
(116)
Tyto podmínky byly nahrazeny pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1994 (40), které vstoupily v platnost dne 23. prosince 1994 (dále jen „pokyny z roku 1994“), následně pokyny z roku 1997, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 1998, a konečně pokyny z roku 1999, které se staly použitelnými počínaje 1. červencem 2000, a to při zohlednění období na přizpůsobení režimů podpory poskytnutého členským státům (viz 98. a 102. bod odůvodnění).
(117)
Pokyny z roku 1994 potvrzují politiku prováděnou Komisí v oblasti podpor na záchranu (viz 114. bod odůvodnění) a definují přesněji obsah a důsledky restrukturalizačních plánů, které se mají předkládat (výhledy na návrat k životaschopnosti v přiměřené době na základě realistických předpokladů, zmírnění dopadů podpor na konkurenční subjekty, zásada jediné podpory, snížení kapacit v případě nadbytečných strukturálních kapacit dotyčného odvětví, proporcionalita mezi podporou a náklady a výhodami restrukturalizace, pokrytí sociálních nákladů restrukturalizace).
(118)
V nezemědělském odvětví potvrzují pokyny z roku 1997, které jsou výsledkem pravidelného přezkumu politiky prováděné Komisí v oblasti záchrany a restrukturalizace podniků v obtížích, obsah pokynů z roku 1994.
(119)
Pokyny z roku 1999 zpřísňují podmínky poskytování podpor na záchranu tím, že zavádějí přesnou lhůtu pro předložení restrukturalizačního plánu. V oblasti restrukturalizace jsou přísnější zejména s ohledem na malé a střední podniky a stanoví možnost požadovat snížení kapacit i v případě, kdy v odvětví nadbytečné strukturální kapacity neexistují.
(120)
Vzhledem k tomu, že vysvětlení poskytnutá řeckými orgány v jejich dopise ze dne 9. srpna 2004 platí jak pro odvětví zemědělství, tak pro nezemědělské odvětví, může Komise jen konstatovat, stejně jak to již učinila pro odvětví zemědělství, že žádná z informací poskytnutých řeckými orgány neumožňuje zjistit, zda byly dodrženy různé podmínky stanovené v pokynech z roku 1994, 1997 a 1999 (stačí jen uvést, že nic nenasvědčuje tomu, že by podniky-příjemci předložily jakýkoli restrukturalizační plán obsahující nutná kompenzační opatření). Toto zjištění platí rovněž pro dodržení ustanovení popsaných v osmé zprávě o politice hospodářské soutěže.
(121)
Bez podkladů, které by potvrzovaly dodržení výše uvedených podmínek, není Komise schopna zjistit, zda podpory byly poskytnuty následně po předložení restrukturalizačního plánu vykazujícího všechny náležitosti stanovené v různých výše zmíněných předpisech (k nimž patří zejména výhledy na návrat k životaschopnosti v přiměřené době na základě realistických předpokladů, zmírnění dopadů podpor na konkurenční subjekty, zásada jediné podpory, snížení kapacit, proporcionalita mezi podporou a náklady a výhodami restrukturalizace a pokrytí sociálních nákladů restrukturalizace). Nemůže se proto zbavit pochyb, jež vyjádřila při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, a může tak dospět pouze k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
V.II.2 PODPORY PODNIKŮM PREFEKTUR FLORINA A KILKIS, JEŽ BYLY PŘEDMĚTEM DRUHÉHO ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
a) Odvětví zemědělství
(122)
V dopise ze dne 18. srpna 2005 řecké orgány uvedly, že základní vyhláška, jíž se řídí poskytování podpor (vyhláška č. 66336/B.1398/1993), odkazuje na průmyslové podniky a podniky řemeslné výroby a že se její ustanovení netýkala žádného zemědělského podniku.
(123)
Komise bere na vědomí tato upřesnění a soudí proto, že nemusí analyzovat předmětný režim na základě pravidel o státní podpoře platných pro odvětví zemědělství v okamžiku poskytnutí podpor.
b) Nezemědělské odvětví
(124)
Komise, jež se při zahájení řízení domnívala, že režim byl plánován pro podniky v obtížích, jelikož vyhláška č. 66336/B.1398/1993 stanoví, že podniky musí být po restrukturalizaci životaschopné (což neumožňovalo vyloučit obtížný stav v okamžiku rozhodnutí o způsobilosti pro získání podpory), musí přezkoumat slučitelnost předmětných podpor na základě pravidel, která platila pro podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích v okamžiku jejich poskytnutí.
(125)
Pravidla, jež platila pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích v okamžiku poskytnutí předmětných podpor, byla postupně ustanovení bodů č. 177, 227 a 228 osmé zprávy o politice hospodářské soutěže, pokyny z roku 1994 a pokyny z roku 1997.
(126)
Pokud jde o dodržení ustanovení bodů č. 177, 227 a 228 osmé zprávy o politice hospodářské soutěže, pokynů z roku 1994 a pokynů z roku 1997, poskytly řecké orgány ve svém dopise ze dne 18. srpna 2005 stejná vysvětlení jako v případě zdůvodnění poskytnutí podpor v prefekturách Kastorie a Euboia (tvrzení řeckých orgánů popsaná v 57. bodě odůvodnění písm. a) až f) jsou již uvedena v 56. bodě odůvodnění písm. a) až e)). Analýza provedená Komisí v 110. až 121. bodě odůvodnění je proto v tomto konkrétním případě nadále platná, což znamená, že Komise není schopna se zbavit pochyb, jež vyjádřila při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, a že může dojít pouze k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
(127)
V dopise ze dne 18. srpna 2005 se řecké orgány rovněž pokusily zdůvodnit předmětné podpory skutečností, že prefektury Florina a Kilkis sousedí s bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a že místní podniky velmi trpěly nestabilitou a válečným stavem v regionu.
(128)
Kvůli tomuto odkazu na mimořádné události by snad bylo možno uplatnit výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU, podle níž jsou s vnitřním trhem slučitelné podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi. Řecké orgány ovšem neposkytly žádný prvek analýzy, který by dokládal zmiňované potíže podniků obou prefektur a příčinnou souvislost s nestabilitou v regionu vyvolanou událostmi v Jugoslávii. Komise kromě toho nemá k dispozici informace, jež by mohly dokládat, že by se události zmiňované řeckými orgány mohly projevovat po celou dobu trvání režimu. Komise si konečně také klade otázku, proč se režim týkal jen některých odvětví hospodářství obou prefektur, když by zmiňované události měly mít logicky dopad na všechny místní podniky ve všech odvětvích.
(129)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise také nechápe, jak by předmětný režim podpor mohl být způsobilý pro uplatnění výjimky stanovené čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU. Může proto opět dojít pouze k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
V.II.3 PODPORY TÝKAJÍCÍ SE PREFEKTUR RHODOPE, EVROS, XANTHI A DODECANESE, KTERÉ BYLY PŘEDMĚTEM TŘETÍHO ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(130)
Vzhledem k tomu, že Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že na základě informací, které má k dispozici, nemůže rozhodnout, zda obě vyhlášky z roku 1989 a následující, které jsou uvedeny ve výše uvedeném 50. až 52. bodě odůvodnění, představují nezávislý režim podpor nebo zda se jedná o nedílnou součást celkového systému analyzovaného v různých zahájených řízeních, a vzhledem k tomu, že řecké orgány ve svém dopise ze dne 10. května 2006 neposkytly v tomto ohledu žádné vysvětlení, bude slučitelnost podpor stanovených vyhláškami s vnitřním trhem přezkoumána odděleně. Záruky stanovené vyhláškou č. 2/82257/0025/18.12.2000 (viz 49. bod odůvodnění) budou rovněž předmětem odděleného přezkumu, protože tato vyhláška stanoví, že podniky-příjemci musí být povinně životaschopné a nikoli životaschopné až po restrukturalizaci, jak je tomu v ostatních uváděných případech.
(131)
Pokud jde o vyhlášky uvedené ve 44. až 52. bodě odůvodnění, bude se analýza skládat ze dvou základních oblastí, a to zemědělské a nezemědělské, jak tomu bylo také v případě režimů, jichž se týkala dvě první rozhodnutí o zahájení řízení, přičemž nezemědělská oblast bude rozdělena na několik částí: odvětví průmyslu, hotelových služeb a řemeslné výroby na jedné straně a odvětví loďařství na straně druhé. Odvětví těžby, které bylo rovněž zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, zde nebude nadále projednáváno, protože řecké orgány ve svých dopisech ze dne 15. a 29. března 2011 uvedly, že dotyčná těžební činnost se týkala těžby mramoru a kamene, čímž dotyčné podniky spadají do rámce analýzy podpor poskytnutých odvětví průmyslu.
a) Odvětví zemědělství
(132)
Komise musí režim přezkoumat na základě pravidel použitelných na státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, která platila v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta.
(133)
Pokud jde o odvětví zemědělství, byla příslušná pravidla zdůrazněna v 90. a 98. až 103. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že platnost dotyčného režimu skončila dne 31. prosince 2005, je nutno přidat k seznamu použitelných předpisů pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (41) z roku 2004 (dále jen „pokyny z roku 2004“); pokyny z roku 2004 vstoupily v platnost dne 10. října 2004 a zpřísnily podmínky stanovené pokyny z roku 1999 (zejména opět potvrdily, že příspěvek příjemce k restrukturalizaci musí být skutečný a nezávislý na podpoře). Navíc vzhledem k povaze příjemců (hospodářství s průmyslových chovem zvířat a hospodářství zaměřená na produkci mléka) je oprávněné se domnívat, že režim mohl zahrnovat jak prvovýrobu (pouze chov zvířat), tak zpracování a uvádění na trh (např. hospodářství se zpracovatelskou linkou přímo na místě).
(134)
Pokud jde o soulad s vlastními podmínkami, Komise se domnívá, že ministerská vyhláška č. 1648/B22 ze dne 13. ledna 1994 a její následná změněná znění zavedla restrukturalizaci půjček, kterou bylo možno využít pro investování nebo vytvoření provozního kapitálu.
(135)
Pokud jde o restrukturalizaci půjček vázanou na investice, řecké orgány ve svém dopise ze dne 10. května 2006 neposkytly žádné informace, jež by Komisi umožnily potvrdit, že restrukturované půjčky byly skutečně vázány na již provedené investice. Komise proto nemůže konstatovat, že byla splněna podmínka stanovená v 90. bodě odůvodnění písm. a).
(136)
Na základě dostupných informací není Komise podobně schopna dospět k nezpochybnitelnému závěru, že došlo k dodržení podmínky stanovené v 90. bodě odůvodnění písm. b), protože řecké orgány neposkytly v tomto ohledu ve svém dopise ze dne 10. května 2006 žádné podrobnosti.
(137)
S ohledem na požadavek stanovený v 90. bodě odůvodnění písm. c), Komise soudí, že došlo ke splnění druhé možnosti, protože podniky-příjemci musely být životaschopnými po restrukturalizaci, a to na základě posouzení vypracovaného bankami.
(138)
Pokud jde o restrukturalizaci půjček vázanou na vytvoření provozního kapitálu, dotyčný režim nemohl být uplatněn v souladu se všemi podmínkami stanovenými v 90. bodě odůvodnění, protože první požadavek (90. bod odůvodnění písm. a)) výslovně stanoví, že půjčky musí být vázány na investice.
(139)
Pokud jde o podporu poskytovanou od 1. ledna 1998 až do vstupu v platnost pokynů z roku 1994, platí analýza provedená v 98. až 104. bodě odůvodnění také pro podstatu tohoto konkrétního případu, protože řecké orgány ve svém dopise ze dne 10. května 2006 neposkytly žádnou informaci, jež by Komisi umožnila potvrdit, že byl za účelem získání předmětné podpory předložen jakýkoli restrukturalizační plán provázený povinným příspěvkem.
(140)
Pokud jde konečně o podporu poskytovanou ode dne vstupu v platnost pokynů z roku 2004, může Komise pouze poznamenat, že řecké orgány ve svém dopise ze dne 10. května nepředložily žádné skutečnosti, jež by Komisi umožnily potvrdit, že byl za účelem obdržení dotyčné podpory předložen restrukturalizační plán provázený povinným vlastním příspěvkem. Komise proto není schopna zbavit se všech pochyb vyjádřených při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
(141)
V dopise ze dne 10. května se řecké orgány pokusily odůvodnit předmětnou podporu válečným stavem v sousedních regionech. Řecko vyjádřilo názor, že tyto okolnosti učinily podporu způsobilou pro výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy (viz 59. bod odůvodnění písm. a)).
(142)
Komise nemůže přijmout tento názor z několika důvodů:
a)
z hlediska předpisů je existence konfliktu považována za mimořádnou událost, jež může spadat pouze pod čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy, podle kterého jsou slučitelné s vnitřním trhem podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi;
b)
v odvětví zemědělství je slučitelnost opatření podpory posuzována na základě výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, a ne na základě výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, jakož i rozvoji regionů uvedených v článku 349 (42) s ohledem na jejich strukturální, hospodářskou a sociální situaci;
c)
aby byla tato výjimka použitelná, bylo by nutno, aby podpora byla poskytnuta v souladu s pravidly, jimiž se řídí podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, k čemuž, jak je doloženo výše, nedošlo.
(143)
Komise není schopna zjistit, zda nelze použít čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy, a to z těchto důvodů:
a)
v dopise ze dne 10. května 2006 řecké orgány sice oprávněně zdůraznily, že během období provádění režimu byl v dotyčných prefekturách jak celkový HDP, tak HDP na obyvatele nižší než v ostatních regionech země, ale zároveň uvedly, že HDP zaznamenal během stejného období určitý růst, což dokládá, že válečný stav v sousedních regionech neměl na hospodářství dotčených oblastí katastrofální dopad;
b)
jak dokládá popis právního základu režimu, k několika jeho změnám došlo téměř deset let po ukončení bojů v sousedních regionech, a nelze proto soudit, že Řecko bylo nuceno zasáhnout kvůli válečnému stavu v příhraničních oblastech a že existovala příčinná souvislost mezi tímto stavem a potížemi podniků (jako příklad stačí uvést tuto poznámku: ministerská vyhláška č. 2/64046/0025/2003 ze dne 28. října 2004 uvedená ve 48. bodě odůvodnění zahrnuje půjčky, které si mohly brát průmyslové podniky, tj. případně podniky s průmyslovým chovem zvířat, až do 31. prosince 2004).
(144)
Pokud jde o ostatní tvrzení řeckých orgánů v jejich dopise ze dne 10. května 2006, Komise zdůrazňuje následující (s výjimkou písm. b) platí tyto poznámky pro všechna odvětví, na něž se vztahuje zahájené řízení):
a)
potíže jako nedostatek dynamiky na místních trzích nebo pokles poptávky nelze řešit pomocí podpory poskytované podnikům v obtížích, aniž by se přistoupilo k jejich restrukturalizaci. Vhodnější způsob pomoci představují strukturální opatření;
b)
podíl produkce masa v dotyčných prefekturách na celkové řecké produkci nemá vůbec žádný vztah s rizikem narušení hospodářské soutěže, které představuje podpora poskytnutá mimo stanovený předpisový rámec (v tomto konkrétním případě se jedná o podporu poskytnutou podnikům v obtížích bez restrukturalizačního plánu); podle judikatury Soudního dvora, pokud finanční podpora poskytnutá členským státem posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže (což je podstatou tohoto konkrétního případu), může tato podpora představovat konkurenční zvýhodnění vůči ostatním podnikům, které nejsou příjemci této pomoci (43);
c)
záležitost životaschopnosti podniků ve smyslu stanoveném oběma ministerskými vyhláškami z roku 1989 bude řešena v tomto rozhodnutí níže;
d)
tvrzení, podle nějž účet zřízený zákonem č. 128/75 nepředstavuje státní prostředek, bylo vyřešeno v 82. bodě odůvodnění písm. d).
(145)
Vzhledem k těmto důvodům je Komise nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
b) Odvětví průmyslu, řemeslné výroby a hotelových služeb
(146)
Komise musí přezkoumat předmětný režim z hlediska pravidel, kterými se řídí podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(147)
Stejně jako v případě podpor, jichž se týkala první dvě řízení, platila pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích v době poskytnutí předmětné podpory pravidla stanovená postupně body č. 177, 227 a 228 osmé zprávy o politice hospodářské soutěže a pokyny z roku 1994, 1997 a 1999. Ve zkoumaném případě je k tomuto seznamu nutno přidat pokyny z roku 2004, protože v některých prefekturách skončilo provádění režimu k 31. prosinci 2005.
(148)
Informace poskytnuté řeckými orgány v jejich dopise ze dne 10. května 2006 a uvedené v 59. bodě odůvodnění neobsahovaly žádné podrobnosti ohledně dodržení pravidel, kterými se řídí záchrana a restrukturalizace podniků v obtížích. Komise proto není schopna ověřit, zda byly dodrženy body 177, 227 a 228 osmé zprávy o politice hospodářské soutěže a pokyny z roku 1994, 1997, 1999 a 2004.
(149)
Komise proto není schopna zbavit se všech pochyb vyjádřených při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy a je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu se společným trhem.
c) Odvětví loďařství
(150)
Slučitelnost předmětného režimu s vnitřním trhem bude posuzována ze dvou hledisek, protože pojem „odvětví loďařství“ zahrnuje jak stavbu lodí, tak lodní přepravu.
(151)
Komise musí přezkoumat předmětný režim z hlediska pravidel, kterými se řídí podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(152)
Pokud jde o stavbu lodí, platily pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích od vstupu v platnost ministerské vyhlášky č. 1648/B.22 ze dne 13. ledna 1994 tyto předpisy:
a)
do 31. prosince 1998: směrnice Rady 90/684/EHS ze dne 21. prosince 1990 o podporách na stavbu lodí (44);
b)
od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2003: nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998 o nových pravidlech pro podporu na stavbu lodí (45);
c)
od 1. ledna 2004: rámec pro státní podporu na stavbu lodí (46).
(153)
Ve svém dopise ze dne 10. května 2006 řecké orgány nepředložily žádnou informaci, která by Komisi umožnila dospět k závěru, že předmětný režim podpory byl prováděn v souladu s pravidly platnými pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích tohoto odvětví. Komise proto není schopna zbavit se všech pochyb vyjádřených při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy a je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
(154)
Pokud jde o námořní přepravu, musí Komise podobně přezkoumat předmětný režim z hlediska pravidel, kterými se řídí podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(155)
Od vstupu v platnost ministerské vyhlášky č. 1648/B.22 ze dne 13. ledna 1994 platily a nadále platí pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích v odvětví loďařství tyto předpisy:
a)
finanční a daňová opatření ohledně využívání plavidel registrovaných ve Společenství (47);
b)
pokyny Společenství ke státní podpoře v námořní dopravě z roku 1997 (48);
c)
pokyny Společenství ke státní podpoře v námořní dopravě z roku 2004 (49).
(156)
Ve svém dopise ze dne 10. května 2006 řecké orgány opět nepředložily žádnou informaci, která by Komisi umožnila dospět k závěru, že předmětný režim podpory byl prováděn v souladu s pravidly platnými pro záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích tohoto odvětví. Komise proto není schopna zbavit se pochyb vyjádřených při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy a je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
d) Podpory poskytnuté v prefekturách Lesbos, Samos, Chios a Dodecanese, kterých se rovněž týkalo třetí rozhodnutí o zahájení řízení
(157)
Protože Komise neměla dostatečné informace, posoudila v rámci řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy dva předpoklady:
a)
podpora poskytnutá na základě ministerské vyhlášky č. 2041901 ze dne 16. května 1989 a ministerské vyhlášky č. 2078809 ze dne 10. října 1989 a jejich pozměněných znění spadala do stejného rámce jako byl rámec stanovený vyhláškami uvedenými ve 44. až 48. bodě odůvodnění;
b)
podpora byla součástí systému financování, který nebyl postaven na stejných základech.
(158)
V dopise ze dne 10. května 2006 řecké orgány prohlásily, že obě ministerské vyhlášky vydané v roce 1989 stanovily, že podniky musí být životaschopné před a po restrukturalizaci svých dluhů. Komise toto prohlášení nemůže přijmout, protože se po přezkumu ukazuje, že ani jedna z obou dotyčných vyhlášek neříká, že podniky musely být životaschopné před a po restrukturalizaci dluhů. Komise proto posoudí slučitelnost podpory stanové oběma vyhláškami a jejich pozměněnými zněními nejenom na základě předpokladů uvedených ve 157. bodě odůvodnění, ale také s tím, že u druhého předpokladu nevyloučí možnost, že tato podpora mohla být poskytována podnikům v obtížích.
(159)
Pokud jde o první předpoklad uvedený ve 157. bodě odůvodnění, Komise je nucena dospět k závěru, že v případě, pokud obě ministerské vyhlášky vydané v roce 1989 a jejich pozměněná znění spadají do stejného rámce, jako byl rámec stanovený ministerskými vyhláškami uvedenými ve 44. až 48. bodě odůvodnění, zůstává v platnosti analýza provedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění, a protože vysvětlení podaná řeckými orgány v jejich dopise ze dne 10. května 2006 neodstraňují pochyby vyjádřené při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, je Komise nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
(160)
Pokud jde o druhý předpoklad, je nutno zvážit dva scénáře: podpora byla poskytnuta podnikům v obtížích nebo byla poskytnuta podnikům životaschopným.
(161)
V případě prvního scénáře zůstává platná analýza provedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění, přičemž vysvětlení podaná řeckými orgány v jejich dopise ze dne 10. května 2006 neodstraňují pochyby vyjádřené při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a Komise je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
(162)
V případě druhého scénáře Komise rovněž poznamenává, že vysvětlení podaná řeckými orgány v jejich dopisech ze dne 10. května 2006, 15. března 2011 a 29. března 2011 neumožňují zjistit, zda provozní kapitál vytvořený využitím dotovaných půjček financoval způsobilé investice ve smyslu předpisů Unie v oblasti regionální podpory (od vstupu v platnost ministerské vyhlášky č. 2041901 ze dne 16. května 1989 platily jako předpisy sdělení Komise o metodě použití čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) na regionální podporu (50) a následně pokyny k regionální podpoře z roku 1998 (51)). Komise je proto nucena dospět k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitrním trhem.
(163)
V případě, že tento provozní kapitál nefinancoval způsobilé investice ve smyslu stanoveném předpisy Unie v oblasti regionální podpory, musí Komise přezkoumat, zda nelze podporu poskytnutou na vytvoření tohoto kapitálu, která by tak představovala podporu na provoz, prohlásit za slučitelnou na základě příslušných ustanovení předpisů Unie v oblasti regionální podpory. V tomto ohledu si Komise přeje zdůraznit, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit slučitelnost předmětné podpory (52). Protože informace v různých dopisech zaslaných řeckými orgány neumožnily Komisi ověřit soulad s ustanoveními předpisů Unie v oblasti regionální podpory, může Komise dospět pouze k závěru o neslučitelnosti předmětného režimu s vnitřním trhem.
(164)
Záruku poskytnutou na základě vyhlášky č. 2/82257/0025 ze dne 18. prosince 2000 nelze považovat za nástroj pomoci při restrukturalizaci podniku v obtížích, jako je tomu v případě ostatních vyhlášek, jichž se toto rozhodnutí týká, protože ministerská vyhláška č. 2/82257/0025 stanoví, že záruka může být poskytnuta pouze životaschopným podnikům a ne podnikům, které se stanou životaschopnými až po restrukturalizaci dluhů. Tuto záruku je proto nutno přezkoumat podle použitelných předpisů o státní podpoře.
(165)
Od vstupu v platnost ministerské vyhlášky č. 2/82257/0025 ze dne 18. prosince 2000 se záruky až do 31. prosince 2005 (ukončení provádění režimu) řídily sdělením z roku 2000.
(166)
Sdělení z roku 2000 stanoví, že Komise musí posuzovat slučitelnost podpory vázané na poskytnutí záruky na základě předpisů platných pro jiné formy podpory, a uvádí různé rámce a pokyny použitelné v dotyčných odvětvích. Záruku lze navíc pouze přijmout, pokud je její využití smluvně vázáno na konkrétní podmínky, jež mohou vést až k povinnému vyhlášení úpadku příjemce nebo jiným podobným opatřením.
(167)
V tomto konkrétním případě řecké orgány nepředložily k poskytnutým zárukám žádné informace. Komise proto tyto záruky nemůže posoudit na základě různých předpisů použitelných v dotyčných odvětvích nebo ověřit, zda opatření podpory nemohlo přesáhnout příslušnou platnou míru nezbytně nutnou pro podniky, které se nenacházejí v obtížích (v odpovědi na třetí rozhodnutí o zahájení řízení řecké orgány navíc neposkytly žádné informace o dodržení různých předpisů).
(168)
Za těchto okolností Komise nemůže dojít k závěru, že podpora poskytnutá formou záruk na základě ministerské vyhlášky č. 2/82257/0025 ze dne 18. prosince 2000 je slučitelná s vnitřním trhem.
VI. ZÁVĚR
(169)
Komise zjišťuje, že Řecko provedlo předmětná opatření podpory protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Předchozí analýza dokládá, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, protože Řecko nepředložilo žádné informace, které by potvrzovaly dodržení různých uvedených předpisů, a Komise proto není schopna odstranit pochyby vyjádřené při zahájení různých řízení. V této souvislosti Komise připomíná, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit slučitelnost předmětné podpory.
(170)
V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (53), je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (v tomto konkrétním případě se jedná o všechny podniky, které využily možností zkoumaných ministerských vyhlášek). Řecko musí učinit všechna nezbytná opatření, aby od příjemců získalo zpět poskytnutou neslučitelnou podporu. V souladu s ustanoveními bodu č. 42 oznámení Komise s názvem „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (54) má Řecko lhůtu čtyři měsíce od oznámení tohoto rozhodnutí na jeho provedení. Podpora, která má být vrácena, musí zahrnovat úroky vypočítané v souladu s nařízením Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (55).
(171)
Toto rozhodnutí musí být provedeno okamžitě, a to zejména s ohledem na navrácení všech jednotlivých podpor poskytnutých v rámci režimu podpory při vyloučení jednotlivých podpor poskytnutých na konkrétní projekty, které splňovaly v okamžiku poskytnutí podpory všechny podmínky stanovené v nařízení o blokové výjimce nebo v nařízení o podpoře de minimis použitelné podle článků 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (56) či podle režimu podpory schváleného Komisí.
(172)
Článek 15 nařízení (ES) č. 659/1999 ovšem stanoví, že pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě. Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty a každým přerušením počíná lhůta běžet znovu.
(173)
V tomto konkrétním případě se Komise za účelem navrácení podpory může vracet zpět k těmto termínům:
a)
v případě podpory, jíž se týkalo první řízení: 1. říjen 1993 vzhledem ke skutečnosti, že Komise přijala první opatření dne 27. května 2003, zatímco ministerská vyhláška č. 69836/B1461, která byla přijata dne 14. září 1993, byla zveřejněna v řeckém vládním věstníku dne 1. října 1993, kdy také vstoupila v platnost;
b)
v případě podpory, jíž se týkalo druhé řízení: 22. duben 1994 vzhledem ke skutečnosti, že Komise přijala první opatření dne 22. dubna 2004;
c)
v případě podpory, jíž se týkalo třetí řízení: 12. listopad 1994 vzhledem ke skutečnosti, že Komise přijala první opatření dne 12. listopadu 2004,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
Článek 1
Režimy podpory v podobě restrukturalizace dluhů, které Řecko provedlo protiprávně při porušení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie v prefekturách Kastorie, Euboia, Florina, Kilkis, Rhodope, Evros, Xanthi a Dodecanese a na ostrovech Lesbos, Samos a Chios, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci jednoho z režimů uvedených v článku 1 nepředstavuje podporu, pokud v okamžiku svého poskytnutí splňovala podmínky stanovené v jednom z předpisů přijatých podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 použitelného v okamžiku poskytnutí podpory.
Článek 3
1. Řecko si vyžádá neslučitelnou podporu, která byla poskytnuta v rámci režimů uvedených v článku 1, od příjemců zpět.
2. Částky, které mají být navráceny, podléhají úrokům ode dne, kdy byly příjemcům dány k dispozici, až do dne, kdy byly skutečně získány zpět.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby v rámci režimů podpory uvedených v článku 1.
Článek 4
Navrácení podpory poskytnuté v rámci režimů uvedených v článku 1 musí být okamžité a účinné.
Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi následující informace:
a)
seznam příjemců, kteří na základě režimů uvedených v článku 1 obdrželi podporu, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel v rámci dotyčného režimu;
b)
celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit v případě podpory, která nespadá pod pravidlo de minimis;
c)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízené podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory poskytnuté na základě režimu uvedeného v článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Bude rovněž poskytovat podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které příjemci již vrátili.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 19. října 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-19 ta' Ottubru 2011
dwar skemi ta’ għajnuna mill-Istat implimentati mill-Greċja fil-Prefetturi ta’ Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios (ristrutturar tad-dejn)
(Nri C23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) u C 50/05 (ex NN 20/05))
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 7252)
(It-test Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/307/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lil partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) u wara li kkunsidrat dawk il-kummenti,
Billi:
I. PROĊEDURA
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia
(2) - C23/04
(1)
Wara li rċeviet informazzjoni li turi li kienet ingħatat għajnuna fl-1993 u tul is-snin ta’ wara lil ditti fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia fil-kuntest ta’ negozjar mill-ġdid ta’ dejn, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Griegi, b’ittra tas-27 ta’ Mejju 2003, jissottomettu fi żmien erba’ ġimgħat it-test tal-bażi legali għal din l-operazzjoni, flimkien ma’ kull informazzjoni oħra meħtieġa għal eżami skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE (3).
(2)
B’ittra tal-10 ta’ Lulju 2003, reġistrata li waslet fis-17 ta’ Lulju 2003, ir-Rappreżentanza Permanenti Griega għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni ittra mingħand l-awtoritajiet Griegi fejn talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu msemmi fil-premessa 1.
(3)
B’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2003, reġistrata li waslet fis-6 ta’ Awwissu 2003, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-ittra tagħha tas-27 ta’ Mejju 2003.
(4)
Wara eżami tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 153/03.
(5)
B’ittra tal-21 ta’ Ġunju 2004 (4), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (C23/04) (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-ftuħ tal-ewwel proċedura”).
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(7)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(8)
B’ittra tat-13 ta’ Lulju 2004, reġistrata li waslet fid-19 ta’ Lulju 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tal-ewwel proċedura.
(9)
B’feks tas-6 ta’ Awwissu 2004, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(10)
B’ittra tad-9 ta’ Awwissu 2004, reġistrata li waslet fl-10 ta’ Awwissu 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tal-ewwel proċedura.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis
(6) - C 20/05
(11)
Matul l-eżaminazzjoni tal-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-4 ta’ Awwissu 2003, instab li, minbarra l-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia, l-għajnuna inkwistjoni kienet tikkonċerna wkoll lill-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis. Għaldaqstant, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar dawn l-iskemi ta’ għajnuna mingħand l-awtoritajiet Griegi b’feks tat-22 ta’ April 2004.
(12)
B’ittra tas-26 ta’ Mejju 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu l-informazzjoni addizzjonali msemmija hawn fuq.
(13)
B’feks tas-7 ta’ Ġunju 2004, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(14)
B’ittra tal-1 ta’ Lulju 2004, reġistrata bħala rċevuta fl-istess jum, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fil-feks tagħha tat-22 ta’ April 2004.
(15)
Wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 70/04.
(16)
B’ittra tad-9 ta’ Ġunju 2005 (7), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis (C 20/05) (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-ftuħ tat-tieni proċedura”).
(17)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(18)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(19)
B’ittra tal-24 ta’ Ġunju 2005, reġistrata li waslet fit-28 ta’ Ġunju 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahrejn tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tat-tieni proċedura.
(20)
B’feks tat-13 ta’ Lulju 2005, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(21)
B’ittra tat-18 ta’ Awwissu 2005, reġistrata li waslet fl-24 ta’ Awwissu 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tat-tieni proċedura.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u tad-Dodekaneżi, kif ukoll lill-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios
(9) - C 50/05
(22)
Matul l-eżaminazzjoni tal-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi b’ittra tal-1 ta’ Lulju 2004, instab li kienet ingħatat ukoll għajnuna fi Prefetturi minbarra dawk konċernati bil-ftuħ tal-ewwel żewġ proċeduri. Għaldaqstant, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar dawn il-miżuri ta’ għajnuna mingħand l-awtoritajiet Griegi b’feks tat-12 ta’ Novembru 2004.
(23)
B’ittra tat-13 ta’ Diċembru 2004, reġistrata li waslet fil-15 ta’ Diċembru 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet li l-Kummissjoni tagħti estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet biex jibagħtu l-informazzjoni addizzjonali msemmija hawn fuq.
(24)
B’feks tas-6 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(25)
B’ittra tas-27 ta’ Jannar 2005, reġistrata li waslet fl-1 ta’ Frar 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-ittra tagħha tat-12 ta’ Novembru 2004.
(26)
Wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 20/05.
(27)
B’ittra tat-22 ta’ Diċembru 2005 (10), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Evia, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios (C 50/05) (minn hawn ’il quddiem imsejħa, “il-ftuħ tat-tielet proċedura”).
(28)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (11). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(29)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(30)
B’ittra tat-23 ta’ Jannar 2006, reġistrata li waslet fil-25 ta’ Jannar 2006, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ tliet xhur tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tat-tielet proċedura.
(31)
B’feks tat-3 ta’ Frar 2006, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(32)
B’ittra tal-10 ta’ Mejju 2006, reġistrata li waslet fil-11 ta’ Mejju 2006, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tat-tielet proċedura.
(33)
Wara li reġgħet eżaminat il-bażijiet legali kollha mibgħuta, il-Kummissjoni talbet, b’feks tat-12 ta’ Jannar 2011, li l-awtoritajiet Griegi jipprovdu aktar kjarifiki dwar l-għajnuna inkwistjoni fi żmien xahar.
(34)
B’posta elettronika tas-7 ta’ Frar 2011, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet lill-Kummissjoni testendi d-data ta’ skadenza msemmija hawn fuq b’40 jum ta’ xogħol oħra.
(35)
B’feks tas-17 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni tat estensjoni ta’ 20 jum ta’ xogħol.
(36)
B’posta elettronika tal-15 ta’ Marzu 2011 u tad-29 ta’ Marzu 2011, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet il-kjarifiki msemmija hawn fuq lill-Kummissjoni.
II. DESKRIZZJONI
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia
(37)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461 tat-30 ta’ Settembru 1993 tipprovdi għall-konverżjoni tad-djun kollha, kemm jekk kienu dovuti jew le, fit-30 ta’ Ġunju 1993, li rriżultaw minn self ta’ kull tip (għal kapital li jdur u għal kapital fiss) fi drakmas jew f’muniti barranin mogħti lil ditti industrijali u tal-artiġjanat stabbiliti u li joperaw, irrispettivament mill-postijiet fejn kienu jinsabu l-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom, fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia, kif ukoll minn garanziji bankarji fi drakmas jew f’muniti barranin maħruġin f’isem l-istess ditti, f’self ġdid li jitħallas lura tul għaxar snin f’pagamenti totali ugwali kull sitt xhur (kapital flimkien ma’ mgħax) jew f’pagamenti ugwali ta’ kapitali kull sitt xhur (amortizzazzjoni sempliċi) b’imgħax ikkalkulat kull sitt xhur bir-rata applikata għar-ristrutturar f’dak iż-żmien (ir-rata applikabbli għas-self ġdid tkun ir-rata applikata għall-bonds tat-Teżor tal-aħħar 12-il xahar, maħruġin qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ kalkulazzjoni ta’ mgħaxijiet fir-rigward tas-self, miżjuda bi tnejn fil-mija, bi tnaqqis ta’ għaxra fil-mija matul l-ewwel ħames snin iddebitat lill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 (12)).
(38)
Alternattivament, id-ditti msemmija hawn fuq jistgħu jirċievu għal ħames snin tnaqqis f’imgħax ta’ għaxra fil-mija fir-rigward tad-djun pendenti tagħhom fi drakmas jew f’muniti barranin fit-30 ta’ Ġunju1993 u b’rabta ma’ investimenti f’kapital fiss jew li jdur.
(39)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
(40)
Id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 2035824/5887 tal-1 ta’ Ġunju 1994, 2045909/7431/0025 tas-26 ta’ Awwissu 1994, 2071670/11297 tad-9 ta’ Novembru 1994 u 72742/B1723 tat-8 ta’ Diċembru 1994 jimmodulaw il-perjodi ta’ konċessjoni u tnaqqis f’imgħax b’rabta mas-self ġdid u jkopru lil dan tal-aħħar permezz ta’ garanzija mill-Istat.
Għajnuna għad-ditti fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis
(41)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B1398 tal-14 ta’ Settembru 1993 tipprovdi għall-istess miżuri u kondizzjonijiet għal għajnuna kif deskritti fil-premessa 37. Tipprovdi wkoll għall-għoti ta’ garanzija mill-Istat fuq il-kapital u l-imgħax tad-dejn ristrutturat ta’ ditti industrijali u tal-artiġjanat fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis, kif ukoll għall-kopertura mill-Istat tal-imgħax tal-arretrati applikabbli fil-31 ta’ Diċembru 1992 fir-rigward ta’ self mogħti għall-kapital li jdur jew ta’ investiment ta’ dawk id-ditti, fil-limiti baġitarji skont il-Liġi Nru 128/75.
(42)
Id-Deċiżjoni Nru 66336/B1398 tal-14 ta’ Settembru 1993 kienet emendata bid-Deċiżjonijiet Nru 30755/B1199 tal-21 ta’ Lulju 1994, Nru 60029/B1541 tat-23 ta’ Settembru 1994, Nru 72742/B1723 tat-8 ta’ Diċembru 1994, Nru 236/B22 tal-4 ta’ Jannar 1995, Nru 8014/B285 tat-28 ta’ Frar 1995, Nru 44678/B1145 tat-3 ta’ Lulju 1995, Nru 44446/B1613 tal-24 ta’ Diċembru 1996, Nru 40410/B1678 tad-9 ta’ Diċembru 1997, Nru 10995/B546 tal-24 ta’ Marzu 1999, Nru 12169/B736 tat-22 ta’ Marzu 2000 u Nru 35913/B2043 tal-24 ta’ Ottubru 2000. Dawn id-diversi Deċiżjonijiet jemendaw it-tul ta’ żmien tas-self, il-perjodi ta’ konċessjoni u t-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax b’rabta mas-self ġdid, u jestendu wkoll il-perjodu li warajh pagamenti akkont pendenti jsiru pagabbli.
(43)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u lil tad-Dodekaneżi, u lill-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios
(44)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 tipprovdi kif ġej:
(a)
għal self ġdid ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1993 ’il quddiem lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir, stabbiliti irrispettivament mill-postijiet fejn ikunu jinsabu l-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom, fil-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, tnaqqis fl-imgħax ta’ 10 (għaxra) fil-mija iddebitat lill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, sa rata ta’ 20 % tal-fatturat tad-ditta għas-sena ta’ qabel jew 50 % ta’ ordnijiet għas-sena kurrenti, fir-rigward ta’ mgħax skedat mill-1 ta’ April 1993 sal-31 ta’ Marzu 1996, b’garanzija mill-Istat sa ammont totali ta’ GRD 100 000 000 (EUR 293 470);
(b)
id-djun kollha, kemm jekk kienu dovuti jew le, fil-31 ta’ Diċembru 1993, li jirriżultaw minn self għal kapital li jdur u għal kapital fiss mogħti lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir fir-Reġjun ta’ Traċja jkunu kkonvertiti f’self ġdid, li jitħallas lura tul għaxar snin f’pagamenti totali ugwali kull sitt xhur (kapital flimkien ma’ mgħax), mill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, b’garanzija mill-Istat;
(c)
inklużjoni fid-dejn ristrutturat ta’ mgħax għal arretrati dovuti fil-31 ta’ Diċembru 1992 fir-rigward ta’ self għal kapital fiss jew li jdur.
(45)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
(46)
Kienu saru għadd ta’ emendi għad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 permezz tad-Deċiżjonijiet Ministerjali li ġejjin: Nri. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 u 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Dawn it-testi kollha jimmodulaw il-parametri tekniċi bħal tnaqqis ta’ mgħax, perjodi ta’ konċessjoni, tul ta’ żmien ta’ self u tul ta’ żmien ta’ perjodi li warajhom pagamenti akkont pendenti jsiru pagabbli.
(47)
Id-Deċiżjoni Nru 2003341/683/0025/17.2.94 tagħti garanzija mill-Istat għal self ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1993 ’il quddiem lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir stabbiliti, irrispettivament minn fejn il-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom ikunu jinsabu, fil-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, sa ammont totali ta’ GRD 100 000 000 (EUR 293 470) għal kull ditta, kif ukoll għal djun (kapital u mgħax) li jirriżulta mir-ristrutturar pendenti fil-31 ta’ Diċembru 1993 ta’ djun li ġejjin minn self qadim mogħti skont id-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Konġunta Nru 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
Kienu saru għadd ta’ emendi għad-Deċiżjoni Nru 2003341/683/0025/17.2.94 permezz tad-Deċiżjonijiet li ġejjin: Nru 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 u 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Dawn it-testi kollha jagħtu garanzija mill-Istat f’każ ta’ applikazzjoni tal-miżuri pprovduti mid-Deċiżjonijiet differenti li jemendaw id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 (ara l-premessa 46).
(49)
Dwar il-lista msemmija hawn fuq, id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025/18.12.2000 tistipula li, biex id-dispożizzjonijiet tagħha jkunu applikabbli, id-ditti għandhom ikunu vijabbli għalkollox (u mhux wara r-ristrutturar, bħalma huwa l-każ fir-rigward tad-Deċiżjonijiet Ministerjali l-oħra msemmijin f’din id-Deċiżjoni), hekk kif dan jippresupponi n-nuqqas ta’ stat ta’ diffikultà.
(50)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901/16.5.1989 tagħti tnaqqis f’imgħax ta’ tlieta fil-mija, iddebitati lill-kont konġunt stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, għal bilanċi pendenti pagabbli fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1989 ’il quddiem lil ditti kummerċjali u tal-artiġjanat bil-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom fil-Prefetturi ta’ Evros, Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi.
(51)
Id-Deċiżjoni Nru 2078809/10.10.89 tagħti tnaqqis fl-imgħax ta’ tlieta fil-mija, iddebitati lill-kont konġunt stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, għal bilanċi pendenti pagabbli fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur maħruġ mill-1 ta’ April 1989 ’il quddiem lil ditti kummerċjali u tal-artiġjanat bil-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Xanthi u Samos.
(52)
Id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 9034/B.289/10.2.2003 u 37497/B.1232/2.6.2003 jestendu d-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjonijiet imsemmija fil-premessi 50 u 51 billi jispeċifikaw il-kamp ta’ applikazzjoni u ċerti parametri tekniċi relatati mat-tnaqqis ta’ mgħax previst.
III. RAĠUNIJIET BIEX JINGĦATA BIDU GĦALL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI
(53)
Fir-rigward tal-iskemi ta’ għajnuna inkwistjoni, il-Kummissjoni kellha dubji mhux biss fir-rigward tan-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat, iżda wkoll tal-kompatibbiltà tal-għajnuna, li fl-opinjoni tal-Kummissjoni teżisti attwalment, mas-suq intern.
(a) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tal-ewwel proċedura
(54)
L-ewwel proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
meta ntalbu jagħtu spjegazzjonijiet b’rabta mal-għajnuna inkwistjoni, l-awtoritajiet Griegi qalu li d-Deċiżjonijiet Ministerjali li jikkostitwixxu l-bażi legali għall-miżuri ta’ għajnuna ma kinux innotifikati għaliex huma qiesu li l-għajnuna li kienu implimentaw ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE; qalu wkoll li, għalkemm ma kinux jafu bl-għadd eżatt ta’ benefiċjarji, l-ammonti tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni aktarx kienu skont ir-regola de minimis;
(b)
minħabba li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu fiż-żmien meta kienu ngħataw il-miżuri ta’ għajnuna, u li d-Deċiżjonijiet li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni kienu maħsubin biex jassistu ditti li kellhom problemi ta’ likwidità, il-Kummissjoni qieset li l-għajnuna kellha tkun analizzata skont ir-regoli differenti applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat kemm dawn ir-regoli kienu segwiti;
(c)
ukoll fir-rigward tas-settur agrikolu, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq;
(d)
fis-setturi industrijali u tal-artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, tabilħaqq, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma kinux jafu bl-għadd ta’ benefiċjarji tal-miżuri introdotti b’dawn id-Deċiżjonijiet Ministerjali, u minħabba li l-limiti massimi de minimis ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u l-istrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet msemmijin; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat kemm dawn ir-regoli kienu segwiti;
(e)
fir-rigward ta’ dawn is-setturi, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont ir-regoli differenti li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji li japplikaw mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq.
(b) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tat-tieni proċedura
(55)
It-tieni proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
meta ntalbu jagħtu spjegazzjonijiet b’rabta mal-għajnuna inkwistjoni, l-awtoritajiet Griegi qalu li, għalkemm ma kinux jafu bl-għadd eżatt ta’ benefiċjarji, l-ammonti ta’ għajnuna inkwistjoni probabbilment kien skont ir-regola de minimis; iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu sal-1 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni ma kellha ebda dejta li kienet tippermettilha taċċerta kemm l-ammonti li kienu ħadu ditti agrikoli fl-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398 setgħu kienu skont il-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1860/2004 tas-6 ta’ Ottubru 2004 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-settur tal-agrikoltura (17), li introduċa regola de minimis għas-settur agrikolu;
(b)
minħabba li dawn id-Deċiżjonijiet kienu maħsubin biex jassistu ditti f’diffikultà, l-għajnuna kellha tkun analizzata skont id-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmija hawn fuq, jiġifieri, sa mill-21 ta’ Settembru 1993; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(c)
ukoll fir-rigward tas-settur agrikolu, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mill-21 ta’ Settembru 1993;
(d)
fis-setturi industrijali u tal-artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, naturalment, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma kinux jafu bl-għadd ta’ benefiċjarji tal-miżuri introdotti b’dawn id-Deċiżjonijiet, u minħabba li l-limiti massimi ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli li jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mill-21 ta’ Settembru 1993; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(e)
f’dawn is-setturi, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mill-21 ta’ Settembru 1993.
(c) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tat-tielet proċedura
(56)
It-tielet proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
bħal fil-każ tal-ftuħ tal-ewwel u tat-tieni proċeduri, fl-informazzjoni li taw l-awtoritajiet Griegi indikaw li l-ammonti inkwistjoni aktarx kienu skont ir-regola de minimis; iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu sal-1 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni ma kellha ebda dejta li kienet tippermettilha taċċerta sa liema livell dawk l-ammonti li kienu ħadu ditti agrikoli fl-applikazzjoni tad-Deċiżjonijiet li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni setgħu kienu skont il-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004;
(b)
minħabba li dawn id-Deċiżjonijiet Ministerjali kienu maħsubin biex jassistu ditti f’diffikultà, l-għajnuna kellha tkun analizzata skont id-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(c)
fis-setturi tal-industrija, tal-lukandi u artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, naturalment, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma indikawx l-għadd ta’ benefiċjarji tal-għajnuna u minħabba li l-limiti massimi de minimis ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet msemmijin; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(d)
fis-setturi tal-faħam u tat-tbaħħir, ir-regola de minimis kienet tapplika biss sa mid-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 69/2001 tat-12 ta’ Jannar 2001 dwar it-tħaddim tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar għajnuna de minimis (18); iżda għar-raġunijiet mogħtija fil-punt c), il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tad-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmija hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(e)
fis-settur tat-trasport marittimu, ma kinitx tapplika regola de minimis; il-miżuri ta’ għajnuna, għalhekk, kellhom ikunu analizzati abbażi tar-regoli li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli kienu qed jiġu segwiti;
(f)
l-informazzjoni disponibbli ma kienet tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li kienu japplikaw sa minn meta l-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq daħlet fis-seħħ għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji fl-ebda wieħed minn dawn is-setturi;
(g)
id-Deċiżjoni Nru 2041901/16.5.1989 u dawk imsemmijin fil-premessi 51 u 52 hawn fuq kienu jipprovdu għal għajnuna fi Prefetturi minbarra dawk ta’ Rodopi, Evros u Xanthi, u ma kienx possibbli li jkun aċċertat jekk is-sistema ta’ għajnuna li introduċew kinitx estensjoni ta’ dik applikata fit-tliet Prefetturi msemmijin hawn fuq jew kinitx sistema separata; kien x’kien il-każ, ma kienx possibbli jkun aċċertat, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, jekk kinux segwiti r-regoli dwar għajnuna mill-Istat (regoli dwar għajnuna reġjonali jew ir-regola de minimis);
(h)
kieku d-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-punt (g) kienu jikkostitwixxu estensjoni tas-sistema ta’ għajnuna applikata fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Xanthi u Evros, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-miżuri ppjanati ta’ għajnuna setgħux kienu skont ir-regola de minimis jew jistgħux jitqiesu kompatibbli mad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-għoti ta’ għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà;
(i)
kieku d-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-punt (g) kienu jikkostitwixxu sistema indipendenti ta’ għajnuna, kien ikun meħtieġ, fin-nuqqas ta’ dettalji f’dan ir-rigward fid-dispożizzjonijiet tagħhom, li tkun eżaminata l-kompatibbiltà tal-applikazzjoni tagħha għal ditti b’saħħithom u għal ditti f’diffikultà; ir-riżultat tal-analiżi kienu l-konklużjonijiet li ġejjin:
(i)
għal ditti f’diffikultà, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-miżuri ppjanati ta’ għajnuna setgħux kienu skont ir-regola de minimis jew jitqiesu kompatibbli mad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-għoti ta’ għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà;
(ii)
għal ditti b’saħħithom, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-kapital li jdur, magħmul minn self flimkien mal-għoti ta’ tnaqqis f’imgħax, kienx serva biex ikunu ffinanzjati investimenti eliġibbli skont it-tifsira ta’ Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET GRIEGI DWAR IL-FTUĦ FORMALI TAL-PROĊEDURA
(a) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tal-ewwel proċedura
(57)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi għamlu d-dikjarazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-konsolidazzjoni tas-self hija strument amministrattiv li ma jġibx miegħu spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi;
(b)
il-kalkolu ta’ mgħax għal kull perjodu ta’ sitt xhur diġà kien aċċettat fil-każistika tal-Qorti Suprema nazzjonali, li ddikjarat li l-kapitalizzazzjoni trimestrali kienet illegali u abbużiva, u kienet il-ħtija ta’ impożizzjoni ta’ piż eċċessiv fuq debituri;
(c)
l-għoti tal-garanzija mill-Istat ma jistax jitqies bħala għajnuna minħabba li l-użu tagħha jiddependi minn miżuri partikolarment ibsin għad-debitur prinċipali;
(d)
matul il-perjodu ta’ referenza, ir-rati ta’ mgħax fil-Greċja kienu ħafna aktar għoljin mir-rati medji fil-bqija tal-Unjoni u baqgħu hekk minkejja t-tnaqqis; għalhekk, ma kienx hemm tgħawwiġ fil-kompetizzjoni, xejn anqas minħabba li ditti benefiċjarji kellhom ikunu vijabbli; barra dan, it-tnaqqis kien iffinanzjat minn kont speċjali, separat mill-baġit tal-Istat;
(e)
l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni ma jistax jitqies bħala miżura ta’ għajnuna, minħabba li d-dejn u l-imgħax jibqgħu: dan jikkostitwixxi biss ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, ġustifikat minħabba l-qagħda ekonomika;
(f)
id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 72742/B1723 (ara l-premessa 42 hawn fuq) ma ġabitx magħha spejjeż addizzjonali b’rabta ma’ dawk introdotti bid-Deċiżjoni oriġinali li tikkostitwixxi l-bażi tal-iskema inkwistjoni;
(g)
ir-rilaxx ta’ titoli ta’ sigurtà permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2071670/11297 ma jistax jitqies miżura ta’ għajnuna fir-rigward ta’ ditti, minħabba li huma adattati għal-livell tas-self ristrutturat; barra dan, il-garanzija mill-Istat Grieg ma tkoprix it-tipi kollha ta’ ħlasijiet imposti fuq selliefa mill-banek;
(h)
id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1451 u l-emendi għaliha kienu jikkonċernaw ditti ta’ proċessar inġenerali u ma kinux jirreferu speċifikament għal ditti ta’ proċessar fis-settur agrikolu, li kienu koperti mir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 866/90 tad-29 ta’ Marzu 1990 dwar it-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli (19), (KE) Nru 951/97 tal-20 ta’ Mejju 1997 dwar it-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli (20) u (KE) Nru 1257/1999 tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar is-sostenn għal żvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Gwida u Garanzija (FAEGG) (21); dawn ir-Regolamenti kienu applikati permezz tal-implimentazzjoni ta’ programmi operazzjonali skont it-tieni u t-tielet Oqfsa ta’ Sostenn Komunitarji; ditti li kienu għamlu investimenti u ħadu għajnuna mill-Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u l-Ikel għal dan il-għan ma kinux eliġibbli għal ristrutturar ta’ dejn, minħabba li dan ma kienx imsemmi; ir-regola de minimis lanqas ma kienet applikata minħabba li, biex jiksbu sussidju, operaturi kien meħtieġ li jkunu wettqu x-xogħol u ħallsu l-ispiża;
(i)
ir-referenza għar-regola de minimis serviet esklussivament biex turi l-fatt li kważi l-miżuri kollha ta’ għajnuna mogħtija kienu taħt il-limitu massimu de minimis, mingħajr referenza speċifika għas-settur agrikolu;
(j)
il-kriterju ta’ “vijabbiltà wara ristrutturar” m’għandux rilevanza għall-valutazzjoni globali tal-vijabbiltà tad-ditta mħejjija mill-korp ta’ kreditu, minħabba li l-eliġibbiltà għar-ristrutturar tkun determinata minnufih wara l-istudju dwar il-vijabbiltà;
(k)
ir-ristrutturar kien jikkonċerna self antik u ma kienx jikkostitwixxi finanzjament għal investimenti ġodda;
(l)
fir-rigward tal-għotja kumplessiva ekwivalenti għar-ristrutturar, il-maġġoranza vasta tal-miżuri ta’ għajnuna kienet tikkostitwixxi ammonti żgħar, iż-żoni li għalihom kienu maħsubin il-miżuri (Kastoria u Evia) ilkoll kienu żoni żvantaġġati skont it-tifsira tad-Direttiva tal-Kunsill 75/268/KEE tat-28 ta’ April 1975 dwar l-agrikoltura fuq l-għoljiet u fuq il-muntanji f’ċerti żoni żvantaġġati (22), u l-pajjiż kollu kemm hu jkun jaqa’ taħt Objettiv 1;
(m)
ir-rata ta’ mgħax applikata għal self ġdid kienet dik li kienet tapplika għall-ħruġ l-aktar reċenti ta’ bonds tat-Teżor Grieg; it-tnaqqis ma jikkonċernax it-tul kollu ta’ żmien tas-self ristrutturat, iżda biss l-ewwel snin kritiċi; id-differenza bejn ir-rati ma kinitx għolja ħafna (minn 1 sa 2 punti);
(n)
l-iskema kienet teżisti bejn it-30 ta’ Ġunju 1993 u t-30 ta’ Ġunju 2003.
(b) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tat-tieni proċedura
(58)
B’ittra tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi ressqu l-argumenti li ġejjin, li kważi kollha kienu diġà ppreżentati fit-tweġiba tagħhom għall-ewwel ftuħ tal-proċedura (ara l-premessa ta’ qabel din):
(a)
il-konsolidazzjoni tas-self hija strument amministrattiv li ma tirriżultax fi spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi (l-awtoritajiet hawnhekk iżidu jgħidu li l-intenzjoni għal dan l-istrument mhix l-għoti selettiv ta’ għajnuna);
(b)
il-kalkolu ta’ mgħax għal kull perjodu ta’ sitt xhur diġà kien aċċettat fil-każistika tal-Qorti Suprema nazzjonali, li ddikjarat li kapitalizzazzjoni trimestrali kienet illegali u abbużiva, u li dan wassal għall-impożizzjoni ta’ piż eċċessiv fuq debituri;
(c)
matul il-perjodu ta’ referenza, ir-rati ta’ mgħax fil-Greċja kienu ħafna aktar għoljin milli fil-bqija tal-Unjoni u baqgħu hekk minkejja t-tnaqqis applikat;
(d)
l-għoti tal-garanzija mill-Istat ma jistax jitqies bħala għajnuna minħabba li, anki jekk jintuża, ikun jiddependi minn kondizzjonijiet partikolarment ibsin għad-debitur prinċipali;
(e)
l-imgħax għal arretrati u t-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax kienu ffinanzjati minn kont speċjali (kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75), separat mill-baġit tal-Istat;
(f)
l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni ma jistax jitqies bħala miżura ta’ għajnuna, minħabba li d-dejn u l-imgħax jibqgħu: dan jikkostitwixxi biss ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, ġustifikat minħabba l-qagħda ekonomika;
(g)
id-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Ministerjali 66336/B.1398/1993 u l-emendi għaliha taw lok għall-possibbiltà ta’ għajnuna għal ditti stabbiliti fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis mingħajr spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi u bil-kondizzjoni li d-ditti inkwistjoni kienu meqjusin vijabbli; għalhekk ma kinux jgħawġu l-kompetizzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 87 tat-Trattat tal-KE; barra dan, ta’ min ifakkar li l-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis jaqsmu fruntieri mal-Ex-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u li, matul il-perjodu ta’ referenza (snin disgħin), batew ħafna minħabba l-gwerra u l-instabbiltà fir-reġjun;
(h)
fl-aħħar nett, id-Deċiżjoni msemmija hawn fuq tirreferi għal ditti industrijali u tal-artiġjanat; skont l-awtoritajiet Griegi, ebda ditta agrikola ma kellha x’taqsam ma’ dawn id-dispożizzjonijiet.
(c) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tat-tielet proċedura
(59)
B’ittra tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi ssottomettew l-argumenti li ġejjin:
(a)
il-Prefetturi li kienu kkonċernati mid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kienu għaddejjin minn qagħda ekonomika diffiċli karatterizzata minn livelli baxxi ta’ attività ekonomika u b’rata ogħla ta’ qgħad milli mill-bqija tal-pajjiż; din il-qagħda kienet aggravata mill-istat ta’ gwerra f’pajjiżi ġirien (pereżempju l-Kosovo); il-kompetizzjoni ma setgħetx, għalhekk, titgħawweġ u l-miżuri ta’ għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ ristrutturar u tnaqqis ta’ dejn setgħu, għalhekk, jibbenefikaw mid-deroga msemmija fl-Artikolu 87(3)(a) u (c) tat-Trattat tal-KE;
(b)
il-miżuri ta’ għajnuna kienu mmirati lejn is-soluzzjoni ta’ problemi bħal nuqqas ta’ dinamiżmu tas-swieq lokali, suq tax-xogħol li qiegħed jiċkien u n-nuqqas ta’ domanda, kif ukoll żvilupp ekonomiku fit-tul;
(c)
fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li l-kondizzjonijiet tal-kummerċ Komunitarju setgħu jitgħawġu minħabba l-livell għoli ta’ kompetizzjoni fis-settur agrikolu, id-Deċiżjoni 1648/B22/13.1.1994 biss, fost dawk kollha eżaminati, tikkonċerna ditti industrijali tal-bhejjem; barra dan, tul il-perjodu 1995-2004, il-produzzjoni tal-laħam fil-Prefetturi ta’ Evros, Rodopi u Xanthi kienet responsabbli biss għal proporzjon żgħir ta’ produzzjoni agrikola fil-Prefetturi inkwistjoni, u għalkemm il-prodott domestiku gross (PDG) ta’ dawn il-Prefetturi tela’ tul dak il-perjodu (kemm f’termini assoluti u per capita), huwa sew taħt il-medja nazzjonali;
(d)
id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 2041901/16.5.1989 u 2078809/1989, li jipprovdu għal tnaqqis ta’ mgħax fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur għal ditti fil-Prefetturi ta’ Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi, jistipulaw ukoll li d-ditti għandhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun tagħhom;
(e)
l-awtoritajiet kompetenti fil-Greċja ntalbu jiġbru dejta dwar il-benefiċjarji u l-għajnuna li fil-fatt ingħataw, iżda qalu li ma setgħux jagħmlu dan;
(f)
it-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax kien iffinanzjat minn kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 li ma jikkostitwix riżorsa tal-Istat, minħabba li huwa kont maħsub primarjament għat-tqassim mill-ġdid ta’ fondi.
(d) Ittri mingħand l-awtoritajiet Griegi tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011
(60)
B’ittri tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Griegi l-ewwel indikaw id-dati ta’ skadenza għad-Deċiżjonijiet Ministerjali inizjali li jirregolaw l-iskemi inkwistjoni. Id-dati huma dawn li ġejjin:
(a)
it-30 ta’ Ġunju 2003 għad-Deċiżjoni Nru 69836/B1461 (il-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia);
(b)
it-30 ta’ Ġunju 2000 għad-Deċiżjoni Nru 66336/B/398/14-9-1993 (il-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis);
(c)
il-31 ta’ Diċembru 2005 għad-Deċiżjoni Nru 1648/B.22/13.1.94 (il-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros);
(d)
il-31 ta’ Diċembru 2004 għad-Deċiżjoni Nru 2041901/16-5-1989 (il-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u tad-Dodekaneżi; il-gżejjer Lesbos, Samos u Chios).
(61)
L-awtoritajiet Griegi mbagħad indikaw li l-kriterju dwar il-vijabbiltà tad-ditti wara r-ristrutturar ma kienx jikkostitwixxi l-uniku fattur ikkunsidrat; anzi kien hemm valutazzjoni kumplessiva tal-vijabbiltà tad-ditti qabel u wara r-ristrutturar.
(62)
L-ittri fihom ukoll tabelli li jindikaw l-ekwivalenti ta’ għotja tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni li kull ditta benefiċjarja kienet ħadet, bil-għan li jintwera l-perċentwali ta’ ditti li għalihom il-miżuri ta’ għajnuna setgħu jkunu skont skema de minimis. L-awtoritajiet Griegi indikaw, iżda, li fir-rigward tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali 2041901/16-5-1989 (il-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, Samos, Lesbos, Chios u tad-Dodekaneżi) u 1648/B.22/13.1.94 (Xanthi, Rodopi u Evros), id-dejta li setgħet tinkiseb kienet marbuta biss mal-perjodu 2004-07. Id-dejta mogħtija fir-rigward ta’ miżuri ta’ għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461 (il-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia) kienet marbuta mal-perjodu 1993-1998, u fir-rigward ta’ dik mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B/398/14-9-1993 (il-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis) din kienet b’rabta mal-perjodu 1993-2001. Din id-dejta ntalbet mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu, li xi wħud minnhom ma weġbux. L-awtoritajiet Griegi jqisu, iżda, li d-dejta miġbura hija qrib l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija, minħabba li l-banek li fil-fatt wieġbu huma dawk li l-aktar isellfu lill-Prefetturi inkwistjoni. Skont l-awtoritajiet Griegi, analiżi tad-dejta turi li l-għajnuna inkwistjoni taqa’ taħt il-limitu massimu de minimis fi 73,55 % sa 99,46 % tal-każijiet, skont il-perjodu ta’ tliet snin u d-Deċiżjoni kkunsidrata.
(63)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Griegi jgħidu li ditti ta’ produzzjoni, ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli ma kinux eliġibbli għall-għajnuna u li l-espressjoni “ditti tal-minjieri” fil-fatt tindika ditti ta’ estrazzjoni ta’ ġebel u rħam.
V. EVALWAZZJONI
V.I. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(64)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern. F’termini assoluti, il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni jaqblu ma’ din id-definizzjoni fis-sens li jingħataw mill-Istat jew permezz ta’ riżorsa tal-Istat, ikunu maħsubin għal ċerti ditti (ditti fis-setturi tal-agrikoltura, artiġjanat, industrija, lukandi, estrazzjoni - ara l-premessa 63 - u tbaħħir fil-Prefetturi msemmija hawn fuq) u jiffavorixxu lil dawk id-ditti permezz ta’ miżuri bħal ristrutturar tas-self tagħhom, tnaqqis tal-ammont ta’ pagamenti akkont bl-estensjoni tal-perjodu għall-ħlas lura, tnaqqis fir-rata ta’ mgħax u l-għoti ta’ garanziji, u jistgħu jaffettwaw il-kummerċ (23) u jgħawġu l-kompetizzjoni (24).
(65)
L-awtoritajiet Griegi fittxew li juru li l-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni setgħu jkunu skont skema de minimis u, għalhekk, ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika fis-setturi kollha konċernati tul il-perjodu ta’ validità tad-Deċiżjonijiet Ministerjali li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-iskemi inkwistjoni (din kienet tabilħaqq waħda mir-raġunijiet għall-ftuħ tal-proċeduri inkwistjoni), id-dejta mhix kompleta, kif rikonoxxut mill-awtoritajiet Griegi nfushom (ara l-premessa 62). Barra dan, l-ammonti ta’ għajnuna de minimis ivarjaw fost is-setturi (mhumiex l-istess fis-setturi industrijali u agrikoli) u t-tabelli pprovduti jissuġġerixxu li l-awtoritajiet Griegi ma kinux konxji biżżejjed ta’ din id-differenza. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li, minkejja l-pretensjonijiet tal-awtoritajiet Griegi li ditti ta’ produzzjoni agrikola, ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ma kinux eliġibbli għall-iskemi ta’ għajnuna inkwistjoni, it-tabelli msemmija hawn fuq juru b’mod ċar li xi ditti f’dawk is-setturi fil-fatt kienu ħadu għajnuna meqjusa li hija skont skema de minimis anki jekk huma kienu qabżu b’mod ċar il-limitu massimu permissibbli.
(66)
Il-Kummissjoni tfakkar li kull għajnuna partikolari mogħtija skont skema ta’ għajnuna fiż-żmien li tkun ingħatat kienet tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’regolament de minimis applikabbli titqies li ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(67)
Meta l-awtoritajiet Griegi l-ewwel taw il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni fis-settur agrikolu, ma kienet teżisti ebda dispożizzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna de minimis.
(68)
L-ewwel dispożizzjonijiet adottati f’dan ir-rigward kienu dawk tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004 (25).
(69)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 1860/2004, li huwa marbut kemm ma’ produzzjoni primarja kif ukoll mal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, għajnuna li ma taqbiżx limitu massimu ta’ EUR 3 000 għal kull benefiċjarju tul kull perjodu ta’ tliet snin ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri, ma tgħawwiġx jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u, għalhekk, mhix skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(70)
Skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, l-istess japplika fir-rigward ta’ għajnuna mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dak ir-Regolament, soġġett għall-konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 1 u 3 tiegħu.
(71)
Fl-1 ta’ Jannar 2008, ir-Regolament (KE) Nru 1860/2004 kien sostitwit mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1535/2007 tal-20 ta’ Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnunietde minimis fis-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (26), li jgħolli l-ammont ta’ għajnuna de minimis għal EUR 7 500 għal kull benefiċjarju tul perjodu ta’ tliet snin fiskali, irrispettivament mill-għamla tal-għajnuna jew mill-objettiv segwit, fil-limiti tal-ammont massimu għal kull Stat Membru li jaqbel ma’ 0,75 % ta’ output annwali.
(72)
L-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007 jistipula li “Dan ir-Regolament japplika għall-għajnuniet konċessi qabel l-1 ta’ Jannar 2008 lill-intrapriżi tas-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli, bil-kundizzjoni li l-imsemmija għajnuniet jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 1 sa 4, ħlief għar-rekwiżit ta’ referenza espliċita għal dan ir-Regolament, imsemmija fl-ewwel inċiż tal-Artikolu 4(1)”. Iżda r-Regolament japplika biss għal produzzjoni agrikola primarja.
(73)
Fir-rigward tal-ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, ir-regola de minimis applikabbli b’effett mill-1 ta’ Jannar 2007 hija stabbilita fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis (27).
(74)
L-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 jistabbilixxi l-ammont ta’ EUR 200 000 għal kull benefiċjarju tul perjodu ta’ tliet snin fiskali bħala l-ogħla ammont ta’ għajnuna li ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri, ma tgħawwiġx jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u, għalhekk, mhijiex skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(75)
L-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 jistipula li “Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat għal għajnuna mogħtija qabel ma ġiet implimentata għall-intrapriżi attivi fil-qasam tat-trasport u intrapriżi attivi fl-ipproċessar u l-marketing ta’ prodotti agrikoli jekk l-għajnuna tikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha stipulati fl-Artikoli 1 u 2….”.
(76)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqisx għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali analizzata bħala għajnuna mill-Istat jekk ma taqbiżx il-livelli li ġejjin għal kull benefiċjarju:
(a)
fil-każ ta’ produzzjoni agrikola primarja: EUR 3 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, jew EUR 7 500 għal kull perjodu ta’ tliet snin fiskali jekk, fiż-żmien tal-għoti, kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007,
(b)
fil-każ tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli: EUR 3 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, jew EUR 200 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin fiskali jekk, fiż-żmien tal-għoti, kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006.
(77)
Il-Kummissjoni tfakkar, iżda, li ditti f’diffikultà mhumiex eliġibbli għad-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti (KE) Nru 1998/2006 u (KE) Nru 1535/2007.
(78)
F’setturi li mhumiex dak agrikolu (jiġifieri f’dan il-każ is-setturi differenti msemmija f’din id-Deċiżjoni, bl-eċċezzjoni tas-settur tat-tbaħħir, li għandu jkun indirizzat fil-premessi 80 u 81 hawn taħt (28)), ir-regola de minimis stabbilita fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-20 ta’ Mejju 1992 - linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għal intrapriżi żgħar u medji (29) (minn hawn ’il quddiem imsejħa, “il-Linji gwida tal-1992”) kienet applikabbli fiż-żmien meta kienu ngħataw il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni. Il-Komunikazzjoni kienet tistipula li “pagamenti ta’ darba ta’ għajnuna ta’ mhux aktar minn ECU 50 000, fir-rigward ta’ nfiq u skemi li skonthom l-ammont ta’ għajnuna li ditta partikolari kienet tista’ tirċievi fir-rigward ta’ tip partikolari ta’ nfiq tul perjodu ta’ tliet snin kien limitat sa dik il-figura, ma kellhomx jibqgħu jitqiesu aktar notifikabbli skont l-Artikolu 93(3) [tat-Trattat tal-KE] (30), sakemm din tkun kondizzjoni espressa tal-għotja jew skema li kull għajnuna addizzjonali li l-istess ditta tkun tista’ tirċievi fir-rigward tal-istess tip ta’ nfiq minn sorsi oħra skont skemi oħra ma twassalx biex it-total ta’ għajnuna li d-ditta tirċievi jkun aktar mil-limitu ta’ ECU 50 000.” Din ir-regola kienet sussegwentement emendata fl-avviż tal-Kummissjoni tal-1996 dwar ir-regola de minimis għal għajnuna mill-Istat (31) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “l-Avviż tal-1996”), li ffissal-ammont ta’ għajnuna de minimis f’ECU 100 000 għall-istess perjodu, u għal wara fir-Regolament (KE) Nru 69/2001, li ffissal-ammont f’EUR 100 000 għall-istess perjodu.
(79)
Minħabba d-dati ta’ skadenza għall-iskemi analizzati (l-aħħar waħda kienet il-31 ta’ Diċembru 2005) u l-applikabbiltà mhux retroattiva tar-regolamenti fir-rigward tas-setturi msemmijin fil-premessa 78, il-Kummissjoni ma tqisx bħala għajnuna mill-Istat l-għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet analizzati li ma tkunx taqbeż l-ammonti li ġejjin għal kull benefiċjarju:
(a)
ECU 50 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn id-19 ta’ Awwissu 1992 u l-5 ta’ Marzu 1996, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tal-Linji gwida tal-1992;
(b)
ECU/EUR 100 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn is-6 ta’ Marzu 1996 u l-1 ta’ Frar 2001, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Avviż tal-1996;
(c)
EUR 100 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn it-2 ta’ Frar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2005, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(80)
Fl-aħħar nett, fis-settur tal-industrija navali, ir-regola de minimis kienet applikabbli biss sa mid-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(81)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqisx bħala għajnuna mill-Istat għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali analizzati li ma taqbiżx l-ammont ta’ EUR 100 000 għal kull benefiċjarju u għal kull perjodu ta’ tliet snin tul il-perjodu ta’ żmien mit-2 ta’ Frar 2001 sat-30 ta’ Ġunju 2007, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(82)
L-argumenti l-oħra mressqin mill-awtoritajiet Griegi bħala ġustifikazzjoni għan-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat ma jistgħux ikunu aċċettati mill-Kummissjoni għar-raġunijiet li ġejjin, validi f’kull każ li fih issemmew dawk l-argumenti:
(a)
permezz tal-pretensjoni tagħhom li l-konsolidazzjoni tad-dejn ma ġġibx magħha spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi (ara b’mod partikolari l-premessi 57(a) u 58(a)), l-awtoritajiet Griegi jirrikonoxxu li l-operazzjoni timponi spiża fuq l-Istat, jew fi kliem ieħor, tuża riżorsi tal-Istat;
(b)
sakemm daħal fis-seħħ l-Avviż dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji (32) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “l-Avviż tal-2000”), il-garanziji kollha kienu jitqiesu bħala li jinkludu element ta’ għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 105(a)); l-Avviż tal-2000 jgħid li garanzija tista’ titqies li ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat fejn il-benefiċjarji ma jkunux issellfu f’diffikultà finanzjarja u jkunu jistgħu fil-prinċipju jiksbu self b’kondizzjonijiet tas-suq mis-swieq finanzjarji mingħajr ebda intervent mill-Istat, il-garanzija tkun marbuta ma’ operazzjoni finanzjarja speċifika, tkun għal ammont massimu fiss, ma tkunx tkopri aktar minn 80 % tas-self pendenti jew ma tkunx obbligu finanzjarju ieħor (ħlief għal bonds u strumenti simili) u ma tkunx mingħajr limiti, it-termini tal-iskema jkunu bbażati fuq valutazzjoni realistika tar-riskju biex il-primjums imħallsin mill-impriżi benefiċjarji, wisq probabbli, jagħmluha awtofinanzjata, l-iskema tipprovdi t-termini li skonthom jingħataw garanziji għall-ġejjieni u l-finanzjament globali tal-iskema jkun irrivedut mill-anqas darba fis-sena, u l-primjums ikunu jkopru kemm ir-riskji normali assoċjati mal-għoti tal-garanzija kif ukoll mal-ispejjeż amministrattivi tal-iskema, inkluż, fejn l-Istat jipprovdi l-kapital inizjali għall-bidu tal-iskema, qligħ normali fuq dak il-kapital; iżda ma ntbagħtet ebda dokumentazzjoni mill-awtoritajiet Griegi li turi l-applikabbiltà ta’ dan ix-xenarju f’dan il-każ;
(c)
fir-rigward tal-kompetizzjoni, l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni (ara l-premessi 57(e) u 58(f)) ma jikkostitwix sempliċiment ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, minħabba li jnaqqas il-piż tal-ħlas lura fi żmien speċifiku u, għalhekk, jagħti serħan finanzjarju temporanju għall-benefiċjarju;
(d)
anki jekk, kif jiddikjaraw l-awtoritajiet Griegi, il-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 użat biex jiffinanzja tnaqqis fir-rata ta’ mgħax (ara l-premessi 57(d), 58(e) u 59(f)) ma jagħmilx parti mill-baġit tal-Istat Grieg, huwa madankollu jikkostitwixxi riżorsa tal-Istat (33);
(e)
l-għoti ta’ tnaqqis fir-rata ta’ mgħax fir-rigward ta’ self jagħti vantaġġ lid-ditti benefiċjarji, ukoll jekk rati ta’ mgħax ikunu għolja fil-pajjiż inkwistjoni;
(f)
ir-rilaxx ta’ titoli ta’ sigurtà pprovdut biex tinkiseb il-garanzija (ara l-premessa 57(g)), waqt li jista’ ma’ jinvolvi ebda nfiq dirett mill-Istat Grieg skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2071670/11297, huwa magħmul minn element ta’ għajnuna minħabba li, meta jagħti din il-possibbiltà, l-Istat mhux biss joffri l-opportunità lil ditti benefiċjarji biex dawn jiksbu kapital, iżda jirrinunzja wkoll waħda mill-prerekwiżiti għall-kisba tal-garanzija tiegħu;
(g)
il-fatt li rati ta’ mgħax kienu għoljin fil-Greċja (ara l-premessa 57(d)) ma jimplikax in-nuqqas ta’ għajnuna, jiġifieri li, irrispettivament mill-kuntest ekonomiku li fih ir-ristrutturar bi tnaqqis ikun twettaq, l-għoti tal-għajnuna fiha nfisha kellu l-effett li jserraħ lill-benefiċjarji minn piż li normalment kien ikollhom jerfgħu fl-eżerċizzju tal-attività tagħhom.
(83)
Fid-dawl ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li miżuri ta’ għajnuna li ma jkunux skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-prerekwiżiti għall-għoti ta’ għajnuna de minimis iddefiniti fil-premessi 68 sa 81, u konformi miegħu, ikunu tabilħaqq skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
V.II. IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(84)
Iżda fis-sitwazzjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 107(2) u (3) tat-Trattat, ċerti tipi ta’ għajnuna jistgħu, permezz ta’ deroga, jitqiesu kompatibbli mas-suq intern.
(85)
Fil-każ li qed ikun ikkunsidrat, jeħtieġ li jiġi eżaminat, fil-kuntest ta’ kull proċedura miftuħa, liema eżenzjoni tista’ tapplika f’kull wieħed mis-setturi konċernati (waqt li jkunu divrenzjati s-setturi agrikoli u setturi oħra).
V.II.1 GĦAJNUNA LILL-PREFETTURI TA’ KASTORIA U EVIA, INDIRIZZATA META NFETĦET L-EWWEL PROĊEDURA
(a) Is-settur agrikolu
(86)
Minħabba n-natura tal-għajnuna mogħtija, l-unika eżenzjoni li wieħed jista’ joqgħod fuqha biex tintwera l-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern hija dik imsemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat li skontha għajnuna biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma tolqotx ħażin kondizzjonijiet ta’ kummerċ tant li tmur kontra l-interess komuni, tista’ titqies li tkun kompatibbli mas-suq komuni.
(87)
Minħabba li l-għajnuna inkwistjoni hija għajnuna mhux notifikata, biex din l-eżenzjoni tapplika huwa essenzjali li l-għajnuna tkun konformi mar-regoli li kien hemm dwar għajnuna mill-Istat fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna. Skont informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, l-iskema inkwistjoni kienet topera mit-30 ta’ Ġunju 1993 sat-30 ta’ Ġunju 2003. Il-kompatibbiltà tal-iskema inkwistjoni mas-suq intern għandha, għalhekk, se tkun eżaminata skont ir-regoli dwar għajnuna mill-Istat applikabbli matul dan il-perjodu.
(88)
Waħda mir-raġunijiet li fuqhom kienet ibbażata d-deċiżjoni tal-Kummissjoni lsabiex tinbeda l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat hija li dik li jidher li l-għajnuna kienet maħsuba għal ditti f’diffikultà. F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Griegi indikaw fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 li l-kriterju ta’ “vijabbiltà wara ristrutturar” ma kellu assolutament l-ebda effett fuq il-valutazzjoni globali tal-vijabbiltà tad-ditta magħmula mill-istituzzjoni ta’ kreditu, minħabba li d-deċiżjoni dwar l-eliġibbiltà għal ristrutturar ittieħdet immedjatament wara li kien sar l-istudju dwar il-vijabbiltà. Dan l-argument ittenna fl-ittri tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 61).
(89)
Il-Kummissjoni tqis li din l-ispjegazzjoni ma tgħinhiex biex hija teskludi l-possibbiltà li kienet ingħatat għajnuna lil ditti f’diffikultà, għaliex anki jekk id-deċiżjoni dwar l-eliġibbiltà għal ristrutturar ittieħdet immedjatament wara li kien sar l-istudju dwar il-vijabbiltà kif isostnu l-awtoritajiet Griegi, l-istudju stess jiffoka fuq il-prospetti tal-vijabbiltà tal-benefiċjarji wara r-ristrutturar. Dan jimplika li jista’ jkun li applikanti setgħu kienu f’diffikultà meta sar l-istudju iżda li madankollu ddaħħlu fl-iskema għaliex l-istituzzjoni li għamlet l-istudju bassret li l-affarijiet setgħu jerġgħu lura għall-vijabbiltà wara ristrutturar tad-dejn (il-Kummissjoni kienet ukoll seħqet dwar din l-evidenza fil-punt 23 tad-deċiżjoni tagħha li tinbeda l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat minħabba li kienet saret referenza fil-preambolu tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2045909/7931/0025 għall-ħtieġa li jkunu megħjunin ditti li kien qed ikollhom problemi ta’ likwidità fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia).
(i) Regoli li japplikaw għal għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà matul il-perjodu inkwistjoni
I. Mill-1 ta’ Ottubru 1993 sal-31 ta’ Diċembru 1997
(90)
L-għajnuna lil ditti f’diffikultà hija soġġetta għal għadd ta’ regoli. Fil-mument tad-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461, kienet il-politika tal-Kummissjoni li din ix-xorta ta’ għajnuna għas-settur agrikolu titqies bħala għajnuna operattiva li setgħet titqies kompatibbli mas-suq intern, u dan f’każ biss fejn kienu mħarsa t-tliet kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għajnuna bħal din kellha tkun dwar imposti finanzjarji fuq dejn magħmul għall-finanzjament ta’ investimenti li kienu diġà saru;
(b)
l-għotja kumplessiva ekwivalenti ta’ kull għajnuna mogħtija meta s-self kien ikun sar u l-għajnuna inkwistjoni ma setgħux jaqbżu l-perċentwali ġeneralment awtorizzata mill-Kummissjoni, jiġifieri:
(i)
għal investimenti fil-produzzjoni agrikola primarja: 35 % jew 75 % f’żoni żvantaġġati skont it-tifsira tad-Direttiva 75/268/KEE;
(ii)
għal investimenti fl-ipproċessar u fil-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli: 55 % jew 75 % f’reġjuni ta’ Objettiv 1 għal proġetti li jkunu konformi mal-programmi settorjali jew ma’ wieħed mill-objettivi tal-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 866/90 (34) u 35 % (jew 50 % f’reġjuni ta’ Objettiv 1) għal proġetti oħra mhux esklużi abbażi tal-kriterji ta’ għażla skont il-punt 2 tal-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 90/342/KEE tas-7 ta’ Ġunju 1990 dwar il-kriterji ta’ għażla li għandhom ikunu adottati għal investimenti għat-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli u tal-forestrija (35) (jew id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 94/173/KE (36) li ssostitwietha).
(c)
l-għajnuna inkwistjoni setgħet titħallas biss wara tibdiliet fir-rati għas-self ġdid li jkun sar, biex jitqiesu varjazzjonijiet fir-rati ta’ mgħax (f’każijiet bħal dawn, l-ammont ta’ għajnuna kellu jkun anqas mid-differenza jew daqsha f’rati ta’ mgħax fuq is-self ġdid) jew kellha tikkonċerna azjendi agrikoli li jagħtu garanziji ta’ vijabbiltà, partikolarment f’każ li l-piżijiet finanzjarji li jirriżultaw mis-self eżistenti kienu tali li jheddu l-vijabbiltà tal-azjendi jew iqegħduhom f’riskju ta’ falliment.
(91)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-Deċiżjoni Nru 69836/B1451 u l-emendi li saru wara għaliha kienu jikkonċernaw ditti ta’ pproċessar inġenerali u ma għamlu ebda referenza speċifika għal ditti agrikoli ta’ pproċessar koperti mir-Regolamenti (KEE) Nru 866/90, (KE) Nru 951/97 u (KE) Nru 1257/1999, li l-Greċja kollha hija reġjun ta’ Objettiv 1, u li d-ditti li kienu investew u kienu, għalhekk, ħadu għajnuna mill-Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u l-Ikel, ma setgħux jibbenefikaw minn ristrutturar tad-dejn minħabba li dan ma kienx previst. Barra minn dan, żiedu jgħidu li, fir-rigward tal-ekwivalenti globali tal-għotja għar-ristrutturar, kienu ngħataw biss ammonti żgħar ta’ għajnuna fil-każijiet kważi kollha, u li r-ristrutturar kien relatat ma’ self ta’ qabel u b’hekk ma’ investimenti li kienu diġà saru.
(92)
Qabel kollox, l-ispjegazzjonijiet offruti mill-awtoritajiet Griegi mhumiex suffiċjenti biex jippermettu lill-Kummissjoni teskludi l-possibbiltà li ċerti ditti agrikoli ta’ pproċessar kienu ħadu għajnuna skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1451 u skont l-emendi li kienu saru wara għaliha, għar-raġuni li l-fatt li ma kienet saret ebda referenza speċifika għad-ditti msemmijin hawn fuq ma jindikax neċessarjament li dawn ma kinux tal-kategorija ġenerika ta’ ditti ta’ pproċessar (ditti industrijali) li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Deċiżjoni.
(93)
F’termini ta’ konformità mal-kondizzjonijiet imsemmija fil-premessa 90, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni Nru 69836/B1451 u l-emendi li saru wara għaliha kellhom x’jaqsmu mar-ristrutturar ta’ investiment jew ma’ self ta’ kapital li jdur.
(94)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self għal investiment, abbażi tal-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, il-Kummissjoni tqis li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(a) kienet tħarset għaliex dan is-self kellu x’jaqsam ma’ investimenti li kienu diġà saru.
(95)
Barra dan, il-Kummissjoni tqis li kien hemm konformità mat-tieni kondizzjoni alternattiva msemmija fil-premessa 90(c) minħabba li ditti benefiċjarji għandhom jitqiesu li jkunu vijabbli wara ristrutturar abbażi ta’ valutazzjoni mill-istituzzjonijiet finanzjarji.
(96)
Barra dan, l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni mhix suffiċjenti biex mingħajr ebda dubju jiġi stabbilit li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(b) kienet tħarset, minħabba li l-awtoritajiet Griegi spjegaw fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 li impriżi li kienu jagħmlu xogħol ta’ pproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli kienu koperti, inter alia, mid-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti (KEE) Nru 866/90 u (KE) Nru 951/97 u li dawn ir-Regolamenti kienu applikati b’konformità mad-dispożizzjonijiet tagħhom, li jimplika li setgħet kienet diġà ngħatat għajnuna fl-intensità massima kif ipprovdut fir-Regolamenti msemmijin hawn fuq (75 % għal reġjuni ta’ Objettiv 1, li japplika għall-Greċja kollha) u li huwa possibbli li t-tħaddim tal-iskema inkwistjoni seta’, minħabba l-akkumulazzjoni ta’ għajnuna, wassal sabiex din l-intensità tinqabeż.
(97)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self ta’ kapital li jdur, l-iskema ma setgħetx tkun applikata b’konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-premessa 90, minħabba li l-ewwel kondizzjoni (il-punt a) jiddikjara espliċitament li self irid ikun marbut ma’ investimenti.
II. Mill-1 ta’ Jannar 1998 sat-30 ta’ Ġunju 2000
(98)
Fl-1997, il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-premessa 90 kienu sostitwiti mid-dispożizzjonijiet tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ’il quddiem imsejħin “il-Linji gwida tal-1997”) (37). Il-punt 4.4 tal-Linji gwida msemmijin hawn fuq jistipula li: “Fir-rigward tas-settur agrikolu, dawn il-Linji gwida għandhom jidħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1998 għal għajnuniet ġodda mill-Istat. Għal dawk eżistenti, id-dħul fis-seħħ għandu jkun fl-istess data jew, f’każ li l-Kummissjoni tkun fetħet il-proċedura skont l-Artikolu 93(2) tat-Trattat [KE] kontra Stat Membru wieħed ieħor jew aktar f’dan l-kuntest, wara li l-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni finali vis-à-vis l-Istat Membru/l-Istati Membri konċernat(i) skont l-Artikolu 93(2) tat-Trattat [KE].”
(99)
Il-Linji gwida tal-1997, ġodda għalkollox għas-settur agrikolu jipprovdu, inter alia, għal:
(a)
għajnuna għal salvataġġ: miżuri ta’ likwidità, iċċertifikati abbażi ta’ diffikultajiet soċjali serji u li jikkonsistu f’garanziji ta’ self jew self b’rati kummerċjali normali ta’ mgħax, limitati għall-ammont meħtieġ biex ditta tinżamm fin-negozju (pereżempju, li jkopru spejjeż ta’ pagi u salarji u provvisti ta’ rutina), mħallsin biss għaż-żmien meħtieġ biex jinħolqu l-miżuri meħtieġa u fattibbli ta’ rkupru, u li ma jkollhomx effetti ħżiena bla bżonn fuq is-sitwazzjonijiet industrijali u agrikoli fi Stati Membri oħra;
(b)
għajnuna għar-ristrutturar: l-għoti ta’ għajnuna b’rabta ma’ pjan ta’ ristrutturar li jkun jinkludi tnaqqis ta’ kapaċità jew għeluq irriversibbli tal-kapaċità tal-produzzjoni fejn ikun hemm kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur (it-tnaqqis ta’ kapaċità għandu jkun supplimentari għal kull tnaqqis applikabbli fin-nuqqas ta’ għajnuna għal ristrutturar), l-unika eżenzjoni għal dan tkun f’każijiet fejn it-totalità tad-deċiżjonijiet meħudin favur il-benefiċjarji kollha tul kull perjodu konsekuttiv ta’ 12-il xahar ma tkunx tinvolvi kwantità ta’ prodotti li taqbeż ċertu perċentwali tal-produzzjoni annwali totali ta’ dak il-prodott f’dak il-pajjiż (3 % għal miżuri speċifiċi għal kategorija partikolari ta’ prodotti jew ta’ operaturi u 1,5 % għal miżuri mhux speċifiċi).
(100)
L-Istati Membri tħallew jitolbu li jkunu applikati dawn id-dispożizzjonijiet agrikoli minflok dawk tal-Linji gwida tal-1997 għal setturi barra dawk agrikoli (kondizzjonijiet ibsin applikati għal dawn is-setturi, partikolarment fir-rigward tal-pjan ta’ ristrutturar u tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarji għal ristrutturar - ara l-premessi 109 sa 121 tas-sezzjoni (b) hawn taħt, “Settur mhux agrikolu”).
(101)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 l-awtoritajiet Griegi naqsu milli jagħtu kull informazzjoni li setgħet tgħin lill-Kummissjoni tistabbilixxi li l-iskema ta’ għajnuna kienet adattata biex tkun konformi ma’ dawn id-dispożizzjonijiet u li l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu inkwistjoni kienet, għalhekk, mogħtija skont il-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fil-Linji gwida tal-1997, li jfisser jew il-kondizzjonijiet deskritti fil-premessa 99(b) hawn fuq jew il-kondizzjonijiet stabbiliti għas-setturi barra dawk agrikoli (is-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar biex tinġieb lura għal li kienet il-vijabbiltà abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis ta’ kapaċità fil-każ ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur konċernat u għajnuna proporzjonata għall-ispejjeż tar-ristrutturar u ta’ benefiċċju wkoll għall-ispejjeż soċjali tar-ristrutturar).
III. Mill-1 ta’ Lulju 2000 sat-30 ta’ Ġunju 2003
(102)
Il-Linji gwida tal-1997 kienu sostitwiti fid-9 ta’ Ottubru 1999 mil-Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-Linji gwida tal-1999”) (38). Il-punt 6.3 tal-Linji gwida tal-1999 jgħid li “L-Istati Membri għandhom jadattaw l-iskemi ta’ għajnuna eżistenti tagħhom ta’ salvataġġ u ristrutturar li għandhom jibqgħu jitħaddmu wara t-30 ta’ Ġunju 2000 biex iġibuhom konformi ma’ [il-] Linji gwida … wara dik id-data.” Barra dan, “biex il-Kummissjoni tkun tista’ tagħmel monitoraġġ tal-proċess ta’ adattament, l-Istati Membri għandhom jagħtuha lista ta’ skemi kollha bħal dawn qabel il-31 ta’ Diċembru 1999. Wara, u f’kull każ qabel it-30 ta’ Ġunju 2000, huma għandhom jipprovduha b’informazzjoni suffiċjenti biex hija tkun tista’ tivverifika li l-iskemi kienu tabilħaqq modifikati skont [il-] Linji gwida.”
(103)
Il-Linji gwida tal-1999 jinkludu wkoll sezzjoni speċifika dwar ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fis-settur agrikolu. Kif imqabbla mal-Linji gwida tal-1997, din is-sezzjoni tat definizzjoni ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur, illimitat l-eżenzjoni msemmija fil-premessa 99(b) għal ditti fis-settur primarju (bir-riżultat li s-settur sekondarju tal-ipproċessar u tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli awtomatikament sab quddiemu rekwiżit ta’ tnaqqis fil-kapaċità) u introduċiet il-kondizzjoni ta’ “darba waħda, l-aħħar darba” li jfisser li għajnuna għar-ristrutturar setgħet tingħata darba waħda biss.
(104)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi naqsu milli jagħtu kull informazzjoni li setgħet tgħin lill-Kummissjoni sabiex tistabbilixxi li l-iskema ta’ għajnuna kienet adattata biex tkun konformi ma’ dawn id-dispożizzjonijiet u li l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu inkwistjoni kienet, għalhekk, mogħtija skont il-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fil-Linji gwida tal-1999, fi kliem ieħor wara li jkun intbagħat pjan ta’ ristrutturar li jkun jinkludi għeluq ta’ kapaċità fil-każ ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali, billi tkun applikata l-eżenzjoni limitata msemmija fil-premessa 103 fejn ikun meħtieġ, u abbażi tal-principju “darba waħda, l-aħħar darba”.
(ii) Garanziji
(105)
Fattur ieħor fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat hija l-kwistjoni tal-kompatibbiltà ta’ kull għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ garanziji. L-awtoritajiet Griegi għamlu għadd ta’ osservazzjonijiet fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 (ara l-premessai 57(c) u (g)). Iżda l-Kummissjoni tqis li teħtieġ tikkummenta dwar dawn l-osservazzjonijiet kif ġej:
(a)
fir-rigward tal-punt (c), il-fatt li l-għoti ta’ garanziji huwa soġġett għal kondizzjonijiet stretti fih innifsu ma jeskludix l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat - għall-kuntrarju, ir-regoli li kienu japplikaw tul kemm damet l-iskema inkwistjoni, kif stabbiliti fl-ittri lill-Istati Membri, ref. SG(89) D/4328 tal-5 ta’ April 1989 u SG(89) D/12772 tat-12 ta’ Ottubru 1989 u fil-punt 38 tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Istati Membri dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat tal-KEE u fl-Artikolu 5 tad-Direttiva tal-Kummissjoni 80/723/KEE lil impriżi pubbliċi fis-settur tal-manifattura (39), jiddikjaraw biċ-ċar li “… il-garanziji kollha mogħtija mill-Istat direttament jew b’delega permezz ta’ istituzzjonijiet finanzjarji [huma skont] il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 92(1) tat-Trattat tal-KEE,” u jimponu l-applikazzjoni ta’ kondizzjonijiet li jistgħu jinkludu li d-ditta tkun iddikjarata falluta. Waqt li huwa minnu li l-ittri msemmijin hawn kienu sostitwiti fl-2000 permezz tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji, li stabbilixxew kondizzjonijiet li bihom setgħet tkun eskluża l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, l-ebda informazzjoni mogħtija fl-ittra tal-awtoritajiet Griegi tad-9 ta’ Awwissu 2004 ma turi li l-garanziji mogħtijin ħarsu xi waħda minn dawn il-kondizzjonijiet;
(b)
anki jekk l-awtoritajiet Griegi kienu pprovdew informazzjoni maħsuba biex turi li l-garanziji mogħtija kienu ħarsu l-kondizzjonijiet biex tkun eskluża għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni ma kinitx tkun tista’ taċċetta l-ġustifikazzjoni minħabba li, biex insemmu biss eżempju wieħed, l-eżenzjoni tapplika biss jekk id-ditti benefiċjarji ma jkunux f’diffikultà finanzjarja;
(c)
fir-rigward tal-punt (g), il-fatt li l-garanzija ma tkoprix ċerti spejjeż b’ebda mod ma juri li kienu tħarsu l-kondizzjonijiet kollha li bihom l-għajnuna inerenti fl-għoti ta’ garanzija tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern; barra dan, għandu jkun rikonoxxut li l-ebda informazzjoni oħra mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 ma juri li l-kondizzjonijiet kienu tħarsu.
(106)
Hekk kif dan ġie kkjarifikat, il-Kummissjoni, għalhekk, tqis li l-garanziji kienu jikkostitwixxu, tul kemm damet l-iskema inkwistjoni, parti mill-pakkett ta’ strumenti għall-għoti ta’ għajnuna lil ditti f’diffikultà u li bħala riżultat il-kompatibbiltà tagħhom hija marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar kollu kemm hu, li għalih, kif indikat b’mod suffiċjenti fl-analiżi, fil-premessi 94 sa 104, l-awtoritajiet Griegi ma tawx informazzjoni biżżejjed biex jitneħħew id-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura pprovduta skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat (dawn is-sejbiet fir-rigward ta’ garanziji japplikaw indaqs għat-tliet proċeduri msemmija f’din id-Deċiżjoni u għas-setturi kollha msemmijin, bl-eċċezzjoni tal-garanziji pprovduti fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000, li, minħabba l-kriterju tal-vijabbiltà użat - vijabbiltà qabel ristrutturar tad-dejn - għandhom ikunu eżaminati separatament).
(107)
Ebda wieħed mill-argumenti mressqin mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 (ir-rata ta’ mgħax applikata, il-kwistjoni dwar l-eżistenza jew xort’oħra ta’ nfiq addizzjonali ġej minn Deċiżjonijiet Ministerjali li kienu jagħmlu parti integrali mill-bażi legali tal-iskema, il-frekwenza li biha jkun ikkalkulat imgħax) ma jinkludu sustanza li tbiddel il-pożizzjoni tal-Kummissjoni kif deskritta fil-qosor hawn fuq.
(108)
Minħabba li l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi ma tneħħix id-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi biss li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(b) Settur mhux agrikolu
(109)
Bħal fil-każ tas-settur agrikolu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-għajnuna inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(110)
Fil-mument tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Ministerjali Nru 69836/B1461, jiġifieri tal-1 ta’ Ottubru 1993, ir-regoli inkwistjoni kienu stabbiliti fir-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni, u b’mod partikolari fil-punti 177, 227 u 228 ta’ dan tal-aħħar.
(111)
Il-punt 177 tar-Rapport jgħid li waqt li jistgħu jkunu meħtieġa miżuri ta’ salvataġġ biex jingħata spazju li matulu jkunu jistgħu jinstabu soluzzjonijiet fit-tul għal diffikultajiet ta’ kumpanija, dawn m’għandhomx ixejnu kwalunkwe tnaqqis meħtieġ fil-kapaċità u għandhom, għalhekk, ikunu limitati għal każijiet fejn ikunu meħtieġa biex jingħelbu problemi soċjali kbar ħafna.
(112)
Il-punt 227 tar-Rapport jgħid li għajnuna għal salvataġġ tista’ tkun iċċertifikata skont it-Trattat meta tkun marbuta ma’ ristrutturar li jkollu l-għan li jġib lura vijabbiltà fit-tul għad-ditta u/jew ir-reġjuni kkonċernati u meta għajnuna tkun speċifikatament applikata biżżejjed għal reġjun jew industrija partikolari biex tippermetti li l-effetti tagħha jkunu vvalutati.
(113)
Il-punt 228 tar-Rapport jikkjarifika aktar il-pożizzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ għajnuna għal salvataġġ u jiddefinixxi għajnuna għar-ristrutturar.
(114)
Għajnuna għal salvataġġ għandha:
(a)
tkun magħmula minn likwidità fl-għamla ta’ garanziji ta’ self jew self b’rati kummerċjali normali ta’ mgħax;
(b)
tkun ristretta għall-ammont meħtieġ biex ditta tinżamm fin-negozju, biex tkopri spejjeż ta’ pagi u salarji u provvisti ta’ rutina;
(c)
titħallas biss għaż-żmien meħtieġ (ġeneralment sitt xhur) biex jitfasslu l-miżuri meħtieġa u fattibbli ta’ rkupru;
(d)
tkun iċċertifikata abbażi ta’ diffikultajiet soċjali serji, u biex iżżomm id-ditta operattiva m’għandhiex ikollha effetti ħżiena fuq il-qagħda industrijali fl-Istati Membri l-oħra.
(115)
Għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun strettament kondizzjonata għall-implimentazzjoni ta’ ristrutturar sod u/jew għal programm ta’ konverżjoni li jkunu jistgħu jservu kif imiss u b’mod effikaċi biex iġibu lura għal li kienet il-vijabbiltà tal-produzzjoni kkonċernata; l-intensità u l-ammont ta’ għajnuna għandhom ikunu limitati għall-minimu possibbli sabiex b’hekk jappoġġjaw id-ditta matul il-perjodu tranżizzjonali inevitabbli qabel ma programm bħal dan jibda jiġi implimentat, u l-perjodu involut għandu, għalhekk, ikun limitat u l-għajnuna mnaqqsa bil-mod.
(116)
Dawn il-kondizzjonijiet kienu sostitwiti mil-Linji gwida Komunitarji tal-1994 dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (40), li daħlu fis-seħħ fit-23 ta’ Diċembru 1994 (minn hawn ’il quddiem imsejħin “il-Linji gwida tal-1994”), u wara mil-Linji gwida tal-1997, li daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1998, u mbagħad mil-Linji gwida tal-1999, li kienu japplikaw mill-1 ta’ Lulju 2000 ’l quddiem, filwaqt li tqies il-perjodu ta’ aġġustament estiż għall-Istati Membri fir-rigward ta’ skemi ta’ għajnuna (ara l-premessi 98 and 102).
(117)
Il-Linji gwida tal-1994 jikkonfermaw il-politika tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ għajnuna għal salvataġġ (ara l-premessa 114) u jiddefinixxu f’aktar dettall il-kontenut u l-implikazzjonijiet tal-pjanijiet ta’ ristrutturar li jkollhom ikunu sottomessi (prospett ta’ vijabbiltà miġjuba lura għal li kienet abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, il-kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis fil-kapaċità fil-każ ta’ eċċess fil-kapaċità strutturali fis-settur kkonċernat, proporzjonalità bejn l-għajnuna u l-ispejjeż u l-vantaġġi tar-ristrutturar u spejjeż soċjali tar-ristrutturar koperti).
(118)
Fis-setturi mhux agrikoli, il-Linji gwida tal-1997, li kienu riżultat ta’ reviżjoni regolari tal-politika tal-Kummissjoni dwar salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà, itennu l-kontenut tal-Linji gwida tal-1994.
(119)
Il-Linji gwida tal-1999 japplikaw kondizzjonijiet aktar stretti għall-għoti ta’ għajnuna għal salvataġġ billi jintroduċu perjodu ta’ żmien limitat għas-sottomissjoni tal-pjan ta’ ristrutturar. F’termini ta’ ristrutturar, il-Linji gwida huma ħafna aktar restrittivi fir-rigward ta’ SMEs u jipprovdu għall-possibbiltà ta’ tnaqqis obbligatorju fil-kapaċità anki fin-nuqqas ta’ eċċess fil-kapaċità strutturali fis-settur.
(120)
Minħabba li l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 japplikaw indaqs għas-setturi agrikoli u mhux agrikoli, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi biss, bħalma għamlet fil-każ tas-settur agrikolu, li l-ebda informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi ma tgħin lill-Kummissjoni biex tistabbilixxi li d-diversi kondizzjonijiet stabbiliti fil-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999 kienu ssodisfati (biex insemmu biss eżempju wieħed, m’hemm xejn x’jissuġġerixxi li d-ditti benefiċjarji ssottomettew pjan ta’ ristrutturar li jinkludi l-miżuri meħtieġa ta’ kumpens). Din il-konklużjoni tapplika ugwalment għall-konformità mad-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni.
(121)
Fin-nuqqas ta’ evidenza ta’ konformità mad-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna kienet ingħatat wara s-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar li kien jinkludi l-elementi kollha meħtieġa mid-diversi regoli msemmija hawn fuq (partikolarment il-prospett li l-vijabbiltà tinġieb lura għal li kienet abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, il-kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis fil-kapaċità u proporzjonalità bejn l-għajnuna u l-ispejjeż tar-ristrutturar u spejjeż soċjali tar-ristrutturar koperti). Id-dubji li l-Kummissjoni esprimiet meta hija bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, għalhekk, għadhom hemm u l-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
V.II.2 GĦAJNUNA LIL DITTI FIL-PREFETTURI TA’ FLORINA U KILKIS, INDIRIZZATI META NFETĦET IT-TIENI PROĊEDURA
(a) Is-settur agrikolu
(122)
Fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-Deċiżjoni bażika li tirregola l-għoti ta’ għajnuna (Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398/1993) kienet tikkonċerna impriżi industrijali u tal-artiġjanat u li ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tagħha ma kienet tikkonċerna ditti agrikoli.
(123)
Il-Kummissjoni tieħu nota ta’ din l-informazzjoni u tqis li mhemmx ħtieġa, għalhekk, li hija teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat għas-settur agrikolu fiż-żmien meta kienet ingħatat l-għajnuna.
(b) Is-settur mhux agrikolu
(124)
Il-Kummissjoni, li meta nbdiet il-proċedura, qieset li l-iskema kienet immirata lejn ditti f’diffikultà minħabba li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398/1993 kienet tistipula li d-ditti għandhom ikunu vijabbli wara ristrutturar (li fiha nfisha ma kinitx teskludi l-possibbiltà li d-ditti kienu f’diffikultà meta ddaħħlu fl-iskema ta’ għajnuna), għandha tanalizza l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni fid-dawl tar-regoli dwar salvataġġ u għajnuna għal ristrutturar lil ditti f’diffikultà li kien hemm fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(125)
Ir-regoli dwar salvataġġ u għajnuna għal ristrutturar lil ditti f’diffikultà li kien hemm fiż-żmien li l-għajnuna inkwistjoni ngħatat kienu, f’ordni kronoloġika, id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni, il-Linji gwida tal-1994 u l-Linji gwida tal-1997.
(126)
Fir-rigward tal-konformità mad-dispożizzjonijiet tal-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u tal-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999, l-ispjegazzjonijiet offruti mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005 huma identiċi għal dawk imressqin biex ikun ġustifikat l-għoti ta’ għajnuna fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia (l-argumenti tal-awtoritajiet Griegi dettaljati fil-premessa 57(a) sa (f) huma l-istess bħal dawk li jinsabu fil-premessa 56(a) sa (e). L-analiżi tal-Kummissjoni fil-premessi 110 sa 121, għalhekk, tapplika ugwalment għall-każ inkwistjoni, li jfisser li d-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat ma tneħħewx u li l-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(127)
Fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi fittxew ukoll li jiġġustifikaw l-għajnuna inkwistjoni abbażi tal-fatt li l-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis jinsabu mal-fruntiera ma’ dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u li d-ditti lokali batew ħafna minħabba l-instabbiltà u l-istat ta’ gwerra f’dak ir-reġjun.
(128)
Din ir-referenza għal ġrajjiet eċċezzjonali setgħet ippermettiet l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat li, permezz tiegħu, għajnuna biex tissewwa l-ħsara minn diżastri naturali jew minn ġrajjiet eċċezzjonali tkun kompatibbli mas-suq intern. Iżda l-awtoritajiet Griegi ma ġabu ebda prova dwar id-diffikultajiet li huma jallegaw li ż-żewġ Prefetturi għaddew minnhom, jew stabilixxew rabta kawżali bejn dawk id-diffikultajiet u l-instabbiltà fir-reġjun ikkawżata minn avvenimenti fil-Jugoslavja. Barra dan, il-Kummissjoni m’għandha l-ebda informazzjoni li tissuġġerixxi li l-avvenimenti msemmija mill-awtoritajiet Griegi setgħu kellhom l-effetti deskritti tul iż-żmien li damet l-iskema. Fl-aħħar nett il-Kummissjoni ssaqsi għaliex l-iskema kienet tapplika biss għal ċerti setturi tal-ekonomija fiż-żewġ Prefetturi, filwaqt li l-avvenimenti msemmija kienu loġikament jaffettwaw lid-ditti lokali kollha, irrispettivament mis-settur.
(129)
Minħabba dawn il-fatturi, il-Kummissjoni ma tistax tara kif l-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat seta’ jkun applikat għall-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi, għal darb’oħra, li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
V.II.3 GĦAJNUNA FIL-PREFETTURI TA’ RODOPI, EVROS, XANTHI, LESBOS, SAMOS, CHIOS U F’DAWK TAD-DODEKANEŻI, INDIRIZZATI META NFETĦET IT-TIELET PROĊEDURA
(130)
Minħabba l-fatt li l-Kummissjoni kienet indikat fid-deċiżjoni li tibda l-proċedura li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, hija ma kinitx tista’ tistabblixxi jekk iż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali tal-1989 u dawk li ġew wara (dettaljati fil-premessi 50 sa 52 hawn fuq) kinux jikkostitwixxi skemi indipendenti ta’ għajnuna jew jekk kinux jagħmlu parti integrali mis-sistema globali li kienet analizzata fid-diversi proċeduri li kienu nfetħu, u minħabba li l-ittra tal-10 ta’ Mejju 2006 tal-awtoritajiet Griegi ma tat ebda spjegazzjoni f’dan ir-rigward, il-kompatibbiltà mas-suq intern tal-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet Ministerjali li qed tkun eżaminata se tkun ivvalutata separatament. Il-garanziji msemmijin fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 (ara l-premessa 49) għandhom ukoll ikunu eżaminati separatament minħabba li din tal-aħħar tgħid li d-ditti benefiċjarji għandhom ikunu vijabbli u mhux vijabbli wara ristrutturar bħal fil-każijiet l-oħra msemmija hawn.
(131)
Fir-rigward tad-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-premessi 44 sa 52, l-analiżi għandha tikkonsisti minn żewġ partijiet: waħda agrikola u oħra mhux agrikola, bħal fil-każ tal-iskemi eżaminati fl-ewwel żewġ proċeduri, iżda l-parti mhux agrikola għandha tinqasam f’diversi partijiet sekondarji - is-setturi industrijali, tal-lukandi u tal-artiġjanat minn naħa waħda, u s-settur tat-tbaħħir minn naħa oħra. Is-settur tal-faħam, li kien indirizzat ukoll bil-ftuħ tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat mhix ser tkun indirizzata hawn għaliex l-awtoritajiet Griegi spjegaw fl-ittri tagħhom tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011 li l-attivitajiet rilevanti ta’ estrazzjoni kienu jikkonċernaw rħam u ġebel, li jfisser li d-ditti involuti huma skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-analiżi tas-settur industrijali.
(a) Is-settur agrikolu
(132)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà meta l-għajnuna tkun ingħatat.
(133)
Fir-rigward tas-settur agrikolu, ir-regoli inkwistjoni kienu indikati fil-premessi 90, u 98 sa 103. Minħabba li l-iskema inkwistjoni skadiet fil-31 ta’ Diċembru 2005, il-Linji gwida Komunitarji tal-2004 dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti fid-diffikultà (41) (minn hawn ’il quddiem imsejħa: “Linji gwida tal-2004”) għandhom jiżdiedu mal-lista ta’ regolamenti applikabbli; il-Linji gwida tal-2004 daħlu fis-seħħ fl-10 ta’ Ottubru 2004 filwaqt li għamlu aktar stretti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-Linji gwida tal-1999 (l-aktar billi reġgħu affermaw li l-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju għar-ristrutturar għandha tkun reali u ħielsa minn għajnuna). Barra dan, minħabba n-natura tal-benefiċjarji (ditti industrijali tal-bhejjem u rziezet tal-ħalib), hemm raġunijiet biex jitqies li l-iskema setgħet kopriet kemm il-produzzjoni primarja (trobbija ta’ annimali biss) kif ukoll l-ipproċessar/il-kummerċjalizzazzjoni (bħal irziezet b’linja ta’ pproċessar tal-post).
(134)
F’termini ta’ konformità mal-kondizzjonijiet infushom, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B22 tat-13 ta’ Jannar 1994 u l-emendi li sarulha wara provdew għar-ristrutturar ta’ self li jista’ jintuża għal investiment jew għal kapital li jdur.
(135)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self b’rabta ma’ investimenti, l-awtoritajiet Griegi, fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, ma taw ebda informazzjoni li tippermetti lill-Kummissjoni tikkonferma li s-self ristrutturat kien fil-fatt marbut ma’ investimenti li kienu diġa saru. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(a) kienet tħarset.
(136)
Bl-istess mod il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi mingħajr ebda dubju, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, li kien hemm konformità sħiħa mal-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(b), minħabba li l-Greċja ma tat ebda dettall f’dan ir-rigward fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006.
(137)
Fir-rigward tar-rekwiżit stabbilit fil-premessa 90(c), il-Kummissjoni ssib li t-tieni alternattiva kienet tħarset, minħabba li ditti benefiċjarji kellhom ikunu vijabbli wara ristrutturar ibbażat fuq valutazzjoni magħmula mill-banek.
(138)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self użat biex ikun kostitwit kapital li jdur, l-iskema inkwistjoni lanqas ma setgħet tkun applikata b’konformità mal-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fil-premessa 90 minħabba li l-ewwel rekwiżit (il-premessa 90(a)) speċifikatament jistabbilixxi li self għandu jkollu rabta ma’ investimenti.
(139)
Fir-rigward tal-għajnuna mogħtija mill-1 ta’ Jannar 1998 sad-data meta bdew japplikaw il-Linji gwida tal-2004, l-analiżi magħmula fil-premessi 98 sa 104 tapplika wkoll għas-sustanza ta’ dan il-każ minħabba li, fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ma tat ebda informazzjoni li tippermetti lill-Kummissjoni tikkonferma li kien ippreżentat pjan ta’ ristrutturar flimkien mal-kontribuzzjoni obbligatorja biex tinkiseb l-għajnuna inkwistjoni.
(140)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-għajnuna mogħtija mid-data meta bdew japplikaw il-Linji gwida tal-2004, il-Kummissjoni tista’ biss tirrimarka li, fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ma pprovdietx fatti li jippermettu lill-Kummissjoni tikkonferma li kien ippreżentat pjan ta’ ristrutturar flimkien mal-kontribuzzjoni obbligatorja biex tinkiseb l-għajnuna inkwistjoni. Konsegwentement hija mhijiex f’qagħda li tkun tista’ tneħħi d-dubji kollha espressi meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, u, għalhekk, hija jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(141)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi fittxew li jiġġustifikaw l-għajnuna inkwistjoni abbażi tal-gwerra fir-reġjuni ġirien. Il-Greċja kienet tal-fehma li l-kuntest għamel l-għajnuna eliġibbli għal eżenzjoni skont l-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-Trattat (ara l-premessa 59(a)).
(142)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument għal bosta raġunijiet:
(a)
mill-aspett regolatorju, l-eżistenza ta’ konflitt titqies bħala ġrajja eċċezzjonali li tista’ tkun koperta biss mill-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat, li skontu għajnuna maħsuba biex tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn diżastri naturali jew minn ġrajjiet oħra eċċezzjonali hija kompatibbli mas-suq intern;
(b)
għas-settur agrikolu, il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna tkun ivvalutata skont l-eżenzjoni msemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, li jistabbilixxi li għajnuna biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma tolqotx b’mod ħażin il-kondizzjonijiet ta’ kummerċ tant li tkun qed tmur kontra l-interess komuni, tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern, u mhux skont l-eżenzjoni msemmija fl-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat, li jistabbilixxi li għajnuna għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn l-istandard tal-għixien ikun baxx b’mod mhux normali jew fejn il-qagħda tkun tant serja li n-nies ma tkunx tista’ taħdem kemm tista’, u tar-reġjuni msemmijin fl-Artikolu 349 (42), minħabba l-qagħda strutturali, ekonomika u soċjali tagħhom, tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern;
(c)
biex din id-deroga tapplika kien ikun meħtieġ li l-għajnuna tingħata b’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà; iżda ntwera hawn fuq li dan ma kienx il-kż.
(143)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċerta l-applikabbiltà tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat għal dawn ir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja bir-raġun innotat li l-PDG globali u per capita fil-Prefetturi konċernati kien baxx ħafna relatat ma’ reġjuni oħra fil-pajjiż matul il-perjodu kopert mill-iskema, iżda qalet ukoll li l-PDG kien fil-fatt irreġistra xi tkabbir f’dan l-istess perjodu, li juri li l-gwerra fir-reġjuni ġirien ma kellhiex impatt katastrofiku fuq l-ekonomiji taż-żoni konċernati;
(b)
kif turi d-deskrizzjoni tal-bażi legali tal-iskema, kienu saru xi tibdiliet fl-iskema kważi għaxar snin wara t-tmiem tal-ġlied fir-reġjuni ġirien; konsegwentement, il-Greċja ma tistax titqies li kienet imġiegħla tintervjeni minħabba stat ta’ gwerra fiż-żoni tal-konfini u li minħabba f’hekk kienet teżisti relazzjoni ta’ kawża u effett bejn dan u d-diffikultajiet ta’ ditti (eżempju wieħed ikun biżżejjed biex jikkonferma din ir-rimarka: id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/64046/0025/2003 tat-28 ta’ Jannar 2004 msemmija fil-premessa 48 tkopri self li seta’ jsir minn negozji industrijali - fi kliem ieħor potenzjalment minn ditti industrijali tal-bhejjem - sal-31 ta’ Diċembru 2004).
(144)
Fir-rigward tal-kummenti l-oħra magħmulin mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Kummissjoni tisħaq dwar li ġej (dawn l-osservazzjonijiet, eskluża (b), japplikaw ukoll għas-setturi l-oħra kollha msemmija fil-proċedura miftuħa).
(a)
problemi bħan-nuqqas ta’ dinamiżmu fi swieq lokali jew il-waqgħa fid-domanda ma jistgħux jinħallu b’għotjiet ta’ għajnuna lil ditti f’diffikultà mingħajr ristrutturar. Miżuri strutturali huma mezzi aktar xierqa ta’ assistenza;
(b)
is-sehem tal-produzzjoni tal-laħam tal-Prefetturi konċernati mill-produzzjoni globali tal-Greċja m’għandu assolutament l-ebda effett fuq ir-riskju ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni li jiġi minn għajnuna mogħtija barra mill-qafas regolatorju stabbilit (f’dan il-każ, għajnuna mogħtija lil ditti f’diffikultà mingħajr pjan ta’ ristrutturar); skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, fejn għajnuna finanzjarja mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-qagħda ta’ impriża meta mqabbla mal-kompetituri (li huwa l-qofol ta’ dan il-każ), din l-għajnuna tista’ ġġib magħha vantaġġ kompetittiv fuq l-impriżi l-oħra li ma jibbenefikawx minn din l-assistenza (43);
(c)
il-kwistjoni dwar il-vijabbiltà tad-ditti skont it-tifsira stabbilita fiż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 tkun ittrattata aktar tard f’din id-Deċiżjoni;
(d)
l-argument li skontu l-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 ma kienx jikkostitwixxi riżorsa tal-Istat kien ittrattat fil-premessa 82(d).
(145)
Minħabba dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(b) Is-setturi industrijali, tal-artiġjanat u tal-lukandi
(146)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(147)
Bħal fil-każ tal-għajnuna msemmija fl-ewwel żewġ proċeduri, ir-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna inkwistjoni kienu, f’ordni kronoloġika, il-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u l-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999. Fil-każ li qed ikun ikkunsidrat, minħabba li r-reġim skada fil-31 ta’ Diċembru 2005 f’ċerti Prefetturi, il-Linji gwida tal-2004 għandhom jiżdiedu f’din il-lista.
(148)
L-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006 u deskritta fil-premessa 59 ma tinkludi ebda dettall fir-rigward tal-konformità ma’ regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà. Konsegwentement il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tivverifika jekk kienx hemm konformità mal-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u mal-Linji gwida tal-1994, 1997, 1999 u tal-2004.
(149)
Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tista’ tneħħi d-dubji kollha li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, u, għalhekk, ikollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(c) Is-settur tat-tbaħħir
(150)
Il-kompatibbiltà tal-iskema inkwistjoni mas-suq intern għandha tkun ivvalutata minn żewġ perspettivi, li jirriflettu l-fatt li t-terminu “settur tat-tbaħħir” jkopri kemm tarznari kif ukoll trasport bil-baħar.
(151)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(152)
Fir-rigward tal-industrija navali, ir-regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà wara d-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22 tat-13 ta’ Jannar 1994 kienu dawn li ġejjin:
(a)
sal-31 ta’ Diċembru 1998: id-Direttiva tal-Kunsill 90/684/KEE tal-21 ta’ Diċembru 1990 dwar għajnuna lill-industrija navali (44);
(b)
mill-1 ta’ Jannar 1999 sal-31 ta’ Diċembru 2003: ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1540/98 tad-29 ta’ Ġunju 1998 li jistabbilixxi regoli ġodda dwar għajnuna lill-industrija navali (45);
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2004: il-Qafas dwar Għajnuna mill-Istat lill-Industrija Navali (46).
(153)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi ma tawx informazzjoni li tista’ tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni kienet applikata b’konformità mar-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà f’dan is-settur. Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li twarrab id-dubji li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(154)
Bl-istess mod, fir-rigward tat-trasport marittimu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(155)
Sa mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22 tat-13 ta’ Jannar 1994, ir-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fl-industrija tat-tbaħħir kienu u għadhom dawn li ġejjin:
(a)
“Miżuri finanzjarji u fiskali dwar operazzjonijiet tan-navigazzjoni b’bastimenti reġistrati fil-Komunità” (47);
(b)
Linji gwida Komunitarji tal-1997 dwar għajnuna mill-Istat għal trasport marittimu (48);
(c)
Linji gwida Komunitarji tal-2004 dwar għajnuna mill-Istat għal trasport marittimu (49).
(156)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi reġgħu ma tawx informazzjoni li tista’ tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni kienet applikata f’konformità mar-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fis-settur. Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tneħħi d-dubji li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(d) Għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi, msemmija wkoll fit-tielet proċedura
(157)
Fil-qafas tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, il-Kummissjoni, minħabba li ma kellhiex informazzjoni biżżejjed, qieset żewġ ipoteżijiet:
(a)
l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901 tas-16 ta’ Mejju 1989 u fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2078809 tal-10 ta’ Ottubru 1989 u fl-emendi għalihom kienet koperta mill-istess qafas bħal dak stabbilit mid-Deċiżjonijiet imsemmija fil-premessi 44 sa 48;
(b)
l-għajnuna kienet parti minn sistema ta’ finanzjament li ma kinitx stabbilita fuq l-istess bażi.
(158)
Fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ddikjarat li ż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 stabbilew li ditti kellhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun tagħhom. Il-Kummissjoni ma tistax tapprova din id-dikjarazzjoni minħabba li, wara eżami mill-ġdid, jidher li ebda waħda miż-żewġ Deċiżjonijiet inkwistjoni ma tistabbilixxi li d-ditti kellhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun. Konsegwentement il-Kummissjoni se teżamina l-kompatibbiltà tal-għajnuna koperta miż-żewġ Deċiżjonijiet u l-emendi tagħhom billi tibbaża lilha nfisha mhux biss fuq iż-żewġ ipoteżijiet imsemmijin fil-premessa 157, iżda wkoll mingħajr ma teskludi, fit-tieni ipoteżi, li l-għajnuna setgħet kienet ingħatat lil ditti f’diffikultà.
(159)
Dwar l-ewwel ipoteżi stabbilita fil-premessa 157, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi, jekk iż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 u l-emendi għalihom huma skont l-istess qafas bħal dak stabbilit mid-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-premessi 44 sa 48, li l-analiżi magħmula fil-premessi 146 sa 149 tibqa’ valida, l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-Greċja fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006 ma jwarrbux id-dubji espressi meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u li jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(160)
Fir-rigward tat-tieni ipoteżi, għandhom ikunu pprospettati żewġ xenarji: għajnuna mogħtija lil ditti f’diffikultà jew għajnuna mogħtija lil ditti vijabbli.
(161)
Fl-ewwel xenarju, l-analiżi magħmula fil-premessi 146 sa 149 tibqa’ valida, u l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-Greċja fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006 ma jwarrbux id-dubji espressi meta l-Kummissjoni bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u konsegwentement il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li r-reġim inkwistjoni huwa inkompatibbli mas-suq intern.
(162)
Fit-tieni xenarju, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-ispjegazzjonijiet tal-Greċja fl-ittri tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, tal-15 ta’ Marzu 2011 u tad-29 ta’ Marzu 2011 ma jħalluhiex taċċerta jekk il-kapital li jdur kienx jikkostitwixxi l-użu ta’ self sussidjat għall-finanzjament ta’ investiment eliġibbli skont it-tifsira tar-Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali (mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901 tas-16 ta’ Mejju 1989 ’il hawn, ir-regoli applikabbli kienu l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 92(3)(a) u (c) għal għajnuna reġjonali (50), segwita mil-Linji gwida tal-1998 dwar għajnuna reġjonali nazzjonali tal-1998 (51)). Il-Kummissjoni għandha, għalhekk, tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(163)
F’każ li dan il-kapital li jdur ma kienx jiffinanzja investimenti eliġibbli skont it-tifsira stabbilita mir-Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk l-għajnuna mogħtija biex ikun kostitwit dak il-kapital, li mbagħad jikkwalifika bħala għajnuna operattiva, tistax tkun iddikjarata kompatibbli skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali. Minħabba dan, il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru li jwettaq id-dmir ta’ kooperazzjoni li hu għandu lejn il-Kummissjoni billi jipprovdi l-elementi kollha meħtieġa biex il-Kummissjoni tkun tista’ tivverifika l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni (52). Minħabba li l-informazzjoni fid-diversi ittri mibgħutin mill-Greċja ma tħallix lill-Kummissjoni tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet fir-regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali, hija tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
Għajnuna fl-għamla ta’ garanziji mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta Diċembru 2000 (ara l-premessa 49)
(164)
Il-garanzija mogħtija skont id-Deċiżjoni Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 ma tistax titqies bħala strument ta’ għajnuna għar-ristrutturar ta’ ditta f’diffikultà bħal dik ipprovduta f’Deċiżjonijiet imsemmija f’din id-Deċiżjoni minħabba li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tistabbilixxi li hija tista’ tingħata biss lil ditti vijabbli u mhux lil ditti li jsiru vijabbli wara ristrutturar ta’ dejn. Għalhekk hija għandha tkun eżaminata skont ir-regoli applikabbli dwar għajnuna mill-Istat.
(165)
Mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2005 (id-data ta’ skadenza tal-iskema), garanziji kienu rregolati mill-Komunikazzjoni tal-2000.
(166)
Il-Komunikazzjoni tal-2000 tistabbilixxi li l-Kummissjoni għandha teżamina l-kompatibbiltà ta’ għajnuna marbuta mal-għotja ta’ garanzija abbażi tar-regoli applikati għal għamliet oħra ta’ għajnuna u stabbiliti fid-diversi oqfsa u linji gwida li japplikaw fis-setturi konċernati. Barra dan, il-garanzija tista’ tkun aċċettata biss jekk il-mobilizzazzjoni tagħha tkun marbuta b’mod kuntrattwali ma’ kondizzjonijiet speċifiċi li jistgħu anki jwasslu għal dikjarazzjoni obbligatorja ta’ falliment tad-ditta benefiċjarja jew għal xi proċedura simili.
(167)
F’dan il-każ, l-awtoritajiet Griegi ma bagħtu ebda informazzjoni dwar il-garanziji mogħtija. Minħabba f’hekk, il-Kummissjoni ma tistax teżaminaha skont id-diversi regoli li japplikaw fis-setturi konċernati jew taċċerta jekk din il-miżura ta’ għajnuna setgħetx qabżet l-intensitajiet massimi applikabbli ta’ għajnuna, skont kif xieraq, lil ditti mhux f’diffikultà (barra dan il-Greċja ma bagħtet ebda informazzjoni dwar il-konformità mad-diversi regoli fit-tweġiba tagħha għat-tielet proċedura).
(168)
F’dawn iċ-ċirkustanzi l-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ garanziji skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 hija kompatibbli mas-suq intern.
VI. KONKLUŻJONI
(169)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja illegalment implimentat il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. L-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-għajnuna ma tistax tkun iddikjarata kompatibbli mas-suq intern, minħabba li l-Greċja ma bagħtet ebda informazzjoni li tistabbilixxi konformità mad-diversi regoli msemmija, u, għalhekk, il-Kummissjoni mhix f’qagħda li twarrab id-dubji li hija esprimiet meta fetħet id-diversi proċeduri. F’dan ir-rigward il-Kummissjoni tfakkar li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru konċernat li jwettaq id-dmir ta’ kooperazzjoni li hu għandu lejn il-Kummissjoni billi jipprovdi l-elementi kollha meħtieġa biex hija tivverifika l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni.
(170)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (53), “Fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju” (f’dan il-każ id-ditti kollha li jkunu bbenefikaw mid-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjonijiet Ministerjali eżaminati). Il-Greċja għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tirkupra mingħand il-benefiċjarji l-għajnuna inkompatibbli mogħtija. Skont id-dispożizzjonijiet tal-punt 42 tal-Avviż mingħand il-Kummissjoni “Lejn implimentazzjoni effettiva tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li jordnaw lill-Istati Membri biex tiġi rkuprata Għajnuna mill-Istat inkompatibbli mill-Istat” (54), il-Greċja għandha terminu limitat ta’ erba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni biex timplimentaha. L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi mgħaxijiet ikkalkulati skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (55).
(171)
Din id-Deċiżjoni għandha tkun implimentata immedjatament, l-aktar fir-rigward tal-irkupru ta’ kull għajnuna mogħtija skont l-iskema ta’ għajnuna, eskluża kull għajnuna mogħtija għal proġetti speċifiċi li, fiż-żmien li l-għajnuna kienet mogħtija, kienu jħarsu l-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fir-regolament de minimis jew ta’ eżenzjoni applikabbli skont l-Artikoli 1 u 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali orizzontali (56), jew skont skema ta’ għajnuna approvata mill-Kummissjoni.
(172)
Iżda l-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jistabbilixxi li l-poteri tal-Kummissjoni sabiex jirkupraw l-għajnuna għandhom ikunu soġġetti għal perjodu ta’ limitazzjoni. Il-perjodu ta’ limitazzjoni għandu jibda dakinhar li fih l-għajnuna illegali tingħata lill-benefiċjarju bħala għajnuna individwali jew bħala għajnuna skont skema ta’ għajnuna. Kull azzjoni meħuda mill-Kummissjoni jew minn Stat Membru, li jaġixxi fuq talba tal-Kummissjoni, fir-rigward tal-għajnuna illegali, għandu jinterrompi l-perjodu ta’ limitazzjoni u ma’ kull interruzzjoni għandu jerġa’ jibda ż-żmien mill-ġdid.
(173)
F’dan il-każ, id-dati li l-Kummissjoni tista’ tmur lura għalihom għall-finijiet ta’ rkupru huma kif ġej:
(a)
dwar l-għajnuna msemmija fl-ewwel proċedura: l-1 ta’ Ottubru 1993, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 27 ta’ Mejju 2003, waqt li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461, adottata fl-14 ta’ Settembru 1993, kienet ippubblikata fil-Gazzetta tal-Gvern Grieg fl-1 ta’ Ottubru 1993 u daħlet fis-seħħ f’dik id-data,
(b)
dwar l-għajnuna msemmija fit-tieni proċedura: it-22 ta’ April 1994, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 22 ta’ April 2004,
(c)
dwar l-għajnuna msemmija fit-tielet proċedura: it-12 ta’ Novembru 1994, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 12 ta’ Novembru 2004,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
L-iskemi ta’ għajnuna fl-għamla ta’ ristrutturar tad-dejn implimentati illegalment mill-Greċja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fil-Prefetturi ta’ Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija skont waħda mill-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 m’għandhiex tkun ikkwalifikata bħala għajnuna jekk, fiż-żmien li tkun ingħatat, hija kienet konformi mal-kondizzjonijiet stabbiliti minn wieħed mir-Regolamenti adottati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
Artikolu 3
1. Il-Greċja għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji.
2. L-ammonti li għandhom ikunu rkuprati għandhom iġibu mgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm ikunu fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax għandu jkun ikkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Greċja għandha tħassar il-pagamenti pendenti kollha ta’ għajnuna skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
L-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effikaċi.
Il-Greċja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur min-notifika tagħha.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tibgħat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali rċevut minn kull wieħed minnhom skont l-iskema konċernata;
(b)
l-ammont totali (kapital u mgħax) li għandu jkun irkuprat mingħand kull benefiċjarju fil-każ ta’ għajnuna li ma tistax tkun irkuprata bir-regola de minimis;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ta’ dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarji kienu ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha żżomm lill-Kummissjoni mgħarrfa bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ikun tlesta. Hija għandha tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġa meħudin u dwar dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tagħti wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u mgħax li jkunu diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Ottubru 2011.