ROZHODNUTÍ RADY 2011/168/SZBP
ze dne 21. března 2011
o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE:
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie při své činnosti na mezinárodní scéně hodlá podporovat zásady demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy. Unie usiluje o rozvíjení vztahů a budování partnerství mimo jiné s mezinárodními organizacemi, které sdílejí uvedené zásady.
(2)
Jedním z cílů Unie je zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů.
(3)
Římský statut Mezinárodního trestního soudu (dále jen „Římský statut“) vstoupil v platnost dne 1. července 2002.
(4)
Římský statut ratifikovaly všechny členské státy.
(5)
Zásady Římského statutu a zásady, kterými se řídí činnost Mezinárodního trestního soudu (dále jen „MTS“), jsou zcela v souladu se zásadami a cíli Unie. Závažné zločiny, které spadají do jurisdikce MTS, se dotýkají mezinárodního společenství jako celku i Unie a jejích členských států.
(6)
Unie a její členské státy jsou odhodlány ukončit beztrestnost pachatelů těchto trestných činů, a to přijímáním opatření na vnitrostátní úrovni a posílením mezinárodní spolupráce, jež zajistí jejich účinné stíhání.
(7)
Unie a MTS podepsaly dne 10. dubna 2006 dohodu o spolupráci a pomoci, jež vstoupila v platnost dne 1. května 2006 (1).
(8)
Zásady a pravidla mezinárodního trestního práva zakotvené v Římském statutu by měly být zohledněny i v jiných nástrojích mezinárodního práva.
(9)
Unie je přesvědčena, že pro zajištění plné účinnosti MTS má zásadní význam, aby k Římskému statutu přistoupily všechny státy, a v této souvislosti považuje za potřebné podporovat iniciativy zaměřené na přijetí Římského statutu, odpovídají-li jeho duchu a liteře.
(10)
Je nanejvýš důležité, aby byla zachována celistvost Římského statutu a nezávislost MTS.
(11)
V závěrech ze dne 30. září 2002 o Mezinárodním trestním soudu vypracovala Rada jako přílohu uvedených závěrů soubor zásad, které mají členským státům sloužit jako obecné zásady při zvažování nutnosti a rozsahu případných dohod nebo ujednání v souvislosti s návrhy na podmínky pro vydávání osob MTS.
(12)
Dne 25. května 2010 přijala Rada závěry o hodnotící konferenci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu (dále jen „hodnotící konference“), jež se konala v ugandské Kampale od 31. května do 11. června 2010.
(13)
Hodnotící konference přijala v souladu s čl. 5 odst. 2 Římského statutu jeho změny, jimiž vymezila zločin agrese a stanovila podmínky, za nichž může MTS vykonávat jurisdikci ve vztahu k tomuto zločinu; dále přijala změny Římského statutu, jimiž se jurisdikce MTS rozšiřuje na další tři válečné zločiny v případě jejich spáchání v ozbrojeném konfliktu, jenž nemá mezinárodní povahu, a rozhodla, že článek 124 Římského statutu bude prozatím zachován. Uvedené změny podléhají ratifikaci nebo přijetí a v platnost vstoupí v souladu s čl. 121 odst. 5 Římského statutu. Jurisdikce MTS ve vztahu ke zločinu agrese podléhá rozhodnutí, jež musí být po 1. lednu 2017 přijato stejnou většinou smluvních stran, jaká se vyžaduje pro přijetí změny Římského statutu.
(14)
Unie se na hodnotící konferenci zavázala k přezkumu a aktualizaci svých nástrojů zaměřených na podporu MTS, jakož i k další podpoře univerzality a zachování celistvosti Římského statutu.
(15)
Uplatňování Římského statutu vyžaduje praktická opatření, která by Unie a její členské státy měly plně podpořit.
(16)
Akční plán, který mimo jiné požadovalo usnesení o vstupu v platnost statutu Mezinárodního trestního soudu schválené Evropským parlamentem dne 28. února 2002 v návaznosti na společný postoj Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 o Mezinárodním trestním soudu (2), byl přijat dne 4. února 2004 a měl by být vhodným způsobem upraven.
(17)
Vzhledem k výše uvedenému je třeba společný postoj 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 o Mezinárodním trestním soudu (3) zrušit a nahradit tímto rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Mezinárodní trestní soud (dále jen „MTS“) za účelem předcházení a zamezení páchání závažných zločinů spadajících do jeho jurisdikce patří mezi základní prostředky podpory dodržování mezinárodního humanitárního práva a lidských práv, a tak přispívá ke svobodě, bezpečnosti, spravedlnosti a právnímu státu, jakož i k zachování míru, k předcházení konfliktům a k posílení mezinárodní bezpečnosti v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů.
2. Cílem tohoto rozhodnutí je zvýšit pomocí prosazování co nejširší účasti na Římském statutu Mezinárodního trestního soudu (dále jen „Římský statut“) jeho všeobecnou podporu, zachovat celistvost Římského statutu, podpořit nezávislost MTS i jeho účinné a účelné fungování, podpořit spolupráci s MTS a podpořit uplatňování zásady doplňkovosti.
Článek 2
1. Aby přispěla k cíli co nejširší účasti na Římském statutu, vynaloží Unie a její členské státy veškeré úsilí na urychlení tohoto procesu tím, že při každé vhodné příležitosti zařadí otázku co nejširší ratifikace, přijetí, schválení Římského statutu nebo přistoupení k Římskému statutu a uplatňování Římského statutu na pořad jednání - a to i při sjednávání dohod - nebo politických rozhovorů se třetími zeměmi, skupinami států nebo s příslušnými regionálními organizacemi.
2. Unie a její členské státy přispějí k celosvětové účasti na Římském statutu a jeho provádění rovněž dalšími prostředky, například přijímáním iniciativ na podporu šíření hodnot, zásad a ustanovení Římského statutu a souvisejících nástrojů. Na podporu cílů tohoto rozhodnutí Unie spolupracuje podle potřeby s dalšími zúčastněnými státy, mezinárodními institucemi, nevládními organizacemi a jinými zástupci občanské společnosti.
3. Členské státy sdílejí se všemi zúčastněnými státy své zkušenosti s uplatňováním Římského statutu a popřípadě podpoří tento cíl i jiným způsobem. Členské státy na požádání přispějí technickou a případně finanční pomocí k legislativní práci nutné k účasti na Římském statutu a jeho uplatňování třetími zeměmi. Unie může na požádání také přispět takovou pomocí. Státy, které zvažují účast na Římském statutu nebo spolupráci s MTS, jsou povzbuzovány k tomu, aby informovaly Unii o obtížích, se kterými se v této souvislosti setkají.
4. Při provádění tohoto článku koordinují Unie a její členské státy politickou a technickou podporu MTS s ohledem na různé státy nebo skupiny států.
Článek 3
Za účelem podpory nezávislosti MTS Unie a její členské státy zejména:
a)
vybízejí smluvní strany, aby bezodkladně a v plné výši převedly své příspěvky v souladu s rozhodnutími, která přijalo shromáždění smluvních stran;
b)
vynakládají veškeré úsilí na to, aby členské státy co nejdříve přistoupily k dohodě o výsadách a imunitách Mezinárodního trestního soudu nebo ji ratifikovaly, a podporují přistoupení k ní nebo její ratifikaci jinými státy, a
c)
snaží se vhodně podporovat rozvoj vzdělávání a pomoci soudcům, žalobcům, úředníkům a právním zástupcům v souvislosti s činností týkající se MTS.
Článek 4
1. Unie a její členské státy pečlivě sledují vývoj týkající se spolupráce s MTS v souladu s Římským statutem.
2. Unie vyhodnocuje uplatňování dohody mezi Evropskou unií a Mezinárodním trestním soudem o spolupráci a pomoci.
3. Unie a její členské státy podle potřeby zváží uzavření ad hoc ujednání a dohod, jež umožní účinné fungování MTS, a podporují v obdobné činnosti třetí strany.
4. V této souvislosti Unie a její členské státy podle potřeby nadále upozorňují třetí státy na závěry Rady ze dne 30. září 2002 o Mezinárodním trestním soudu a na obecné zásady EU, které jsou jejich přílohou, ve vztahu k návrhům dohod nebo ujednání týkajících se podmínek pro předávání osob MTS.
Článek 5
Unie a její členské státy podle potřeby přijímají iniciativy nebo opatření, jež na vnitrostátní úrovni zajistí uplatňování zásady doplňkovosti.
Článek 6
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku podle potřeby koordinují opatření Unie a členských států přijatá za účelem provedení článků 2 až 5.
Článek 7
Členské státy spolupracují v zájmu zajištění hladké činnosti shromáždění smluvních stran ve všech ohledech.
Článek 8
Unie zajišťuje soudržnost a soulad mezi svými nástroji a politikami ve všech oblastech své vnější i vnitřní činnosti, jež se týkají nejzávažnějších mezinárodních zločinů uvedených v Římském statutu.
Článek 9
Rada přezkoumá toto rozhodnutí podle potřeby.
Článek 10
Společný postoj 2003/444/SZBP se zrušuje a nahrazuje tímto rozhodnutím. Odkazy na zrušený společný postoj 2003/444/SZBP se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 11
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 21. března 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2011/168/PESK
tal-21 ta’ Marzu 2011
dwar il-Qorti Kriminali Internazzjonali u li tħassar il-Pożizzjoni Komuni 2003/444/PESK
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 29 tiegħu,
Billi:
(1)
Fl-azzjoni tagħha fix-xena internazzjonali l-Unjoni tfittex li tavvanza l-prinċipji tad-demokrazija, l-istat tad-dritt, l-universalità u l-indiviżibbiltà tad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, ir-rispett għad-dinjità umana, l-ugwaljanza u s-solidarjetà, u r-rispett għall-prinċipji tal-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti u l-liġi internazzjonali, kif previst fl-Artikolu 21 tat-Trattat. L-Unjoni tfittex li tiżviluppa relazzjonijiet u tibni sħubiji, fost l-oħrajn, ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali li jikkondividu dawn il-prinċipji.
(2)
Wieħed mill-objettivi tal-Unjoni huwa li tippreserva l-paċi, tipprevjeni l-konflitti u ssaħħaħ is-sigurtà internazzjonali, f’konformità mal-finijiet u l-prinċipji tal-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti.
(3)
L-Istatut ta’ Ruma tal-Qorti Kriminali Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem l-“Istatut ta’ Ruma”) daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Lulju 2002.
(4)
L-Istati Membri kollha rratifikaw l-Istatut ta’ Ruma.
(5)
Il-prinċipji tal-Istatut ta’ Ruma, kif ukoll dawk li jirregolaw il-funzjonament tal-Qorti Kriminali Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem l-“QKI”), huma allineati għal kollox mal-prinċipji u l-objettivi tal-Unjoni. Ir-reati serji fi ħdan il-ġurisdizzjoni tal-QKI huma ta’ tħassib għall-komunità internazzjonali kollha u għall-Unjoni u l-Istati Membri tagħha.
(6)
L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha huma determinati li jwaqqfu l-impunità ta’ min iwettaq dawk ir-reati billi jieħdu miżuri f’livell nazzjonali u billi jsaħħu l-kooperazzjoni internazzjonali biex jiżguraw il-prosekuzzjoni effettiva tagħhom.
(7)
L-Unjoni u l-QKI ffirmaw ftehim dwar kooperazzjoni u assistenza fl-10 ta’ April 2006 li daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Mejju 2006 (1).
(8)
Il-prinċipji u r-regoli tal-liġi kriminali internazzjonali inkorporati fl-Istatut ta’ Ruma għandhom jitqiesu fi strumenti legali internazzjonali oħrajn.
(9)
L-Unjoni hija konvinta li l-adeżjoni universali mal-Istatut ta’ Ruma hija essenzjali għall-effikaċja sħiħa tal-QKI u, għal dan il-fini, tikkunsidra li għandhom jiġu inkoraġġiti inizjattivi li jsaħħu l-aċċettazzjoni tal-Istatut ta’ Ruma, dment li dawn ikunu konsistenti mal-ittra u l-ispirtu tal-Istatut ta’ Ruma.
(10)
Huwa importanti ħafna li jiġu ppreservati l-integrità tal-Istatut ta’ Ruma u l-indipendenza tal-QKI.
(11)
Permezz tal-Konklużjonijiet tiegħu tat-30 ta’ Settembru 2002 dwar il-Qorti Kriminali Internazzjonali, il-Kunsill żviluppa sett ta’ prinċipji mehmuża ma’ dawk il-Konklużjonijiet sabiex iservu bħala linji gwida għall-Istati Membri meta jikkunsidraw il-ħtieġa u l-iskop ta’ ftehimiet jew arranġamenti possibbli fi tweġibiet għal proposti li jirrigwardaw il-kondizzjonijiet ta’ ċediment ta’ persuni lill-QKI.
(12)
Fil-25 ta’ Mejju 2010, il-Kunsill adotta Konklużjonijiet dwar il-Konferenza ta’ Reviżjoni tal-Istatut ta’ Ruma tal-Qorti Kriminali Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem il-“Konferenza ta’ Reviżjoni”, li saret f’Kampala, l-Uganda, mill-31 ta’ Mejju sal-11 ta’ Ġunju 2010.
(13)
Il-Konferenza ta’ Reviżjoni adottat emendi għall-Istatut ta’ Ruma, f’konformità mal-paragrafu 2 tal-Artikolu 5 tiegħu biex jiġi definit ir-reat ta’ aggressjoni u biex jiġu stabbiliti l-kondizzjonijiet li bihom il-QKI setgħet teżerċita ġurisdizzjoni fir-rigward ta’ dak ir-reat; adottat emendi għall-Istatut ta’ Ruma li jespandu l-ġurisdizzjoni tal-QKI għal tliet delitti tal-gwerra addizzjonali meta dawn jitwettqu f’konflitti armati li mhumiex ta’ karattru internazzjonali; u ddeċidiet li żżomm, għalissa, l-Artikolu 124 tal-Istatut ta’ Ruma. Dawk l-emendi huma soġġetti għal ratifika jew aċċettazzjoni u għandhom jidħlu fis-seħħ f’konformità mal-paragrafu 5 tal-Artikolu 121 tal-Istatut ta’ Ruma. Il-QKI għandha teżerċita ġurisdizzjoni fuq ir-reat ta’ aggressjoni soġġetta għal deċiżjoni li għandha tittieħed wara l-1 ta’ Jannar 2017 mill-istess maġġoranza tal-Istati Partijiet peress kif hu meħtieġ għall-adozzjoni ta’ emenda għall-Istatut ta’ Ruma.
(14)
L-Unjoni wegħdet fil-Konferenza ta’ Reviżjoni li tirrevedi u taġġorna l-istrumenti tagħha b’appoġġ għall-QKI u li tkompli bil-promozzjoni tal-universalità u l-preservazzjoni tal-integrità tal-Istatut ta’ Ruma.
(15)
L-implimentazzjoni tal-Istatut ta’ Ruma teħtieġ miżuri prattiċi li l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom jappoġġaw bis-sħiħ.
(16)
Il-Pjan ta’ Azzjoni li, fost l-oħrajn, intalab b’Riżoluzzjoni dwar id-dħul fis-seħħ tal-Istatut tal-Qorti Kriminali Internazzjonali approvata mill-Parlament Ewropew fit-28 ta’ Frar 2002 sabiex isegwi l-Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill 2001/443/PESK tal-11 ta’ Ġunju 2001 dwar il-Qorti Kriminali Internazzjonali (2) ġie adottat fl-4 ta’ Frar 2004 u għandu jiġi adattat kif adatt.
(17)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Pożizzjoni Komuni 2003/444/PESK tas-16 ta’ Ġunju 2003 dwar il-Qorti Kriminali Internazzjonali (3) għandha titħassar u tiġi sostitwita b’din id-Deċiżjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
1. Bil-fini li tipprevjeni u trażżan it-twettiq ta’ reati serji li jaqgħu taħt il-ġurisdizzjoni tagħha, il-Qorti Kriminali Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem il-“QKI”) hija mezz essenzjali ta’ promozzjoni tar-rispett għal-liġi umanitarja internazzjonali u d-drittijiet tal-bniedem, biex b’hekk isir kontribut għal-libertà, is-sigurtà, il-ġustizzja u l-istat tad-dritt kif ukoll kontribut għall-preservazzjoni tal-paċi, il-prevenzjoni ta’ konflitti u t-tisħiħ tas-sigurtà internazzjonali, f’konformità mal-finijiet u l-prinċipji tal-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti.
2. L-objettiv ta’ din id-Deċiżjoni huwa li tavvanza appoġġ universali għall-Istatut ta’ Ruma tal-Qorti Kriminali Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem l-“Istatut ta’ Ruma”) bil-promozzjoni tal-aktar parteċipazzjoni wiesgħa possibbli fih, li tippreserva l-integrità tal-Istatut ta’ Ruma, li tappoġġa l-indipendenza tal-QKI u l-funzjonament effettiv u effiċjenti tagħha, li tappoġġa l-kooperazzjoni mal-QKI, u li tappoġġa l-implimentazzjoni tal-prinċipju tal-komplementarjetà.
Artikolu 2
1. Sabiex tikkontribwixxi għall-objettiv tal-aktar parteċipazzjoni wiesgħa possibbli fl-Istatut ta’ Ruma, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom jagħmlu kull sforz biex imexxu dan il-proċess ‘il quddiem billi jqajmu l-kwistjoni tal-iktar ratifikazzjoni, aċċettazzjoni, approvazzjoni jew adeżjoni wiesgħa possibbli għall-Istatut ta’ Ruma u l-implimentazzjoni tal-Istatut ta’ Ruma f’negozjati, inklużi negozjati ta’ ftehimiet, jew djalogi politiċi ma’ Stati terzi, gruppi ta’ Stati jew organizzazzjonijiet reġjonali rilevanti, kull meta jkun adatt.
2. L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom jikkontribwixxu għall-parteċipazzjoni dinjija fl-Istatut ta’ Ruma u għall-implimentazzjoni tiegħu b’mezzi oħra wkoll, bħalma huma l-adozzjoni ta’ inizjattivi sabiex jippromwovu t-tixrid tal-valuri, il-prinċipji u d-dispożizzjonijiet tal-Istatut ta’ Ruma u tal-istrumenti relatati. Sabiex tmexxi ‘l quddiem l-objettivi ta’ din id-Deċiżjoni, l-Unjoni għandha tikkoopera kif meħtieġ ma’ Stati oħra, istituzzjonijiet internazzjonali, organizzazzjonijiet mhux governattivi u rappreżentanti oħra tas-soċjetà ċivili interessati.
3. L-Istati Membri għandhom jikkondividu mal-Istati kollha interessati l-esperjenzi proprji tagħhom dwar kwistjonijiet relatati mal-implimentazzjoni tal-Istatut ta’ Ruma u, fejn adatt, jipprovdu forom oħrajn ta’ appoġġ għal dak l-objettiv. L-Istati Membri għandhom, meta mitluba, jikkontribwixxu b’assistenza teknika u, fejn adatt, finanzjarja għax-xogħol leġislattiv meħtieġ għall-parteċipazzjoni fl-Istatut ta’ Ruma u l-implimentazzjoni tiegħu minn Stati terzi. L-Unjoni tista’, meta mitluba, tikkontribwixxi wkoll permezz ta’ tali għajnuna. L-Istati li jkunu qegħdin iqisu jekk għandhomx jagħmlu parti mill-Istatut ta’ Ruma jew li jikkooperaw mal-QKI għandhom jiġu inkoraġġuti li jinformaw lill-Unjoni bid-diffikultajiet li jiltaqgħu magħhom f’dik it-triq.
4. Huma u jimplimentaw dan l-Artikolu, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom jikkoordinaw l-appoġġ politiku u tekniku għall-QKI rigward l-Istati jew il-gruppi ta’ Stati diversi.
Artikolu 3
Sabiex jappoġġaw l-indipendenza tal-QKI, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom, b’mod partikolari:
(a)
jinkoraġġixu lill-Istati Partijiet li jittrasferixxu minnufih u bis-sħiħ il-kontributi vvalutati tagħhom f’konformità mad-deċiżjonijiet meħuda mill-Assemblea tal-Istati Partijiet;
(b)
jagħmlu kull sforz sabiex l-Istati Membri jaderixxu għal u jirratifikaw malajr kemm jista’ jkun il-Ftehim dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Qorti Kriminali Internazzjonali u jippromwovu din l-adeżjoni u r-ratifika minn Stati oħra; kif ukoll
(c)
jagħmlu ħilithom biex jappoġġaw kif adatt l-iżvilupp tat-taħriġ u l-assistenza għall-imħallfin, l-prosekuturi, l-uffiċjali u l-konsulenti fix-xogħol relatat mal-QKI.
Artikolu 4
1. L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom isegwu mill-qrib l-iżviluppi dwar il-kooperazzjoni mal-QKI f’konformità mal-Istatut ta’ Ruma.
2. L-Unjoni għandha żżomm taħt reviżjoni l-implimentazzjoni tal-Ftehim bejn il-Qorti Kriminali Internazzjonali u l-Unjoni dwar il-kooperazzjoni u l-assistenza.
3. L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom iqisu l-konklużjoni, kif adatt, ta’ arranġamenti u ftehimiet ad hoc biex jippermettu l-funzjonament effettiv tal-QKI u għandhom jinkoraġġixxu lil partijiet terzi biex jagħmlu dan.
4. L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom ikomplu, kif adatt, jiġbdu l-attenzjoni tal-Istati terzi għall-Konklużjonijiet tal-Kunsill tat-30 ta’ Settembru 2002 dwar il-Qorti Kriminali Internazzjonali u għall-Prinċipji Gwida tal-UE annessi magħhom, rigward il-proposti għal ftehimiet jew arranġamenti dwar il-kondizzjonijiet għaċ-ċediment ta’ persuni lill-QKI.
Artikolu 5
L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom, kif adatt, jieħdu inizjattivi jew miżuri biex jiżguraw l-implimentazzjoni tal-prinċipju ta’ komplementarjetà f’livell nazzjonali.
Artikolu 6
Il-Kunsill u r-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà għandhom, fejn adatt, jikkoordinaw miżuri mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għall-implimentazzjoni tal-Artikoli 2 sa 5.
Artikolu 7
L-Istati Membri għandhom jikkooperaw biex jiżguraw il-funzjonament bla xkiel tal-Assemblea tal-Istati Partijiet f’kull rispett.
Artikolu 8
L-Unjoni għandha tiżgura konsistenza u koerenza bejn l-istrumenti u l-linji politiċi tagħha fl-oqsma kollha tal-azzjoni esterna u interna tagħha rigward l-aktar reati internazzjonali serji kif imsemmi fl-Istatut ta’ Ruma.
Artikolu 9
Il-Kunsill għandu jirrevedi din id-Deċiżjoni kif adatt.
Artikolu 10
B’dan id-dokument, il-Pożizzjoni Komuni 2003/444/PESK tħassret u ġiet sostitwita b’din id-Deċiżjoni. Ir-referenzi għall-Pożizzjoni Komuni 2003/444/PESK li tħassret għandhom jinftiehmu li saru għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 11
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Marzu 2011.