PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012
ze dne 27. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
(2)
V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(6)
Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).
3. Šetření
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.
(10)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(11)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.
(12)
Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.
(13)
Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.
(15)
Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.
(16)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itálie;
b)
vyvážející výrobce v Jižní Africe:
-
SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;
c)
dovozci:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,
-
SENTECH International, Francie;
d)
uživatel:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.
(18)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(20)
V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).
(22)
Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(24)
Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.
(25)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.1 ČLR
(27)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2.1.1 Srovnatelná země
(28)
Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(29)
V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.
(30)
Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
2.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2.1.3 Vývozní cena
(34)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.1.4 Srovnání
(35)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.
2.1.5 Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.
2.2 Jižní Afrika
(37)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
2.2.2 Vývozní cena
(39)
Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.
2.2.3 Srovnání
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.
2.3 Ukrajina
(42)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.
2.3.1 Běžná hodnota
(43)
Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.
2.3.2 Vývozní cena
(44)
Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.3.3 Srovnání
(45)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.
3. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžné poznámky
(46)
Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.
(47)
Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.
(48)
Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.
3.2 ČLR
3.2.1 Předběžné poznámky
(49)
V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.
(50)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.
3.2.2 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie
(51)
Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.
(52)
Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.
3.2.3 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(53)
Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(54)
Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.
3.2.5 Nevyužitá kapacita a zásoby
(55)
Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.
3.2.6 Obcházení opatření
(56)
Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.
3.3 Jižní Afrika
3.3.1 Předběžné poznámky
(57)
V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.
(58)
Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.
(59)
Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.
(60)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.
3.3.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(61)
Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.
(62)
Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.
3.3.3 Nevyužitá kapacita a zásoby
(63)
Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70-75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500-3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(64)
Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Předběžné poznámky
(65)
Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.
(66)
Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.
3.4.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(67)
Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.
3.4.3 Nevyužitá kapacita
(68)
V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3.4.4 Obcházení opatření
(69)
Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.
3.5 Závěr
(70)
U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.
(71)
Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.
(72)
Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(73)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.
(74)
Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
D. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(75)
V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(76)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:
-
skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),
-
Teufelberger Seil GmbH (Německo),
-
ŽDB Group a. s. (Česká republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),
-
D. Koronakis SA (Řecko),
-
N. Leventeris SA (Řecko),
-
Drumet SA (Polsko),
-
Metizi JSC (Bulharsko),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francie),
-
Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),
-
Redaelli Tecna Spa (Itálie),
-
Remer SRL (Itálie),
-
Metal Press SRL (Itálie),
-
Randers Reb International A/S (Dánsko).
(77)
Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(78)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.
(79)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.
2007
2008
2009
RIP
Spotřeba v Unii
(v tunách)
255 986
257 652
201 975
203 331
index
100
101
79
79
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení
(80)
V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(81)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(82)
Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.
(83)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
2.2 Dovoz z ČLR a Ukrajiny
2.2.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(85)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.
(86)
Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
9 844
10 081
5 830
4 553
index
100
102
59
46
Podíl na trhu (v %)
3,8
3,9
2,9
2,2
index
100
102
75
58
Cena dovozu
1 073
1 195
1 394
1 388
index
100
111
130
129
2.2.2 Cenové podbízení
(88)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.
2.3 Dovoz z Jižní Afriky
2.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky
(89)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.
(90)
Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
1 229
846
73
281
index
100
69
6
23
Podíl na trhu (v %)
0,5
0,3
0,0
0,1
index
100
68
7
29
Cena dovozu
1 504
1 929
2 217
2 280
index
100
128
147
152
2.3.2 Cenové podbízení
(92)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
3. Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena
3.1 Korejská republika
(93)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.
(94)
Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.
3.2 Moldavsko
(95)
Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.
3.3 Maroko
(96)
V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.
4. Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.
(98)
Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
5.1 Předběžné poznámky
(100)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(101)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(102)
Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
5.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Objem výroby
(v tunách)
182 681
182 691
159 266
165 394
index
100
100
87
91
b) Kapacita a míra využití kapacity
(104)
Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Kapacita
265 779
261 383
239 312
249 254
index
100
98
90
94
Využití kapacity
69 %
70 %
67 %
66 %
index
100
102
97
97
c) Zásoby
(105)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Konečný stav zásob
(v tunách)
12 656
13 254
12 790
12 651
index
100
105
101
100
d) Objem prodeje
(106)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
112 387
106 431
80 340
89 551
index
100
95
71
80
e) Podíl na trhu
(107)
Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Podíl na trhu
44 %
41 %
40 %
44 %
index
100
94
91
100
f) Růst
(108)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.
g) Zaměstnanost
(109)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Zaměstnanost
3 052
2 978
2 752
2 694
index
100
98
90
88
h) Produktivita
(110)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Produktivita
59,9
61,3
57,9
61,4
index
100
102
97
103
i) Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.
5.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
j) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(112)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
3 219
3 492
3 720
3 560
index
100
108
116
111
k) Mzdy
(113)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
index
100
92
85
88
l) Investice a schopnost získat kapitál
(114)
Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Investice
(v tisících EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
index
100
73
51
68
m) Ziskovost na trhu Unie
(115)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Ziskovost na trhu Unie (v %)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Návratnost investic
(116)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Návratnost investic (v %)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Peněžní tok
(117)
Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Peněžní tok
(v tisících EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
index
100
190
298
226
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(118)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
(119)
Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.
5.4 Závěr
(120)
Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(121)
Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.
(122)
Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(123)
V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.
(124)
Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(126)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.
(128)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(129)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
4. Zájem uživatelů
(131)
Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.
(132)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(133)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(134)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.
(135)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.
(136)
Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
7. Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 102/2012
tas-27 ta’ Jannar 2012
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mill-Ukraina kif estiż għal importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar mibgħutin mill-Marokk, mill-Moldova u mir-Repubblika tal-Korea, sew jekk iddikjarati bħala li joriġinaw minn dawn il-pajjiżi u sew jekk le, wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 u li ttemm il-proċediment tar-reviżjoni tal-iskadenza li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar li joriġinaw mill-Afrika t’Isfel skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-Regolament “bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(2), 9(4) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. L-investigazzjonijiet preċedenti u l-miżuri eżistenti
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1796/1999 (2) (ir-“Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar (“SWR”) li joriġinaw, inter alia, mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-“RPĊ”), mill-Indja, mill-Afrika t’Isfel u mill-Ukraina. Dawn il-miżuri minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala “il-miżuri oriġinali” u l-investigazzjoni li wasslet għall-miżuri imposti mir-Regolament oriġinali minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għaliha bħala “l-investigazzjoni oriġinali”.
(2)
Fl-2001, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1601/2001 (3), impona dazju antidumping definittiv ta’ bejn 9,7 % u 50,7 % fuq importazzjonijiet ta’ ċerti ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw inter alia mill-Federazzjoni Russa. L-istess livell ta’ dazji ġie impost mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1279/2007 (4) wara reviżjonijiet interim parzjali u tal-iskadenza. F’April tal-2004, permezz tar-Regolament (KE) Nru 760/2004 (5), il-Kunsill estenda l-miżuri oriġinali għall-importazzjonijiet ta’ SWR mibgħuta mill-Moldova wara investigazzjoni tal-evażjoni tal-miżuri antidumping imposti fuq SWR li jkunu joriġinaw mill-Ukraina vija l-Moldova. B’mod simili, f’Ottubru tal-2004, bir-Regolament (KE) Nru 1886/2004 (6), il-Kunsill estenda l-miżuri oriġinali kontra r-RPĊ għal importazzjonijiet ta’ SWR mibgħuta mill-Marokk.
(3)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1858/2005 (7) il-Kunsill, wara reviżjoni tal-iskadenza, żamm il-miżuri oriġinali skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għal dawn il-miżuri bħala “il-miżuri fis-seħħ” u l-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għaliha bħala “l-aħħar investigazzjoni”. F’Mejju tal-2010, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 400/2010 (8), il-Kunsill estenda l-miżuri oriġinali għall-importazzjonijiet ta’ SWR mibgħuta mir-Repubblika tal-Korea wara investigazzjoni tal-evażjoni tal-miżuri antidumping fuq l-SWR ta’ oriġini tar-RPĊ mir-Repubblika tal-Korea.
2. It-talba għal reviżjoni tal-iskadenza
(4)
Fit-13 ta’ Novembru 2010, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza (“avviż ta’ bidu”) (9) ta’ miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ SWR li joriġinaw mir-RPĊ, mill-Afrika t’Isfel u mill-Ukraina skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(5)
Ir-reviżjoni tnediet wara talba sostanzjata mressqa mill-Kumitat ta’ Kollegament tal-Industriji tal-Kejbils tal-Metall tal-Unjoni Ewropea (EWRIS - the Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries) (iktar ’il quddiem “l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw l-akbar proporzjon, f’dan il-każ aktar minn 60 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ SWR. Din it-talba kienet ibbażata fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara għall-Industija tal-Unjoni (“IU”).
(6)
Fin-nuqqas ta’ evidenza ta’ dan it-tip li tikkonċerna l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja, l-applikant ma talabx il-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza li tikkonċerna importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja. Konsegwentement, il-miżuri applikabbli għall-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja skadew fis-17 ta’ Novembru 2010 (10).
3. Investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjonijiet uffiċjalment avżat lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi, lill-applikant u lill-produtturi tal-Unjoni msemmija fit-talba dwar il-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż ta’ bidu.
(8)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, ta’ produtturi u ta’ importaturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, għall-ewwel kien previst it-teħid tal-kampjuni fl-avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx tassew meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jagħmlu lilhom infushom magħrufa fi żmien ġimagħtejn mill-bidu tal-proċediment u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(9)
Minħabba li produttur esportatur wieħed biss fir-RPĊ ipprovda l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu u esprima r-rieda tiegħu li jikkoopera aktar mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat fil-każ ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, u li jintbagħat kwestjonarju lill-produttur imsemmi qabel.
(10)
Għoxrin produttur/gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Fuq il-bażi tal-informazzjoni rċevuta mingħand il-produtturi/gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet produtturi/gruppi ta’ produtturi, li nstabu li kienu jirrappreżentaw lill-IU f’termini ta’ volum tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(11)
Tmien importaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Madankollu, peress li żewġ importaturi biss kienu importaw il-prodott ikkonċernat, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tapplikax it-teħid tal-kampjuni u li tibgħat kwestjonarju lill-importaturi msemmija qabel.
(12)
Għalhekk intbagħtu kwestjonarji lit-tliet produtturi/gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lil żewġ importaturi u lill-produtturi esportaturi kollha magħrufa fit-tliet pajjiżi kkonċernati.
(13)
Il-produttur esportatur fir-RPĊ li wieġeb għall-formola tat-teħid ta’ kampjuni sussegwentement ma ssottomettiex it-tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk huwa meqjus li l-ebda produtturi esportaturi fir-RPĊ ma kkooperaw fl-investigazzjoni.
(14)
Produttur esportatur wieħed fl-Ukraina pprovda sottomissjoni limitata fiż-żmien tal-bidu tal-investigazzjoni. Il-produttur ġie mistieden jimla kwestjonarju, iżda naqas milli jissottometti t-tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk huwa meqjus li l-ebda produtturi esportaturi fl-Ukraina ma kkooperaw fl-investigazzjoni.
(15)
Produttur esportatur wieħed fl-Afrika t’Isfel ipprovda tweġiba għall-kwestjonarju.
(16)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji ġew irċevuti wkoll minn tliet produtturi/gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, żewġ importaturi u utent wieħed.
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-iskop li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara li tirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, il-Ġermanja,
-
BRIDON Group magħmul minn żewġ kumpaniji: Bridon International Ltd., ir-Renju Unit u BRIDON International GmbH, il-Ġermanja,
-
REDAELLI Tecna Spa, l-Italja.
(b)
Produttur esportatur fl-Afrika t’Isfel:
-
SCAW South Africa Ltd., l-Afrika t’Isfel.
(c)
Importaturi:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, il-Ġermanja,
-
SENTECH International, Franza.
(d)
Utent:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanja.
(18)
L-investigazzjoni dwar il-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2009 sat-30 ta’ Settembru 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-tmiem tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(19)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali u l-aħħar investigazzjoni li wasslet għall-impożizzjoni ta’ miżuri attwalment fis-seħħ, jiġifieri ħbula u kejbils tal-azzar, li jinkludu l-ħbula koljaturi maqfulin, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm (fit-terminoloġija tal-industrija dawn issir referenza għalihom bħala “SWR”), attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 (il-“prodott ikkonċernat”).
2. Il-prodott simili
(20)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali u f’dik tal-aħħar, din l-investigazzjoni tar-reviżjoni kkonfermat li l-SWR prodotti fir-RPĊ u fl-Ukraina u esportati lejn l-Unjoni, SWR prodotti u mibjugħa fis-suq domestiku tal-Afrika t’Isfel u esportati lejn l-Unjoni, SWR prodotti u mibjugħa fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu, it-Turkija, u SWR prodotti u mibjugħa fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess u użu finali u għalhekk huma kkunsidrati bħala prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(21)
Importatur wieħed ressaq argument li tqajjem ukoll fl-aħħar investigazzjoni mill-Assoċjazjoni Ewropea tal-Importaturi tal-Ħbula tal-Wajer (EWRIA). Dan allega li hemm differenza sostanzjali bejn il-prodott ikkonċernat u l-prodotti manifatturati u mibjugħa fl-Unjoni u li għandha ssir distinzjoni bejn il-ħbula għal użu ġenerali u l-ħbula għal użu speċjali. Dawn l-argumenti kienu indirizzati fil-fond fir-Regolamenti oriġinali u f’dawk tal-aħħar li jimponu miżuri provviżorji u definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, fil-Kawża tal-qorti T-369/08 EWRIA v Il-Kummissjoni Ewropea il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li l-Kummissjoni ma kkommettietx żball manifest ta’ evalwazzjoni meta ma għamlitx distinzjoni bejn il-ħbula għal użu ġenerali u l-ħbula għal użu speċjali fl-investigazzjonijiet fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli (11).
(22)
Minħabba li l-importatur ma ġab l-ebda element ġdid li juri li l-bażi li fuqha saru dawn is-sejbiet oriġinali kienet inbidlet, il-konklużjonijiet milħuqa fir-Regolament oriġinali u tal-aħħar huma kkonfermati.
C. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ DUMPING
(23)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li jitkompla jew jerġa’ jseħħ id-dumping mal-iskadenza possibbli tal-miżuri fis-seħħ.
1. Kummenti preliminari
(24)
Fir-rigward tar-RPĊ u l-Ukraina, l-ebda produttur esportatur ma kkoopera bis-sħiħ. Produttur esportatur wieħed fl-Ukraina u produttur esportatur wieħed fir-RPĊ resqu ’l quddiem u ntbagħtilhom kwestjonarju maħsub għall-produtturi esportaturi. It-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju kienu kkunsidrati bħala mhux kompluti u inkonsistenti u l-ebda żjarat ta’ verifika ma setgħu isiru fl-istabbilimenti tagħhom. Il-kumpaniji kkonċernati ġew debitament infurmati bil-miktub li taħt dawn iċ-ċirkostanzi kellu jsir użu mill-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Fl-Afrika t’Isfel, l-uniku produttur esportatur magħruf issottometta informazzjoni dwar il-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-Unjoni matul il-PIR, li jirrappreżenta l-bejgħ tal-esportazzjoni kollu tal-Afrika t’Isfel lejn l-Unjoni matul l-istess perjodu.
(25)
Matul il-PIR, il-volum totali tal-importazzjoni, kif irreġistrat fil-Eurostat, ta’ SWR mir-RPĊ, mill-Afrika t’Isfel u mill-Ukraina kien jammonta għal 4 833 tunnellata, li jirrappreżenta 2,4 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni. Matul l-aħħar investigazzjoni l-importazzjonijiet totali tal-pajjiżi kkonċernati kienu jammontaw għal 3 915 tunnellata, li jirrappreżentaw 2,2 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(26)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, intużat l-istess metodoloġija bħal fl-investigazzjoni oriġinali, kull meta ċ-ċirkostanzi ma nbidlux jew kull meta l-informazzjoni kienet disponibbli. F’każ ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni, bħal fil-każ tar-RPĊ u l-Ukraina, kellu jsir użu mill-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
2.1. Ir-RPĊ
(27)
Matul il-PIR, il-volum totali tal-importazzjoni, kif irreġistrat fil-Eurostat, ta’ SWR mir-RPĊ, kien jammonta għal 4 530 tunnellata, li jirrappreżenta 2,2 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
2.1.1. Il-pajjiż analogu
(28)
Minħabba li r-RPĊ hija ekonomija fi tranżizzjoni, il-valur normali kellu jkun ibbażat fuq informazzjoni miksuba f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq adegwat skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(29)
Fl-aħħar investigazzjoni, it-Turkija ntużat bħala l-pajjiż analogu għall-għan li jiġi stabbilit valur normali. Għal din l-investigazzjoni l-applikant ippropona li terġa’ tintuża t-Turkija. Ħadd ma oġġezzjona għall-għażla ta’ pajjiż analogu.
(30)
L-investigazzjoni uriet li t-Turkija kellha suq kompetittiv għall-SWR bi tliet produtturi domestiċi li jfornu madwar 53 % tas-suq u kompetizzjoni minn importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn. M’hemm l-ebda dazji tal-importazzjoni għat-Turkija fuq il-prodott ikkonċernat u m’hemm l-ebda restrizzjonijiet oħrajn għall-importazzjonijiet ta’ SWR fit-Turkija. Finalment, kif imsemmi fil-premessa (20), il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku Tork kien simili għall-prodott esportat mill-produttur esportatur tar-RPĊ lejn l-Unjoni.
(31)
Għalhekk huwa konkluż li t-Turkija tikkostitwixxi pajjiż analogu adegwat għall-għan li jiġi stabbilit il-valur normali skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
2.1.2. Il-valur normali
(32)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ informazzjoni rċevuta mill-produttur li jikkoopera fil-pajjiż analogu, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezz imħallas jew dovut fis-suq domestiku tat-Turkija minn konsumaturi mhux relatati. L-informazzjoni pprovduta mill-produttur ġiet analizzata u dan il-bejgħ instab li jseħħ matul il-kors ordinarju tal-kummerċ u li huwa rappreżentattiv.
(33)
B’riżultat ta’ dan, il-valur normali ġie stabbilit bħala l-prezz tal-bejgħ medju domestiku peżat lil konsumaturi li mhumiex relatati mill-produttur li qed jikkoopera fit-Turkija.
2.1.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(34)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi tar-RPĊ, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ġie ddeterminat fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament. L-informazzjoni miġbura fuq il-bażi tal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku instabet li hija aktar adegwata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping mill-Eurostat minħabba li l-kodiċijiet rilevanti NM ikopru ambitu aktar wiesa’ ta’ prodotti mill-prodott ikkonċernat, definit fil-premessa (19) ta’ hawn fuq.
2.1.4. Tqabbil
(35)
Għall-għan li jkun żgurat tqabbil ġust fil-livell li fih il-prodott joħroġ mill-fabbrika u fl-istess stadju kummerċjali bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ġew ikkunsidrati d-differenzi li nstabu li jaffettwaw it-tqabbil fil-prezz. Dawn l-aġġustamenti saru fir-rigward tal-ispejjeż tat-trasportazzjoni u l-ispejjeż tal-assigurazzjoni skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
2.1.5. Il-marġni tad-dumping
(36)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ dumping kien stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping sinifikanti ta’ madwar 38 %.
2.2. L-Afrika t’Isfel
(37)
Matul il-PIR, kif irreġistrat fil-Eurostat, il-volum totali tal-importazzjoni ta’ SWR mill-Afrika t’Isfel kien jammonta għal 281 tunnellata, li jirrappreżenta 0,1 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni, jiġifieri f’livell de minimis. L-uniku produttur esportatur magħruf kien jirrappreżenta 100 % ta’ dawn l-importazzjonijiet.
2.2.1. Il-valur normali
(38)
Skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezz imħallas jew dovut fis-suq domestiku tal-Afrika t’Isfel minn konsumaturi mhux relatati, minħabba li dan il-bejgħ instab li jsir fil-kors ordinarju tal-kummerċ u li huwa rappreżentattiv.
2.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(39)
Peress li l-bejgħ tal-esportazzjoni kollu tal-prodott ikkonċernat sar direttament lill-konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew dovuti.
2.2.3. Tqabbil
(40)
Għall-għan li jkun żgurat tqabbil ġust fl-istess stadju kummerċjali, fil-livell li fih il-prodott joħroġ mill-fabbrika, bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ġew ikkunsidrati d-differenzi li kienu allegati u pprovati li jaffettwaw l-paragunabbiltà tal-prezzijiet. Dawn l-aġġustamenti saru fir-rigward tal-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni u ta’ kreditu skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
2.2.4. Il-marġni ta’ dumping
(41)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni ta’ dumping kien stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni, skont it-tip ta’ prodott. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping li jammonta għal 17 %, li huwa inqas mill-marġni ta’ dumping ta’ 38,6 % li nstab fl-investigazzjoni oriġinali.
2.3. L-Ukraina
(42)
Matul il-PIR, kif irreġistrat fil-Eurostat, il-volum totali tal-importazzjoni ta’ SWR mill-Ukraina kien jammonta għal 22 tunnellata, li jirrappreżenta inqas minn 0,1 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni, jiġifieri f’livell de minimis.
2.3.1. Il-valur normali
(43)
Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-valur normali kien stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni li nstabet fit-talba tal-applikant għal reviżjoni, li jikkorrispondi mal-prezz imħallas jew dovut fis-suq domestiku tal-Ukraina minn konsumaturi mhux relatati.
2.3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(44)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi Ukraini, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ġie ddeterminat fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament. L-informazzjoni miġbura fuq il-bażi tal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku instabet li hija l-aktar adegwata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping minħabba li din l-informazzjoni tkopri eżattament il-prodott ikkonċernat definit fil-premessa (19).
2.3.3. Tqabbil
(45)
Biex ikun żgurat tqabbil ġust, il-prezz tal-esportazzjoni ġie aġġustat għall-merkanzija fl-oċean u l-assigurazzjoni fit-talba tal-applikant għar-reviżjoni skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. B’riżultat ta’ dan, ġie stabbilit marġni ta’ dumping ta’ aktar minn 80 % għall-PIR.
3. L-iżviluppi probabbli tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
3.1. Kummenti preliminari
(46)
L-ebda wieħed mit-28 produttur esportatur tar-RPĊ ma kkoopera.
(47)
Iż-żewġ produtturi esportaturi mill-Afrika t’Isfel imsemmija fit-talba għal reviżjoni wieġbu għall-mistoqsijiet tal-Kummissjoni, iżda dak b’interess ta’ esportazzjoni għall-Unjoni biss ikkoopera billi mela l-kwestjonarju. M’hemm l-ebda produtturi magħrufa oħrajn fl-Afrika t’Isfel.
(48)
Safejn hija kkonċernata l-Ukraina, il-produttur esportatur magħruf waqaf jikkoopera kif spjegat fil-premessa (14). L-ebda produtturi oħrajn mhuma magħrufa fl-Ukraina.
3.2. Ir-RPĊ
3.2.1. Kummenti preliminari
(49)
Fl-investigazzjoni oriġinali, il-kumpaniji tar-RPĊ kollha kienu soġġetti għal dazju antidumping wieħed bir-rata ta’ 60,4 %. Il-volumi tal-importazzjoni mir-RPĊ naqsu b’mod sinifikanti, minn 11 484 tunnellata matul il-PI tal-investigazzjoni oriġinali (EU-15) għal 1 942 tunnellata matul il-PIR tal-aħħar investigazzjoni (EU-25) iżda mbagħad żdiedu għal 4 530 tunnellata fil-PIR attwali. Madankollu, huwa nnutat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ, sa mis-sena 2001, għandhom tendenza li jiżdiedu. Is-sehem mis-suq attwali tar-RPĊ huwa ta’ madwar 2,2 %.
(50)
Sabiex jiġi stabbilit jekk ikunx probabbli li jkompli jseħħ id-dumping jekk il-miżuri jiġu revokati, ġew eżaminati l-mod ta’ kif qed jipprezzaw il-produtturi esportaturi lejn swieq ta’ esportazzjoni oħrajn, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, il-kapaċitajiet tal-produzzjoni u l-prattiki ta’ evażjoni. L-informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-importazzjoni mingħand l-esportaturi kienet iddeterminata fuq il-bażi tal-Eurostat, dik dwar volumi tal-esportazzjoni u prezzijiet fuq il-bażi tal-informazzjoni statistika tar-RPĊ, u informazzjoni relatata mal-kapaċità kienet ibbażata fuq informazzjoni inkluża fit-talba. Id-dejta tal-Eurostat instabet li kienet l-aktar adegwata għat-tqabbil mal-informazzjoni statistika tar-RPĊ minħabba li t-tqabbil kien possibbli biss għal ambitu usa’ tal-prodott, kif spjegat fil-premessa li jmiss.
3.2.2. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(51)
L-informazzjoni statistika disponibbli mingħand id-dejtabejżis pubbliċi tar-RPĊ tkopri ambitu usa’ tal-prodott mill-prodott ikkonċernat. Għalhekk ma setgħet issir l-ebda analiżi sinifikanti ta’ kwantitajiet esportati lejn swieq oħrajn fuq il-bażi ta’ din l-informazzjoni. L-analiżi tal-prezzijiet li għaliha setgħet tintuża d-dejtabejż tar-RPĊ hija bbażata fuq stimi raġonevoli mogħtija l-karatteristiċi simili tal-prodotti l-oħrajn li possibilment kienu inklużi fl-analiżi.
(52)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, kif spjegat fil-premessa ta’ hawn fuq, instab li il-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn swieq tal-esportazzjoni oħrajn kienu, bħala medja, inqas ferm mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni (b’madwar 30 % meta ma jiġux ikkunsidrati d-dazji tal-antidumping imħallsa). Minħabba li, kif ġie konkluż fil-premessa (36), il-bejgħ tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni sar f’livelli dumped, dan indika li l-esportazzjonijiet lejn swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn x’aktarx ġew dumped f’livelli saħansitra ogħla mill-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Tqies ukoll li l-livell tal-prezz tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra jista’ jidher bħala indikatur tal-livell tal-prezz probabbli għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati. Fuq din il-bażi, u minħabba l-livelli baxxi tal-prezzijiet lejn swieq ta’ pajjiżi terzi, ġie konkluż li hemm marġni konsiderevoli biex jitnaqqsu l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, li bħala konsegwenza jżid id-dumping.
3.2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni
(53)
Instab li l-livell tal-prezz tal-bejgħ mill-IU fl-Unjoni kien bħala medja konsiderevolment ogħla mil-livell tal-prezz tal-esportazzjoni tal-esportatur tar-RPĊ lil swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn. Il-fatt li l-livell tal-prezz ġeneralment prevalenti għall-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni jagħmel is-suq tal-Unjoni wieħed attraenti ħafna, japplika wkoll għar-RPĊ. Il-livell ogħla tal-prezz fis-suq tal-Unjoni huwa inċentiv biex jiżdiedu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni.
3.2.4. Il-marġni ta’ dumping
(54)
Kif ġie konkluż fil-premessa (36), il-bejgħ tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni sar f’livelli ta’ dumping b’mod sinifikanti bbażati fuq il-valur normali tal-pajjiż analogu. Fin-nuqqas ta’ miżuri, m’hemm l-ebda raġuni biex jitqies li l-importazzjoni ma jsirux bi prezzijiet dumped simili u fi kwantitajiet ogħla.
3.2.5. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(55)
Skont it-talba tar-reviżjoni u kif ivverifikat abbażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament (jiġifieri informazzjoni ppubblikata mill-kumpaniji fuq is-siti tagħhom), il-kapaċitajiet tal-produtturi esportaturi kollha fir-RPĊ ġew stmati għal 1 355 000 tunnellata. L-istima tal-applikant tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tar-RPĊ hija madwar 63 % li jirriżulta fi kwantità mhux użata ta’ aktar minn 500 000 tunnellata. L-applikant ipprovda wkoll informazzjoni dwar faċilitajiet oħra ta’ produzzjoni li qed jiġu stabbiliti u d-daqs tas-suq domestiku. Il-produtturi tar-RPĊ għalhekk għandhom kapaċitajiet żejda sinifikanti li jaqbżu bil-kbir mhux biss il-kwantità tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PIR iżda t-total tal-konsum tal-Unjoni. Għalhekk, teżisti l-kapaċità li jiżdiedu ħafna l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, b’mod partikolari għaliex m’hemm l-ebda indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni addizzjonali fi kwantitajiet bħal dawn. F’dan ir-rigward għandu jiġi osservat li mhuwiex probabbli li s-suq domestiku fir-RPĊ, minħabba l-preżenza ta’ numru konsiderevoli ta’ produtturi li jikkompetu, ikun jista’ jassorbi volumi sinifikanti ta’ dawn il-kapaċitajiet żejda.
3.2.6. Il-prattiki tal-evażjoni
(56)
Il-miżuri fis-seħħ dwar importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ instabu li ġew evażi permezz ta’ importazzjonijiet trasbordati mill-Marokk fl-2004 u mir-Repubblika tal-Korea fl-2010. Dan jindika l-interess ċar fis-suq tal-Unjoni ta’ bejjiegħa ta’ SWR tar-RPĊ u li dawn ma jixtiequx jikkompetu fis-suq tal-Unjoni f’livelli mhux dumped. Dan huwa kkunsidrat bħala indikazzjoni oħra li l-esportazzjonijiet tar-RPĊ x’aktarx jiżdiedu fil-volum u jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping, jekk il-miżuri jiġu revokati.
3.3. L-Afrika t’Isfel
3.3.1. Kummenti preliminari
(57)
Hemm żewġ produtturi magħrufa fl-Afrika t’Isfel. Kif ġie spjegat hawn fuq, produttur esportatur wieħed ikkoopera f’din l-investigazzjoni tar-reviżjoni.
(58)
Il-produttur l-ieħor magħruf ma wera l-ebda interess li jesporta lejn l-Unjoni u ddikjara li l-kapaċitajiet tal-produzzjoni tiegħu jintużaw kollha u jiġu mibjugħa fis-suq domestiku tal-Afrika t’Isfel.
(59)
L-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel naqsu b’mod konsiderevoli sa mill-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali. Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel (0,1 %) kien inqas mil-limitu de minimis matul il-PIR, u b’kollox kien jammonta għal 281 tunnellata. Barra minn hekk, ħafna minn dawn l-importazzjonijiet kienu eventwalment maħsuba għal użu offshore, li żviluppa b’mod konsiderevoli sa mill-investigazzjoni preċedenti u ma nħelsux mid-dwana fl-UE. Kwantitajiet żgħar tal-prodott ikkonċernat biss inħelsu għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-UE.
(60)
Sabiex jiġi stabbilit jekk id-dumping jitkomplix jekk il-miżuri jiġu revokati, ġiet eżaminata l-informazzjoni provduta mill-esportatur li kkoopera dwar il-volumi tal-esportazzjoni u l-prezzijiet lejn l-Unjoni u lil pajjiżi terzi, il-kapaċità mhux użata u l-ħażniet u s-sitwazzjoni tas-suq domestiku tal-Afrika t’Isfel.
3.3.2. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(61)
L-esportatur li kkoopera tal-prodott ikkonċernat ipprovda informazzjoni dwar il-volumi u l-prezzijiet fis-swieq tal-esportazzjoni minbarra l-Unjoni. Il-produttur esportatur ibiegħ parti konsiderevoli mill-produzzjoni tiegħu fi swieq tal-esportazzjoni għalkemm il-volumi tal-esportazzjoni naqsu matul il-perjodu kkunsidrat. L-attività tal-esportazzjoni tal-kumpanija hija ffukata l-aktar fuq żewġ oqsma speċifiċi tas-suq: ħbula għal tħaffir ta’ mini vertikali fondi u applikazzjonijiet relatati ma’ tħaffir lil hinn mix-xatt.
(62)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-kumpanija lejn pajjiżi terzi mqabbla mal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni inkluż id-dazju antidumping applikabbli globalment kienu konsiderevolment ogħla fis-snin kollha fil-perjodu kkunsidrat (30 % sa 70 %). Il-vantaġġ fil-prezz milħuq mill-esportatur fi swieq oħra ta’ pajjiżi terzi meta mqabbel mal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni jissuġġerixxi li l-esportatur ma jidħolx fis-suq tal-Unjoni bi kwantitajiet sinifikanti fil-ġejjieni, jekk il-miżuri jiġu revokati. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat ukoll li, kif spjegat fil-premessa (61) ta’ hawn fuq, l-attivitajiet ta’ esportazzjoni tal-kumpanija huma ffukati fuq prodotti li m’hemmx domanda ewlenija għalihom fis-suq tal-Unjoni.
3.3.3. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(63)
Sa mill-aħħar investigazzjoni, il-produttur esportatur li kkoopera żamm il-ħażniet f’livell stabbli. L-użu tal-kapaċità (madwar 70 sa 75 %) ukoll kienet f’livelli komuni minħabba r-restrizzjonijiet tekniċi fil-proċess tal-produzzjoni. Il-kapaċità żejda massima disponibbli hija bejn 1 500 sa 3 500 tunnellata. Il-produttur esportatur mhux qed jippjana li jespandi l-kapaċitajiet tal-produzzjoni tiegħu b’ammonti sinifikanti. Il-kapaċità li jiżdiedu l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tidher limitata ħafna fid-dawl tal-fatt li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni addizzjonali.
(64)
Huwa nnutat ukoll li l-produzzjoni tmur prinċipalment għas-suq domestiku fejn jinkisbu profitti għoljin, b’hekk il-kumpanija m’għandha l-ebda interess li tesporta kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni.
3.4. L-Ukraina
3.4.1. Kummenti preliminari
(65)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produttur esportatur magħruf tal-Ukraina, kif spjegat fil-premessa (14) ta’ hawn fuq, is-sejbiet kienu bbażati fuq fatti disponibbli, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba li ftit informazzjoni hija magħrufa dwar l-industrija tal-Ukraina, il-konklużjonijiet li ġejjin huma bbażati fuq informazzjoni pprovduta fit-talba għar-reviżjoni tal-applikant u fuq statistiċi kummerċjali disponibbli pubblikament. Huwa nnutat li m’hemm l-ebda produtturi oħra magħrufa fl-Ukraina u li l-kunsiderazzjonijiet li ġejjin b’mod partikolari dwar il-kapaċitajiet tal-produzzjoni, huma relatati mal-produttur esportatur magħruf.
(66)
Sabiex jiġi stabbilit jekk ikunx probabbli li jkompli jseħħ id-dumping jekk il-miżuri jiġu revokati, ġew eżaminati l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u lejn l-Unjoni, il-kapaċitajiet mhux użati u l-prattiki ta’ evażjoni.
3.4.2. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(67)
Fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni oħra aktar affidabbli, ġiet meqjusal-informazzjoni provduta fit-talba fir-rigward tas-swieq tal-esportazzjoni, abbażi ta’ statistiċi disponibbli pubblikament. Analiżi tal-figuri disponibbli wriet li l-prezzijiet medji tal-esportazzjoni lejn dawn il-pajjiżi kienu inqas mhux ħażin mill-prezzijiet medji tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Kif diġà ġie spjegat hawn fuq, fil-każ tar-RPĊ u tal-Afrika t’Isfel, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn ġew ikkunsidrati bħala indikatur għal-livell tal-prezz probabbli għall-bejgħ tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni, jekk il-miżuri jiġu revokati. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li hemm marġni konsiderevoli biex jitnaqqsu l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, u x’aktarx ħafna f’livelli dumped.
3.4.3. Kapaċità mhux użata
(68)
F’dawn l-aħħar snin, iż-żewġ produtturi esportaturi magħrufa qabel, amalgamaw l-attivitajiet tagħhom. B’riżultat ta’ dan, il-kapaċità tal-produzzjoni kif stabbilita fl-aħħar investigazzjoni tnaqqset. Skont l-evidenza disponibbli fit-talba u kif ġie ddikjarat mill-produttur esportatur magħruf, il-kapaċità tal-produzzjoni stmata fl-Ukraina hija ta’ bejn 35 000 sa 40 000, li minnha 70 % tintuża għall-produzzjoni attwali. Il-kapaċità żejda, li tvarja bejn 10 500 u 12 000 tunnellata, u b’hekk tindika li teżisti l-kapaċità li l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni jiżdiedu b’mod sinifikanti. Il-konsum apparenti fl-Ukraina kkalkolat fuq il-bażi tal-produzzjoni magħrufa u l-informazzjoni statistika dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet jindika li s-suq domestiku ma jistax jassorbi kapaċitajiet addizzjonali. L-Ukraina għalhekk tibqa’ l-pajjiż minn fejn id-direzzjoni mill-ġdid tal-kapaċitajiet mhux użati lejn is-suq tal-Unjoni huwa l-aktar imminenti mill-pajjiżi kollha kkonċernati, b’mod partikolari għaliex m’hemm l-ebda indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni addizzjonali.
3.4.4. Il-prattiki ta’ evażjoni
(69)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri eżistenti fuq l-importazzjonijiet ta’ SWR mill-Ukraina, instab li dawn il-miżuri kienu qed jiġu evażi permezz tal-importazzjonijiet ta’ SWR mill-Moldova. Ġie kkunsidrat li l-prattika tal-evażjoni nnutata kienet fattur addizzjonali li jindika l-interess li wieħed jidħol fis-suq tal-Unjoni u n-nuqqas ta’ ħila li wieħed jikkompeti fis-suq tal-Unjoni f’livelli mhux dumped.
3.5. Konklużjoni
(70)
Instab li kien hemm kontinwazzjoni ta’ dumping sinifikanti għar-RPĊ u l-Ukraina u livell imnaqqas għall-Afrika t’Isfel, minkejja li volumi tal-importazzjoni mill-Afrika t’Isfel u l-Ukraina kienu f’livelli baxxi.
(71)
Għall-eżaminazzjoni dwar jekk ikunx probabbli li jkompli jseħħ id-dumping jekk il-miżuri tal-antidumping jiġu revokati, ġew analizzati l-kapaċitajiet żejda u l-ħażniet mhux użati kif ukoll l-istrateġiji tal-ipprezzar u tal-esportazzjoni fi swieq differenti. Din l-eżaminazzjoni wriet li kien hemm kapaċitajiet żejda importanti u ħażniet li akkumulaw fir-RPĊ u dan sar f’livell inqas fl-Ukraina. Ma ġew osservati l-ebda kapaċitajiet żejda sinifikanti jew ħażniet mhux normali fl-Afrika t’Isfel. Instab ukoll li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn ġeneralment kienu anqas minn dawk lejn is-suq tal-Unjoni fil-każ tar-RPĊ u l-Ukraina u li l-Unjoni b’hekk baqgħet suq attraenti għall-produtturi esportaturi minn dawn il-pajjiżi. L-esportazzjonijiet tal-Afrika t’Isfel lejn pajjiżi oħra madankollu kienu f’livelli ogħla mhux ħażin mill-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u dehru li ma kienux fi prezzijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk ġie konkluż li l-esportazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Ukraina lejn pajjiżi terzi x’aktarx jerġgħu jkunu diretti lejn l-Unjoni jekk l-aċċess għas-suq tal-Unjoni jkun mingħajr miżuri antidumping. Il-kapaċitajiet tal-produzzjoni żejda disponibbli wkoll x’aktarx iwasslu għal żieda fl-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi. Analiżi tal-istrateġiji tal-ipprezzar żvelat ukoll li dawn l-esportazzjonijiet mill-Ukraina u mir-RPĊ x’aktarx isiru fi prezzijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping. Dawn il-konklużjonijiet reġgħu issaħħu mill-fatt li kemm għar-RPĊ u kemm għall-Ukraina, instab li kienu ġew evażi l-miżuri eżistenti permezz tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn li indikaw li l-pajjiżi esportaturi ma kienux kapaċi jikkompetu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet ġusti. Għall-kuntrarju, il-produttur tal-Afrika t’Isfel ġie meqjus kapaċi jikkompeti ma’ produtturi oħrajn, inklużi l-produtturi tal-Unjoni, fi swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn bi prezzijiet ġusti. Meta jiġi kkunsidrat dan li ngħad hawn fuq, huwa stabbilit għar-RPĊ u l-Ukraina li d-dumping x’aktarx ikompli jseħħ fi kwantitajiet sinifikanti, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Għall-kuntrarju, meta jitqiesu l-livell imnaqqas ta’ dumping sa mill-investigazzjoni oriġinali, il-fatt li l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi oħra saru bi prezzijiet ogħla mhux ħażin milli lejn l-UE u d-domanda baxxa mistennija għall-prodotti mill-Afrika t’Isfel, huwa kkunsidrat li l-kontinwazzjoni ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fi kwantitajiet sinifikanti ma jkunux probabbli fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel.
(72)
Il-Gvern Ukrain ikkummenta fuq is-sejbiet ta’ hawn fuq u argumenta li l-allegazzjoni li r-revoka tal-miżuri tal-antidumping tkun twassal għal bidla mill-produttur Ukrain għas-suq tal-Unjoni hija waħda esaġerata u mhux raġjonevoli. B’appoġġ għal din l-istqarrija l-Gvern argumenta li l-miżuri fis-seħħ irriżultaw f’telf ta’ kuntatti mal-konsumaturi fl-UE u għaldaqstant it-tmiem tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u li l-esportazzjonjiet mill-Ukraina issa huwa kkonċentrati fuq is-swieq tas-CIS u dawk Ażjatiċi minflok. Il-Gvern madankollu naqas li jikkummenta dwar kemm hu attraenti s-suq tal-Unjoni minħabba d-differenza konsiderevoli fil-prezz f’dawn is-swieq kif jissemma fil-premessa (67) ta’ hawn fuq, u għalhekk ma laqatx il-punt li hemm tabilħaqq xi probabbiltà li l-esportazzjoni mill-Ukraina tiġi ridirezzjonata lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(73)
Wara l-iżvelazzjoni, l-applikant argumenta li l-volum imnaqqas tal-esportazzjoni minn produttur fl-Afrika t’Isfel lejn swieq oħrajn huwa mbassar li se jwassal għal tkabbir f’kapaċitajiet żejda li mhux se jassorbihom is-suq domestiku u allura se jwasslu għal aktar importazzjoni lejn l-Unjoni. Dawn l-argumenti, madankollu, ma humiex issostanzjati b’evidenza. Għall-kuntrarju, ġie osservat li t-tnaqqis fil-bejgħ bl-esportazzjoni tal-esportatur li koopera matul il-perjodu kkunsidrat ġew impattija minn bejgħ domestiku li naqas għal punt aktar baxx matul l-istess perjodu. U wkoll, il-volum tal-bejgħ komplessiv tal-kumpanija żdied bejn l-2009 u l-PI. Għalhekk, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-argumentazzjoni tal-applikant tista’ tiġi ġġustifikata.
(74)
L-applikant kompla jikkritika lill-Kummissjoni talli ma qisietx in-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-produttur l-ieħor mill-Afrika t’Isfel u għall-fatt li għax din il-kumpanija ma esportatx fl-imgħoddi ma jfissirx li din mhix se tesporta fil-ġejjieni. F’dan ir-rigward ġie nnotat li tul il-perjodu kkunsidrat din il-kumpanija ma esportatx lejn l-Unjoni. Il-miżuri tal-antidumping ma għandhomx l-għan li jservu ta’ strument biex jipprojbixxu l-importazzjonijiet leġittimi lejn l-Unjoni. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi miċħud.
D. IL-PRODUZZJONI TAL-UNJONI U L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(75)
Fl-Unjoni, l-SWR huma manifatturati minn aktar minn 25 produttur/gruppi ta’ produtturi. Dawn jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(76)
Kif huwa indikat taħt il-premessa (10), intgħażel kampjun li jikkonsisti minn tliet produtturi/gruppi ta’ produtturi minn 20 produttur tal-Unjoni li ssottomettew l-informazzjoni meħtieġa.
-
BRIDON Group magħmul minn Bridon International Ltd (ir-Renju Unit) u Bridon International GmbH (il-Ġermanja),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, (il-Ġermanja),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (il-Ġermanja),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (il-Ġermanja),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (il-Ġermanja),
-
Teufelberger Seil GmbH (il-Ġermanja),
-
ZBD Group A.S. (Ir-Repubblika Ċeka),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanja),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (il-Portugall),
-
D. Koronakis SA (il-Greċja),
-
N. Leventeris SA (il-Greċja),
-
Drumet SA (il-Polonja),
-
Metizi JSC (il-Bulgarija),
-
Arcelor Mittal Wire France (Franza),
-
Brunton Shaw UK Limited (ir-Renju Unit),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (ir-Rumanija),
-
REDAELLI Tecna Spa (l-Italja),
-
Remer SRL (l-Italja),
-
Metal Press SRL (l-Italja),
-
Randers Reb International A/S (id-Danimarka).
(77)
Huwa nnutat li tliet produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu jgħoddu għal 40 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR, filwaqt li l-20 produttur tal-Unjoni ta’ hawn fuq kienu jgħoddu għal 96 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR li hija kkunsidrata bħala rappreżentattiva tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(78)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-IU fis-suq tal-Unjoni, u fuq id-dejta tal-Eurostat għall-importazzjonijiet kollha tal-UE.
(79)
Il-konsum tal-Unjoni naqas b’21 % minn 255 985 tunnellata għal 203 331 tunnellata bejn l-2007 u l-PIR. Speċifikament, wara li żdied bi ftit b’1 % fl-2008, dan naqas b’mod sinifikanti bi 22 punt perċentwali fl-2009 bħala konsegwenza tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u baqa’ f’livell simili fil-PIR.
2007
2008
2009
PIR
Konsum tal-Unjoni
(f’tunnellati)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indiċi
100
101
79
79
2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
2.1. Akkumulazzjoni
(80)
Fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-importazzjonijiet ta’ SWR li joriġinaw mir-RPĊ, mill-Afrika t’Isfel u mill-Ukraina ġew evalwati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Ġie eżaminat jekk valutazzjoni kumulattiva kinitx ukoll adattata fl-investigazzjoni attwali.
(81)
F’dan ir-rigward, instab li l-marġni tad-dumping stabbilit b’rabta mal-importazzjonijiet minn kull pajjiż kien ta’ aktar minn de minimis. Fir-rigward tal-kwantitajiet, twettqet analiżi prospettiva tal-volumi tal-esportazzjoni probabbli minn kull pajjiż, jekk il-miżuri jiġu revokati. Din żvelat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Ukraina, għall-kuntrarju ta’ dawk mill-Afrika t’Isfel, x’aktarx li jiżdiedu għal livelli ’l fuq sew minn dawk milħuqa fil-PIR u ċertament jaqbżu l-limitu negliġibbli, jekk il-miżuri jiġu revokati. Fir-rigward tal-Afrika t’Isfel, instab li l-kapaċità li jiżdiedu l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienet limitata ħafna fid-dawl tal-kapaċità baxxa u l-fatt li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni addizzjonali, jekk din tkun teżisti.
(82)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati, instab li l-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel ma kinux qed jikkompetu direttament mal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi l-oħrajn. F’dan ir-rigward, il-prezzijiet tat-tipi ta’ prodotti importati mill-Afrika t’Isfel kienu ogħla mhux ħażin, kif jidher fil-premessi (87) u (91) ta’ hawn taħt, mill-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi l-oħra. Huwa minnu li dawn il-prezzijiet ogħla wasslu għan-nuqqas ta’ twaqqigħ tal-prezz minn importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel kuntrarjament għas-sejba ta’ twaqqigħ tal-prezz sinifikanti minn importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi l-oħra.
(83)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet minn dawn it-tliet pajjiżi kkonċernati, l-investigazzjoni sabet li l-SWR importati minn dawn il-pajjiżi kienu simili fil-karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi tagħhom. Barra minn hekk, it-tipi differenti ta’ SWR importati kienu jistgħu jitbiddlu ma’ tipi prodotti fl-Unjoni u ġew ikkummerċjalizzati fl-Unjoni matul l-istess perjodu. Fid-dawl ta’ dak li ngħad hawn fuq, ġie meqjus li l-SWR importati li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati kienu jikkompetu mal-SWR prodotti fl-Unjoni.
(84)
Fuq il-bażi ta’ dak ta’ hawn fuq, ġie b’hekk ikkunsidrat li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew sodisfatti fir-rigward tar-RPĊ u l-Ukraina. L-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi għalhekk ġew eżaminati b’mod kumulattiv. Peress li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) u b’mod partikolari l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati ma ġewx sodisfatti fir-rigward tal-Afrika t’Isfel, l-importazzjonijiet li joriġinaw minn dan il-pajjiż ġew eżaminati individwalment.
2.2. L-importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Ukraina
2.2.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet
(85)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ u l-Ukraina naqas b’54 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009 ġie osservat tnaqqis konsiderevoli b’43 punt perċentwali, li mbagħad kien segwit minn tnaqqis ieħor ta’ 13-il punt perċentwali fil-PIR.
(86)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet tar-RPĊ u dawk Ukraini naqas minn 3,8 % għal 2,2 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(87)
Safejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn naqsu b’29 % matul il-perjodu kkunsidrat. Wara li żdiedu bi 11 % fl-2008, dawn reġgħu żdiedu fl-2009 u baqgħu stabbli fil-PIR.
2007
2008
2009
PIR
Importazzjoni
(f’tunnellati)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indiċi
100
102
59
46
Sehem mis-suq (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indiċi
100
102
75
58
Prezz tal-importazzjoni
1 073
1 195
1 394
1 388
Indiċi
100
111
130
129
2.2.2. It-twaqqigħ tal-prezz
(88)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi tar-RPĊ u dawk Ukraini, it-twaqqigħ tal-prezz kellu jiġi stabbilit fuq statistiċi tal-importazzjoni mill-kodiċi NM permezz tal-informazzjoni miġbura fuq il-bażi tal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. Fil-PIR, il-marġni tat-twaqqigħ għall-importazzjonijiet ta’ SWR li kienu joriġinaw mir-RPĊ u mill-Ukraina kien ivarja, bl-esklużjoni tad-dazju antidumping, bejn 47,4 % għal 58,2 %.
2.3. L-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel
2.3.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel
(89)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Afrika t’Isfel naqas b’77 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009 ġie osservat tnaqqis konsiderevoli b’94 punt perċentwali, li mbagħad kien segwit minn żieda żgħira ta’ 17-il punt perċentwali fil-PIR.
(90)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel naqas minn 0,5 % għal 0,1 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(91)
Safejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn żdiedu b’mod stabbli b’52 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2007
2008
2009
PIR
Importazzjoni
(f’tunnellati)
1 229
846
73
281
Indiċi
100
69
6
23
Sehem mis-suq (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Indiċi
100
68
7
29
Prezz tal-importazzjoni
1 504
1 929
2 217
2 280
Indiċi
100
128
147
152
2.3.2. It-twaqqigħ tal-prezz
(92)
It-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur mill-Afrika t’Isfel li kkoopera, mingħajr dazju antidumping, u nstab li kien negattiv. Fin-nuqqas ta’ kull produttur esportatur ieħor fl-Afrika t’Isfel, din il-konklużjoni hija valida għall-pajjiż kollu kemm hu.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi li għalihom ġew estiżi l-miżuri
3.1. Ir-Repubblika tal-Korea
(93)
Kif jingħad fil-premessa (3) ta’ hawn fuq, instab li l-evażjoni tal-miżuri oriġinali li jikkonċerna r-RPĊ seħħet permezz tar-Repubblika tal-Korea (il-Korea t’Isfel). Konsegwentement, id-dazju antidumping impost fuq importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ kien estiż għall-importazzjonijiet tal-istess SWR mibgħuta mill-Korea t’Isfel, ħlief għal dawk prodotti minn ħdax-il produttur ġenwin fil-Korea t’Isfel.
(94)
Wara din l-investigazzjoni ta’ kontra l-evażjoni u l-estensjoni tad-dazju antidumping għal importazzjonijiet mibgħuta mill-Korea t’Isfel, l-importazzjonijiet naqsu b’mod sinifikanti u s-sehem mis-suq naqas minn 18,7 % fl-2007 għal 12,8 % fil-PIR. Dan il-perċentwal jidher li jikkorrispondi mas-sehem tal-produtturi esportaturi Koreani ġenwini li kull wieħed minnhom ġie eżentat.
3.2. Il-Moldova
(95)
L-importazzjonijiet li joriġinaw jew jintbagħtu mill-Moldova nstabu li kienu qrib iż-żero matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, l-ebda analiżi oħra ma tqieset li kienet meħtieġa.
3.3. Il-Marokk
(96)
L-importazzjonijiet li joriġinaw jew jintbagħtu mill-Marokk naqsu b’51 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tagħhom kien jirrappreżenta inqas minn 0,5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4. Pajjiżi oħra kkonċernati mill-miżuri antidumping
(97)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet ta’ xi ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa kif definiti fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament (KE) Nru 1601/2001 (12) naqas b’41 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(98)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja naqas minn 1,5 % fl-2007 għal 1,1 % fil-PIR.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-IU
(99)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi kollha rilevanti li huma relatati mal-istat tal-IU.
5.1. Kummenti preliminari
(100)
Fid-dawl tal-fatt li t-teħid ta’ kampjuni ntuża fir-rigward tal-IU, il-ħsara ġiet evalwata kemm fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fuq il-livell tal-IU kollha kif definit fil-premessa (75) u fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(101)
Meta wieħed jirrikorri għat-teħid ta’ kampjuni, skont il-prattika stabbilita, jiġu analizzati xi indikaturi tal-ħsara (produzzjoni, kapaċità, produttività, ħażniet, bejgħ, sehem mis-suq, tkabbir u impjiegi) għall-IU kollha kemm hi, filwaqt li dawk l-indikaturi ta’ ħsara relatati mal-prestazzjoni ta’ kumpaniji individwali, jiġifieri l-prezzijiet, l-ispejjeż tal-produzzjoni, il-profittabbiltà, il-pagi, l-investimenti, il-qligħ fuq l-investiment, il-fluss ta’ flus, u l-kapaċità li jiżdied il-kapital jiġu eżaminati fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(102)
Wieħed mill-produtturi tal-grupp fil-kampjun Bridon, Bridon International Limited, żamm il-kontijiet tiegħu b’GBP matul il-perjodu kkunsidrat. B’riżultat ta’ dan, ċerti indikaturi tal-ħsara ġew influwenzati mill-bidla fir-rata tal-kambju bejn il-GBP u l-EUR matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2. Dejta relatata mal-IU
(a) Produzzjoni
(103)
Il-produzzjoni tal-IU naqset b’9 % bejn l-2007 u l-PIR, jiġifieri minn 182 681 tunnellata għal 165 394 tunnellata. Il-volum tal-produzzjoni baqa’ ma nbidilx fl-2008 qabel naqas b’mod sinifikanti bi 13 % fl-2009 b’konsegwenza tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku globali. Dan irkupra fil-PIR u żdied b’4 punti perċentwali. Il-volum tal-produzzjoni naqas inqas mill-konsum fis-suq tal-Unjoni b’konsegwenza tad-domanda fi swieq mhux tal-UE.
IU
2007
2008
2009
PIR
Volum tal-produzzjoni
(f’tunnellati)
182 681
182 691
159 266
165 394
indiċi
100
100
87
91
(b) Il-kapaċità u r-rati tal-użu tal-kapaċità
(104)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009, din naqset b’10 % qabel żdiedet b’4 punti perċentwali fil-PIR. Hekk kif il-produzzjoni naqset relattivament aktar mill-kapaċità, l-użu tal-kapaċità li rriżulta naqas, minn 69 % fl-2007 għal 66 % fil-PIR.
IU
2007
2008
2009
PIR
Kapaċità
265 779
261 383
239 312
249 254
indiċi
100
98
90
94
L-użu tal-kapaċità
69 %
70 %
67 %
66 %
indiċi
100
102
97
97
(c) Il-ħażniet
(105)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-IU żdied fl-2008 u fl-2009 iżda naqas fil-PIR għal-livell tal-2007.
IU
2007
2008
2009
PIR
Ħażna tal-għeluq
(f’tunnellati)
12 656
13 254
12 790
12 651
indiċi
100
105
101
100
(d) Il-volum tal-bejgħ
(106)
Il-bejgħ mill-IU fis-suq tal-Unjoni naqas b’20 % bejn l-2007 u l-PIR. Wara li naqas b’5 % fl-2008, il-volum tal-bejgħ kompla jonqos b’24 punt perċentwali fl-2009 b’konsegwenza tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku. Dan l-iżvilupp huwa konformi mal-evoluzzjoni tas-suq tal-Unjoni, li naqas b’21 % bejn l-2007 u l-PIR minħabba t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku.
IU
2007
2008
2009
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (f’tunnellati)
112 387
106 431
80 340
89 551
indiċi
100
95
71
80
(e) Is-sehem mis-suq
(107)
L-IU irnexxielha żżomm l-istess sehem mis-suq ta’ 44 % bejn l-2007 u l-PIR. Madankollu, is-snin 2008 u 2009 urew tnaqqis fis-sehem mis-suq għal 41 u 40 % tal-konsum tal-Unjoni rispettivament.
IU
2007
2008
2009
PIR
Sehem mis-suq
44 %
41 %
40 %
44 %
indiċi
100
94
91
100
(f) Tkabbir
(108)
Bejn l-2007 u l-PIR, meta l-konsum tal-Unjoni naqas b’21 %, il-volum tal-bejgħ tal-IU naqas biss b’20 %. L-IU għalhekk kisbet ftit sehem mis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati tilfu kważi 2 punti perċentwali matul l-istess perjodu.
(g) L-impjieg
(109)
Il-livell ta’ impjieg tal-IU naqas bi 12 % bejn l-2007 u l-PIR. It-tnaqqis ewlieni seħħ fl-2009 meta l-impjieg naqas bi 8 punti perċentwali. Dan juri li l-IU kienet kapaċi tadatta lilha nnifisha għas-sitwazzjoni l-ġdida tas-suq.
IU
2007
2008
2009
PIR
L-impjieg
3 052
2 978
2 752
2 694
indiċi
100
98
90
88
(h) Il-produttività
(110)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-IU, imkejla bħala l-output għal ekwivalenti għal full-time (FTE) impjegati kull sena, kienet volatili matul il-perjodu kkunsidrat u żdiedet b’2 punti perċentwali fl-2008 u mbagħad naqset b’5 punti perċentwali fl-2009 qabel żdiedet b’6 punti perċentwali fil-PIR.
IU
2007
2008
2009
PIR
Il-produttività
59,9
61,3
57,9
61,4
indiċi
100
102
97
103
(i) Il-kobor tal-marġni tad-dumping
(111)
Fir-rigward tal-impatt fuq l-IU tal-kobor tal-marġnijiet attwali tad-dumping li nstabu u li kienu għoljin, fid-dawl tal-volum globali tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u l-eżistenza ta’ dazji antidumping, dan l-impatt ma jistax jiġi kkunsidrat bħala wieħed sinifikanti.
5.3. Dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(j) Il-prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(112)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-IU żdiedu bi 11 % bejn l-2007 u l-PIR. Il-prezzijiet żdiedu progressivament b’16 % sal-2009 qabel naqsu b’5 punti perċentwali fil-PIR. L-iżvilupp tal-prezzijiet huwa relatat mal-fatt li l-IU kienet kapaċi tferrex ordnijiet għaljin ħafna magħmula qabel it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku matul l-2009. Huwa relatat ukoll mal-migrazzjoni progressiva tal-IU lejn SWR aktar għaljin, jew l-SWR b’dijametru akbar.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
Il-prezz tal-bejgħ medju għal kull unità fl-UE (EUR/tunnellata)
3 219
3 492
3 720
3 560
indiċi
100
108
116
111
(k) Il-pagi
(113)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-paga medja għal kull FTE naqset bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu m’għandha tittieħed l-ebda konklużjoni sinifikanti mit-tabella ta’ hawn taħt peress li l-pagi għal kull impjegat kienu influwenzati ħafna mill-varjazzjoni tar-rata tal-kambju GBP - EUR matul il-perjodu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
Pagi għal kull FTE (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
indiċi
100
92
85
88
(l) L-investimenti u l-kapaċità li jiżdied il-kapital
(114)
Għalkemm l-investimenti fl-SWR naqsu bi 32 % matul il-perjodu kkunsidrat, dawn kienu sinifikanti u kienu jammontaw għal aktar minn EUR 35 miljun. L-investimenti kienu prinċipalment ikkonċentrati fuq SWR ta’ marġni għoli. Il-produtturi fil-kampjun ma kellhom l-ebda diffikultà biex iżidu l-kapital matul il-perjodu kkunsidrat hekk kif l-investimenti normalment setgħu jitħallsu lura fi ftit snin.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
Investimenti
(EUR 1 000 )
12 331
9 038
6 283
8 406
indiċi
100
73
51
68
(m) Il-profittabbiltà fis-suq tal-Unjoni
(115)
Il-produtturi fil-kampjun irnexxielhom jiksbu profitti matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Il-profitti miksuba mill-2008 sal-PIR kienu ’l fuq mill-profitt fil-mira ta’ 5 % stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Ir-riżultati miksuba mill-produtturi fil-kampjun jistħgu jiġu spjegati l-aktar mill-iżvilupp tal-prezzijiet bejn l-2007 u l-PIR u mid-domanda globali kontinwa għall-produtturi fil-kampjun li permezz tagħha setgħu inaqqsu l-ispejjeż fissi. It-tnaqqis fil-profitt fil-PIR huwa spjegat bi tnaqqis fil-prezzijiet u bi tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni li kellu impatt negattiv fuq l-ispiża tal-produzzjoni.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
Il-profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
indiċi
100
158
307
179
(n) Ir-redditu fuq l-investimenti
(116)
Ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), espress bħala l-profitt totali ġġenerat mill-attività tal-SWR f’perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-assi direttament u indirettament relatati mal-produzzjoni tal-SWR, segwit mix-xejriet ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
ROI (%)
24,5
45
76,4
69,6
indiċi
100
184
312
284
(o) Il-fluss tal-flus
(117)
Is-sitwazzjoni tal-fluss tal-flus tjiebet bejn l-2007 u l-PIR, u segwiet ix-xejriet ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2007
2008
2009
PIR
Fluss tal-flus
(EUR 1 000 )
20 255
38 579
60 276
45 841
indiċi
100
190
298
226
(p) Irkuprar mill-effetti tad-dumping passat
(118)
Filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juru li l-IU ġiet affettwata ħażin mit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jekk kif il-volum tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni, l-impjiegi u l-investimenti naqsu, dawn jindikaw ukoll li l-IU adattat it-tagħmir tal-produzzjoni tagħha biex jindirizza l-ambjent ekonomiku l-ġdid b’mod aħjar u biex tkun tista’ taħtaf opportunitajiet fis-swieq tal-UE u mhux tal-UE f’oqsma fejn jistgħu jinkisbu marġnijiet għoljin. It-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-IU, flimkien mal-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fl-1999, juru li l-miżuri huma effettivi u li l-IU irkuprat mill-effetti tal-prattiki tad-dumping tal-passat.
(119)
Il-Gvern Ukrain indika li ma jistax jifhem kif it-tneħħija tad-dazji tal-antidumping kontra l-importazzjoni mill-Ukraina tista’ tkun ta’ dannu għall-IU meta l-indikatari tad-dannu fil-biċċa l-kbira tagħhom juru xejriet pożittivi f’perjodu ta’ kriżi ekonomika u speċjalment bejn l-2009 u l-PIR. Din l-analiżi, madankollu, kienet imsejsa fuq perjodu ta’ żmien limitat u mhux fuq il-perjodu kollu kkunsidrat. Ta’ min wieħed jinnota li dan il-perjodu ma jirrappreżentax ix-xejra kumplessiva, li bdiet minn sitwazzjoni meta l-profitt fil-mira lanqas biss inkiseb u mbagħad eventwalment intlaħaq minkejja l-kriżi ekonomika li laqtet lill-IU u l-indikaturi tagħha tqiesu fi tmiem il-perjodu. Tabilħaqq, kif jindikaw il-premessi (112) u (115), l-istampa kumplessiva relattivament pożittiva li wriet l-IU hija spjegata min naħa permezz tal-riżervazzjonijiet qawwija lejn tmiem l-2008 li nfirxu fuq l-2009 u min-naħa l-oħra permezz taż-żieda fil-konsum fis-swieq mhux tal-UE li kkontribwiet lejn xejriet pożittivi kumplessivi fir-rigward tal-indikaturi marbuta mal-profitt.
5.4. Konklużjoni
(120)
Għalkemm il-konsum naqas b’21 %, l-IU irnexxielha żżomm is-sehem mis-suq tagħha, il-prezzijiet żdiedu bi 11 %, il-ħażniet baqgħu f’livell raġonevoli filwaqt li l-volum tal-produzzjoni naqas inqas mill-konsum. F’termini ta’ profitt, l-IU għamlet profitt matul il-perjodu kkunsidrat. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-IU ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
F. Il-PROBABBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(121)
Kif ġie spjegat fil-premessi (55) u (68), il-produtturi esportaturi fir-RPĊ u fl-Ukraina għandhom il-potenzjal li jgħollu mhux ħażin il-volum tal-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni billi jagħmlu użu mill-kapaċitajiet żejda disponibbli. Huwa tassew disponibbli kapaċitajiet sinifikanti li jammontaw għal aktar minn 500 000 tunnellata li jirrappreżenta l-konsum kollu tal-Unjoni. Għalhekk huwa probabbli li kwantitajiet sostanzjali ta’ SWR mir-RPĊ u mill-Ukraina se jippenetraw is-suq tal-Unjoni biex jerġgħu jiksbu s-sehem mis-suq mitluf u jżiduh aktar jekk il-miżuri jiġu revokati.
(122)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa (88), il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Ukraina nstabu li kienu baxxi u inqas mill-prezzijiet tal-UE. Dawn il-prezzijiet baxxi x’aktarx ikomplu jkunu mitluba. Tassew li fil-każ tal-Ukraina, kif huwa indikat fil-premessa (67), il-prezzijiet jistgħu saħansitra jonqsu aktar. Imġiba tal-prezzijiet bħal din, flimkien mal-kapaċità tal-esportaturi f’dawn il-pajjiżi li jwasslu kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, għandu jkollha, fil-probabbiltà kollha, effett ’l isfel fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, b’impatt negattiv mistenni fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-IU. Kif muri hawn fuq, il-prestazzjoni finanzjarja tal-IU hija relatata mill-qrib mal-livell tal-prezz fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk huwa probabbli li jekk l-IU tkun esposta għal aktar volumi ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ u l-Ukraina bi prezzijiet oġġetti għal dumping, dan jirriżulta fid-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha kif instab fl-investigazzjoni oriġinali. Fuq din il-bażi, huwa għalhekk konkluż li r-revoka tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Ukraina x’aktarx tirriżulta fir-rikorrenza ta’ ħsara lill-IU.
(123)
Safejn hija kkonċernata l-Afrika t’Isfel u kif indikat fil-premessa (63), il-kapaċitajiet żejda jidhru li huma limitati. Kif huwa enfasizzat fil-premessa (92), il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-Afrika t’Isfel lejn l-UE instabu li ma kinux inqas mill-prezzijiet tal-IU. Minħabba l-volum baxx esportat lejn l-UE li daħal fis-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-SWR tal-Afrika t’Isfel, lejn il-ħames swieq ewlenin mhux tal-UE wkoll tqabblu mal-prezzijiet tal-IU fuq bażi tat-tip ta’ prodott. Dawn il-prezzijiet ukoll instabu li ma kinux inqas mill-prezzijiet tal-IU.
(124)
Meta jitqiesu l-kapaċitajiet żejda limitati u n-nuqqas ta’ twaqqigħ tal-prezzi, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Afrika t’Isfel fil-probabbiltà kollha ma jirriżultawx fir-rikorrenza ta’ ħsara għall-IU.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(125)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti kontra r-RPĊ u l-Ukraina jkunux kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi diversi involuti. Wieħed għandu jiftakar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx ikkunsidrata li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li din l-investigazzjoni hija reviżjoni, u b’hekk tanalizza sitwazzjoni fejn il-miżuri antidumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv eċċessiv fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-antidumping eżistenti.
(126)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet fuq il-probabbiltà tar-rikorrenza ta’ dumping ta’ ħsara, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li żżomm miżuri kontra l-importazzjoni li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Ukraina f’dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-IU
(127)
L-IU wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan kien ikkonfermat mill-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservat matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, il-fatt li l-IU żammet is-sehem fis-suq tagħha matul il-perjodu kkunsidrat juri kuntrast qawwi mas-sitwazzjoni ta’ qabel l-impożizzjoni tal-miżuri fl-1999. Huwa nnutat ukoll li l-IU tejbet is-sitwazzjoni tal-profitt tagħha bejn l-2007 u l-PIR. Huwa mfakkar ukoll li l-evażjoni nstabet mill-importazzjonijiet mill-Marokk, il-Moldova u l-Korea t’Isfel. Li kieku dan l-iżvilupp ma seħħx, is-sitwazzjoni tal-IU setgħet kienet aktar favorevoli.
(128)
Wieħed jista’ raġonevolment jistenna li l-IU tkompli tibbenefika mill-miżuri li għandhom jinżammu. Jekk il-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Ukraina ma jinżammux, huwa probabbli li l-IU terġa’ tibda ġġarrab ħsara mill-importazzjonijiet li żdiedu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn dawn il-pajjiżi u li s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha tiddeterjora.
3. L-interess tal-impotaturi
(129)
Huwa mfakkar li fl-investigazzjonijiet preċedenti nstab li l-impatt tal-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkunx sinifikanti. Kif indikat fil-premessa (11), żewġ importaturi wieġbu għall-kwestjonarju u kkooperaw bis-sħiħ fil-proċedura. Huma indikaw li l-miżuri kienu qed jgħollu l-prezzijiet. L-investigazzjoni madankollu żvelat li kienu jeżistu sorsi oħrajn ta’ provvista u li l-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi oħrajn kienu f’livelli simili bħal dawk tar-RPĊ.
(130)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-miżuri eżistenti fis-seħħ ma kellhom l-ebda effett negattiv sostanzjali fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom u li l-kontinwazzjoni tal-miżuri ma jaffettwawx l-importaturi b’mod eċċessiv.
4. L-interess tal-utenti
(131)
L-SWR jintużaw f’varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet u għalhekk jistgħu jkunu kkonċernati għadd kbir ta’ industriji tal-utenti, bħas-sajd, l-industrija marittima/tat-trasport marittimu, l-industriji taż-żejt u tal-gass, it-tħaffir fil-minjieri, il-forestrija, it-trasport bl-ajru, l-inġinerija ċivili, il-bini, il-liftijiet. Il-lista ta’ hawn fuq tal-industriji tal-utenti hija biss waħda indikattiva.
(132)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-utenti kollha magħrufa. Kif imsemmi fil-premessa (16), utent wieħed biss ikkoopera f’din il-proċedura. Dan indika li ma ġarrabx ħsara minħabba l-eżistenza tal-miżuri peress li sorsi oħra kienu disponibbli u li l-SWR ma kinux jirrappreżentaw sehem sinifikanti tal-ispiża tal-produzzjoni tiegħu. F’dan il-kuntest, ġie konkluż li minħabba l-inċidenza negliġibbli tal-ispiża tal-SWR fuq l-industriji tal-utenti u l-eżistenza ta’ sorsi ta’ provvista oħrajn disponibbli, il-miżuri fis-seħħ m’għandhomx effett sinifikanti fuq l-industrija tal-utenti.
5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(133)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż li m’hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri antidumping attwali.
H. MIŻURI ANTIDUMPING
(134)
Il-partijiet kollha ġew infurmati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ u mill-Ukraina u li jintemmu fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Afrika t’Isfel. Dawn ingħataw ukoll perjodu li fih jistgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara li dan ġie żvelat. Ma ġew irċevuti l-ebda kummenti li kienu tat-tip li jbiddlu l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.
(135)
Minn dan ta’ hawn fuq jirriżulta li, kif stipulat mill-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ SWR, li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Ukraina, għandhom jinżammu. Għall-kuntrarju, il-miżuri applikabbli għall-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel għandhom jitħallew jiskadu.
(136)
Kif deskritt taħt il-premessi (2) u (3) ta’ hawn fuq, id-dazji antidumping fis-seħħ għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Ukraina u mir-RPĊ ġew estiżi biex ikopru wkoll l-importazzjonijiet ta’ SWR mibgħuta mill-Moldova, mill-Marokk u mir-Repubblika tal-Korea rispettivament, sew jekk jiġu dikjarati li joriġinaw mill-Moldova, mill-Marokk jew mir-Repubblika tal-Korea u sew jekk le. Kif deskritt taħt il-premessa (2) ta’ hawn fuq, id-dazji antidumping fis-seħħ għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Ukraina u mir-RPĊ ġew estiżi biex ikopru wkoll l-importazzjonijiet ta’ SWR mibgħuta mill-Moldova, mill-Marokk u mir-Repubblika tal-Korea rispettivament, sew jekk jiġu dikjarati li joriġinaw mill-Moldova, mill-Markokk jew mir-Repubblika tal-Korea u sew jekk le. Il-produttur esportatur fil-Marokk li kien ġie eżentat mill-miżuri kif estiżi permezz tar-Regolament (KE) Nru 1886/2004 għandu jkun eżentat ukoll mill-miżuri kif imposti b’dan ir-Regolament. Il-ħdax-il produttur esportatur fil-Korea t’Isfel li kienu ġew eżentati mill-miżuri kif estiżi permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 400/2010 għandhom ikunu eżentati wkoll mill-miżuri kif imposti b’dan ir-Regolament,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv antidumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi ħbula bil-kojlatura maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, li bħalissa jaqgħu fil-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 (il-kodiċi TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 u 7312109819) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mill-Ukraina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv antidumping applikabbli għall-prezz CIF nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għandha tkun ta’ 60,4 %.
3. Ir-rata tad-dazju definittiv antidumping applikabbli għall-prezz CIF nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u li joriġina mill-Ukraina għandha tkun ta’ 51,8 %.
4. Id-dazju definittiv antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kif stabbilit fil-paragrafu 2, huwa b’dan estiż għall-importazzjonijiet tal-istess ħbula u kejbils tal-azzar mibgħuta mill-Marokk, sew jekk iddikjarati bħala li joriġinaw mill-Marokk u sew jekk le (kodiċijiet TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 u 7312109812), ħlief għal dawk prodotti minn Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, il-Morokk (kodiċi addizzjonali TARIC A567) u għall-importazzjonijiet tal-istess ħbula u kejbils tal-azzar mibgħuta mir-Repubblika tal-Korea, sew jekk iddikjarati bħala li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u sew jekk le (kodiċijiet TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 u 7312109813), ħlief għal dawk prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt:
Pajjiż
Kumpanija
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Repubblika tal-Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Id-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Ukraina, kif stabbilit fil-paragrafu 3, huwa b’dan estiż għall-importazzjonijiet tal-istess ħbula u kejbils tal-azzar mibgħuta mill-Moldova, sew jekk iddikjarati bħala li joriġinaw mill-Moldova u sew jekk le (kodiċijiet TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 u 7312109811).
6. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
7. Il-proċedura tar-reviżjoni li tikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi l-ħbula koljaturi maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, li joriġinaw mill-Afrika t’Isfel u attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 hija mitmuma.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Jannar 2012.