NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1081/2010
ze dne 24. listopadu 2010,
kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, pokud jde o Evropskou službu pro vnější činnost
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční pravidla, které by měly být dodržovány ve všech legislativních aktech. Je třeba pozměnit některá ustanovení finančního nařízení, aby byly zohledněny změny zavedené Lisabonskou smlouvou a zřízení Evropské služby pro vnější činnost na základě rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (4).
(2)
Lisabonská smlouva ustavuje Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“). Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU je ESVČ útvarem sui generis a měla by být pro účely finančního nařízení považována za orgán.
(3)
Vzhledem k tomu, že by ESVČ měla být pro účely finančního nařízení považována za orgán, měla by v souvislosti s udělováním absolutoria plně podléhat postupu uvedenému v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ by měla plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytovat veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných subjektů. Za plnění rozpočtu by měla být i nadále zodpovědná Komise v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise. K tomu, aby mohla Komise plnit své povinnosti, by jí vedoucí delegací Unie měli poskytovat potřebné informace. Současně by měl být informován vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), který by měl také napomáhat spolupráci delegací Unie s útvary Komise. Vzhledem k tomu, že se jedná o zcela novou strukturu, je třeba uplatňovat přísná ustanovení o transparentnosti a odpovědnosti za rozpočet a finanční prostředky.
(4)
V rámci ESVČ by měl být generální ředitel pro rozpočet a správu odpovědný vysokému představiteli za správní a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Generální ředitel by měl pracovat v rámci stávající struktury a řídit se stejnými správními pravidly, jaká platí pro část oddílu III rozpočtu Unie, která spadá do okruhu 5 víceletého finančního rámce.
(5)
Při zřizování ESVČ je třeba se řídit zásadami vyhlášenými Evropskou radou na jejím zasedání ve dnech 29. a 30. října 2009, zejména zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita.
(6)
Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že se delegace Komise stanou součástí ESVČ jako delegace Unie. Všechny správní a podpůrné výdaje delegací Unie, ze kterých se financují společné náklady, by měla v zájmu jejich řádné správy uskutečňovat jedna podpůrná služba. K tomu účelu by mělo finanční nařízení stanovit možnost určení podrobných ustanovení, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí, s cílem zjednodušit vynakládání správních prostředků delegací Unie.
(7)
Je zapotřebí zajistit kontinuitu fungování delegací Unie, a zejména návaznost a účinnost v řízení vnější pomoci delegacemi. Proto by měla být Komise zmocněna, aby svými pravomocemi plnění rozpočtu v oblasti provozních výdajů dále pověřila vedoucí delegací Unie, kteří spadají pod ESVČ jako samostatný orgán.Plní-li Komise rozpočet v rámci přímého centralizovaného řízení, měla by mít rovněž možnost činit tak prostřednictvím dalšího pověření vedoucích delegací Unie. Pověřené schvalující osoby Komise by měly být nadále odpovědné za vymezení vnitřních systémů řízení a kontroly, zatímco vedoucí delegací Unie by měli být odpovědní za náležité nastavení a fungování vnitřních systémů řízení a kontroly a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci jejich delegací. Za tím účelem by měli dvakrát ročně podávat zprávu. Toto pověření lze zrušit v souladu s předpisy, jimiž se řídí Komise.
(8)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by vedoucí delegací Unie, jednají-li jako dále pověřené schvalující osoby Komise, měli uplatňovat pravidla Komise a měli by mít stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako jakákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Rovněž by se měli v těchto věcech obracet na Komisi jako na svůj orgán.
(9)
Účetní Komise je i nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie. Z toho důvodu je třeba vyjasnit, že odpovědnost účetního ESVČ by měla zahrnovat pouze rozpočtový oddíl ESVČ, aby se předešlo překrývání odpovědností. S výhradou přezkumu by účetní Komise měl rovněž jednat jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ.
(10)
V zájmu jednotného přístupu a rovnosti v zacházení s dále pověřenými schvalujícími osobami, které jsou zaměstnanci ESVČ, a těmi, které jsou zaměstnanci Komise, jakož i v zájmu náležitého informování Komise by měla specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí v rámci Komise být zodpovědná rovněž za řešení nesrovnalostí v rámci ESVČ v případech, kdy Komise dále pověřila prováděcími pravomocemi vedoucí delegací Unie. Nicméně v zájmu zachování vazby mezi odpovědností za finanční řízení a disciplinárním opatřením by Komise měla být oprávněna vyzvat vysokého představitele, aby zahájil řízení, pokud tato specializovaná komise odhalí nesrovnalosti týkající se pravomocí Komise, jimiž byli dále pověřeni vedoucí delegací Unie. V takovém případě by měl vysoký představitel učinit patřičné kroky v souladu se služebním řádem (5).
(11)
S výhradou přezkumu by interní auditor Komise měl rovněž jednat jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtových oddílů Komise i ESVČ.
(12)
V zájmu zajištění demokratické kontroly plnění rozpočtu Unie by vedoucí delegací Unie měli podávat prohlášení o věrohodnosti spolu se zprávou obsahující informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly ve svých delegacích a o řízení operací, kterými byli dále pověřeni. Zprávy vedoucích delegací Unie by měly být připojeny k výroční zprávě o činnosti příslušné pověřené schvalující osoby a poskytnuty rozpočtovému orgánu.
(13)
Pojem „vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku“ by měl být pro účely finančního nařízení vykládán v souladu s různými funkcemi vysokého představitele podle článku 18 Smlouvy o Evropské unii.
(14)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto:
1)
článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.
2. Pro účely tohoto nařízení se:
-
„orgánem“ rozumějí Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ);
-
Evropská centrální banka nepovažuje za orgán Unie.
3. Veškerými odkazy na „Společenství“ či na „Unii“ se podle souvislosti rozumí odkaz na Evropskou unii nebo na Evropské společenství pro atomovou energii.“;
2)
v čl. 16 druhém pododstavci se slova „zahraniční služby Komise“ nahrazují slovy „Komise a ESVČ“;
3)
v čl. 28 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát, který může mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4.“;
4)
v čl. 30 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici, pokud je rozpočet plněn centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 51 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytly subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.“;
5)
v článku 31 prvním pododstavci se před slovo „Rada“ vkládají slova „Evropská rada a“ a před slovo „sestaví“ se vkládají slova „a Evropská služba pro vnější činnost“;
6)
v článku 31 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„ESVČ sestavuje odhad svých příjmů a výdajů, který před 1. červencem každého roku zasílá Komisi. Vysoký představitel povede konzultace s členy Komise odpovídajícími za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a řešení krizí, pokud jde o záležitosti, které spadají do jejich působnosti.“;
7)
v článku 33 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. V zájmu zajištění průhlednosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu v souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (6); spolu s návrhem rozpočtu pracovní dokument, v němž jsou souhrnně uvedeny:
-
veškeré správní a provozní výdaje spojené s vnější činností Unie, včetně úkolů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP / SBOP), financované z rozpočtu Unie,
-
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené podle výdajů jednotlivých delegací a výdajů ústředí ESVČ, a provozní výdaje rozdělené podle zeměpisných oblastí (regiony, státy), tematických oblastí a delegací a misí Unie.
V pracovním dokumentu se rovněž:
-
uvede počet pracovních míst v jednotlivých platových třídách v každé kategorii a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců povolených v mezích rozpočtových prostředků v každé delegaci Unie a v ústředí ESVČ;
-
uvede jakékoli zvýšení či snížení počtu pracovních míst podle jednotlivých platových tříd a kategorií v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předcházejícího roku;
-
uvede počet pracovních míst povolených na daný rozpočtový rok, počet míst povolených na předcházející rok a počet míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni z členských států, a zaměstnanci Rady a Komise; poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné typy zaměstnanců s odpovídajícími odhady, pokud jde o počet osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
8)
v čl. 46 odst. 1 se doplňuje nový bod, který zní:
„6.
celkové výdaje na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) jsou zapsány v jedné rozpočtové kapitole nazvané „SZBP“ se zvláštními rozpočtovými články. Tyto články pokrývají výdaje na SZBP a obsahují zvláštní rozpočtové položky, které konkretizují alespoň jednotlivé hlavní mise.“;
9)
v čl. 50 prvním pododstavci se doplňují nové věty, které znějí:
„V zájmu zjednodušení vynakládání správních prostředků delegací Unie však mohou být s Komisí dohodnuta podrobná ustanovení. Tato ustanovení nesmějí obsahovat žádnou výjimku z ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.“;
10)
v článku 51 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, pokud jde o provozní prostředky v jejím vlastního oddílu, může Komise pověřit vedoucí delegací Unie. Současně o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, dodržují pravidla Komise pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může toto pověření zrušit v souladu se svými vlastními pravidly.
Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.“;
11)
článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Plní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary či delegacemi Unie v souladu s čl. 51 druhým pododstavcem, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.“;
12)
v článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, kontrolu a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Současně o tom Komise uvědomí vysokého představitele.“;
13)
v čl. 60 odst. 7 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Výroční zprávy o činnosti pověřených schvalujících osob jsou rovněž zpřístupněny rozpočtovému orgánu.“;
14)
v oddíle 2 se doplňuje nový článek, který zní:
„Článek 60a
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, spolupracují v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků úzce s Komisí s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.
K tomu účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který bude mít pravděpodobně vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane taková situace nebo střet, které jsou popsány ve druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 60 odst. 6, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která zahrne jejich zprávy do své výroční zprávy o činnosti uvedené v čl. 60 odst. 7. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a podávají prohlášení o věrohodnosti podle čl. 66 odst. 3a. Tyto zprávy jsou připojeny k výroční zprávě o činnosti pověřené schvalující osoby a jsou zpřístupněny rozpočtovému orgánu, přičemž je případně zohledněna jejich důvěrná povaha.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytují veškeré nezbytné dodatečné informace. V rámci této spolupráce mohou být vyzváni, aby se zúčastnili zasedání příslušných subjektů a byli nápomocni příslušným pověřeným schvalujícím osobám.
4. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, vyhoví jakékoli žádosti pověřené schvalující osoby Komise, ať už se jedná o žádost samotné Komise, nebo žádost Evropského parlamentu v rámci postupu udělování absolutoria.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu přenesení pravomocí nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie.“;
15)
v čl. 61 odst. 1 se za písmeno f) doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Účetní ESVČ odpovídá pouze za rozpočtový oddíl ESVČ, který ESVČ plní. Účetní Komise je nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise rovněž jedná jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
16)
článek 66 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědní za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci delegace Unie pod jejich vedením. Dříve než se ujmou funkcí, musí absolvovat zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu v souladu s článkem 50 prováděcích pravidel.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu o plnění povinností, za něž jsou odpovědní podle prvního pododstavce tohoto odstavce, v souladu s čl. 60a odst. 3.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a jejich výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o věrohodnosti podle čl. 60 odst. 7.“,
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, je k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož odstavce.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o kázeňských opatřeních nebo o platbě odškodnění dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vymáhání odpovědnosti podle článku 22 služebního řádu u dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.“;
17)
v článku 85 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie, pokud jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, s ohledem na finanční řízení, kterým byli dále pověřeni, do ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise rovněž jedná jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
18)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 147a
ESVČ důsledně dodržuje postupy, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytuje veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.“
19)
v článku 163 se první věta nahrazuje tímto:
„Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí podle článku 53a, sdíleným řízením, decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi v souladu s příslušnými ustanoveními článků 53 až 57.“;
20)
v článku 165 se první věta nahrazuje tímto:
„Provádění akcí přijímajícími třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole ze strany Komise a delegací Unie podle čl. 51 druhého pododstavce.“;
21)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 186a
Čl. 61 odst. 1 třetí pododstavec a čl. 85 třetí pododstavec budou v roce 2013 přezkoumány s ohledem na zvláštní povahu ESVČ a zejména delegací Unie, případně s ohledem na odpovídající kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
REGOLAMENT (UE, EURATOM) Nru 1081/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Novembru 2010
li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej, fir-rigward tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 322 tieghu, flimkien mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b’mod partikolari l-Artikolu 106a tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Qorti tal-Awdituri (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (3) (minn hawn ’il quddiem “ir-Regolament Finanzjarju”), jistabbilixxi l-prinċipji tal-baġit u r-regoli finanzjarji li għandhom jiġu rispettati fl-atti leġislattivi kollha. Huwa meħtieġ li jiġu emendati ċerti dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju sabiex jittieħed kont tal-emendi introdotti mit-Trattat ta’ Lisbona u tal-istabbiliment tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE tas-26 ta’ Lulju 2010 li tistabbilixxi l-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (4).
(2)
It-Trattat ta’ Lisbona jistabbilixxi Servizz Ewropew ta’ Azzjoni Esterna (minn hawn ’il quddiem is-“SEAE”). Id-Deċiżjoni 2010/427/UE tipprevedi li s-SEAE huwa servizz ta’ natura sui generis u għandu jiġi ttrattat bħala istituzzjoni għall-finijiet tar-Regolament Finanzjarju.
(3)
Fil-kuntest tar-rilaxx, minħabba li s-SEAE għandu jiġi trattat bħala istituzzjoni għall-finijiet tar-Regolament Finanzjarju, is-SEAE għandu jkun soġġett b’mod sħiħ għall-proċeduri previsti fl-Artikolu 319 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u fl-Artikoli 145 sa 147 tar-Regolament Finanzjarju. Is-SEAE għandu jikkoopera bis-sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ rilaxx u jipprovdi, kif xieraq, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa, inkluż permezz tal-attendenza fil-laqgħat tal-korpi rilevanti. Il-Kummissjoni għandha tibqa’ responsabbli, skont l-Artikolu 319 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, għall-implimentazzjoni tal-baġit, inklużi l-approprjazzjonijiet operattivi implimentati mill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet li huma uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega tal-Kummissjoni. Sabiex jippermettu lill-Kummissjoni biex tissodisfa r-responsabbiltajiet tagħha, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn hawn ’il quddiem “ir-Rappreżentant Għoli”) għandu jiġi infurmat fl-istess ħin u għandu jiffaċilita l-kooperazzjoni bejn id-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u d-dipartimenti tal-Kummissjoni. Minħabba n-natura ġdida ta’ din l-istruttura, jeħtieġ li jiġu applikati dispożizzjonijiet ta’ standard għoli dwar it-trasparenza u r-responsabilità baġitarja u finanzjarja.
(4)
Fi ħdan is-SEAE, Direttur Ġenerali għall-baġit u l-amministrazzjoni għandu jirrispondi lir-Rappreżentant Għoli għall-ġestjoni amministrattiva u baġitarja interna tas-SEAE. Id-Direttur Ġenerali għandu jaħdem fi ħdan il-format eżistenti u jsegwi l-istess regoli amministrattivi bħal dawk applikabbli għal dik il-parti tat-Taqsima III tal-baġit tal-UE li taqa’ taħt l-intestatura 5 tal-qafas finanzjarju multiannwali.
(5)
L-istabbiliment tas-SEAE għandu jkun iggwidatmill-prinċipji stipulati mill-Kunsill Ewropew tad-29 u t-30 ta’ Ottubru 2009, b’mod partikolari mill-prinċipju tal-effiċjenza fl-infiq bl-għan tan-newtralità baġitarja.
(6)
It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jipprevedi li d-Delegazzjonijiet tal-Kummissjoni jsiru parti mis-SEAE bħala Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Sabiex tiġi żgurata l-ġestjoni effiċjenti tagħhom, kull nefqa amministrattiva u ta’ appoġġ tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li tiffinanzja l-ispejjeż komuni għandha tiġi eżegwita minn servizz ta’ appoġġ uniku. Għal dak il-għan, ir-Regolament Finanzjarju għandu jipprevedi l-possibbiltà għal arranġamenti dettaljati, li għandhom jiġu miftiehma mal-Kummissjoni, sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-approprjazzjonijiet amministrattivi tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni.
(7)
Huwa meħtieġ li tiġi żgurata l-kontinwità tal-funzjonament tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u, b’mod partikolari, il-kontinwità u l-effiċjenza fil-ġestjoni tal-għajnuna esterna mid-Delegazzjonijiet. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tkun awtorizzata biex tgħaddi permezz ta’ sottodelega s-setgħat tagħha ta’ implimentazzjoni baġitarja tal-infiq operattiv lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li jappartjenu għas-SEAE bħala istituzzjoni separata. Barra minn hekk, fejn il-Kummissjoni timplimenta l-baġit b’ġestjoni ċentralizzata diretta, għandu jkun permess lilha li tagħmel dan ukoll permezz ta’ sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. L-uffiċjali awtorizzanti b’delega tal-Kummissjoni għandhom ikomplu jkunu responsabbli għad-definizzjoni tas-sistemi tal-ġestjoni u kontroll interni, filwaqt li l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu responsabbli għall-istabbiliment u t-tħaddim adegwati ta’ sistemi ta’ ġestjoni u kontroll interni u għall-ġestjoni tal-fondi u l-operazzjonijiet imwettqa fid-Delegazzjonijiet tagħhom. Huma għandhom jirrapportaw dwar dan darbtejn fis-sena. Tali delega tista’ tiġi rtirata skont ir-regoli applikabbli għall-Kummissjoni.
(8)
Sabiex ikunu konformi mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, meta jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega tal-Kummissjoni, għandhom japplikaw ir-regoli tal-Kummissjoni u għandhom ikunu soġġetti għall-istess dmirijiet, obbligi u responsabbiltà bħal kull uffiċjal awtorizzanti ieħor b’sottodelega tal-Kummissjoni. Għal dawk il-finijiet, huma għandhom jirreferu wkoll għall-Kummissjoni bħala l-istituzzjoni tagħhom.
(9)
L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni jibqa’ responsabbli għat-taqsima tal-Kummissjoni tal-baġit kollha kemm hi, inklużi l-operazzjonijiet ta’ kontabilità li jirrigwardaw l-approprazzjonijiet mgħoddija b’sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Għalhekk, huwa meħtieġ li jiġi ċċarat li r-responsabbiltajiet tal-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE għandhom jikkonċernaw biss it-taqsima tal-baġit tas-SEAE biex tiġi evitata kull duplikazzjoni ta’ responsabbiltajiet. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jaġixxi wkoll bħala l-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsima tas-SEAE tal-baġit, soġġett għal rieżami.
(10)
Sabiex tiġi żgurata l-koerenza u l-ugwaljanza tat-trattament bejn l-uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega li huma persunal tas-SEAE u dawk li huma impjegati tal-Kummissjoni, u sabiex jiġi żgurat li l-Kummissjoni tkun infurmata b’mod xieraq, il-bord speċjali għall-irregolaritajiet finanzjarji tal-Kummissjoni għandu wkoll ikun responsabbli sabiex jieħu azzjoni dwar irregolaritajiet fi ħdan is-SEAE fejn il-Kummissjoni għaddiet setgħat ta’ implimentazzjoni b’sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Madankollu, sabiex tinżamm ir-rabta bejn ir-responsabbiltà tal-ġestjoni finanzjarja u l-azzjoni dixxiplinari, il-Kummissjoni għandha tkun intitolata titlob lir-Rappreżentant Għoli sabiex jibda proċedimenti jekk il-bord isib irregolaritajiet li jikkonċernaw dawk il-kompetenzi tal-Kummissjoni mgħoddija b’sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. F’tali każ ir-Rappreżentant Għoli għandu jieħu l-azzjoni xierqa skont ir-Regolamenti tal-Persunal.
(11)
L-awditur intern tal-Kummissjoni għandu jaġixxi bħala l-awditur intern tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsimiet tal-baġit kemm tal-Kummissjoni kif ukoll tas-SEAE, soġġett għal rieżami.
(12)
Biex jiġi żgurat l-iskrutinju demokratiku tal-implimentazzjoni tal-baġit tal-Unjoni, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jipprovdu assigurazzjoni, flimkien ma’ rapport li jkun jinkludi informazzjoni dwar l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll interni fid-Delegazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-ġestjoni ta’ operazzjonijiet li ġew fdati lilhom b’sottodelega. Ir-rapporti tal-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jiġu mehmuża bħala annessi għar-rapport ta’ attività annwali tal-uffiċjal awtorizzanti b’delega responsabbli u jkunu disponibbli għall-awtorità baġitarja.
(13)
It-terminu “Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà”, għall-finijiet tar-Regolament Finanzjarju, għandu jiġi interpretat f’konformità mad-diversi funzjonijiet tar-Rappreżentant Għoli skont l-Artikolu 18 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.
(14)
Ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1 għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 1
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli għall-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, (il-‘baġit’), u għall-preżentazzjoni u l-verifika tal-kontijiet.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
-
it-terminu ‘istituzzjoni’ jirreferi għall-Parlament Ewropew, il-Kunsill Ewropew u l-Kunsill, il-Kummissjoni Ewropea, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea u l-Qorti tal-Awdituri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni, l-Ombudsman Ewropew, il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data u s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (minn hawn ’il quddiem is-‘SEAE’);
-
il-Bank Ċentrali Ewropew m’għandux jitqies bħala istituzzjoni tal-Unjoni.
3. Kwalunkwe referenza għall-‘Komunitajiet’ jew għall-‘Unjoni’ għandha tinftiehem bħala referenza għall-Unjoni Ewropea u / jew il-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, skont kif jirrikjedi l-kuntest.”
(2)
Fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 16, il-kliem “tas-Servizz Estern tal-Kummissjoni” għandhom jinbidlu bil-kliem “tal-Kummissjoni u tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna”.
(3)
Fl-Artikolu 28(1), l-ewwel subparagrafu għandu jinbidel b’dan li ġej:
“1. Kwalunkwe proposta jew inizjattiva ppreżentata lill-awtorità leġislattiva mill-Kummissjoni, ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn hawn ’il quddiem ‘ir-Rappreżentant Għoli’) jew minn Stat Membru, li jista’ jkollha impatt fuq il-baġit, inkluż bidliet fin-numru ta’ karigi, għandha tkun akkumpanjata b’dikjarazzjoni finanzjarja u bl-evalwazzjoni prevista fl-Artikolu 27(4).”
(4)
Fl-Artikolu 30(3), l-ewwel subparagrafu għandu jinbidel b’dan li ġej:
“3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli, b’mod xieraq, l-informazzjoni dwar il-benefiċjarji ta’ fondi li ġejjin mill-baġit miżmum minnha meta l-baġit ikun implimentat fuq bażi ċentralizzata u direttament mid-dipartimenti tagħha jew mid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51, u l-informazzjoni dwar il-benefiċjarji ta’ fondi kif ipprovduti mill-entitajiet li lilhom ikunu delegati l-kompiti tal-implimentazzjoni tal-baġit taħt modi oħrajn ta’ ġestjoni.”
(5)
Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 31, il-kliem “il-Kunsill Ewropew u” għandhom jiddaħħlu quddiem il-kliem “il-Kunsill” u l-kliem “u s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna” għandhom jiddaħħlu quddiem il-kliem “għandhom iħejju”.
(6)
Fl-Artikolu 31, il-paragrafu li ġej għandu jiddaħħal wara l-paragrafu 1:
“Is-SEAE għandu jfassal stima tad-dħul u l-infiq tiegħu, li huwa għandu jibgħat lill-Kummissjoni qabel l-1 ta’ Lulju ta’ kull sena. Ir-Rappreżentant Għoli ser ikollu konsultazzjonijiet mal-Membri tal-Kummissjoni responsabbli għall-politika tal-iżvilupp, il-politika tal-viċinat u l-kooperazzjoni internazzjonali, l-għajnuna umanitarja u r-rispons f’każ ta’ kriżi, rigward ir-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom.”
(7)
Fl-Artikolu 33, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. F’konformità mal-Artikolu 8(5) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE tas-26 ta’ Lulju 2010 li tistabbilixxi l-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (*) u sabiex tiġi żgurata t-trasparenza baġitarja fil-qasam tal-azzjoni esterna tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tibgħat lill-awtorità baġitarja, flimkien mal-abbozz ta’ baġit, dokument ta’ ħidma li jippreżenta, b’mod komprensiv:
-
l-infiq amministrattiv u operazzjonali kollu relatat mal-azzjonijiet esterni tal-Unjoni, inklużi l-kompiti tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni /Politika ta’ Sigurtà u ta’ Difiża Komuni (PESK/PSDK), u ffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni,
-
l-infiq amministrattiv globali tas-SEAE għas-sena preċedenti, maqsum f’infiq skont id-delegazzjoni u nfiq għall-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE; flimkien mal-infiq operattiv, maqsum skont iż-żona ġeografika (reġjuni, pajjiżi), l-oqsma tematiċi, id-Delegazzjoni tal-Unjoni u l-missjoni.
Id-dokument ta’ ħidma għandu wkoll:
-
juri n-numru ta’ karigi għal kull grad f’kull kategorija u n-numru ta’ karigi permanenti u temporanji, inkluż il-persunal kuntrattwali u lokali awtorizzati fil-limiti tal-approprjazzjonijiet tal-baġit f’kull Delegazzjoni tal-Unjoni, kif ukoll fl-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE,
-
juri kwalunkwe żieda jew tnaqqis fil-karigi skont il-grad u l-kategorija fl-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE u fid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni kollha kemm huma fuq il-bażi tas-sena preċedenti,
-
juri, flimkien man-numru ta’ karigi awtorizzati għas-sena finanzjarja, in-numru ta’ karigi awtorizzati għas-sena preċedenti, kif ukoll in-numru ta’ karigi okkupati minn uffiċjali diplomatiċi ssekondati mill-Istati Membri u minn persunal tal-Kunsill u tal-Kummissjoni; jipprovdi stampa dettaljata tal-persunal kollu fid-delegazzjonijiet tal-Unjoni fil-mument tal-preżentazzjoni tal-abbozz ta’ baġit, imqassma skont iż-żona ġeografika, il-pajjiż u l-missjoni individwali, filwaqt li ssir distinzjoni bejn il-karigi tal-organigramma, l-aġenti kuntrattwali, l-aġenti lokali u l-esperti nazzjonali ssekondati u l-approprjazzjonijet mitluba fl-abbozz ta’ baġit għal tipi oħra ta’ persunal flimkien ma’ stimi korrispondenti tal-persunal f’karigi ekwivalenti ta’ full-time, li jista’ jiġi impjegat fil-limiti tal-approprjazzjonijiet mitluba.
(*) ĠU L 201 , 3.8.2010, p. 30.”" 						
(8)
Fl-Artikolu 46(1), għandu jiżdied il-punt li ġej:
“(6)
l-ammont totali tal-infiq tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (‘PESK’) għandu jiddaħħal f’kapitolu wieħed tal-baġit, intitolat PESK, b’artikoli baġitarji speċifiċi. Dawk l-artikoli għandhom ikopru l-infiq tal-PESK u għandhom jinkludu linji baġitarji speċifiċi li jidentifikaw mill-inqas il-missjonijiet ewlenin individwali.”
(9)
Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 50 għandhom jiżdiedu s-sentenzi li ġejjin:
“Madankollu, arranġamenti dettaljati jistgħu jiġu miftiehma mal-Kummissjoni sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-approprjazzjonijiet amministrattivi tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Dawn l-arranġamenti m’għandhomx jinkludu derogi mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju jew mir-regoli implimentattivi tiegħu.”
(10)
Fl-Artikolu 51 għandhom jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddelega s-setgħat tagħha ta’ implimentazzjoni tal-baġit għall-approprjazzjonijiet operattivi tat-taqsima tagħha stess lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Hija għandha, fl-istess ħin, tgħarraf lir-Rappreżentant Għoli b’dan. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega tal-Kummissjoni, huma għandhom japplikaw ir-regoli tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-baġit u għandhom ikunu sottomessi għall-istess dmirijiet, obbligi u responsabbiltà bħal kull uffiċjal awtorizzanti ieħor b’sottodelega tal-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni tista’ tirtira dik id-delega skont ir-regoli tagħha stess.
Għall-finijiet tat-tieni paragrafu, ir-Rappreżentant Għoli għandu jieħu l-miżuri meħtieġa biex jiffaċilita l-kooperazzjoni bejn id-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u d-dipartimenti tal-Kummissjoni.”
(11)
L-Artikolu 53a għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 53a
Meta l-Kummissjoni timplimenta l-baġit fuq bażi ċentralizzata, il-kompiti implimentattivi għandhom jitwettqu, jew direttament mid-dipartimenti tagħha jew mid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51, jew b’mod indirett, skont l-Artikoli 54 sa 57.”
(12)
Fl-Artikolu 59, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“5. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51, huma għandhom ikunu suġġetti għall-Kummissjoni bħala l-istituzzjoni responsabbli għad-definizzjoni, l-eżerċitar, il-kontroll u l-evalwazzjoni tad-dmirijiet u r-responsabbiltajiet tagħhom bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega. Il-Kummissjoni għandha, fl-istess ħin, tgħarraf lir-Rappreżentant Għoli b’dan.”
(13)
Fl-aħħar tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 60(7), għandha tiżdied is-sentenza li ġejja:
“Ir-rapporti annwali ta’ attività tal-uffiċjali awtorizzanti b’delega għandhom jitqiegħdu wkoll għad-dispożizzjoni tal-awtorità tal-baġit.”
(14)
Fit-Taqsima 2, għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 60a
1. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51, huma għandhom jikkooperaw mill-qrib mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni xierqa tal-fondi, sabiex tiġi żgurata, b’mod partikolari, il-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet finanzjarji, ir-rispett tal-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba fil-ġestjoni tal-fondi u l-ħarsien effettiv tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
Għal dan il-għan, huma għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jipprevjenu kwalunkwe sitwazzjoni li tista’ tqiegħed fil-periklu r-responsabbiltà tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-baġit sottodelegat lilhom kif ukoll kwalunkwe kunflitt ta’ prijoritajiet li x’aktarx ikollu impatt fuq l-implimentazzjoni tal-kompiti tal-ġestjoni finanzjarja ssottodelegati lilhom.
Meta jinqalgħu sitwazzjoni jew kunflitt tat-tip imsemmi fit-tieni subparagrafu, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jgħarrfu b’dan mingħajr dewmien lid-Diretturi Ġenerali responsabbli tal-Kummissjoni u tas-SEAE. Dawk id-Diretturi Ġenerali għandhom jieħdu passi xierqa biex isibu soluzzjoni għas-sitwazzjoni.
2. Meta Kapijiet ta’ Delegazzjonijiet tal-Unjoni jsibu rwieħom f’sitwazzjoni msemmija fl-Artikolu 60(6), huma għandhom jirreferu l-kwistjoni għall-bord speċjalizzat għall-irregolaritajiet finanzjarji mwaqqaf skont l-Artikolu 66(4). Fil-każ ta’ kwalunkwe attività illegali, frodi jew korruzzjoni li tista’ tippreġudika l-interessi tal-Komunità, huma għandhom jinformaw lill-awtoritajiet u l-korpi maħtura mil-leġislazzjoni applikabbli.
3. Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51 għandhom jagħmlu rapporti lill-uffiċjal awtorizzanti b’delega tagħhom sabiex dan ikun jista’ jintegra r-rapporti tagħhom fir-rapport annwali ta’ attività tiegħu msemmi fl-Artikolu 60(7). Ir-rapporti tal-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jinkludu informazzjoni dwar l-effiċjenza u l-effettività tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll interni stabbiliti fid-Delegazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-ġestjoni ta’ operazzjonijiet sottodelegati lilhom, u jipprovdu l-assigurazzjoni skont l-Artikolu 66(3a). Dawn ir-rapporti għandhom jiġu mehmuża bħala annessi mar-rapport annwali tal-attività tal-uffiċjal awtorizzanti b’delega, u għandhom ikunu disponibbli għall-awtorità tal-baġit filwaqt li titqies, fejn ikun xieraq, il-kunfidenzjalità tagħhom.
Il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jikkooperaw b’mod sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ rilaxx u jipprovdu, kif adatt, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa. F’dan il-kuntest, jistgħu jintalbu jattendu laqgħat tal-korpi rilevanti u jassistu lill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli b’delega.
4. Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51 għandhom iwieġbu għal kwalunkwe talba mill-uffiċjal awtorizzanti b’delega tal-Kummissjoni fuq talba tagħha stess jew, fil-kuntest tar-rilaxx, meta t-talba ssir mill-Parlament Ewropew.
5. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li s-sottodelegazzjoni tas-setgħat ma tippreġudikax il-proċedura ta’ rilaxx, b’konformità mal-Artikolu 319 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.”
(15)
Fl-Artikolu 61(1), għandhom jiżdiedu s-subparagrafi li ġejjin wara l-punt (f):
“Ir-responsabbiltajiet tal-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE għandhom jikkonċernaw biss it-taqsima tas-SEAE tal-baġit kif implimentat mis-SEAE. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni jibqa’ responsabbli għat-taqsima tal-Kummissjoni tal-baġit kollha kemm hi, inklużi l-operazzjonijiet ta’ kontabilità li jirrigwardaw l-approprazzjonijiet mgħoddija b’sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni.
L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jaġixxi wkoll bħala l-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsima tas-SEAE tal-baġit, soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 186a.”
(16)
L-Artikolu 66 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“3a. Fil-każ ta’ sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, l-uffiċjali awtorizzanti b’delega għandhom ikunu responsabbli għad-definizzjoni tas-sistemi tal-ġestjoni u l-kontroll interni fis-seħħ, l-effiċjenza u l-effettività tagħhom. Il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu responsabbli għall-formazzjoni u l-funzjonament adegwati ta’ dawk is-sistemi, skont l-istruzzjonijiet tal-uffiċjal awtorizzanti b’delega, u għall-ġestjoni tal-fondi u l-operazzjonijiet li dawn jeżegwixxu fid-Delegazzjoni tal-Unjoni taħt ir-responsabbiltà tagħhom. Qabel ma jibdew jaqdu dmirijiethom, huma għandhom isegwu korsijiet speċifiċi ta’ taħriġ dwar il-kompiti u r-responsabilitajiet tal-uffiċjali awtorizzanti u dwar l-implimentazzjoni tal-baġit, f’konformità mal-Artikolu 50 tar-Regoli Implimentattivi.
Il-kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jirrapportaw dwar ir-responsabbiltajiet tagħhom skont l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu f’konformità mal-Artikolu 60a(3).
Kull sena, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jipprovdu lill-uffiċjal awtorizzanti b’delega tal-Kummissjoni bl-assigurazzjoni fuq is-sistemi tal-ġestjoni u l-kontroll interni stabbiliti fid-Delegazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-ġestjoni tal-operazzjonijiet sottodelegati lilhom u r-riżultati tagħhom, sabiex jippermettu lill-uffiċjal awtorizzanti biex jistabbilixxi d-dikjarazzjoni tiegħu ta’ assigurazzjoni, kif previst fl-Artikolu 60(7).”
(b)
għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“5. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51, il-bord speċjalizzat għall-irregolaritajiet finanzjarji mwaqqaf mill-Kummissjoni skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu għandu jkun kompetenti għall-każijiet imsemmija f’dak il-paragrafu.
Jekk il-bord isib problemi sistemiċi, huwa għandu jibgħat rapport bir-rakkomandazzjonijiet lill-uffiċjal awtorizzanti, lir-Rappreżentant Għoli u lill-uffiċjal awtorizzanti b’delega tal-Kummissjoni, sakemm dan tal-aħħar ma jkunx il-persuna involuta, u kif ukoll lill-awditur intern.
Abbażi tal-opinjoni tal-bord, il-Kummissjoni tista’ titlob lir-Rappreżentant Għoli biex jibda, fil-kapaċità tar-Rappreżentant Għoli bħala awtorità tal-ħatra, proċedimenti li jwasslu għal azzjoni dixxiplinari jew għal ħlas ta’ kumpens kontra l-uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega jekk l-irregolaritajiet jirrigwardaw il-kompetenzi tal-Kummissjoni mgħoddija lilhom b’sottodelega. F’każ bħal dan, ir-Rappreżentant Għoli jieħu azzjoni xierqa skont ir-Regolament tal-Persunal biex jinforza d-deċiżjonijiet dwar l-azzjoni dixxiplinari u/jew il-ħlas ta’ kumpens, kif rakkomandat mill-Kummissjoni.
L-Istati Membri għandhom jappoġġaw b’mod sħiħ lill-Unjoni fl-infurzar ta’ kwalunkwe responsabilità skont l-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Persunal ta’ persunal temporanju li għalih japplika l-Artikolu 2(e) tal-Kondizzjonijiet tal-impjieg applikabbli għall-aġenti oħra tal-Komunitajiet Ewropej.”
(17)
Fl-Artikolu 85 għandhom jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“Għall-finijiet tal-verifika interna tas-SEAE, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 51 għandhom ikunu soġġetti għas-setgħat ta’ verifika tal-awditur intern tal-Kummissjoni għall-ġestjoni finanzjarja mgħoddija lilhom b’sottodelega.
L-awditur intern tal-Kummissjoni għandu jaġixxi wkoll bħala l-awditur intern tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsima tas-SEAE tal-baġit, soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 186a.”
(18)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 147a
Is-SEAE għandu jkun suġġett b’mod sħiħ għall-proċeduri previsti fl-Artikolu 319 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u fl-Artikoli 145 sa 147 ta’ dan ir-Regolament. Is-SEAE għandu jikkoopera bis-sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ rilaxx u jipprovdi, kif adatt, kwalunkwe addizzjonali informazzjoni meħtieġa, inkluż permezz tal-attendenza f’laqgħat tal-korpi rilevanti.”
(19)
Fl-Artikolu 163, l-ewwel sentenza għandha tinbidel b’dan li ġej:
“L-azzjonijiet imsemmijin f’dan it-Titolu jistgħu jiġu implimentati fuq bażi ċentralizzata mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 53a, b’ġestjoni konġunta, fuq bażi deċentralizzata mill-pajjiż jew pajjiżi terzi benefiċjarji, jew konġuntament ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali f’konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikoli 53 sa 57.”
(20)
Fl-Artikolu 165, l-ewwel sentenza għandha tinbidel b’dan li ġej:
“L-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet minn pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali benefiċjarji hija soġġetta għal skrutinju mill-Kummissjoni u mid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 51.”
(21)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 186a
It-tielet subparagrafu tal-Artikolu 61(1), u t-tielet paragarfu tal-Artikolu 85 ser jiġu rieżaminati fl-2013 filwaqt li jittieħed kont dovut tan-natura speċifika tas-SEAE u b’mod partikolari dik tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u, fejn ikun xieraq, il-kapaċità ta’ ġestjoni finanzjarja adegwata tas-SEAE.”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-24 ta’ Novembru 2010.