ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní pomoci C 10/10 (ex N 562/09) o státní podpoře, kterou hodlá poskytnout Španělsko na restrukturalizaci podniku A NOVO Comlink
(oznámeno pod číslem K(2011) 1740)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/178/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými články podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 16. října 2009 oznámilo Španělsko restrukturalizační podporu, kterou hodlala poskytnout autonomní oblast Andalusie podniku A NOVO Comlink SL. Dopisem ze dne 25. března 2010 informovala Komise Španělsko, že se ve vztahu k tomuto opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o ES. Španělsko na toto rozhodnutí odpovědělo dopisem ze dne 26. dubna 2010. Dopisem ze dne 22. září 2010 si Komise od Španělska vyžádala doplňující informace. Španělské orgány zareagovaly dne 20. října 2010 stažením původního oznámení, neboť vývoj hospodářské situace byl mezitím lepší, než se očekávalo.
(2)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedené podpoře předložily své připomínky. Žádnou připomínku od třetích stran však neobdržela.
II. POPIS OPATŘENÍ
1. Oznámený plán restrukturalizace
(3)
Restrukturalizační plán, který Španělsko oznámilo v říjnu 2009, zahrnoval podporu na restrukturalizaci podniku A NOVO Comlink SL (dále jen „A NOVO“) na základě nařízení ze dne 5. listopadu 2008, kterým se stanoví pravidla programu podpor pro životaschopné podniky čelící potížím v důsledku nepříznivé hospodářské situace v Andalusii a kterým se vydává výzva k předkládání žádostí na roky 2008 a 2009 (3). Komise uvedené nařízení schválila v květnu 2009 jako režim podpor na záchranu a restrukturalizaci malých a středních podniků, pročež poskytování jednotlivých podpor tohoto druhu velkým podnikům je třeba oznamovat (věc N 608/08).
(4)
Podpora plánovaná Andalusií spočívala v 80 % záruce desetileté půjčky ve výši 4 375 000 EUR, v dotaci ve výši 0,89 % z příslušné úrokové sazby a v desetileté půjčce z veřejných prostředků ve výši 2 000 000 EUR, kterou měla poskytnout Andaluská agentura pro inovace a rozvoj (IDEA).
(5)
Pokud jde o potřebné množství prostředků, Španělsko v oznámení uvedlo, že mezi nesplacenými dluhy byly v době přípravy restrukturalizačního opatření:
-
dluhy ve vztahu k dodavatelům ve výši 2,7 milionu EUR,
-
dluhy vůči státu ve výši 650 000 EUR,
-
dluhy ve vztahu k ostatním podnikům ze skupiny A NOVO ve výši 1,6 milionu EUR,
-
další potřeby plynoucí z rozšíření činnosti.
Potřeba finančních prostředků celkově dosáhla přibližné výše 5 milionů EUR.
(6)
Kromě výše popsané injekce nového kapitálu nepočítal plán s žádnou restrukturalizací činnosti podniku, ani jeho organizace, řízení nebo zaměstnanecké základny. Co se týče struktury podniku, plán popisoval pouze různé oblasti stávající činnosti a dále pak možnosti a perspektivy rozšiřování.
(7)
V plánu nebyl zmíněn žádný vlastní příspěvek ze strany příjemce nebo jeho mateřského podniku. Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán nepředpokládal žádné snížení kapacit nebo odprodej aktiv. Co se týče výhledů, plán nerozlišoval mezi optimistickým, prostředním a pesimistickým scénářem.
2. Opatření neoznámená Komisi
(8)
Při posuzování restrukturalizačního plánu se zjistilo, že v květnu 2009 obdržel podnik A NOVO podporu na záchranu spočívající v 80 % záruce na šestiměsíční půjčku ve výši 1 825 000 EUR s ročním poplatkem ve výši 1,5 % a úrokovou sazbou ve výši 2,86 %. Španělsko tuto záruku neoznámilo.
(9)
Po poskytnutí podpory na záchranu (21. května 2009) předložil podnik A NOVO dne 10. září 2009 andaluským orgánům restrukturalizační plán.
3. Příjemce
(10)
A NOVO je velký podnik činný v odvětví služeb navazujících na prodej počítačů, mobilních telefonů a dalších elektronických přístrojů. Jde o 100 % dceřinou společnost francouzského podniku A NOVO SA. Podnik A NOVO se původně věnoval výrobě telefonů, avšak v období mezi lety 2004 a 2006 výrobní činnost ukončil a zaměřil se na poprodejní služby. Podnik A NOVO působí v Malaze (Andalusie), resp. v oblasti způsobilé pro regionální podporu ve smyslu výjimky podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU.
(11)
V době oznámení restrukturalizačního plánu splňoval podnik A NOVO podmínky pro vyhlášení úpadku. Čelil potížím při získávání peněz na kapitálových trzích. Základní kapitál, který byl upsán v roce 2001 a dosahoval 15 milionů EUR, se snížil o více než 10 milionů EUR, přičemž více než čtvrtina byla ztracena jen za rok 2008:
(v EUR)
2001
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Kapitál
15 000 000
14 684 923
6 167 668
6 167 668
8 967 667
4 056 802
2 057 000
Podnik A NOVO vykazoval rovněž velké ztráty a klesající obrat:
(v EUR)
2006
2007
2008
2009
Nárůst ztrát
-2 603 000
-4 549 000
-3 923 000
- 292 000
Snížení obratu
22 090 000
21 853 000
15 305 000
15 464 000
(12)
Na začátku roku 2009 se tedy podnik A NOVO nacházel v krizi v souladu s body 10 a 11 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny“) (4). Došlo ke ztrátě více než poloviny jeho zapsaného kapitálu, přičemž o více než čtvrtinu kapitálu přišel podnik během dvanácti posledních měsíců (bod 10 písm. a) pokynů). Z tohoto důvodu splňoval podnik kritéria, která stanoví španělské právní předpisy pro vyhlášení úpadkového řízení (bod 10 písm. c) pokynů). V každém případě celkový obrat podniku klesal a hodnota aktiv se blížila nule, jak se stanoví v bodě 11 pokynů.
(13)
Restrukturalizace podniku A NOVO byla zahájena již v červenci 2005 s cílem změnit jeho činnost z výroby telefonů na poskytování poprodejních služeb. Dohoda o základech a závazcích plánu životaschopnosti podniku A NOVO COMLINK S.L. z roku 2005 ukládala podniku A NOVO povinnost přispět k financování svého plánu životaschopnosti prodejem a následným finančním leasingem svých nemovitostí v technologickém parku Parque Tecnológico de Andalucía (o odhadované ceně 14,9 milionu EUR), aby mohl do 31. prosince 2007 převést 94 dočasných smluv na smlouvy na dobu neurčitou a do 31. prosince 2009 pak uzavřít 88 smluv nových a také aby mohl udržet stávající zaměstnaneckou základnu do roku 2015. Dohoda navíc obsahovala režim pro odchod pracovníků do částečného důchodu ve věku šedesáti let.
(14)
Odbor práce při autonomní andaluské vládě na druhé straně podniku A NOVO dovolil rozvázat do 31. srpna 2008 pracovní poměr s 224 pracovníky staršími 54 let. Toto povolení umožňuje dotčeným pracovníkům zažádat o podporu v nezaměstnanosti, i když teoreticky zůstávají aktivními zaměstnanci. Po dobu dočasného přerušení pracovní smlouvy totiž tito pracovníci i nadále zůstávají součástí podniku. Opatření má doplácet příjem postižených zaměstnanců až do chvíle, kdy dosáhnou věku pro odchod do důchodu.
(15)
Zákonné povinnosti podniku se omezují na hrazení příspěvků zaměstnavatele do systému sociálního zabezpečení pro pracovníky postižené přerušením smlouvy a na výplaty a sociální pojištění hrazené během období stanoveného pro částečný důchod (mezi 60 a 65 lety).
4. Důvody pro zahájení řízení
(16)
V návaznosti na rozbor těchto opatření státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a ve světle pokynů se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, neboť měla pochybnosti o splnění kroků potřebných ke schválení podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(17)
Komise dospěla k závěru, že obě opatření mohou představovat podporu. Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU je podporou jakákoli forma finanční pomoci poskytované členským státem, která určitým způsobem zvýhodňuje některé podniky, a narušuje tak nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Předmětná opatření, tj. záruky, dotace úrokových sazeb, půjčka andaluského regionu a přímé platby pracovníkům podniku A NOVO, pracují se státními prostředky, které poskytla autonomní oblast Andalusie a které lze připsat státu.
(18)
Opatření musí příjemci nabízet zvýhodnění, kterého by za běžných podmínek na trhu nemohl využít. Podle bodu 3.2 písm. a) sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (5) záruka nepředstavuje podobný typ zvýhodnění, pokud se dlužník nachází ve finančních obtížích. Půjčka autonomní oblasti Andalusie by mohla zvýhodnění poskytovat. Komise totiž pochybuje, že byla poskytnuta při uplatnění tržní sazby určené v souladu s normami Komise pro stanovování tržních sazeb vymezenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (6). S ohledem na výše uvedené je tedy pravděpodobné, že opatření představují podporu, jež narušuje hospodářskou soutěž.
(19)
Přestože se počátkem roku 2009 podnik A NOVO nacházel v hospodářských obtížích, existoval prostor pro pochybnosti, pokud jde o jeho nárok na podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, neboť jde o 100 % dceřinou společnost francouzského podniku A NOVO SA, jehož obrat se v roce 2009 blížil 350 milionům EUR při dosažení čistého zisku 12 milionů EUR. V souladu s bodem 11 pokynů jsou podniky v obtížích způsobilé k podpoře pouze v případě, že nejsou schopny se zotavit z prostředků, které získají od svých vlastníků. Pokud jde o podnik náležející k větší skupině, bod 13 pokynů od členských států navíc požaduje, aby prokázaly, že jsou obtíže daného podniku jeho vlastní a že jsou příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina. Žádné informace, které by dovolily posoudit, zda jsou tyto podmínky splněny, Španělsko neposkytlo.
(20)
Pokud jde o plán restrukturalizace, Komise má pochybnosti o tom, zda povede k dlouhodobé životaschopnosti tak, jak to vyžadují body 35 a 36 pokynů. Restrukturalizační plán totiž neobsahoval žádný popis interních opatření zaměřených na zlepšení životaschopnosti a struktury podniku, ani do něho nebyla zahrnuta vyrovnávací opatření, jež by v možné míře omezila jakýkoli negativní vliv podpory na soutěžitele, např. snížení kapacity (38. a 39. bod pokynů). Také nebylo možné určit, zda se výše a intenzita podpory omezuje na nezbytně nutné restrukturalizační náklady (viz 43. a 45. bod pokynů). V plánu konkrétně chyběl jakýkoliv odkaz na vlastní příspěvek ze strany příjemce.
(21)
Co se týče restrukturalizace z roku 2005, Komise má pochybnosti o tom, zda byla dodržena zásada „jednou a dost“. V souladu se 72. bodem pokynů a body následujícími totiž nelze schválit zásah státu, pokud od poskytnutí poslední podpory na záchranu nebo restrukturalizaci uběhlo méně než deset let. Komisi schází informace potřebné ke zjištění, zda přímé platby prováděné autonomní oblastí Andalusie ve prospěch pracovníků představují podporu. Pokud se tyto platby uskutečnily v rámci obecného režimu sociálního zabezpečení, za státní podporu považovány nebudou. Pokud by byly normálně hrazeny samotným podnikem, ať už podle pracovněprávních předpisů, nebo kolektivních smluv, tyto platby by byly součástí běžných podnikových nákladů. Pokud by tyto platby na sebe převzal stát, musely by se považovat za podporu (7).
(22)
S ohledem na výše uvedené lze pochybovat o tom, že by se podpora na záchranu a restrukturalizaci mohla považovat za slučitelnou s příslušnými pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
(23)
Dopisem ze dne 22. října 2010 Španělsko oznámilo Komisi, že oznámené restrukturalizační opatření nebylo provedeno, a že oznámení tudíž bere zpět.
(24)
Pokud jde o podporu na záchranu z května 2009, Španělsko uvedlo, že Andaluská agentura pro inovace a rozvoj (IDEA) schválila dne 19. ledna 2009 rizikovou operaci spočívající v šestiměsíční záchranné záruce ve výši 1,5 milionu EUR, která podniku umožnila získat na kapitálovém trhu půjčku ve výši 1 875 000 EUR. Předmětná půjčka byla poskytnuta dne 21. května 2009. Zmírnila v podniku potíže s likviditou, jež by jinak vedly k jeho úpadku, a vytvořila prostor potřebný pro vypracování nového plánu restrukturalizace s opatřeními a kroky, které byly nutné pro zajištění životaschopnosti pro případ náhlého všeobecného omezení úvěrů finančními institucemi.
(25)
Pokud jde o úvahu, zda je záruka formou podpory, Španělsko uvedlo, že opatření by na obchod nemělo vliv. Poprodejní služby, které příjemce provozuje, by se totiž poskytovaly v místě a byly by omezeny na území Španělska. Podpora by neovlivnila přeshraniční obchod ani by podstatným způsobem nebránila nešpanělským soutěžitelům v realizaci operací na španělském trhu. Opatření by ani nepoložilo základ pro poskytování poprodejních služeb konečným španělským uživatelům mimo území Španělska. Přestože podnik A NOVO je součástí francouzské skupiny A NOVO S.A., důležitého provozovatele na evropském trhu s poprodejními službami, možný nepřímý účinek na obchod by byl čistě teoretický nebo nanejvýše nevýznamný - pokud se totiž vezme v úvahu výše podpory a srovná se s významnou skupinou, jakou je A NOVO S.A. s obratem 366 milionů EUR v roce 2009, možný nepřímý účinek na konkurenční vztahy mezi podobnou skupinou a jejími soutěžiteli by nebyl nijak podstatný.
(26)
Španělské orgány tvrdily, že úroková sazba u bankovní půjčky z 21. května 2009 ve výši 1,875 milionu EUR, garantované z 80 % andaluskou autonomní vládou a poskytnuté za roční poplatek ve výši 1,5 %, je srovnatelná s úrokovými sazbami uplatňovanými u půjček ozdraveným podnikům. Těm se úvěry poskytovaly s úrokovou sazbou 2,88 % a referenční úroková sazba zveřejněná Komisí pro květen 2009 byla 2,22 % (8). Ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (9) se uvádí, že na půjčky s vyšší zárukou poskytované ozdraveným podnikům (ratingová kategorie AAA-A) se použije marže o 60 základních bodech, což by představovalo limit ve výši 2,82 %. Podle rozhodnutí, na základě něhož byla záruka poskytnuta, vyprší její lhůta nejpozději šest měsíců po poskytnutí půjčky.
(27)
Španělské orgány rovněž uvedly, že záruku lze opodstatnit závažnými sociálními důsledky a že nemá žádný nepatřičný vedlejší účinek v jiných členských státech ve smyslu bodu 25 písm. b) pokynů. V podniku bylo zaměstnáno 527 oficiálních pracovníků. Úpadek nebo uzavření podniku by se dotkly nejen jich, ale i dalších několika stovek nepřímých pracovních míst. Vezme-li se v úvahu věková struktura personálu, většina pracovníků by měla potíže s nalezením nového zaměstnání. Vzhledem k vysoké míře nezaměstnanosti, s níž se Andalusie potýká (Malaga 30 %), by uzavření podniku přivodilo velmi vážnou sociální situaci. Španělsko se kromě toho domnívalo, že poprodejní opravárenské služby se poskytují na regionální úrovni, a že je tudíž nepravděpodobné, že by opatření mělo nepatřičný škodlivý vedlejší účinek v jiných členských státech.
(28)
Španělské orgány také trvaly na tom, že jsou splněny podmínky v bodě 25 písm. c) pokynů, které se vztahují na neoznámené podpory na záchranu a podle kterých musí členský stát do šesti měsíců po prvním schválení podpory na záchranu sdělit plán restrukturalizace nebo předložit doklad o tom, že byla ukončena platnost záruky. Podpora na záchranu byla poskytnuta dne 21. května 2009 a Španělsko plán restrukturalizace a plánovanou podporu oznámilo dne 16. října 2009, tedy ve lhůtě šesti měsíců od poskytnutí podpory na záchranu. Španělsko navíc potvrdilo, že doba trvání státní záruky byla omezena na šest měsíců.
(29)
Španělské orgány prohlásily, že podpora se omezuje na výši nutnou pro udržení podniku v chodu po dobu šesti měsíců, na kterou byla schválena, což je v souladu s požadavkem v bodě 25 písm. d) pokynů. Základem pro výpočet podpory byla potřeba likvidity na dobu šesti měsíců a hotovostní deficit podniku - podnik předložil se žádostí o záchranu následující tabulku peněžních toků na šest měsíců:
(v EUR)
1. měsíc
2. měsíc
3. měsíc
4. měsíc
5. měsíc
6. měsíc
Příjmy
1 440 998,00
1 685 785,00
1 586 880,00
1 403 600,00
1 405 920,00
1 549 760,00
Výdaje
1 632 677,00
4 231 415,00
2 631 987,00
2 684 834,00
1 754 309,00
1 504 723,00
Hospodářský výsledek
- 191 679,00
-2 545 630,00
-1 045 107,00
-1 281 234,00
- 348 389,00
45 037,00
Kumulovaný hospodářský výsledek
- 191 679,00
-2 737 309,00
-3 782 416,00
-5 063 650,00
-5 412 039,00
-5 367 002,00
(30)
Španělské orgány na základě těchto údajů dospěly k závěru, že potřebná výše dosahuje navzdory vyšší sumě v záporných peněžních tocích (- 5 367 002 EUR) částky 1 875 000 EUR. Při určování výše podpory Španělsko vycházelo z výsledku vypočteného podle vzorce uvedeného v příloze pokynů. Výpočet byl následující:
EBIT 2008: - 4 212 036 EUR;
Odpisy 2008: 437 201 EUR
Pracovní kapitál 2008: (oběžná aktiva 7 686 473 EUR - oběžná pasiva 10 446 997 EUR) = - 2 760 524 EUR
Pracovní kapitál 2007: (oběžná aktiva 11 748 449 EUR - oběžná pasiva 10 958 960 EUR) = 789 489 EUR
(pracovní kapitált - pracovní kapitált-1) = - 3 550 013 EUR
[EBITt + odpisyt + (pracovní kapitált - pracovní kapitált-1)]/2
= [- 4 212 036 EUR + 437 201 EUR + - 3 550 013 EUR]/2 = - 3 662 424 EUR
Polovina záporných provozních peněžních toků v roce předcházejícím poskytnutí podpory tedy dosahovala výše 3 662 424 EUR. Půjčka se státní zárukou Španělska se nacházela hluboko pod tímto limitem, a omezovala se tak na nutnou částku.
(31)
Pokud jde o to, zda lze podnik A NOVO, jakožto 100 % dceřinou společnost francouzského podniku A NOVO SA, jehož obrat se pohybuje kolem 350 milionů EUR, považovat za podnik v obtížích způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Španělsko uvedlo, že problémy jsou příznačné výhradně pro podnik A NOVO a jsou příliš složité na to, aby je mohla vyřešit samotná skupina. Potíže jsou příznačné pro podnik A NOVO, protože souvisí výhradně s jeho činností, konkrétně pak s přechodem od výroby k poskytování služeb. Jejich příčinou nebylo rozdělení nákladů v rámci skupiny. Finanční potíže podniku byly navíc příliš složité, než aby je vyřešila sama skupina. Z výsledků a peněžních toků skupiny A NOVO S.A. a podniku A NOVO Comlink España z let 2008 a 2009 vyplývá, že koncem roku 2008, kdy problémy podniku A NOVO začaly vyžadovat záchrannou operaci, čelila finančním tlakům i samotná mateřská společnost:
(v milionech EUR)
Skupina A NOVO SA (Francie)
A NOVO (Španělsko)
2008
2009
2008
2009
Prodej
350
366
14,9
15,5
Zisk
-17
12
-3,9
-0,3
Vlastní zdroje
45
53
0
1,8
Krátkodobé půjčky
28
18
3,4
2,5
Dlouhodobé půjčky
56
51
0,6
0,7
Peněžní toky
-0,3
2
-0,6
-0,9
Aktiva
230
225
14,2
13,4
Ke ztrátám skupiny ve výši 17 milionů EUR došlo také vlivem řady závazků s podnikem A NOVO España. Skupina A NOVO poskytla své španělské dceřiné společnosti velmi významné příspěvky: 2,123 milionu EUR v roce 2006 a 2,060 milionu EUR v roce 2009. V roce 2009 se objevily nové tlaky, neboť vyvstala potřeba reorganizace dluhů francouzské skupiny.
(32)
Co se týče restrukturalizace z roku 2005 a zásady „jednou a dost“, španělské orgány uvedly, že režimu pro částečný důchod v návaznosti na přerušení pracovní smlouvy podle plánu pro dočasnou regulaci pracovních sil využilo 224 pracovníků. Podle tohoto plánu byly přerušeny pracovní smlouvy 224 pracovníkům a stalo se tak v souladu s obecně platnými pracovněprávními předpisy, zejména pak s článkem 45 zákona o postavení zaměstnanců přijatého královským dekretem č. 1/1995 ze dne 24. března 1995 (10).
(33)
V souladu s čl. 45 odst. 1 zákona o postavení zaměstnanců lze pracovní smlouvu přerušit z důvodů hospodářských, technických, organizačních či výrobních. Odstavec 2 daného článku pak stanoví, že přerušení smlouvy zprošťuje vzájemné povinnosti odvádět a odměňovat práci. V souladu s čl. 208 odst. 1 písm. a) obecného zákona o sociálním zabezpečení (královský legislativní dekret č. 1/1994 ze dne 20. června 1994 (11)) pobírají pracovníci dávky v nezaměstnanosti. Podle čl. 214 odst. 2 tohoto královského dekretu, kterým se schvaluje revidované znění obecného zákona o sociálním zabezpečení, je zaměstnavatel povinen hradit do systému sociálního zabezpečení příspěvek zaměstnavatele a Státní správa sociálního zabezpečení (Instituto Nacional de la Seguridad Social) je pak povinna hradit příspěvek zaměstnance.
(34)
Po ukončení doby přerušení jednotlivých smluv schváleném v plánu pro dočasnou regulaci pracovních sil se pracovníci do podniku opět vrátili, ale byli zapojeni do režimu částečného důchodu, v rámci něhož pracují pouze na 15 % úvazku stanoveného v původní smlouvě. Podnik vyplácel 15 % mzdy a příspěvků na sociální zabezpečení. Španělské orgány jsou názoru, že toto opatření, stejně jako doplňková finanční opatření schválená odborem práce při autonomní andaluské vládě v rámci plánu pro dočasnou regulaci pracovních sil z roku 2005 a založená na dohodě o základech a závazcích plánu životaschopnosti podniku A NOVO Comlink España S.L. ze dne 18. července 2005, je v souladu s obecně platnými pracovněprávními předpisy, zejména pak s článkem 51 a následujícími zákona o postavení zaměstnanců, královským dekretem ministerstva práce a sociálních věcí č. 43/1996 ze dne 19. ledna, kterým se schvaluje nařízení o postupech pro regulaci pracovních sil a administrativních postupech pro kolektivní převody (12); královským dekretem č. 2064/1995 ze dne 22. prosince, kterým se schvaluje obecné nařízení o příspěvcích a vyplácení jiných nároků sociálního zabezpečení (13); a dohodou o kolektivním životním pojištění, která je vhodným opatřením, jež pracovníkům přímo finančně pomáhá čelit následkům spojeným s jejich odchodem do částečného důchodu, jak se stanoví v zákoně č. 50/1980 ze dne 8. října o pojistných smlouvách (14).
IV. POSOUZENÍ
1. Stažení oznámení ze strany Španělska
(35)
Poté, co bylo oznámení vzato zpět, pozbylo smyslu řízení o plánu restrukturalizace. Stažení oznámení však nemění nic na skutečnosti, že došlo k neoznámené podpoře na záchranu, která byla poskytnuta dříve, než byla oznámena.
2. Podpora na záchranu z května 2009
(36)
V návaznosti na odpovědi španělských orgánů je třeba zdůraznit, že podpora na záchranu je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c), neboť splňuje příslušné podmínky stanovené pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(37)
Opatření je podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Aby se považovalo za státní podporu, opatření musí příjemci nabízet zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nemohl získat a které může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Záruka se považuje za podporu, pokud se dlužník nachází ve finančních obtížích podle bodu 3.2 písm. a) sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk. V tomto případě se Komise domnívá, že záruka dlužníkovi výhodu poskytuje. Postavení přijímajícího podniku se totiž upevnilo oproti ostatním soutěžitelům, a z tohoto důvodu opatření může narušovat hospodářskou soutěž.
(38)
Španělské orgány trvaly na tom, že opatření nemá na obchod mezi členskými státy žádný vliv. Soudní dvůr nicméně v judikatuře uvádí, že účinek na obchod se neodvíjí od místní nebo regionální povahy poskytovaných služeb nebo od rozsahu dané činnosti (15). Poprodejní služby nabízené podnikem A NOVO se kromě toho volně prodávají v Unii. Majetek podniků, které poskytují tento typ služeb, zasahuje do více než jednoho členského státu. To platí zejména pro příjemce, jenž je součástí francouzské skupiny A NOVO Group, významného provozovatele poprodejních služeb na evropských i jiných trzích. Služby podniku A NOVO by mohly bez problémů provozovat jiné evropské podniky, jež mají dceřinou společnost ve Španělsku. Podniky z jiných členských států by také mohly uvažovat o možnosti usazení ve Španělsku za účelem provozování tohoto typu služeb, ale od myšlenky by je mohly odrazovat služby, které díky získané podpoře nabízí podnik A NOVO. Podpora v malé výši se může do obchodu mezi členskými státy rovněž promítnout, zejména pokud rozhodne o tom, že podnik A NOVO může zůstat činný. Podpora může navíc posílit francouzskou mateřskou společnost. Ve světle výše uvedeného je tedy splněna podmínka, pokud jde o vliv na obchod mezi členskými státy, a poskytnutí podpory na záchranu představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podporu poskytla andaluská autonomní vláda a lze ji přičíst státu.
(39)
Navzdory příslušnosti k větší skupině je A NOVO podnikem v obtížích ve smyslu 13. bodu pokynů. Španělsko dokázalo, že potíže jsou pro podnik příznačné a nejsou dány záměrným rozdělením nákladů. Problémy způsobila průmyslová restrukturalizace, kterou podnik prošel v dřívějších letech. Potíže byly příliš složité na to, aby je mohla vyřešit samotná skupina, protože ve chvíli, kdy byla podpora na záchranu poskytnuta, se s výraznými finančními tlaky potýkala i ona. V roce 2006 investovala do podniku A NOVO částku 2,123 milionu EUR a v roce 2008 sama zaznamenala ztráty. V roce 2009 pak z vlastních zdrojů poskytla injekci ve výši 2,060 milionu EUR.
(40)
Záruka splňuje požadavky stanovené v bodě 25 písm. a) pokynů. U záchranné bankovní půjčky ve výši 1,875 milionu EUR, ručené z 80 % andaluskou autonomní vládou, se uplatnila úroková sazba srovnatelná se sazbou u půjček poskytovaných ozdraveným podnikům, v souladu se sdělením Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb. Dlužník navíc hradil za záruku roční poplatek ve výši 1,5 %. Záruka měla vypršet do šesti měsíců od data poskytnutí půjčky.
(41)
Záruku opodstatňovaly vážné sociální potíže podniku A NOVO a neměla žádné nepatřičné vedlejší účinky na ostatní členské státy ve smyslu bodu 25 písm. b) pokynů. Skutečnost, že podnik A NOVO, zaměstnávající 527 osob, se v roce 2008 potýkal s hospodářskými problémy, již Komise uznala v rozhodnutí o zahájení řízení (viz 11. a 12. bod odůvodnění výše). V Andalusii, která jako region zaznamenává vysokou míru nezaměstnanosti již v tuto chvíli, by úpadek nebo uzavření podniku přivodily velmi vážnou sociální situaci. Vezme-li se v úvahu, že poprodejní opravárenské služby mají regionální charakter, je nepravděpodobné, že by opatření mělo nepatřičné a škodlivé vedlejší účinky v jiných členských státech.
(42)
Splněny jsou rovněž podmínky bodu 25 písm. c) pokynů, které se týkají neoznámených podpor na záchranu a podle kterých musí členský stát do šesti měsíců po prvním schválení podpory na záchranu sdělit plán restrukturalizace nebo předložit doklad o tom, že byla ukončena platnost záruky. Po poskytnutí podpory na záchranu (21. května 2009) předložil podnik A NOVO restrukturalizační plán spolu se žádostí o podporu na záchranu dne 10. září 2009. Španělsko plán restrukturalizace oznámilo dne 16. října 2009. Lhůta státní záruky se kromě toho omezovala na šest měsíců a vypršela dne 21. listopadu 2009.
(43)
Podpora se navíc omezovala na výši nutnou pro udržení podniku v chodu po dobu šesti měsíců, na kterou byla schválena, jak se požaduje v bodě 25 písm. d) pokynů. Výše podpory byla vypočítána na základě potřeby likvidity na dobu šesti měsíců a hotovostního deficitu podniku a nacházela se hluboko pod limitem stanoveným podle vzorce uvedeného v příloze pokynů. Podpora se omezovala na potřebnou částku, což je v souladu s bodem 25 písm. d) pokynů.
(44)
Co se týče zásady „jednou a dost“, Komise si mohla na základě informací předložených Španělskem ověřit, že veřejné prostředky vynaložené v rámci restrukturalizace v roce 2005 na sociální opatření ve prospěch části zaměstnanců podniku A NOVO byly poskytnuty v souladu s obecným systémem sociálního zabezpečení a podle bodů 61 a 63 pokynů je nelze považovat za státní podporu.
(45)
Informace předložené španělskými orgány proto rozptýlily pochybnosti, které vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností dočasných opatření realizovaných ve prospěch podniku A NOVO s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
V. ZÁVĚR
(46)
S ohledem na vše, co bylo uvedeno výše, Komisi nezbývá než prohlásit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU za ukončené. Co se týče neoznámené podpory na záchranu, Komise dospěla k závěru, že Španělsko tuto státní podporu provedlo v rozporu s předpisy, a porušilo tak ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise nicméně přijímá příznivé rozhodnutí, neboť opatření je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU. Řízení o oznámené podpoře na restrukturalizaci se uzavírá, protože Španělsko opatření vzalo zpět, a řízení tak pozbývá smyslu.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve formě záruky, již poskytlo Španělsko na záchranu podniku A NOVO Comlink SL, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Po stažení restrukturalizačního opatření ze strany Španělska pozbývá toto řízení týkající se uvedené podpory na restrukturalizaci smyslu. Komise se proto rozhodla řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU o podpoře na restrukturalizaci ukončit.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 23. března 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Marzu 2011
dwar l-Għajnuna mill-Istat C 10/10 (ex N 562/09) li Spanja għandha l-intenzjoni li tagħti għar-ristrutturazzjoni ta’ A NOVO Comlink
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1740)
(It-test Spanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/178/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod speċjali l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li appellat lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom rigward l-imsemmija dispożizzjonijiet (1),
Billi:
I. IL-PROĊEDURA
(1)
Fis-16 ta’ Ottubru 2009, Spanja nnotifikat għajnuna ta’ ristrutturar prevista mill-Komunità Awtonoma tal-Andalucía għal A NOVO Comlink SL. Permezz tal-ittra tal-25 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni infurmat lil Spanja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE dwar din il-miżura. Spanja rrispondiet għal din id-deċiżjoni bl-ittra datata s-26 ta’ April 2010. Permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Settembru 2010, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni mingħand Spanja. L-awtoritajiet Spanjoli rrispondew fl-20 ta’ Ottubru 2010 billi rtiraw in-notifika ladarba s-sitwazzjoni ekonomika kienet żviluppat aħjar milli kien mistenni.
(2)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuna. Ma rċeviet l-ebda kumment minn partijiet terzi.
II. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
1. Il-pjan ta’ ristrutturar notifikat
(3)
Il-pjan ta’ ristrutturar li Spanja nnotifikat f’Ottubru 2009 kien jistabbilixxi għajnuna għar-ristrutturar ta’ A NOVO Comlink SL (minn hawn ’il quddiem, “A NOVO”) abbażi tal-Ordni tal-5 ta’ Novembru 2008 li biha jkunu stabbiliti l-bażijiet regolatorji tal-programm ta’ Għajnuna għal Intrapriżi Vijabbli b’diffikultajiet ekonomiċi fl-Andalucía u jseħħ permezz ta’ sejħa għall-applikazzjonijiet għall-2008 u l-2009 (3). Il-Kummissjoni approvat l-Ordni msemmija f’Mejju tal-2009 bħala sistema ta’ salvataġġ u ristrutturar għal SMEs. B’hekk huwa neċessarju li l-għotjiet individwali ta’ tali għajnuna għal impriżi kbar ikunu notifikati (Kawża N608/08).
(4)
L-għajnuna prevista għall-Andalucía kienet tikkonsisti f’garanzija ta’ 80 % ta’ self li jammonta għal EUR 4 375 000 fuq 10 snin, b’sussidju tar-rata tal-imgħax ta’0,89 % u self pubbliku ta’ EUR 2 000 000 fuq 10 snin, mogħti mill-Aġenzija għall-Innovazzjoni u l-Iżvilupp tal-Andalucía (IDEA).
(5)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-flus likwidi meħtieġa, Spanja kkonfermat fin-notifika li d-djun pendenti meta ġie elaborat il-mekkaniżmu ta’ ristrutturar huwa magħmul minn:
-
dejn ma’ fornituri ta’ EUR 2,7 miljun;
-
dejn ta’ EUR 650 000 mal-Istat;
-
dejn ta’ EUR 1,6 miljun ma impriżi oħra tal-grupp A NOVO;
-
u dejn ieħor meħtieġ għall-espansjoni tal-attivitajiet.
Dan kollu wassal għall-ħtieġa ta’ flus likwidi li jammontaw għal madwar EUR 5 miljun.
(6)
Apparti mill-injezzjoni ta’ kapital ġdid deskritta preċedentement, il-pjan ta’ ristrutturar ma kien jipprevedi l-ebda ristrutturar tal-attivitajiet, l-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-impriża u lanqas tal-forza tax-xogħol tagħha. Fir-rigward tal-istruttura tal-impriża, il-pjan kien jiddeskrivi biss l-oqsma attwali tal-attività u l-possibiltajiet u l-prospetti ta’ tkabbir.
(7)
Il-pjan ma rrefera għall-ebda kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju jew tal-impriża possedenti. Fir-rigward ta’ kontromiżuri, il-pjan ma kien jipprevedi l-ebda tnaqqis tal-kapaċità jew bejgħ tal-assi. Fir-rigward ta’ prospetti, ma kienet stabbilita l-ebda distinzjoni bejn l-ipoteżi ottimista, dik intermedja jew dik pessimista.
2. Miżuri mhux notifikati lill-Kummissjoni
(8)
Matul l-evalwazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar, sar magħruf li f’Mejju tal-2009 kienet ingħatat għajnuna ta’ salvataġġ lil A NOVO fil-forma ta’ garanzija ta’ 80 % fuq self ta’ EUR 1 825 000 fuq sitt xhur, bi primjum annwali ta’ 1,5 % u rata tal-imgħax ta’ 2,86 %. Spanja ma nnotifikatx din il-garanzija.
(9)
Wara l-għoti tal-għajnuna fil-21 ta’ Mejju 2009, fl-10 ta’ Settembru 2009 A NOVO ressqet pjan ta’ rsitrutturar lill-awtoritajiet ta’ Andalucía.
3. Il-benefiċjarju
(10)
A NOVO hija impriża kbira li topera fis-settur tal-attivitajiet ta’ wara l-bejgħ (after-sales) għall-kompjuters, telefowns mobili u tagħmir ieħor elettroniku. Hija 100 % sussidjarja tal-impriża Franċiża A NOVO SA. Oriġinalment, A NOVO kienet tiffabbrika t-telefowns. Bejn l-2004 u l-2006 A NOVO waqfet mill-attivitajiet tagħha ta’ produzzjoni u kkonċentrat fuq is-servizzi ta’ wara l-bejgħ. A NOVO tinsab f’Málaga (Andalucía), żona li tista’ tibbenifika minn għajnuna reġjonali skont l-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE.
(11)
Meta kien notifikat il-pjan ta’ ristruttura, A NOVO kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ insolvenza. Kellha diffikultajiet biex tikseb flus fis-swieq tal-kapital. Mill-kapital inizjali rreġistrat fl-2001 li kien jammonta għal EUR 15-il miljun, EUR 10 miljun kienu sparixxew, u iktar minn kwart minnhom kienu ntilfu matul l-2008 biss.
(f’EUR)
2001
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Kapital
15 000 000
14 684 923
6 167 668
6 167 668
8 967 667
4 056 802
2 057 000
A NOVO kienet qiegħda tirreġistra wkoll telf sostanzjali u l-fatturat kien qed jonqos
(f’EUR)
2006
2007
2008
2009
Żieda fit-telf
-2 603 000
-4 549 000
-3 923 000
- 292 000
Tnaqqis tal-fatturat
22 090 000
21 853 000
15 305 000
15 464 000
(12)
Konsegwentement, fil-bidu tal-2009, A NOVO kienet qiegħda tiffaċċja kriżi skont il-punti 10 u 11 tal-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi fi kriżi (minn hawn ’il quddiem “il-Linji gwida”) (4). Iktar min-nofs il-kapital irreġistrat tagħha kien sparixxa u iktar minn kwart ta’ dak il-kapital kien intilef matul it-12-il xahar preċedenti (punt 10(a) tal-Linji gwida). Għaldaqstant, skont il-liġi Spanjola l-impriża kienet tissodisfa l-kriterji biex tkun soġġetta għall-proċedura ta’ insolvenza (punt 10(c) tal-Linji gwida). Fi kwalunkwe każ, il-fatturat kien qed jonqos u l-valur tal-assi kien kważi xejn, skont kif stipulat fil-punt 11 tal-Linji gwida.
(13)
F’Lulju 2005 kien diġà beda r-ristrutturar ta’ A NOVO bil-għan li tbiddel l-attività tagħha u tgħaddi mill-produzzjoni tal-telefowns għal għoti ta’ servizzi wara l-bejgħ. Il-Ftehim dwar il-Bażi u l-Impenji tal-Pjan ta’ Vijabbilità ta’ A NOVO COMLINK S.L. tal-2005 kien jobbliga lil A NOVO tikkontribwixxi għall-finanzjament tal-pjan ta’ vijabbilità permezz ta’ operazzjoni ta’ bejgħ u twellija lura (lease-back) tal-propjetà immobbli tagħha fil-Park Teknoloġiku f’Andalucía (għal total stmat ta’ EUR 14,9 miljun), tbiddel 94 kuntratt temporanju f’permanenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2007, tikkonkludi 88 kuntratt ġdid qabel il-31 ta’ Diċembru 2009, u żżomm l-istess forza tax-xogħol sal-2015. Il-ftehim kien jinkludi wkoll skema ta’ rtirar parzjali għall-ħaddiema ladarba jagħlqu s-60 sena.
(14)
B’konsegwenza ta’ dan, id-Dipartiment tax-Xogħol tal-Kunsill ta’ Andalucía awtorizza lil A NOVO tissospendi 224 kuntratt tax-xogħol ta’ impjegati li kellhom aktar minn 54 sena sal-31 ta’ Awwissu 2008. Din l-awtorizzazzjoni tippermetti lil dawn il-ħaddiema jitolbu l-benefiċċji għall-qgħad minkejja li, teoretikament ikunu għadhom impjegati. Matul is-sospensjoni temporanja tal-kuntratti tax-xogħol, il-ħaddiema jibqgħu jagħmlu parti mill-impriża. Il-miżura hija intenzjonata biex tissupplimenta l-introjtu tal-ħaddiema kkonċernati sakemm jilħqu l-età tal-irtirar.
(15)
L-obbligi legali tal-impriża huma limitati għall-ħlas tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem lis-sistema tas-sigurtà soċjali tal-ħaddiema affettwati mis-sospensjoni tal-kuntratt u l-kostijiet tal-pagi u tas-sigurtà soċjali matul il-perjodu ta’ rtirar parzjali (bejn is-60 u l-65 sena).
4. Raġunijiet għall-ftuħ tal-proċedura
(16)
Wara analiżi ta’ dawn il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, u fid-dawl tal-Linji gwida, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura tal-Artikolu 108(2) tat-TFUE għax kellha dubji dwar jekk il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar kinux intlaħqu.
(17)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li kien probabbli li ż-żewġ miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna. L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistabbilixxi li kull appoġġ finanzjarju mogħti minn Stat Membru li jagħti vantaġġ speċifiku lil impriżi partikolari, u li b’hekk, iwassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni u jaffettwa l-iskambji kummerċjali bejn l-Istati Membri, jikkostittwixxi għajnuna. Il-miżuri inkwistjoni huma l-garanziji, ir-rata tal-imgħax sussidjata, is-self mir-reġjun ta’ Andalucía u l-ħlas dirett lill-ħaddiema ta’ A NOVO minn riżorsi tal-Istat. Dawn kienu permessi mill-Komunità Awtonoma tal-Andalucía u huma attribwibbli għall-Istat.
(18)
Il-miżuri jridu joffru lill-Benefiċjarju vantaġġ li ma setgħax jikseb f’kundizzjonijiet normali tas-suq. Garanzija ma tikkostitwix tali vantaġġ meta dak li jissellef jinsab f’sitwazzjoni ta’ diffikultà finanzjarja, f’konformità mal-punt 3.2(a) tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnuniet Statali mogħtija bħala garanzija (5) Madanakollu, is-self tal-Andalucía jista’ jkun ta’ vantaġġ. Il-Kummissjoni tiddubita kemm ir-rati tas-suq kienu konformi mar-regoli tal-Kummissjoni dwar l-iffissar tar-rati tas-suq, stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu għall-iffissar tar-rati ta’ referenza u dawk skontati tar-redditu (discounted rates of return) (6). Konsegwentement, huwa probabbli li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna li tfixkel il-kompetizzjoni.
(19)
Anke jekk mill-2009 A NOVO kienet f’diffikultà ekonomika, kien hemm dubji jekk kinitx eliġibbli għal kwalunkwe assistenza ta’ salvataġġ jew ristrutturar ladarba kienet 100 % sussidjarja tal-Impriża Franċiża A NOVO SA li kellha fatturat ta’ madwar EUR 350 miljun u profitt nett ta’ EUR 12 miljun fl-2009. F’konformità mal-punt 11 tal-Linji gwida, l-impriżi fi kriżi jistgħu jibbenefikaw biss mill-għajnuna f’każ li ma ijistgħux jirkupraw b’fondi miksuba mill-propjetarji tagħhom. Barra minn hekk, taħt punt 13 tal-Linji gwida, meta impriża tkun propjetà ta’ grupp ikbar, l-Istat Membru jrid juri li d-diffikultajiet li tkun għaddejja minnhom l-impriża jkunu intrinsiċi u kumplessi wisq biex jiġu ttrattati mill-grupp tagħha stess. Spanja ma ressqet l-ebda informazzjoni li turi li dawn il-kundizzjonijiet kienu sodisfatti.
(20)
Fir-rigward tal-pjan ta’ ristrutturar, il-Kummissjoni tiddubita kemm l-għajnuna twassal għall-vijabbiltà fit-tul kif huwa meħtieġ mill-punti 35 u 36 tal-Linji gwida. Il-pjan ta’ ristrutturar ma kellux deskrizzjoni tal-miżuri interni destinati għat-titjib tal-vijabbiltà u l-istruttura tal-impriża. Addizzjonalment, il-pjan kien nieqes minn miżuri kumpensatorji biex inaqqsu l-effett negattiv li l-miżura jista’ jkollha għall-kompetituri, bħal tnaqqis ta’ kapaċità (punti 38 u 39 tal-Linji gwida). Lanqas ma kien possibbli li jkun determinat li l-ammont u l-intensità tal-għajnuna jkunu limitati għall-kostijiet tar-ristrutturar strettament neċessarju (punti 43 u 45 tal-Linji gwida). B’mod konkret, il-pjan kien nieqes minn kwalunkwe referenza għall-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju.
(21)
Fir-rigward tar-ristrutturar tal-2005, il-Kummissjoni tiddubita kemm ġie rrispettat il-prinċipju ta’ “non-rikorrenza”. B’referenza għall-punti 72 u dawk sussegwenti tal-Linji gwida, mhux permess l-intervent tal-Istat meta jkunu għaddew inqas minn 10 snin mill-eżekuzzjoni tal-aħħar miżura ta’ għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar. Il-Kummissjoni għandha nuqqas ta’ informazzjoni biex tiddetermina jekk il-ħlasijiet diretti realizzati mill-Komunità Awtonoma tal-Andalucía lill-ħaddiema jikkostitwixxux għajnuna. Jekk dawn il-ħlasijiet saru skont skema ġenerali tas-sigurtà soċjali mhumiex ikkunsidrati bħala għajnuna mill-Istat. Jekk kellhom normalment joħorġu mill-impriża nnifisha, skont il-leġiżlazzjon tal-impjiegi jew xi ftehim kollettiv, dawn il-ħlasijiet huma parti mill-kostijiet normali tal-impriża. Jekk l-Istat jagħmel dawn il-ħlasijiet, huma jkollhom ikunu kkunsidrati bħala għajnuna (7)
(22)
Konsegwentement, kien dubjuż jekk l-għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar setgħetx tkun ikkunsidrata kumpatibbli mal-Linji gwida relevanti.
III. OSSERVAZZJONIJIET MINN SPANJA
(23)
B’ittra datata t-22 ta’ Ottubru 2010, Spanja infurmat lill-Kummissjoni li ma kinitx wettqet il-miżura ta’ ristrutturar notifikata u li kienet qed tirtira n-notifika.
(24)
Fir-rigward tal-għajnuna ta’ salvataġġ ta’ Mejju 2009, Spanja ġibdet l-attenzjoni li, fid-19 ta’ Jannar 2009, l-Aġenzija tal-Innovazzjoni u l-Iżvilupp tal-Andalucía (IDEA) kienet approvat operazzjoni ta’ riskju li tikkonsisti f’garanzija ta’ salvataġġ li tammonta għal EUR 1,5 miljun matul 6 xhur li ppermettiet lill-impriża tikseb self mis-suq tal-kapital għal valur ta’ EUR 1 875 000. Dan is-self ingħata fil-21 ta’ Mejju 2009. Huwa taffa l-problemi ta’ likwidità tal-impriża li kienu jwasslu għall-falliment tagħha u taha l-marġini ta’ manovrabbiltà neċessarju biex tiżviluppa pjan ġdid ta’ ristrutturar bil-miżuri u l-azzjonijiet neċessarji biex tiggarantixxi l-vijabbiltà tagħha qabel ma nqalgħet is-sitwazzjoni imprevista ta’ ristrizzjoni ġenerali fuq il-kreditu mill-entitajiet finanzjarji.
(25)
Fir-rigward tal-kunsiderazzjoni tal-garanzija bħala għajnuna, Spanja allegat li l-kummerċ mhux se jkun affettwat. Is-servizzi ta’ wara l-bejgħ li joffri l-benefiċjarju jingħataw fuq skala lokali u huma limitati għat-territorju Spanjol. L-għajnuna mhux se taffettwa l-iskambji transkonfinali u lanqas se tfixkel b’mod sinifikanti lill-kompetituri mhux Spanjoli mili jwaqqfu operazzjonijiet fis-suq Spanjol. Lanqas teżisti raġuni biex ikun provdut servizz ta’ wara l-bejgħ għal utenti finali Spanjoli barra mit-territorju Spanjol. Minkejja li A NOVO kienet parti mill-grupp Franċiż A NOVO S.A., operatur importanti fis-suq tas-servizzi ta’ wara l-bejgħ fl-Ewropa, l-effett possibbli indirett fuq il-kummerċ se jkun biss teoretiku u fl-agħar xenarju possibiltà insinifikanti li mhux se taffettwa b’mod notevoli r-relazzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn grupp bħal A NOVO S.A. u l-kompetituri tiegħu, fid-dawl tad-daqs tal-għajnuna meta mqabbla ma’ grupp tad-daqs ta’ A NOVO S.A. li l-fatturat tiegħu fl-2009 kien jammonta għal EUR 366 miljun.
(26)
L-awtoritajiet Spanjoli jsostnu li r-rata tal-imgħax tas-self bankarju tal-21 ta’ Mejju 2009, għall-valur ta’ EUR 1,875 miljun, li 80 % tiegħu kien garantit mill-Kunsill ta’ Andalucía bi primjum annwali ta’ 1,5 %, kien kumparabbli mar-rati applikati fuq is-self ta’ impriżi b’saħħithom. Din ir-rata ta’ imgħax kienet ta’ 2,88 % u r-rata ta’ referenza ppubblikata mill-Kummissjoni għal Mejju 2009 kienet ta’ 2,22 % (8) Il-Komunikazzjoni relevanti dwar ir-reviżjoni tal-metodu biex ikunu ffissati r-rati ta’ referenza u ta’ redditu skontat (9) tgħid li l-marġini li għandu jkun applikat għas-self b’garanzija elevata mogħti lill-impriżi b’saħħithom (livell ta’ likwidità AAA-A) hu ta’ 60 punt ta’ bażi. Dan jwassal għal-limitu ta’ 2,82 %. Skont id-deċiżjoni għall-għoti tal-garanzija, il-garanzija kienet tiskadi mhux iktar tard minn sitt xhur mid-data tal-għoti tas-self.
(27)
L-awtoritajiet Spanjoli jsostnu wkoll li l-garanzija kienet ġustifikata mir-riperkussjonijiet soċjali gravi u ma kellha l-ebda effett fi Stati Mmebri oħra fit-tifsira tal-punt 25(b) tal-Linji gwida. L-għadd ta’ ħaddiema impjegati uffiċjalment kien jammonta għal 527. Il-falliment jew l-egħluq tal-impriża kien jaffettwa lil dawn il-ħaddimea kif ukoll mijiet ta’ impjiegi varji indiretti oħra. Fil-kunsiderazzjoni tal-istruttura tal-età tal-ħaddiema, il-biċċa l-kbira tagħhom kien ikollhom diffikultà biex isibu impjieg ġdid. Bl-indiċi għoli ta’ qgħad eżistenti fl-Andalucía (30 % f’Malaga), l-għeluq tal-impriża kien iwassal għal sitwazzjoni soċjali gravi ħafna. Barra minn hekk, Spanja qieset li, fil-kunsiderazzjoni li s-servizzi ta’ tiswija wara l-bejgħ kienu jingħataw fuq skala reġjonali, ma kienx probabbli li jkun hemm kwalunke effett kollaterali negattiv fuq Stati Membri oħra.
(28)
Addizzjonalment, l-awtoritajiet Spanjoli ssottolinejaw li kienu sodisfatti l-kundizjonijiet tal-punt 25(c) tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ mhux notifikata, li skonthom l-Istat Membru jrid iressaq pjan ta’ ristrutturar jew prova li l-garanzija ġiet imwaqqfa, fis-sitt xhur wara l-ewwel awtorizzazzjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ. Wara l-għoti tal-għajnuna ta’ salvataġġ fil-21 ta’ Mejju 2009, Spanja nnotifikat il-pjan ta’ ristrutturar u l-għajnuna prevista fis-16 ta’ Ottubru 2009. B’hekk baqgħet fil-limitu tas-sitt xhur. Addizzjonalment, Spanja kkonfermat li d-durata tal-garanzija Statali kienet limitata għal sitt xhur.
(29)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Spanjoli jsostnu li l-ammont tal-għajnuna kien limitat għal dak neċessarju biex l-impriża tibqa’ għaddejja matul il-perjodu awtorizzat tas-sitt xhur, kif meħtieġ mill-punt 25(d) tal-Linji gwida. L-ammont kien ikkalkulat abbażi tal-likwidità neċessarja għal sitt xhur u d-defiċit finanzjarju mressaq mill-impriża li ppreżentat il-fluss tal-flus tagħha għas-sitt xhur segwenti bħala parti mit-talba ta’ salvataġġ.
(f’EUR)
Xahar 1
Xahar 2
Xahar 3
Xahar 4
Xahar 5
Xahar 6
Dħul
1 440 998,00
1 685 785,00
1 586 880,00
1 403 600,00
1 405 920,00
1 549 760,00
Nefqa
1 632 677,00
4 231 415,00
2 631 987,00
2 684 834,00
1 754 309,00
1 504 723,00
Bilanċ
- 191 679,00
-2 545 630,00
-1 045 107,00
-1 281 234,00
- 348 389,00
45 037,00
Bilanċ kumulattiv
- 191 679,00
-2 737 309,00
-3 782 416,00
-5 063 650,00
-5 412 039,00
-5 367 002,00
(30)
Abbażi ta’ din id-dejta, l-awtoritajiet Spanjoli kkonkludew li l-ammont neċessarju kien ta’ EUR 1 875 000 minħabba fluss tal-flus negattiv għoli (EUR - 5 367 002). Biex ikun determinat l-ammont tal-għajnuna, l-awtoritajiet imsemmija kkunsidraw ir-riżultat miksub meta tiġi applikata il-formola pprovduta fl-Anness tal-Linji gwida. Il-kalkolu sar bil-mod li ġej:
EBIT 2008: EUR - 4 212 036
Amortizzament 2008 EUR 437 201
Il-kapital operazzjonali 2008 (assi kurrenti EUR 7 686 473 - obligazzjonijiet kurrenti EUR 10 446 997) = EUR - 2 760 524
Il-kapital operazzjonali 2007 (assi kurrenti EUR 11 748 449 - obligazzjonijiet kurrenti EUR 10 958 960) = EUR 789 489
(kapital operazzjonalit - kapital operazzjonalit-1) = EUR - 3 550 013
[EBITt + amortizzamentt + (kapital operazzjonalit - kapital operazzjonalit-1)]/2
= [EUR - 4 212 036 + EUR 437 201 + EUR - 3 550 013]/2 = EUR - 3 662 424
Bħalal riżulat, nofs il-fluss tal-flus operazzjonali negattiv tas-sena ta’ qabel l-għoti tal-għajnuna, kien jammonta għal EUR 3 662 424. Is-self b’garanzija statali mogħti minn Spanja, kien ħafna inqas minn dan il-limitu, u għalhekk, limitat għall-ammont neċessarju.
(31)
Fir-rigward tal-fatt jekk A NOVO, bħala sussidjarja totali tal-impriża Franċiża A NOVO SA, li l-fatturat tagħha huwa madwar EUR 350 miljun, hijiex impriża fi kriżi eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar, Spanja argumentat li l-problemi tal-impriża kienu intrinsiċi u wisq kumplessi biex ikunu solvuti mill-grupp stess. Kienu intrinsiċi għax kienu relatati esklussivament mal-attivitajiet ta’ A NOVO u, b’mod partikolari, mal-bidla tagħha minn produzzjoni għall-għoti ta’ servizzi. Ma rriżultawx minn allokazzjoni ta’ kostijiet fil-grupp. Barra minn hekk, id-diffikultajiet finanzjarji tal-impriża kienu wisq kumplessi biex ikunu riżolti mill-grupp stess. Id-dejta tal-profitti u tal-fluss tal-flus tas-snin 2008 u 2009 tal-grupp A NOVO S.A. u ta’ A NOVO Comlink Spanja jindikaw li, fi tmiem l-2008, meta d-diffikultajiet ta’ A NOVO bdew jeħtieġu operazzjoni ta’ salvataġġ, il-kumpanija possedenti kienet tinsab taħt pressjoni finanzjarja hi stess:
(EUR miljuni)
Grupp A NOVO SA (Franza)
A NOVO (Spanja)
2008
2009
2008
2009
Bejgħ
350
366
14,9
15,5
Profitti
-17
12
-3,9
-0,3
Riżorsi proprji
45
53
0
1,8
Self fuq medda qasira ta’ żmien
28
18
3,4
2
Self fit-tul
56
51
0,6
0,7
Fluss tal-flus
-0,3
2
-0,6
-0,9
Assi
230
225
14,2
13,4
It-telf ta’ EUR 17-il miljun tal-grupp huwa dovut ukoll għal numru ta’ impenji lejn A NOVO Spanja. Il-grupp A NOVO għamel kontribuzzjonijiet sostanzjali lis-sussidjarja Spanjola tiegħu. EUR 2,123 miljun fl-2006 u EUR 2,060 miljun fl-2009. Fl-2009 inħolqu pressjonijiet ġodda dovuti għall-ħtieġa li jkun skedat mill-ġdid id-dejn tal-grupp Franċiż.
(32)
Fir-rigward tar-ristrutturar tal-2005 u għall-prinċipju ta’ non-rikorrenza, skont l-awtoritajiet Spanjoli 224 ħaddiem ibbenefikaw mill-iskema ta’ rtirar parzjali wara s-sospensjoni tal-kuntratti tax-xogħol tagħhom f’konformità mal-Proċedura ta’ Aġġustament għax-Xogħol Temporanju (ERTE). Skont l-imsemmi ERTE, kienu sospiżi l-kuntratti ta’ 224 ħaddiem f’konformità mal-leġiżlazzjoni tal-impjiegi applikabbli, b’mod partikolari l-Artikolu 45 tal-Istatut tal-Ħaddiema approvat permezz tad-Digriet Reali 1/1995 tal-24 ta’ Marzu 1995 (10).
(33)
Skont l-Artikolu 45(1) tal-Istatut tal-Ħaddiema, il-kuntratt tax-xogħol jista’ jkun sospiż għal raġunijiet ekonomiċi, tekniċi, organizzattivi u ta’ produzzjoni. L-inċiż 2 tal-istess Artikolu jistabbilixxi li s-suspensjoni teżonera lill-partijiet mill-obbligi reċiproki li jaħdmu u li jħallsu għax-xogħol. Il-ħaddiema jieħdu l-benefiċċju tal-qgħad skont l-Artikolu 208(1)(a) tal-Liġi Ġenerali tas-Sigurtà Soċjali (Digriet Reali 1/1994 tal-20 ta’ Ġunju 1994 (11)). Skont l-Artikolu 214(2) ta dan id-Digriet Reali li japprova t-Test Revedut tal-Liġi Ġenerali tas-Sigurtà Soċjali, min iħaddem irid iħallas il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem lis-Sigurtà Soċjali, waqt li l-Istitut Nazzjonali tas-Sigurtà Soċjali (INSS) irid iħallas il-kwota tal-ħaddiem.
(34)
Fi tmiem il-perjodu tas-sospensjoni tal-kuntratti individwali awtorizzat fl-ERTE, il-ħaddiema reġgħu ġew integrati fl-impriża iżda huma jagħmlu parti mill-iskema ta’ rtirar parzjali skont liema jaħdmu biss 15 % ta’ dak stipulat fil-kuntratt tagħhom. L-impriża tħallas il-15 % tas-salarju u l-kontribuzzjonijiet tas-Sigurtà Soċjali. Skont l-awtoritajiet Spanjoli, din il-miżura, bħall-miżuri finanzjarji kumplimentari, approvati mid-Dipartiment tax-Xogħol tal-Kunsill ta’ Andalucía fil-kuntest tal-ERTE tal-2005 u abbażi tal-Ftehim dwar il-Bażi u l-Impenji tal-Pjan ta’ Vijabbilità ta’ A NOVO Comlink Spanja S.L. tat-18 ta’ Lulju tal-2005, huwa f’konformità mal-leġiżlazzjoni ġenerali tax-xogħol u b’mod partikolari l-Artikolu 51 u dawk segwenti tal-Istatut tal-Ħaddiema, id-Digriet Reali 43/1996 tad-19 ta’ Jannar tal-Ministeru tax-Xogħol u tas-Sigurtà Soċjali li approva r-Regolament tal-proċeduri għar-regolamentazzjoni tal-impjieg u azzjoni amminstrattiva b’konnessjoni ma’ trasferimenti kollettivi (12);id-Digriet Reali 2064/1995, tat-22 ta’ Diċembru, li approva r-Regolament Ġenerali dwar il-kontribuzzjonijiet u l-ħlas ta’ drittijiet oħra tas-Sigurtà Soċjali (13). u l-Ftehim tal-Assigurazzjoni Kollettiva fuq il-Ħajja, li huwa miżura xierqa ta’ sostenn lill-ħaddiema b’mod dirett u nominali biex jiffaċċjaw ir-riperkussjonijiet lavorattivi li jakkumpanjaw il-bidla tagħhom għal irtirar parzjali, skont kif provdut fil-Liġi 50/1980, tat-8 ta’ Ottubru, dwar il-Kuntratti tal-Assigurazzjoni (14).
IV. VALUTAZZJONI
1. Irtirar tan-Notifika minn Spanja
(35)
Wara l-irtirar tan-notifika, il-proċedura relattiva għal pjan ta’ ristrutturar ma kienx baqgħalha skop. Madanakollu, l-irtirar ta’ notifika ma jistax jaffettwa għajnuna ta’ salvataġġ mhux notifikata u mogħtija qabel in-notifika tagħha.
2. L-għajnuna ta’ salvataġġ ta’ Mejju 2009
(36)
Wara t-tweġibiet tal-awtoritajiet Spanjoli, irid ikun żgurat li l-għajnuna ta’ salvataġġ hija kumpatibbli mal-Artikolu 107(3)(c), ladarba tissodisfa l-kundizzjonijiet relevanti stabbiliti fil-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi fi kriżi.
(37)
Il-miżura tikkostittwixxi għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE Biex tkun ikkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, il-miżura trid tagħti lill-benefiċjarju vantaġġ li ma jistax jikseb f’kundizjonijiet normali tas-suq u li jista’ jaffettwa l-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Irid ikun ikkunsidrat li l-garanzija tikkostittwixxi għajnuna jekk min jissellef jinsab f’sitwazzjoni ta’ diffikultà finanzjarja skont il-punt 3.2(a) tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanzija. F’dan il-każ, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-garanzija tagħti lil min jissellef vantaġġ. Il-pożizzjoni tal-impriża benefiċjarja rriżultat imsaħħa meta mqabbla ma’ dik tal-kompetituri tagħha. Konsegwentement, il-miżura tista’ toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(38)
L-Awtoritajiet Spanjoli sostnew li ma kien hemm l-ebda effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati. Madanakollu, fil-ġurisprudenza tagħha l-Qorti sostniet li l-effett fuq il-kummerċ ma jiddipendix mill-karattru lokali jew reġjonali tas-servizzi mogħtija jew fuq id-daqs tal-attività inkwistjoni (15). Addizzjonalment, is-servizzi ta’ wara l-bejgħ mogħtija minn A NOVO huma kummerċjalizzati liberament fl-Unjoni. Is-sjieda tal-impriżi li joffru dan it-tip ta’ servizz tkopri iktar minn Stat Membru wieħed. Dan japplika, b’mod partikolari, għall-benefiċjarju li jifforma parti mill-grupp Franċiż A NOVO, operatur importanti fis-suq tas-servizzi ta’ wara l-bejgħ fl-Ewropa u fi swieq oħra. Is-servizzi ta’ A NOVO jistgħu jkunu offruti perfettament minn impriżi Ewropej oħra li għandhom sussidjarja fi Spanja. Bl-istess mod, l-impriżi ta’ Stati Membri oħra jistgħu jistħarrġu l-possibbiltà li jiftħu fi Spanja biex joffru dan it-tip ta’ servizz iżda jistgħu jaqtgħu qalbhom jagħmlu dan minħabba s-servizzi li A NOVO tista’ toffri grazzi għall-għajnuna mill-Istat. Għajnuna ta’ daqs żgħir tista’ wkoll ikollha riperkussjonijiet fil-kummerċ bejn l-Istati Membri, speċjalment jekk tiddetermina jekk A NOVO tkomplix topera jew le. Barra minn hekk, l-għajnuna tista’ ssaħħaħ lill-impriża possedenti Franċiża. Konsegwentement, tintlaħaq il-kundizzjoni li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u l-għoti tal-għajnuna ta’ salvataġġ tikkostittwixxi għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. L-għajnuna ngħatat mill-Kunsill ta’ Andalucía u hija attribwibbli lill-Istat.
(39)
A NOVO hija impriża fi kriżi fit-tifsira tal-Artikolu 13 tal-Linji gwida, minkejja li tappartjeni għal grupp ikbar. Spanja tista’ tipprova li d-diffikultajiet tal-impriża kienu intrinsiċi jekk ma kinux dovuti għall-allokazzjoni arbitrarja tal-kostijiet. Fil-fatt, huma dovuti għar-ristrutturar industrijali li sofriet l-impriża matul is-snin. Id-diffikultajiet kienu wisq kumplessi biex ikunu riżolti mill-grupp innifsu għax meta sar l-għoti tal-għajnuna ta’ salvataġġ l-impriża nnifisha kienet qed issofri minn pressjoni finanzjarja sinifikanti. Fl-2006 hija kienet investiet EUR 2,123 miljun f’A NOVO, u hi wkoll kienet irreġistrat telf fl-2008. Fl-2009 għamlet injezzjoni ta’ fondi proprji li ammontaw għal EUR 2,060 miljun.
(40)
Il-garanzija tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 25(a) tal-Linji gwida. Is-self bankarju ta’ salvataġġ ta’ EUR 1,875 miljun, li 80 % tiegħu kienu garantiti mill-Kunsill ta’ Andalucía, kellu rata ta’ imgħax kumparabbli mas-self mogħti lill-impriżi b’saħħithom, f’konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu għall-iffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ skont. Addizzjonalment, is-self kellu marbut miegħu primjum annwali għal-garanzija ta’ 1,5 %. Il-garanzija kienet tiskadi fis-sitt xhur segwenti tad-data tal-għoti tas-self.
(41)
Il-garanzija kienet ġustifikata mid-diffikultajiet soċjali gravi ta’ A NOVO u ma kellha l-ebda effett kollaterali fi Stati Membri oħra fit-tifsira tal-punt 25(b) tal-Linji gwida. Fid-Deċiżjoni tagħha għall-bidu ta’ proċedura il-Kummissjoni diġà rrikonoxxiet is-sitwazzjoni ekonomika ta’ A NOVO, li kienet tħaddem 527 persuna, kienet għaddejja minn diffikultajiet fl-2008 (ara l-premessi 11 u 12). Il-falliment jew l-għeluq tal-impriża kien jiġġenera sitwazzjoni soċjali gravi ħafna fl-Andalucía, reġjun li diġà jsofri minn rata ta’ qgħad għolja. Fil-kunsiderazzjoni li s-servizzi ta’ tiswija wara l-bejgħ għandhom karattru reġjonali, mhux probabbli li jkun hemm effetti kollaterali negattivi fuq Stati Membri oħra.
(42)
Kienu wkoll sodisfatti l-kundizjonijiet tal-punt 25(c) tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ mhux notifikata, li skonthom fis-sitt xhur wara l-ewwel awtorizzazzjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ l-Istat Membru jrid iressaq pjan ta’ ristrutturar jew prova li l-garanzija ġiet imwaqqfa. Wara l-għoti tal-għajnuna ta’ salvataġġ fil-21 ta’ Mejju 2009, fl-10 ta’ Settembru 2009 A NOVO ressqet pjan ta’ ristrutturar u l-għajnuna prevista flimkien ma’ talba għall-għajnuna ta’ salvataġġ. Fis-16 ta’ Ottubru 2009, Spanja nnotifikat il-pjan ta’ ristrutturar. Addizzjonalment, Spanja kkonfermat li d-durata tal-garanzija Statali kienet limitata għal sitt xhur u skadiet fil-21 ta’ Novembru 2009.
(43)
Addizzjonalment, l-ammont tal-għajnuna kien limitat għall-kwantità neċessarja għall-funzjonament tal-impriża matul il-perjodu awtorizzat ta’ sitt xhur, kif meħtieġ mill-punt 25(d) tal-Linji gwida. Dan l-ammont kien ikkalkulat abbażi tal-likwidità neċessarja għal sitt xhur u d-defiċit ta’ likwidità mressaq mill-impriża, kien ħafna inqas mil-limitu stabbilit skont il-formola pprovduta fl-Anness tal-Linji gwida. Jista’ jkun ikkunsidrat li hu limitat għall-ammont neċessarju, f’konformità mal-punt 25(d) tal-istess Linji gwida.
(44)
Fir-rigward tal-prinċipju ta’ non-rikorrenza, l-informazzjoni mressqa minn Spanja ppermettiet lill-Kummissjoni tiżgura li l-użu tal-fondi pubbliċi fil-kuntest tar-ristrutturar tal-2005 mill-miżuri soċjali affavur tal-forza tax-xogħol ta’ A NOVO sar f’konformità ma’ skeda ġenerali tas-sigurtà soċjali u ma jistax ikun ikkunsidrat bħal għajnuna mill-Istat, f’konformità mal-punti 61 u 63 tal-Linji gwida.
(45)
Konsegwentement, l-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli xxejjen id-dubji relatati mal-kumpatibbiltà tal-miżuri proviżorji mogħtija lil A NOVO mal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE li l-Kummissjoni esprimiet fid-deċiżjoni biex tibda l-proċedura tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat.
V. KONKLUŻJONI
(46)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li ttemm il-proċedura tal-Artikolu 108(2)tat-TFUE. Għal dak li jirigwarda l-għajnuna ta’ salvataġġ mhux notifikat, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li Spanja tat din l-għajnuna b’mod illegali bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Madanakollu, il-Kummissjoni jkollha tadotta deċiżjoni pożittiva ladarba din hija kumpatibbli mas-suq itern skont l-Artikolu 107(3) tat-TFUE. Il-proċedura relattiva mal-għajnuna ta’ ristrutturar notifikata hija arkivjata abbażi tal-fatt li ma għadx hemm skop għaliha ladarba Spanja rtirat il-miżura.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tikkonsisti f’garanzija mogħtija minn Spanja għas-salvataġġ ta’ A NOVO Comlink SL hija kumpatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Ladarba l-miżura ta’ ristrutturar kienet irtirata minn Spanja, il-proċedura preżenti ma għadx hemm skop għaliha fir-rigward tal-imsemmija għajnuna ta’ ristrutturar. Konsegwentement, il-Kummissjoni ddeċidiet li ttemm din il-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE dwar l-għajnuna ta’ ristrutturar.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Marzu 2011.