PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
REGOLAMENT IMPLIMENTATTIV TAL-KUNSILL (UE) Nru 248/2011
tad-9 ta’ Marzu 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ bil-filament kontinwu li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’) u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (‘il-Kummissjoni’) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regulation (UE) Nru 812/2010 (2) (‘ir-Regolament provviżorju’), imponiet dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ bil-filament kontinwu li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (‘RPĊ’).
(2)
Il-proċediment tnieda minħabba lment imressaq fit-3 ta’ Novembru 2009 (‘l-ilment’) mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Produtturi tal-Fibra tal-Ħġieġ (APFE, li issa jisimha ‘GlassFibreEurope’) (‘l-ilmentatriċi’) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw il-proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ bil-filament kontinwu.
(3)
Huwa mfakkar li, kif stabbilit fil-premessa 14 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2008 sat-30 ta’ Settembru 2009 (‘il-perjodu tal-investigazzjoni’ jew il-‘PI’). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sa tmiem il-PI (il-‘perjodu kkunsidrat’).
B. PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(4)
Sussegwenti għall-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kien deċiż li jkunu imposti l-miżuri provviżorji (‘żvelar provviżorju’), diversi partijiet interessati għamlu sottomissjonijiet bil-miktub fejn spjegaw il-fehmiet tagħhom dwar ir-riżultati provviżorji. Il-partijiet li għamlu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex informazzjoni li qieset meħtieġa għar-riżultati definittivi tagħha. Minbarra l-verifiki msemmija fil-premessa 11 tar-Regolament provviżorju, ġiet imwettqa verifika ulterjuri fil-bini ta’ Saertex f’Saerbeck, il-Ġermanja, wieħed mill-utenti tal-fibri tal-ħġieġ li kienu kkoperaw billi rrispondew kwestjonarju tal-utenti.
(6)
Il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kien maħsub li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ bil-filament kontinwu li joriġinaw mir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti miksuba permezz tad-dazju provviżorju, kif rivedut skont dan ir-Regolament (‘żvelar finali’). Huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u ġew meqjusa fejn xieraq.
1. Ambitu tal-investigazzjoni: importazzjonijiet li joriġinaw mill-Malasja, it-Tajwan u t-Turkija
(8)
Produttur esportatur wieħed iddikjara li l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-fibra tal-ħġieġ bil-filament kontinwu li joriġinaw mil-Malasja, it-Tajwan u t-Turkija għandhom jiġu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni attwali. Huwa argumenta li l-esklużjoni ta’ dawn il-pajjiżi kienet diskriminatorja peress li, skont dawn ir-riżultati provviżorji, il-volum tal-importazzjonijiet minn dawn it-tliet pajjiżi ma jkunx negliġibbli u jkun hemm evidenza prima facie ta’ twaqqigħ tal-prezz.
(9)
F’dan ir-rigward, għandu qabel kollox jiġi osservat li fl-istadju inizjali, ma kien hemm ebda evidenza prima facie ta’ dumping, dannu u rabta kawżali, kif meħtieġ skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament bażiku, li jiġġustifika l-bidu ta’ proċediment ta’ antidumping fuq importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi. Għall-kuntrarju, f’dak li jirrigwarda l-volumi tal-importazzjoni, l-ilmentaturi ressqu informazzjoni li l-importazzjonijiet u l-ishma tas-suq minn pajjiżi oħra kienu naqsu mill-2004.
(10)
F’dak li jirrigwarda l-Malasja, it-Tajwan u t-Turkija, l-analiżi fl-istadju provviżorju kkonfermat li l-importazzjonijiet mit-Tajwan u mit-Turkija naqsu matul il-perjodu kkunsidrat (minn 2,0 % għal 1,5 % u minn 2,9 % għal 2,5 % rispettivament) filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Malasja żdiedu bi ftit, minn 1,0 % għal 1,7 %. Għalkemm dawn il-livelli ta’ importazzjonijiet huma ogħla mil-livelli ta’ importazzjoni de minimis meħtieġa skont l-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku, kriterji oħra għall-inklużjoni ta’ dawn il-pajjiżi fl-investigazzjoni ma ġewx sodisfatti. B’mod partikolari, ma waslet ebda informazzjoni li tindika dumping minn xi wieħed minn dawn il-pajjiżi. It-talba għall-inklużjoni tal-Malasja, it-Tajwan u t-Turkija hija għalhekk miċħuda.
C. PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Prodott ikkonċernat
(11)
Jiġi mfakkar li, kif stabbilit fil-premessa 15 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kif deskritt fl-Avviż tat-tnedija huwa swiegel tal-fibra tal-ħġieġ mqattgħa, ta’ tul ta’ mhux iktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ; filaturi u ħjut ta’ filamenti tal-fibra tal-ħġieġ; u twapet magħmula minn filamenti tal-fibra tal-ħġieġ minbarra twapet tas-suf tal-ħġieġ u li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 u ex 7019 31 00 (‘il-prodott ikkonċernat’).
(12)
Barra minn hekk, kif stabbilit fil-premessa 19 tar-Regolament provviżorju, ġie deċiż li l-ħjut jiġu trattati provviżorjament li jiffurmaw parti mill-prodott ikkonċernat għalkemm dan kien suġġett għal investigazzjoni ulterjuri u kunsiderazzjoni fl-istadju definittiv.
1.1. Ħjut
(13)
Wara l-iżvelar tal-miżuri provviżorji, it-talba għall-esklużjoni tal-ħjut ġiet investigata iktar. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li wasal għadd kbir ta’ sottomissjonijiet li saħqu li l-ħjut għandhom jiġu esklużi qabel l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji (ara l-premessi 18 u 19 tar-Regolament provviżorju). Barra minn hekk, wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, wasal ammont sostanzjali ta’ informazzjoni addizzjonali u iktar dettaljata mill-partijiet interessati. Dawn il-kummenti kollha ġew analizzati fid-dettall kif spjegat hawn taħt.
(14)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-ħjut għandhom jkunu distinti mit-tliet tipi l-oħra ta’ prodotti bażiċi msemmija fil-premessa 17 tar-Regolament provviżorju, billi: (i) il-ħjut ikollhom karatteristiċi fiżiċi u kimiċi differenti, (ii) il-proċess tal-produzzjoni tal-ħjut u tat-tliet tipi l-oħra ta’ prodotti bażiċi jkun differenti, u (iii) il-ħjut jintużaw għal skopijiet differenti.
(15)
F’dak li jirrigwarda l-argumenti (i) u (ii), ġiet sottomessa evidenza li indikat il-karatteristiċi distintivi tal-ħjut mibruma, swiegel imqattgħa u twapet fuq naħa waħda, u tal-ħjut fuq in-naħa l-oħra. Iktar speċifikament, l-informazzjoni indikat li t-twapet u s-swiegel imqattgħa tipikament ikunu magħmula minn ħjut mibruma (rovings) u mhux mill-ħajt. Wara l-iżvelar finali, l-industrija tal-Unjoni kkontestat din is-separazzjoni u saħqet li xi swiegel imqattgħa ta’ speċjalità fil-fatt ikunu magħmula mill-ħjut. Madankollu, l-eżistenza ta’ xi swiegel imqattgħa ta’ speċjalità magħmula mill-ħjut ma timplikax li l-ħjut għandhom jitqiesu li jaqgħu fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat (ara wkoll il-premessa 20 hawn taħt).
(16)
Fir-rigward tal-ewwel talba dwar id-differenzi fil-karatteristiċi kimiċi u fiżiċi bażiċi, studju ta’ istitut ewlieni tar-riċerka ġie sottomess minn parti interessata. Dan l-istudju qabbel, fost l-oħrajn, il-karatteristiċi fiżiċi u kimiċi tal-ħjut mibruma u l-ħjut. Wara l-iżvelar finali, kien hemm xi riservi dwar is-sejbiet ta’ dan it-tqabbil li min-naħa tagħhom ipprovokaw xi kummenti importanti minn ċerti utenti tal-ħjut. Minn din l-informazzjoni jista’ jiġi konkluż li komponent kimiku essenzjali tar-rovings, twapet u swiegel imqattgħa huwa s-‘silane’, aġent ta’ akkoppjament kimiku li jiffaċilita l-assorbiment tar-reżina għall-matriċi. Il-ħjut normalment ma jsirux b’dan l-aġent kimiku, iżda b’sustanza kimika bbażata fuq iż-żejt tal-lamtu (‘size’) li tiżdied bħala lubrikant u aġent protettiv sabiex il-ħjut ikunu jistgħu jifilħu għall-ħruxija tal-insiġ b’veloċità għolja. B’kuntrast mal-ħjut mibruma, fejn l-aġent tal-akkoppjament jgħin biex jassorbi reżina, ‘size’ jirripella r-reżina. Fir-rigward tal-karatteristiċi kimiċi bażiċi, ġie stabbilit ukoll li l-materja prima tal-ħġieġ għall-ħjut għandha kompożizzjoni aktar stabbli u uniformità akbar fid-daqs tal-partikoli milli l-materja prima għat-tipi ta’ prodotti l-oħra.
(17)
Mill-perspettiva tal-karatteristiċi fiżiċi, il-ħjut jidhru li ma għandhomx l-istess karatteristiċi fiżiċi bażiċi bħat-tipi l-oħra tal-prodotti. L-ewwel nett, huwa rikonoxxut normalment li l-ħjut huma ġeneralment magħmula minn materjal iktar fin b’fibra ta’ dijametru iktar baxx u b’densità lineari iktar baxxa mill-ħjut mibruma. It-tieni, il-ħjut huma l-uniku tip ta’ prodott li jiġi milwi (għalkemm jeżistu wkoll ħjut li mhumiex milwija).
(18)
Fir-rigward tat-tieni talba dwar id-differenzi fil-proċess tal-produzzjoni, għalkemm il-partijiet kollha jirrikonoxxu li l-erba’ tipi ta’ prodotti bażiċi huma manifatturati minn ħġieġ imdewweb li jkun fih ramel tas-silika, irmied tas-soda, ġebla tal-franka, kaolina u dolomit, li jinġibed permezz ta’ pjanċi tal-platinu u r-rodju b’ħafna toqob u reżistenti għas-sħana (‘bushings’), hemm ċerti differenzi importanti fil-proċess tal-produzzjoni tal-ħjut meta mqabbel ma’ prodotti oħra investigati. L-ewwel nett, għall-produzzjoni tal-ħjut, huma meħtieġa preċiżjoni ogħla u kontroll ta’ temperatura stabbli, kif ukoll input ta’ enerġija, bl-applikazzjoni ta’ parametri ta’ kontroll iktar stretti (output ta’ bushing, eċċ). Billi t-toqob fil-bushings huma iżgħar, l-output tal-produzzjoni huwa sostanzjalment inqas meta mqabbel mal-prodotti l-oħra. Għalhekk, normalment jintużaw il-fran għall-produzzjoni kemm tal-ħjut kif ukoll tal-ħjut mibrum - tabilħaqq, għal raġunijiet ekonomiċi, il-produtturi tal-fibri tal-ħġieġ ma jalternawx fil-produzzjoni ta’ dawn iż-żewġ prodotti fl-istess forn. Differenza oħra fil-proċess tal-produzzjoni hija li, wara l-proċess tal-bushing, il-ħjut jiġu milwija.
(19)
Fir-rigward tal-argument (iii) rigward id-differenzi fl-applikazzjonijiet, irriżulta li l-karatteristiċi kimiċi differenti tal-ħjut meta mqabbla mal-ħjut mibrum, is-swiegel imqattgħa u t-twapet huma marbuta mal-użi differenti tal-ħjut. Għalkemm kien ġie konkluż provviżorjament li “kważi t-tipi differenti kollha tal-prodott ikkonċernat (…) bażikament jintużaw għall-istess għanijiet”, abbażi tal-kummenti li waslu wara l-iżvelar provviżorju, din il-kwistjoni ġiet investigata aktar u ġie stabbilit li, filwaqt li l-ħjut mibrum, is-swiegel imqattgħa u t-twapet intużaw biex isaħħu l-plastiks fil-komposti, il-ħjut primarjament ġew użati fil-produzzjoni ta’ materjali ta’ inġinerija ħafna eħfef għal applikazzjonijiet tad-drapp tekniċi bħal iżolament ta’ prestazzjoni għolja, protezzjoni u applikazzjonijiet ta’ filtrazzjoni. F’xi każijiet, il-ħjut jistgħu jkunu adattati wkoll għal finijiet ta’ rinfurzar, iżda dan jiġri biss f’numru limitat ħafna ta’ każijiet u anke meta dan ikun il-każ, minħabba l-prezz relattivament għoli ħafna tal-ħjut meta mqabbla mal-ħjut mibruma, ħafna drabi ma jsirx minħabba raġunijiet ekonomiċi.
(20)
Fid-dawl tad-differenzi ta’ hawn fuq, mhuwiex sorprendenti li s-suq iqis il-ħjut bħala differenti mit-tliet prodotti l-oħra. Tabilħaqq, ġie ppubblikat rapport tas-suq f’ġurnal indipendenti speċjalizzat fil-prodotti komposti li tressaq minn kemm l-utenti kif ukoll l-industrija tal-Unjoni. Dan ir-rapport, li b’ebda mod ma kien marbut ma’ dan il-proċediment antidumping, l-ewwel spjega li, għal raġunijiet ta’ produzzjoni u użi, għandha ssir distinzjoni bejn il-ħjut u l-ħjut mibruma. Imbagħad analizza fid-dettall il-kapaċità globali għall-produzzjoni tal-fibra tal-ħġieġ għaż-żewġ gruppi: (i) ħjut mibruma, swiegel imqattgħa u twapet flimkien; u (ii) ħjut (3).
(21)
Fir-rigward tas-sostituzzjoni potenzjali tal-ħjut ma’ tipi oħra ta’ prodotti bażiċi, għandu jiġi osservat li, kif diġà ntqal fil-premessa 19 tar-Regolament provviżorju, dan teoretikament ikun possibbli peress li l-ħjut jistgħu jintużaw f’għadd limitat ta’ applikazzjonijiet minflok tipi oħra. Madankollu, wara analiżi ulterjuri, il-Kummissjoni kkonstatat li fil-prattika din ma tkunx alternattiva ekonomikament vijabbli minħabba d-differenza sostanzjali fil-prezz tal-ħjut ta’ manifattura meta mqabbel ma’ dak ta’ prodotti oħra, li tista’ tiġi spjegata mid-differenzi tal-proċess tal-produzzjoni msemmi fil-premessa 18 ta’ hawn fuq.
(22)
Fl-ilment li fuq il-bażi tiegħu nbdiet din l-investigazzjoni, ġie msemmi espliċitament li l-prodott ikkonċernat għandu funzjoni unika waħda u għaldaqstant għan jew użu wieħed, jiġifieri r-rinfurzar tal-plastiks fil-komposti. Madankollu, l-analiżi ta’ hawn fuq stabbiliet li d-differenzi fil-proċeduri tal-produzzjoni tal-ħjut meta mqabbla mal-ħjut mibrum (u s-swiegel imqattgħa u t-twapet) irriżultaw f’karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi fundamentalment differenti, fid-dawl ta’ applikazzjonijiet differenti tal-ħjut inkluż diversi użi oħra apparti l-materjal kompost. Il-kummenti li waslu f’dan ir-rigward wara l-iżvelar finali ma waslux biex tinbidel din il-konklużjoni.
(23)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, it-talba li jiġu esklużi l-ħjut fuq il-bażi ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi differenti u użi differenti meta mqabbla mal-ħjut mibrum, is-swiegel imqattgħa u t-twapet, hija hawnhekk aċċettata. Huwa għalhekk konkluż li ħjut għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat kif definit fir-Regolament provviżorju. Il-ħjut għalhekk huma esklużi definittivament mill-proċedura.
(24)
Għandu jiġi osservat ukoll li talba dwar l-esklużjoni ta’ ħjut irqaq ġiet sottomessa minn parti interessata, imma dan ma għandux rilevanza aktar minħabba l-esklużjoni tal-ħjut kollha mill-ambitu tal-prodott.
1.2. Ħjut mibruma tessurizzati
(25)
Parti interessata waħda talbet li l-ħjut mibruma tessurizzati jiġu esklużi. Din it-talba kienet ibbażata fuq l-argument li l-ħjut mibruma tessurizzati għandhom jiġu trattati skont l-istess prinċipju bħal ħjut mibruma imdakkra, għax il-prodott ma għadux ħjut mibruma iżda sar prodott aktar downstream.
(26)
F’dan ir-rigward huwa importanti li r-raġuni għall-esklużjoni ta’ ċerti ħjut mibruma mdakkra tiġi ripetuta. Tabilħaqq, ċerti ħjut mibruma u ħjut ġew esklużi peress li dawn it-tipi ġew trattati b’mod speċjali billi ġew miksija u mdakkra u dawn kellhom telf ta’ tkebbis ta’ iktar minn 3 %, li tahom karatteristiċi fiżiċi u kimiċi differenti.
(27)
F’dak li jirrigwarda l-ħjut mibruma tessurizzati, huwa mifhum li dawn huma ħjut mibruma li mhumiex miksija jew imdakkra u li għandhom telf fil-valur tat-tkebbis ta’ bejn 0,3 % u 0,13 %. Għalhekk, dawn huma prodotti differenti b’mod ċar meta mqabbla mal-ħjut mibruma mdakkra li ġew esklużi fl-istadju provviżorju. Fit-tieni lok, irriżulta li, bħall-ħjut mibruma, is-swiegel imqattgħa u t-twapet l-oħra, il-ħjut mibruma tessurizzati primarjament jintużaw għar-rinfurzar tal-plastiks fil-komposti. Għalhekk, huma koperti b’mod ċar mid-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott, kemm fl-ilment kif ukoll fl-avviż li jibda din il-proċedura, u ma jidher li teżistu ebda raġuni li tiġġustifika l-esklużjoni tagħhom.
(28)
Għalhekk, huwa konkluż li l-ħjut mibruma tessurizzati jaqgħu b’mod ċar u mingħajr dubju fl-ambitu tal-prodott ta’ dann il-proċediment u t-talba biex jiġu esklużi minn dak l-ambitu ma għandhiex bażi fattwali suffiċjenti u għandha tiġi miċħuda.
1.3. Konklużjoni
(29)
F’dak li jirrigwarda l-ambitu tal-prodott, ma ġew sottomessi ebda talbiet ulterjuri.
(30)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie meqjus xieraq li tiġi riveduta d-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott kif stabbilita fir-Regolament provviżorju. Għalhekk, il-prodott ikkonċernat huwa definit definittivament bħala swiegel tal-fibra tal-ħġieġ imqattgħa, ta’ tul ta’ mhux aktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ, minbarra fibri mibruma tal-ħġieġ li huma mdakkra u miksija u li għandhom telf ta’ tkebbis ta’ iktar minn 3 % (kif stabbilit mill-Istandard ISO 1887); u twapet magħmula minn filamenti tal-fibra tal-ħġieġ minbarra twapet tas-suf tal-ħġieġ.
2. Prodott simili
(31)
Fin-nuqqas ta’ kwlaunkwe talba jew kumment relatat u b’kunsiderazzjoni tar-riżultati stabbiliti fil-premessi 13 sa 23 ta’ hawn fuq, il-konklużjonijiet fil-premessa 20 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
D. DUMPING
1. Trattament tal-ekonomija tas-suq (‘MET’)
(32)
Wara l-pubblikazzjoni tal-miżuri provviżorji, produttur/grupp esportatur wieħed li ma ngħatax l-MET reġa’ wera n-nuqqas ta’ qbil tiegħu ma’ din iċ-ċaħda tal-MET. Madankollu, il-produttur/grupp esportatur ikkonċernat sempliċement irrepeta d-dikjarazzjonijiet li għamel qabel fil-proċediment mingħajr ma ta argumenti ġodda. Ta’ min ifakkar li, kif spjegat fir-Regolament provviżorji, dawk l-argumenti diġà kienu indirizzati fid-dettall fil-komunikazzjoni individwali mal-produttur/grupp esportatur ikkonċernat.
(33)
Barra minn hekk, wara l-iżvelar finali, il-produttur/grupp esportatur ikkonċernat allega li l-Kummissjoni ma tatx kas ta’ evidenza ġdida li kien ressaq. Ta’ min jinnota li f’dan ir-rigward l-evidenza msemmija kienet biss sottomissjoni ta’ xi dokumenti ta’ appoġġ għall-argument li diġà kien tqajjem u ngħata risposta rigward il-kompożizzjoni tal-bord tad-diretturi tal-kumpanija. Għalhekk, ma tressqet ebda evidenza li tpoġġi dubju fuq id-deċiżjoni li ma tingħatax MET lill-produttur/grupp esportatur ikkonċernat.
(34)
Konsegwentement, ir-riżultati provviżorji fir-rigward tat-talba għal MET ta’ dak il-produttur/grupp esportatur huma kkonfermati definittivament.
(35)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-kontenut tal-premessi 21 sa 29 tar-Regolament provviżorju li jirrigwarda r-riżultati tal-MET huwa hawnhekk ikkonfermat definittivament.
2. Trattament individwali (‘TI’)
(36)
Minbarra l-iżvelar provviżorju, l-istess produttur/grupp esportatur li kkummenta dwar id-deċiżjoni rigward il-MET tiegħu ma qabilx maċ-ċaħda tat-talba tiegħu għal TI. Huwa allega li l-Kummissjoni ma pprovdietx motivazzjoni suffiċjenti għaċ-ċaħda tat-talba tiegħu għal TI.
(37)
F’dan ir-rigward, ġie mtenni li kif ġie ddikjarat fil-premessa 26 tar-Regolament provviżorju, fil-parti tal-analiżi tal-MET, il-maġġoranza tad-diretturi fil-Bord tad-Diretturi ta’ din il-kumpanija ġew maħtura minn kumpanja li l-parti l-kbira tagħha tinsab f’idejn l-Istat. Konsegwentement, ma tistax tkun eskluża interferenza sinifikanti tal-Istat fil-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta’ dan il-produttur esportatur.
(38)
Konsegwentement, kien ikkonfermat għal dan il-produttur esportatur li, peress li ma weriex li kien suffiċjentement indipendenti mill-Istat, huwa ma ssodisfax il-kriterji tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u li għalhekk it-talba tiegħu għal TI għandha tiġi miċħuda.
(39)
Wara l-iżvelar finali, il-produttur esportatur ta’ hawn fuq u l-produtturi esportaturi l-oħra li ma ngħatawx TI argumentaw li d-deċiżjoni li ma jingħatawx TI ma kinitx konformi mar-Rapport tal-Bord tad-WTO fit-tilwima DS 397 dwar il-Miżuri Definittivi Antidumping fuq Ċerti Qafliet tal-Ħadid jew l-Azzar mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li r-Rapport tal-Bord imsemmi fuq għadu mhux finalizzat billi għadu ma ġiex adottat mill-Bord tar-Riżoluzzjoni tat-Tilwim. Barra minn hekk, il-perjodu ta’ żmien għall-appell kontra dak ir-Rapport tal-Bord għadu ma għaddiex. Din it-talba għalhekk ġiet miċħuda.
(40)
Konsegwentement, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar it-TI, il-kontenut tal-premessi 30 sa 33 tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat definittivament u huwa konkluż definittivament li ma għandux jingħata IT lil ebda wieħed mill-gruppi/produtturi esportaturi li ma ngħatawx MET.
3. Valur normali
3.1. Determinazzjoni tal-valur normali għall-produttur/grupp esportatur li ngħata MET
(41)
Wara l-iżvelar provviżorju, il-produttur/grupp esportatur li ngħata l-MET issottometta li għat-tipi ta’ prodotti li ma nbigħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku (jew ma nbiegħu mkien), il-valur normali tal-prodott simili għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-valur normali kostrutt u mhux bħal ma għamlet il-Kummissjoni fl-istadju provviżorju - jiġifieri billi użat prezzijiet domestiċi li jirrappreżentaw il-valur normali ta’ tipi li jixxiebħu (aġġustati kif jixraq).
(42)
It-talba ġiet aċċettata u konsegwentement il-valur normali għat-tipi mhux rappreżentattivi (jiġifieri dawk li l-bejgħ domestiku tagħhom kien inqas minn 5 % tal-bejgħ f’esportazzjonijiet lill-Unjoni jew li ma nbiegħu xejn fis-suq domestiku) ġie kkalkulat abbażi ta’ kemm tiswa l-manifattura għal kull tip ta’ prodott flimkien ma’ ammont għall-ispejjeż tal-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi u għall-profitti. Fil-każ ta’ bejgħ domestiku eżistenti, intuża l-profitt tat-tranżazzjonijiet kollha fis-suq domestiku għal kull tip ta’ prodott għat-tipi ta’ prodotti kkonċernati (billi t-tranżazzjonijiet kollha ta’ bejgħ domestiku ta’ dawn it-tipi ta’ prodotti nstabu li għamlu profitt, huwa ċar li kien hemm konformità mat-test tal-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku). Fil-każ ta’ ebda bejgħ domestiku, intuża profitt medju. Għal tip ta’ prodott wieħed, li għalih ma ġiet ipprovduta l-ebda spiża tal-manifattura, ġie użat valur normali kostruwit ta’ tip li jixbħu.
(43)
Għat-tipi ta’ prodotti li jifdal, sussegwentement ġie eżaminat jekk kull tip ta’ prodott ikkonċernat mibjugħ domestikament fi kwantitajiet rappreżentattivi jistax jitqies bħala li qed jinbiegħ waqt l-operazzjonijiet ordinarji tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku u kif deskritt fil-premessi 37 sa 40 tar-Regolament provviżorju.
(44)
L-investigazzjoni ulterjuri stabbiliet li l-bejgħ bi profitt ta’ ftit tipi biss ta’ prodotti komparabbli kienu aktar minn 80 % tal-bejgħ domestiku totali u, b’hekk, kull bejgħ domestiku jista’ jintuża fil-kalkolu tal-prezz medju għal valur normali għal dawn it-tipi ta’ prodotti. Għat-tipi li jifdal ġie użat biss il-bejgħ bi profitt.
(45)
Wara l-iżvelar finali, il-produttur/grupp esportatur li ngħata MET argumenta li l-metodoloġija użata għall-kostruzzjoni tal-valur normali tat-tipi ta’ prodotti li mhux rappreżentattivi kif deskritt fil-premessa 42 hawn fuq, jiġifieri l-użu tal-profitt tat-tranżazzjonijiet bi profitt tat-tipi ta’ prodotti kkonċernati jmur kontra t-tifsir tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku. Huwa argumenta wkoll li kienet prassi standard li jintuża profitt medju tat-tranżazzjonijiet kollha bi profitt tat-tipi ta’ prodotti kollha fil-kostruzzjoni tal-valur normali għal tip partikolari ta’ prodott u li kull bidla lil dik il-prassi kienet tikser il-prinċipju taċ-ċertezza legali.
(46)
Ta’ min jinnota li l-metodoloġija deskritta fil-premessa 42 hija konformi mal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku li jgħid li l-ammonti għall-profitti għandhom ikunu bbażati fuq id-dejta reali li tirrigwarda l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili mill-esportatur jew il-produttur. L-użu tal-kelmiet “tal-prodott simili” ma jeskludix id-diviżjoni tal-prodott investigat f’tipi ta’ prodotti fejn ikun il-każ. Barra minn hekk, il-każistika applikabbli tad-WTO (4), tipprovdi li l-marġni effettiv tal-profitt stabbilit għat-tranżazzjonijiet fl-andament normali tal-kummerċ tat-tipi relevanti ta’ prodotti li għalihom għandu jinħoloq valur normali, ma jistax jiġi injorat. Innotat ukoll li l-produttur/grupp esportatur ma wriex li t-tranżazzjonijiet tat-tipi ta’ prodott li għalihom kellu jinħoloq valur normali għandhom jitqiesu li ma sarux fl-andament ordinarju tal-kummerċ. Fl-aħħar nett, ta’ min jinnota li l-metodoloġija deskritta hawn fuq hija ġusta. Tabilħaqq, fil-każijiet fejn il-marġni tal-profitt tal-bejgħ fl-andament normali tal-kummerċ tat-tip ta’ prodott ikkonċernat ikun inqas mill-profitt medju ddifferenzjat tal-bejgħ tat-tipi kollha ta’ prodotti fl-andament ordinarju tal-kummerċ, jintuża l-marġni tal-profitt il-baxx tat-tip ta’ prodott ikkonċernat għall-ħolqien tal-valur normali. It-talba għalhekk ġiet miċħuda.
3.2. Determinazzjoni tal-valur normali għall-produtturi/gruppi esportaturi li ma ngħatawx l-MET
(a) Pajjiż analogu
(47)
Wara l-iżvelar provviżorju, parti interessata waħda kkummentat li t-Turkija ma għandhiex tintuża bħala pajjiż analogu u ssuġġeriet li tintuża l-Malasja f’dan ir-rigward. Dan il-kumment ma ġiex issostanzjat iktar u konsegwentement ma ġiex ikkunsidrat.
(48)
Jiġi osservat li wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni (ara hawn fuq) il-fatt li ħjut mhumiex prodotti fit-Turkija ma għadu joħloq ebda ostakolu għall-għażla tat-Turkija bħala pajjiż analogu peress li ma għandu jkun hemm ebda ħtieġa għall-kostruzzjoni ta’ valur normali ta’ kwalunkwe mit-tipi ta’ prodotti investigati (ara wkoll il-premessi 50 u 51 ta’ hawn taħt).
(49)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa definittivament konkluż li t-Turkija għandha tintuża bħala pajjiż analogu f’din il-proċedura.
(b) Determinazzjoni tal-valur normali
(50)
Wara l-iżvelar provviżorju parti waħda allegat li l-valur normali tal-prodott simili fit-Turkija jista’ ma jkunx preċiż, peress li hemm distorsjoni fl-istruttura tal-ispejjeż tal-kumpanija ta’ kooperazzjoni Torka. Fil-fatt, l-investigazzjoni stabbiliet li l-kumpanija ta’ kooperazzjoni fit-Turkija kellha spejjeż finanzjarji sinifikanti li jistgħu jkunu qed iwasslu għal distorsjoni fil-kalkolu tal-valur normali, b’mod partikolari meta jiġi kostruwit.
(51)
Konsegwentement, sabiex tiġi evitata kwalunkwe distorsjoni possibbli fil-kalkolu, ġie deċiż li t-tipi ta’ prodotti jiġu ragruppati u li ssir distinzjoni biss tal-karatteristiċi tal-prodott prinċipali. Dan ir-raggruppar żied il-komparabbiltà f’termini ta’ bejgħ bejn il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili Tork u ppermetta li jintużaw il-prezzijiet attwali bid-differenza ta’ valur normali kostruwit fejn ikollhom jintużaw bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi (potenzjalment mgħawġa mill-ispejjeż finanzjarji).
4. Prezz ta’ esportazzjoni u tqabbil tal-prezzijiet
(52)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti, il-kontenut tal-premessi 48 sa 50 tar-Regolament provviżorju jirrigwarda l-istabbiliment ta’ prezz ta’ esportazzjoni u l-paragun tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni mal-valur normali korrispondenti huwa hawnhekk ikkonfermat definittivament.
5. Marġnijiet tad-dumping
(53)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kummenti, il-kontenut tal-premessi 51 sa 54 tar-Regolament provviżorju dwar il-metodoloġija ġenerali għall-kalkolu tal-marġnijiet tad-dumping huwa ikkonfermat definittivament.
(54)
Fid-dawl tal-bidliet imsemmija hawn fuq fil-kalkolu tal-valuri normali, u wara korrezzjoni ta’ xi żbalji fil-kalkolu, l-ammont ta’ dumping finalment iddeterminat, espress bħala perċentwali tal-prezz CIF nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa kif ġej:
Tabella 1
Marġnijiet tad-dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. u Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
29,7 %
E. DANNU
(55)
Għandu jiġi osservat li, wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott (ara l-premessi 13 sa 23 hawn fuq), l-analiżi tad-danni kellha tiġi adattata għat-tliet tipi ta’ prodotti ewlenin: ħjut mibruma, swiegel imqattgħa u twapet. Dan wassal għall-ħtieġa ta’ analiżi ta’ xi indikaturi ta’ ħsara, il-volum tal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping, kif ukoll il-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz u l-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu.
1. Industrija tal-Unjoni
(56)
Fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u r-rappreżentattività tal-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni, ma waslu ebda kummenti jew talbiet ġodda. Fid-dawl ta’ dan, u l-fatt li t-tip tal-prodott eskluż mill-ambitu tal-prodott, jiġifieri l-ħjut, irrappreżenta proporzjon limitat ta’ produzzjoni u bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni, il-konklużjonijiet fil-premessi 56 sa 58 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
2. Konsum fl-Unjoni
(57)
Fir-rigward tal-konsum fl-Unjoni, għandu jiġi osservat li, kif imsemmi fil-premessa 55 ta’ hawn fuq, l-esklużjoni ta’ wieħed mill-erba’ tipi ta’ prodotti ewlenin jiġifieri l-ħjut mill-ambitu tal-prodott rriżultaw f’analiżi tal-volumi tal-konsum tal-Unjoni.
(58)
Fid-dawl tar-reviżjoni ta’ hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni totali żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 2
Konsum fl-Unjoni
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indiċjati
100
105
104
77
(59)
It-tendenza tal-konsum ta’ hawn fuq hija simili għat-tendenza osservata għall-prodott investigat kif definit fir-Regolament provviżorju, jiġifieri żieda ta’ madwar 5 % fl-2007-2008 u mbagħad nuqqas sinifikanti ħafna, bi 23 % fil-PI meta mqabbel mal-2006.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(60)
Fid-dawl tal-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, id-dejta tal-importazzjoni kellha tiġi riveduta.
(61)
Parti interessata waħda allegat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ li ġejjin minn produtturi relatati mal-industrija tal-Unjoni kellhom jiġu esklużi mill-importazzjonijiet ikkonċernati.
(62)
F’dan ir-rigward jiġi l-ewwel mfakkar li, kif diġà ssemma fil-premessa 58 tar-Regolament provviżorju, matul il-PI, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ tal-produtturi inklużi fil-kampjun biss irrappreżenta inqas minn 4 % ta’ importazzjonijiet Ċiniżi totali. Dan jibqa’ ma jinbidilx wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott.
(63)
Minħabba li żewġ produtturi biss tal-Unjoni importaw il-prodott ikkonċernat mir-RPĊ matul il-PI, il-volum preċiż ta’ dawn l-importazzjonijiet ma jistax jiġi żvelat minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità. Fi kwalunkwe każ, anki kieku l-ammont ta’ dawn l-importazzjonijiet ġew imnaqqsa għal kull sena tal-perjodu kkunsidrat, it-tendenza tal-volumi ta’ importazzjoni u l-ishma tas-suq jibqgħu sostanzjalment l-istess. Is-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping ikun inqas, għalkemm biss b’inqas minn punt perċentwali wieħed f’kull sena tal-perjodu kkunsidrat, u b’hekk ma jaffettwax it-tendenza globali matul il-perjodu kkunsidrat.
(64)
Wara l-esklużjoni tal-ħjut, id-dejta ta’ importazzjoni riveduta hija kif ġej:
(a) Volumi
Tabella 3
Importazzjonijiet mir-RPĊ (volumi)
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indiċjati
100
156
186
139
(b) Sehem tas-suq
Tabella 4
Importazzjonijiet mir-RPĊ (sehem tas-suq)
2006
2007
2008
PI
Sehem tas-suq (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indiċjati
100
149
179
180
(65)
Wara dawn il-bidliet, it-tendenzi osservati fl-istadju provviżorju li jikkonċernaw il-volumi tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat inbidlu biss b’mod limitat. Madankollu, iż-żieda fil-volum tal-importazzjonijiet, kemm f’termini assoluti kif ukoll relattivi tibqa’ sostanzjali. Dawn l-importazzjonijiet żdiedu malajr ħafna matul il-perjodu kkunsidrat, speċjalment bejn l-2006 u l-2008 (b’86 %), wara li kien hemm tnaqqis fl-importazzjonijiet Ċiniżi minħabba t-tnaqqis ġenerali fid-domanda. Madankollu, is-sehem tas-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet baqgħu jiżdiedu bejn l-2008 u l-PI u żdied matul il-perjodu kollu b’ 6,3 punti perċentwali.
(c) Evoluzzjoni tal-prezz
(66)
Wara l-esklużjoni tal-ħjut, il-prezz CIF medju ta’ importazzjoni tal-prodott ikkonċernat naqas b’mod sinifikanti (b’madwar 3 %):
Tabella 5
Importazzjonijiet mir-RPĊ (prezzijiet)
2006
2007
2008
PI
Prezz medju/tunnellata (EUR)
901
907
945
909
Indiċjati
100
101
105
101
(67)
Madankollu, it-tabella ta’ hawn fuq turi li t-tendenza tal-prezzijiet sostanzjalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat ma nbidlitx, u għaldaqstant, il-konklużjoni rigward it-tendenza tal-prezz għal dawn l-importazzjonijiet kif stabbilita fir-Regolament provviżorju tista’ tiġi kkonfermata.
(d) Twaqqigħ tal-prezz
(68)
Fir-rigward tal-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-marġnijiet provviżorji kellhom jiġu riveduti billi l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott ħtieġet l-eliminazzjoni tal-bejgħ korrispondenti mill-kalkoli tal-ħsara.
(69)
Barra minn hekk, kif sar fl-aspett tad-dumping tal-investigazzjoni (ara l-premessi 50 u 51 hawn fuq) ġie deċiż li t-tipi ta’ prodott jiġu raggruppati u li jiġu distinti biss il-karatteristiċi ewlenin tal-prodott. Dan irriżulta f’żieda fil-volum ta’ importazzjonijiet Ċiniżi inkluż fit-tqabbil mal-bejgħ tal-prodott simili manifatturat mill-industrija tal-Unjoni, u b’hekk ġiet żgurata rappreżentattività aħjar tal-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz.
(70)
Fl-aħħarnett, ġie applikat aġġustament għall-ispejjeż wara l-importazzjoni, peress li dawn l-ispejjeż huma indispensabbli għall-bejgħ tal-prodott ikkonċernat.
(71)
Wara l-bidliet fil-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz minħabba (i) l-esklużjoni tal-ħjut, (ii) ir-raggruppar tat-tipi ta’ prodotti, u (iii) l-aġġustament għall-ispejjeż wara l-importazzjoni, il-marġnijiet riveduti tat-twaqqigħ fil-prezz jammontaw sa 18,2 %, filwaqt li t-twaqqigħ tal-prezz medju huwa 10,9 %. Il-bidliet ta’ hawn fuq ġew applikati wkoll għall-kalkolu tal-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu - ara l-premessa 134 ta’ dan ir-Regolament.
(72)
Minbarra l-bidliet imsemmija hawn fuq u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-konklużjonijiet fil-premessi 61 sa 65 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Reviżjoni tal-indikaturi tad-dannu minħabba l-esklużjoni tal-ħjut
(73)
L-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott wasslet għall-ħtieġa tal-aġġustament ta’ ċerti tabelli fit-Taqsima D.4 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, kellha ssir korrezzjoni minuri għad-dejta tal-bejgħ ta’ wieħed mill-produtturi inkluż fil-kampjun. Għandu jiġi osservat li kien hemm biss preżenza relattivament limitata ta’ ħjut fil-produzzjoni u bejgħ tal-produtturi inklużi fil-kampjun. Għalhekk, l-aktar li ġew milquta minn dawn l-aġġustamenti kienu l-indikaturi fuq il-bażi tal-produtturi kollha tal-Unjoni (volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq). B’mod iktar limitat, il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi inklużi fil-kampjun ġew affettwati wkoll. Madankollu, it-tendenzi osservati, anke għal dawn l-indikaturi, jibqgħu sostanzjalment l-istess meta mqabbla mas-sejbiet fir-Regolament provviżorju, kif juru t-tabelli ta’ hawn taħt. Fid-dawl tal-preżenza limitata ta’ ħjut fil-kampjun tal-produtturi, l-indikaturi finanzjarji (profittabilità, redditu fuq l-investiment (ROI), likwidità u investimenti) ma ġewx affettwati mill-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott. Għal raġunijiet ta’ trasparenza, it-tabelli kollha li jikkonċernaw l-indikaturi tad-dannu mniżżla fit-Taqsima D4 tar-Regolament provviżorju huma murija hawn taħt, inklużi dawk mhux mibdula.
(74)
Peress li l-iżvilupp fil-volumi tal-produzzjoni tal-produtturi inklużi fil-kampjun, meta mqabbel maċ-ċifri pprovduti fir-Regolament provviżorju, kien affettwat biss b’mod limitat ħafna (żieda ta’ 1 % għall-2008 u l-PI) mill-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, il-konklużjoni fil-premessa 67 tar-Regolament provviżorju hija hawnhekk ikkonfermata.
Tabella 6
Industrija tal-Unjoni - il-produzzjoni
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indiċjati
100
103
102
64
(75)
Iċ-ċifri tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni ġeneralment tnaqqsu bl-esklużjoni tal-ħjut, iżda dan ma għandu ebda effett fuq it-tendenza u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Għalhekk, il-konklużjoni fil-premessa 69 tar-Regolament provviżorju hi hawnhekk ikkonfermata.
Tabella 7
Industrija tal-Unjoni - kapaċità ta’ produzzjoni
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Kapaċità (tunnellati)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indiċjati
100
100
102
89
Utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indiċjati
100
103
100
71
(76)
Peress li l-iżvilupp tal-ħażniet tal-produtturi inklużi fil-kampjun, meta mqabbla maċ-ċifri pprovduti fir-Regolament provviżorju, kien affettwat biss b’mod limitat ħafna (żieda ta’ 1 % għall-2007, 2008 u l-PI) bl-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, il-konklużjoni fil-premessa 70 tar-Regolament provviżorju hi hawnhekk ikkonfermata.
Tabella 8
Industrija tal-Unjoni - ħażniet
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indiċjati
100
83
140
93
(77)
Għalkemm, kif mqabbel mal-volumi tal-bejgħ rappurtati fir-Regolament provviżorju, it-tnaqqis mill-2006 fil-volumi tal-bejgħ huwa 1 % aktar b’saħħtu fl-2007 u l-2008 u 3 % inqas evidenti fil-PI, il-volumi tal-bejgħ xorta naqsu b’27 % matul il-perjodu kkunsidrat u l-konklużjonijiet fil-premessi 71-72 huma, għalhekk, ikkonfermati hawnhekk.
Tabella 9
L-industrija tal-Unjoni - bejgħ fl-UE (volumi)
Il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (tunnellati)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indiċjati
100
99
95
73
(78)
Wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, is-sehem tas-suq tal-UE tal-industrija tal-Unjoni naqas minn 76,3 % għal 71,9 % (meta mqabbel ma’ minn 75,1 % għal 69,5 %). Il-konklużjonijiet fil-premessa 73 tar-Regolament provviżorju dwar is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni huma għalhekk konfermati.
Tabella 10
Industrija tal-Unjoni - sehem tas-suq tal-UE
Il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
PI
Sehem tas-suq tal-UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indiċjati
100
95
92
94
(79)
F’dak li jirrigwarda l-prezzijiet tal-bejgħ medji, l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott irriżulta fi prezzijiet medji tal-bejgħ kemmxejn aktar baxxi. It-tendenza madankollu hija identika għat-tendenza tal-prezz tal-bejgħ irrapportat fir-Regolament provviżorju (iċ-ċifri huma 1 % ogħla biss għall-2008 u l-PI) u l-konklużjonijiet fil-premessa 74 ta’ dak ir-Regolament huma, għalhekk ikkonfermati hawnhekk.
Tabella 11
Industrija tal-Unjoni - bejgħ fl-UE (prezzijiet medji)
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
EUR/Tunnellata
1 163
1 154
1 181
1 147
Indiċjati
100
99
102
99
(80)
Iċ-ċifri dwar l-impjieg tal-produtturi tal-Unjoni ġew aġġustati biex jeskludu l-produzzjoni tal-ħjut. It-tnaqqis relattivament żgħir fin-numri ma biddilx it-tendenza (ċifri 1 % biss ogħla għall-2008 u l-PI), għalhekk, il-konklużjonijiet fil-premessa 75 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
Tabella 12
Industrija tal-Unjoni - l-impjieg
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Numru ta’ impjegati
4 050
3 851
3 676
3 275
Indiċjati
100
95
91
81
(81)
Il-produttività tal-industrija tal-Unjoni ma ġietx affettwata mill-esklużjoni tal-ħjut u l-konklużjonijiet fil-premessa 76 tar-Regolament provviżorju ghalhekk jistgħu jiġu kkonfermati.
Tabella 13
L-industrija tal-Unjoni - produttività
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Tunnellati/impjegat
121
131
136
95
Indiċjati
100
108
113
79
(82)
Kif diġà ssemma fil-premessa 73 hawn fuq, minħabba l-preżenza limitata tal-ħjut fil-kampjun tal-produtturi, l-indikaturi finanzjarji elenkati hawn taħt ma ġewx affettwati bl-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott:
(83)
L-ispejjeż tax-xogħol fis-sens tal-pagi medji annwali mhumiex affettwati bl-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott u l-konklużjonijiet fil-premessa 77 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
Tabella 14
L-industrija tal-Unjoni - l-ispejjeż tax-xogħol
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Pagi annwali (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indiċjati
100
101
103
97
(84)
Il-profittabilità u r-ROI huma affettwati bl-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott u l-konklużjonijiet fil-premessi 78-81 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
Tabella 15
L-industrija tal-Unjoni - profitabilità u ROI
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Profitt nett (bħala % tal-fatturat)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
ROI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Is-sitwazzjoni tal-likwidità tal-industrija tal-Unjoni mhix affettwata bl-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott u l-konklużjoni fil-premessa 83 tar-Regolament provviżorju hija għalhekk ikkonfermata hawnhekk.
Tabella 16
L-industrija tal-Unjoni - likwidità
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Likwidità (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indiċjati
100
50
22
-64
(86)
Il-livell tal-investimenti tal-industrija tal-Unjoni mhux affettwat mill-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott u l-konklużjonijiet fil-premessa 85 tar-Regolament provviżorju huma għahekk ikkonfermati hawnhekk.
Tabella 17
L-industrija tal-Unjoni - investimenti
Produtturi inklużi fil-kampjun
2006
2007
2008
PI
Investimenti netti (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indiċjati
100
52
109
71
4.2. Kummenti li waslu wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji
(87)
Parti interessata waħda qalet li l-Kummissjoni kellha tanalizza d-dannu (u l-kawżalità wkoll) fuq bażi ta’ segment speċifiku, jiġifieri għal kull wieħed mit-tipi ta’ prodotti ewlenin separatament. Din il-parti kkunsidrat li t-tipi ta’ prodotti prinċipali kienu wisq differenti minn xulxin biex jiġu analizzati bħala entità sħiħa.
(88)
L-ewwel nett għandu jiġi mfakkar li kwalunkwe konklużjoni dwar dumping u dannu tista’ ssir biss għall-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fit-totalità tagħhom. Jekk jeżistu talbiet dwar id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, dawn għandhom jiġu analizzati f’dak il-kuntest u ma għandhomx jirriżultaw f’analiżi separata tad-dannu skont it-tipi ta’ prodotti differenti koperti mill-investigazzjoni. Kif imsemmi fil-premessi 13 sa 23 hawn fuq, l-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni ġie emendat fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni bl-esklużjoni tal-ħjut. Kwalunkwe konklużjoni dwar id-dumping u d-dannu tista’ ssir biss fuq dan il-prodott definit ġdid ikkonċernat u l-prodott simili fit-totalità tagħhom. Għal dawn ir-raġunijiet it-talba ta’ hawn fuq ma tistax tiġi aċċettata.
(89)
L-istess parti interessata argumentat li d-dejta ppreżentata għall-industrija tal-Unjoni ma kinitx koerenti. B’mod partikolari, hija kkunsidrat li l-Kummissjoni żbaljat meta xi kultant ipprovdiet dejta mill-industrija kollha tal-Unjoni filwaqt li f’okkażjonijiet oħra kienet ġiet użata d-dejta vverifikata mill-produtturi inklużi fil-kampjun biss.
(90)
Fir-rigward ta’ din it-talba, l-ewwel nett għandu jiġi osservat li t-teħid tal-kampjuni hija proċedura stipulata espressament fl-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, biex tittratta każijiet fejn ma jkunx possibbli li jiġu investigati ċerti gruppi ta’ operaturi ekonomiċi fid-dettall. Il-kampjun magħżul ta’ produtturi tal-Unjoni ġie meqjus bħala rappreżentant tal-industrija kollha tal-Unjoni u ma ġew sottomessi l-ebda talbiet sostanzjati li jiddikjaraw l-oppost ta’ dak li ġie sottomess mill-partijiet interessati. Għalhekk, kif diġà ssemma fil-premessa 66 tar-Regolament provviżorju, l-indikaturi kollha tad-dannu, ħlief dawk li jikkonċernaw il-volum tal-bejgħ u sehem tas-suq, ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura u vverifikata fil-bini tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li jinkludi l-produtturi kollha tal-Unjoni kien prerekwiżit għall-kalkolu tal-konsum tal-Unjoni, u għalhekk kemm il-volum tal-bejgħ u l-konsum Unjoni kienu meħtieġa għad-determinazzjoni tas-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(91)
Parti interessata argumentat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ minn produtturi relatati mal-produtturi tal-Unjoni nklużi fil-kampjun, kif imsemmi fil-premessa 58 tar-Regolament provviżorju, kellhom jiżdiedu mal-bejgħ tal-produtturi kkonċernati.
(92)
Peress li l-prodotti inkwistjoni jerġgħu jinbiegħu biss mill-produtturi kkonċernati tal-Unjoni, iż-żieda ta’ dawn l-importazzjonijiet mal-volum tal-bejgħ jikkawża interferenza fl-istampa u għalhekk ma tidhirx li hija ġustifikata. Fi kwalunkwe każ, kif diġà ġie ddikjarat fil-premessi 62 u 63 hawn fuq, il-volum ta’ dawn l-importazzjonijiet huwa limitat. Kif imsemmi fl-istess premessi ta’ hawn fuq, l-ishma tas-suq ukoll ikunu affettwati biss b’mod minimu mingħajr ma jinbidlu t-tendenzi tal-indikaturi relatati mad-dannu.
(93)
Parti interessata waħda semmiet li l-Kummissjoni ma kinitx spjegat għalfejn l-bejgħ għal użu vinkolanti kien ġie inkluż fiċ-ċifri tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Hija sostniet li l-Kummissjoni messha analizzat is-suq vinkolanti indipendentement mis-suq ħieles.
(94)
F’dan ir-rigward huwa importanti li jiġi enfasizzat li l-bejgħ għall-użu vinkolanti ġie inkluż fl-analiżi tal-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni peress li rriżulta li dan il-bejgħ ikkompeta mal-importazzjonijiet. Fil-fatt, l-investigazzjoni kienet stabbiliet li l-kwantitajiet użati għall-użu vinkolanti, mill-kumpaniji kkonċernati fl-Unjoni, jistgħu bħala prinċipju jiġu sostitwiti minn fibri tal-ħġieġ mixtrija, eż. jekk iċ-ċirkostanzi tas-suq u/jew kunsiderazzjonijiet finanzjarji jwasslu għal bidla bħal din. Għalhekk, dawn ġew inklużi fl-analiżi tas-suq tal-Unjoni. Fi kwalunkwe każ, kieku l-bejgħ intern kellu jiġi eskluż mill-analiżi, it-tendenzi fil-bejgħ ma juru l-ebda tibdiliet sostantivi.
(95)
L-industrija tal-Unjoni kkontestat il-prezzijiet tal-bejgħ medji tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni kif inhuma mqassra fit-tabella 10 tar-Regolament provviżorju. Hija ssuspettat li kien hemm żball fil-kalkolu u sostniet li, fir-realtà, it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ matul il-perjodu kkunsidrat kien aktar sinifikanti mit-2 % irrappurtat. Fid-dawl ta’ din l-allegazzjoni, il-kalkolu tal-prezzijiet medji tal-bejgħ Unjoni tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġie rivedut. Il-kalkolu kien ibbażat fuq prezzijiet tal-bejgħ ivverifikati u rriżulta li kien preċiż. Madankollu, fid-dawl tal-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, il-prezzijiet medji tal-bejgħ kellhom jerġgħu jiġu kkalkolati billi jiġu esklużi l-ħjut u l-prezzijiet riveduti tal-bejgħ medji huma rrapportati fit-Tabella 11 ta’ hawn fuq.
(96)
Tnejn mill-produtturi inklużi fil-kampjun ikkontestaw ftit mill-aġġustamenti li saru fuq iċ-ċifri ta’ profittabbiltà sottomessi tagħhom. L-aġġustamenti kkontestati rreferew għal trasferimenti bejn l-istess kumpanija, tibdil fil-kontabbiltà u ċerti elementi straordinarji li ġew ikkunsidrati mill-Kummissjoni biex jgħawwġu bla bżonn iċ-ċifri ta’ profitt li jirriżultaw. L-aġġustamenti ġew ikkontestati peress li l-produtturi kkonċernati kkunsidraw li l-ispejjeż importanti konsegwentement ma kinux murija, għalkemm huma kienu ġew sostnuti u f’xi każijiet jistgħu anke jiġu marbuta mal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping. L-aġġustamenti li kienu saru fuq iċ-ċifri ta’ profitabbiltà taż-żewġ kumpaniji ġew riveduti u għal darb’oħra rriżulta li kienu ġġustifikati. Din it-talba, għalhekk, kellha tiġi miċħuda.
(97)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, u bil-modifiki indikati fil-premessi 55 sa 80 ta’ hawn fuq, il-konklużjonijiet fil-premessi 66 sa 86 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
5. Konklużjoni dwar id-dannu
(98)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-konklużjonijiet fil-premessi 87 sa 89 fir-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
F. KAWŻALITÀ
1. Effett tal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping
(99)
Xi partijiet tennew it-talba li, fid-dawl tal-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, ma kienx hemm rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet ikkonċernati. B’mod partikolari, ġie ddikjarat għal darb’oħra li l-prezz medju tal-importazzjoni għal dawn l-importazzjonijiet kien baqa’ sostanzjalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u li l-industrija tal-Unjoni kien irnexxielha żżomm il-profittabilità fuq livelli qrib il-profitt immirat imsemmi matul is-snin 2007 u 2008 meta seħħet l-aktar żieda sinifikanti fil-volumi tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(100)
Risposta għal dawn it-talbiet kienet diġà inkluża fil-premessi 94 u 95 tar-Regolament provviżorju, li huma hawnhekk ikkonfermati. Barra minn hekk, kif diġà ġie indikat fil-premessa 107 tar-Regolament provviżorju, ma jistax jiġi konkluż li r-rabta kawżali tinqasam sempliċiment fuq il-bażi tal-iżvilupp ta’ numru limitat ta’ indikaturi ta’ danni kkunsidrati għal parti limitata tal-perjodu meqjus; għall-kuntrarju, għandu jiġi vvalutat l-iżvilupp globali tal-indikaturi tad-dannu kollha matul il-perjodu meqjus kollu. L-analiżi provviżorja kienet diġà wriet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat ikkawżaw tnaqqis fil-prezz fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus u waqqgħu ħafna l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fil-PI. L-industrija Unjoni, għalhekk, ma kinitx f’pożizzjoni li tilħaq il-livelli meħtieġa ta’ profitabbiltà, anke f’perjodi ta’ domanda relattivament kbira, bħal fis-snin 2007 u 2008. L-importazzjonijiet mir-RPĊ, barra minn hekk, kisbu b’mod konsistenti sehem tas-suq u l-aktar fl-2007, meta s-suq tal-fibri tal-ħġieġ fl-UE kiber b’mod sinifikanti. Din l-istrateġija aggressiva ta’ ksib tal-ishma tas-suq permezz tal-bejgħ b’mod konsistenti bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx twassal għal deterjorament serju tal-profittabbiltà fl-industrija tal-Unjoni qabel il-PI biss minħabba l-livelli relattivament għolja ta’ konsum tal-Unjoni li taffew l-effett tad-dumping dannuż. Madankollu, l-iżviluppi matul il-PI jikkonfermaw li malli l-kondizzjonijiet tas-suq iddeterjoraw, id-dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping wera l-effetti tiegħu kollha. It-talbiet imsemmija fil-premessa 99 hawn fuq huma għalhekk miċħuda.
2. Effetti ta’ fatturi oħra
(101)
Fid-dawl tal-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, id-dejta tal-importazzjoni kellha tiġi riveduta kif ġej:
Tabella 18
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
Pajjiż
2006
2007
2008
PI
Norveġja
Volumi (tunnellati)
34 945
28 834
35 396
24 980
Sehem tas-suq (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turkija
Volumi (tunnellati)
28 946
24 928
20 511
18 523
Sehem tas-suq (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
Istati Uniti
Volumi (tunnellati)
16 757
15 821
12 145
8 726
Sehem tas-suq (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malasja
Volumi (tunnellati)
9 541
25 569
35 118
12 601
Sehem tas-suq (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajwan
Volumi (tunnellati)
9 043
9 919
8 791
6 996
Sehem tas-suq (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
928
925
928
854
Indja
Volumi (tunnellati)
4 363
11 227
3 741
5 353
Sehem tas-suq (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Rep. tal-Korea
Volumi (tunnellati)
6 277
4 845
13 918
5 112
Sehem tas-suq (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 037
1 109
886
999
Ġappun
Volumi (tunnellati)
21 142
9 498
9 949
3 710
Sehem tas-suq (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Messiku
Volumi (tunnellati)
1 017
2 977
1 803
1 763
Sehem tas-suq (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Volumi (tunnellati)
3 930
3 096
2 123
2 029
Sehem tas-suq (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Pajjiżi Oħra
Volumi (tunnellati)
6 787
12 923
6 899
7 092
Sehem tas-suq (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Prezz medju/tunnellata (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Minbarra l-volumi ta’ importazzjoni mill-USA u t-Tajwan, li naqsu b’madwar 35 % (PI) meta mqabbla mal-volumi rrappurtati fit-tabella 17 tar-Regolament provviżorju, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra jidhru li huma influwenzati biss b’mod moderat ħafna bl-esklużjoni tal-ħjut.
(103)
Diversi partijiet interessati tennew li l-kriżi ekonomika aktar milli l-importazzjonijiet oġġetti tad-dumping kienu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni - jew, alternattivament, li l-kriżi ekonomika kienet il-kawża prinċipali tad-dannu filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu bħala l-iktar każ biss fattur sekondarju, addizzjonali. F’dan ir-rigward ġie argumentat li kien hemm korrelazzjoni bejn il-konsum u l-profitabilità u li l-profitabbiltà naqset biss meta d-domanda ddeterjorat. Fl-istess ħin, ġie allegat, li ma jkun hemm l-ebda korrelazzjoni bejn is-sehem tas-suq tal-UE, il-prezzijiet tal-bejgħ u l-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni, fuq naħa waħda u s-sehem tas-suq tal-UE u prezzijiet tal-bejgħ tal-importazzjonijiet Ċiniżi fuq in-naħa l-oħra. Intqal ukoll li l-Kummissjoni ma kinitx tivvaluta sew l-effetti dannużi tat-tnaqqis fil-konsum tal-UE u konsegwentement aġixxiet kontra l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku.
(104)
L-ewwel parti tal-pretensjoni ta’ hawn ġiet trattata b’mod estensiv fil-premessi 99-102 tar-Regolament provviżorju. Fil-fatt, l-impatt tal-kriżi ekonomika fid-dannu ġie eżaminat u huwa rikonoxxut fil-premessa 101 tar-Regolament provviżorju li l-tnaqqis ekonomiku u l-kontrazzjoni fid-domanda kellhom effett negattiv fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni u li, bħala tali, dan ikkontribwixxa għad-dannu li sostniet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu, dan ma jnaqqasx l-effett dannuż ta’ ħsara tal-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi oġġetti tad-dumping fuq is-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Fi kliem ieħor, il-kriżi ekonomika matul il-PI aggravat id-dannu lill-industrija tal-Unjoni iżda importazzjonijiet mir-RPĊ ċertament ikkawżaw id-dannu meqjus materjali fis-sens tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku. Din it-talba għalhekk ġiet miċħuda.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(105)
L-ebda wieħed mill-argumenti mressqa mill-partijiet interessati ma juri li l-impatt ta ‘fatturi oħra għajr l-importazzjonijiet oġġetti tad-dumping mill-PRC huwa tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping u l-ħsara misjuba. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kummenti oħra li kienu għadhom ma ġewx indirizzati, huwa konkluż li l-importazzjonijiet oġġetti tad-dumping mir-RPĊ ikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
(106)
Il-konklużjonijiet dwar il-kawżalità fir-Regolament provviżorju, kif mqassra fil-premessi 117-119 tiegħu, huma hawnhekk ikkonfermati.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(107)
Fid-dawl tal-kummenti tal-partijiet, il-Kummissjoni wettqet analiżi ulterjuri tal-argumenti kollha li jappartjenu lill-interess tal-Unjoni.
1. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(108)
L-ilmentaturi tennew li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping kienet essenzjali għall-industrija tal-Unjoni li tibqa’ tkun vijabbli u topera fil-ġejjieni, peress li d-deterjorazzjoni tal-prezzijiet ikkawżat mill-importazzjonijiet oġġetti tad-dumping mir-RPĊ kienet affettwat il-bejgħ, il-profittabilità u l-kapaċità li tinvesti tal-industrija tal-Unjoni b’mod sever. Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment speċifiku ieħor dwar dan il-punt, il-premessi 122 sa 126 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
2. Interess ta’ importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(109)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment speċifiku fuq dan il-punt, il-premessi 127 u 128 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati.
3. Interess tal-utenti
(110)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, għadd ta’ utenti u assoċjazzjonijiet ta’ utenti li ma kinux magħrufa fl-istadju provviżorju, ippreżentaw lilhom infushom u ssottomettew kummenti.
(111)
Ħafna utenti tennew kummenti ġenerali dwar xi wħud mill-kwistjonijiet li kienu diġà analizzati fir-Regolament provviżorju, mingħajr ma pprovdew informazzjoni ġdida f’dan ir-rigward jew evidenza addizzjonali biex jissostanzjaw dawn it-talbiet. Dwar xi kwistjonijiet oħra, madankollu, inkisbet u sussegwentement ġiet analizzata informazzjoni ġdida.
(112)
Diversi partijiet interessati argumentaw li l-kooperazzjoni miksuba mill-utenti ma kinitx tirrappreżenta l-kumplessità tas-settur u li ħafna mill-utenti kienu kumpaniji żgħar u ta’ daqs medju li s-sitwazzjoni u l-fehmiet tagħhom ġew ittraskurati fl-analiżi tal-interess tal-Unjoni.
(113)
F’dan ir-rigward, l-ewwel nett għandu jiġi mfakkar li 13-il utent issottomettew risposta fi kwestjonarju u diversi utenti oħra ssottomettew, barra minn hekk, kummenti. Barra minn hekk, diversi assoċjazzjonijiet li jaġixxu f’isem l-utenti ssottomettew kummenti. Ħafna minn dawn il-partijiet interessati ppreżentaw il-fehmiet tagħhom ukoll f’seduta. Wara l-aġġustament tan-numru skont l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, l-utenti ta’ kooperazzjoni ammontaw għal madwar 24 % tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Din il-kooperazzjoni hija kkunsidrata rappreżentattiva.
(114)
Madankollu, huwa rikonoxxut li ħafna mill-utenti li mlew kwestjonarju tal-utenti kienu kumpaniji pjuttost kbar. Il-Kummissjoni f’dan ir-rigward tiddependi fuq il-kooperazzjoni eventwalment miksuba. Madankollu huwa kkunsidrat li, permezz tal-kooperazzjoni miksuba minn diversi assoċjazzjonijiet (PlasticsEurope, EuCIA, EUPC, Plastindustrien, BPF), it-tħassib tal-kumpaniji żgħar u ta’ daqs medju kienu tabilħaqq ġew espressi u ġew ikkunsidrati.
(115)
Għadd ta’ utenti u assoċjazzjoni kkontestaw l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni rigward in-numru ta’ persuni impjegati fl-industrija tal-utenti tal-fibri tal-ħġieġ magħmula fil-premessa 130 tar-Regolament provviżorju. F’dan ir-rigward għandu jiġi mfakkar li fil-premessa 130 tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni stmat in-numru totali ta’ nies li jaħdmu fl-industrija downstream tal-Unjoni ta’ kumpaniji li jużaw prodotti tal-fibri tal-ħġieġ, inkluż il-manifattura ta’ prodotti downstream ulterjuri, għal madwar 50 000 sa 75 000. Il-partijiet interessati ta’ hawn fuq saħqu li dan in-numru jista’ jilħaq total ta’ bejn il-200 000 u l-250 000 persuna u ntalbu jissostanzjaw dawn l-istimi. Għalkemm assoċjazzjoni waħda, il-European Boating Industry, tat xi ċifri ta’ appoġġ dwar l-industrija tal-bini tal-vapuri, ma ngħatatx evidenza konklużiva li kienet torbot dawn iċ-ċifri tal-impjiegi mal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili.
(116)
Fi kwalunkwe każ, l-istabbiliment tal-interess tal-utenti tal-fibri tal-ħġieġ fuq dejta ġenerali bħal din, li tinkludi t-total tal-persuni impjegati fil-livelli downstream kollha tal-industrija tal-Unjoni inkluż diviżjonijiet ta’ kumpaniji multinazzjonali li ma għandhom l-ebda konnessjoni ma’ prodotti tal-fibra tal-ħġieġ, jaffettwa serjament il-kredibbiltà tal-analiżi tal-interess tal-Unjoni.
(117)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li, kif imsemmi fil-premessa 130 tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni stmat ukoll in-numru ta’ impjegati tal-fibri tal-ħġieġ billi użat diviżjonijiet ta’ dawk il-kumpaniji li użaw fibri tal-ħġieġ Ċiniżi matul il-PI, għal madwar 27 000 persuna. Din l-istima kienet ibbażata fuq dejta dettaljata kif ippreżentata mill-utenti fit-tweġibiet tagħhom fil-kwestjonarju speċifikament dwar l-impjieg fl-Unjoni ta’ dawk id-diviżjonijiet. L-istima saret permezz ta’ aggregazzjoni ta’ dawn il-figuri u mbagħad estrapolazzjoni tagħhom kollha lill-importazzjonijiet Ċiniżi kollha tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. L-estrapolazzjoni kienet ibbażata fuq is-sehem tal-utenti ta’ kooperazzjoni fl-importazzjonijiet Ċiniżi totali tal-prodott ikkonċernat matul il-PI.
(118)
Finalment f’dan ir-rigward għandu jiġi osservat ukoll li, wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, l-istima ta’ hawn fuq kellha tiġi riveduta. Ir-reviżjoni rriżultat f’impjieg stmat ta’ madwar 22 000 persuna.
3.1. Impatt tal-ispiża tad-dazju fuq il-profitabbiltà tal-utenti
(119)
Diversi utenti sostnew li l-Kummissjoni, fil-premessi 132-136 tar-Regolament provviżorju, kienet issottovalutat l-impatt tad-dazju provviżorju anti-dumping fuq il-profittabbiltà u, għaldaqstant, il-vijabilità tal-industrija tal-utenti Ewropej. Huma sostnew li l-impatt attwali kien ħafna ogħla u li l-livell tad-dazju provviżorju poġġa l-eżistenza ta’ ħafna minn dawn in-negozji tal-Unjoni fil-perikolu.
(120)
F’dan ir-rigward huwa importanti li wieħed josserva li l-evalwazzjoni ekonomika magħmula fir-Regolament provviżorju kienet ibbażata fuq id-dejta ekonomika ppreżentata mill-utenti li kkooperaw fl-investigazzjoni. Din kienet fil-fatt l-unika informazzjoni verifikabbli disponibbli f’dan ir-rigward. Għalkemm din l-evalwazzjoni ġiet ikkritikata minn għadd kbir ta’ utenti, wieħed biss minnhom ressaq informazzjoni addizzjonali li setgħet tintuża sabiex tagħmel l-analiżi iktar preċiża. Fi kwalunkwe każ, il-parti inkwistjoni huwa utent tal-ħjut, u għaldaqstant is-sottomissjoni tiegħu eventwalment ma kinitx ikkunsidrata fl-analiżi tal-impatt tal-ispiża.
(121)
Saru talbiet addizzjonali li allegaw li l-impatt fuq l-utenti żgħar u ta’ daqs medju huwa akbar minn dak stabbilit. Madankollu, ġiet pprovduta ftit evidenza konkreta f’dan ir-rigward fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni sħiħa ta’ dawn l-utenti. Fil-fatt, l-utenti ta’ kooperazzjoni jinkludu xi kumpaniji multinazzjonali li l-effett tad-dazji fuqhom x’aktarx ikun iktar limitat. Madankollu, sabiex dan l-impatt ta’ distorzjoni jiġi eskluż fil-kalkolu, fl-istadju definittiv il-Kummissjoni stabbiliet l-impatt medju tal-ispiża għall-fibra tal-ħġieġ biss billi użat diviżjoni tal-utenti ta’ kooperazzjoni, minflok il-kumpaniji kollha - ara l-premessa 123 hawn taħt.
(122)
Wara l-esklużjoni tal-ħjut mill-ambitu tal-prodott, il-valutazzjoni magħmula fl-istadju provviżorju kellha tiġi riveduta billi jiġu eliminati mill-analiżi l-kumpaniji li jużaw ħjut. Barra minn hekk, il-valutazzjoni kienet teħtieġ aktar emendi fil-dawl tal-livelli ta’ dazju li għandu jiġi applikat (ara l-premessa 139 hawn taħt).
(123)
Fid-dawl tar-reviżjonijiet ta’ hawn fuq, l-impatt ikkalkulat tad-dazju għall-industrija tal-utenti għandha tkun bħala medja ta’ madwar 0,5 u sa 2,3 punti perċentwali biss fuq il-profitt tal-fibra tal-ħġieġ bl-użu tad-diviżjoni tal-utenti. L-impatt għalhekk għandu jkun ħafna iżgħar milli kien antiċipat fl-istadju provviżorju, jekk fil-fatt ikun sinfikanti, peress li huwa improbabbli li żieda żgħira fil-prezz bħal dik possibbilment ikkawżata mir-rati tad-dazju stabbiliti minn qabel ma tistax tiġi mgħoddija kompletament jew mill-inqas parzjalment.
(124)
Fil-fatt, f’dak li jirrigwarda l-abbiltà li jgħaddu ż-żidiet fuq il-prezzijiet, inkisbet informazzjoni mill-ilmentatur dwar l-iżvilupp tal-prezz tar-raża, spiża ewlenija oħra għall-utenti u xi kultant anke tirrappreżenta parti prinċipali tal-prezz tal-prodotti komposti finali. Skont din is-sottomissjoni, filwaqt li l-prezz tal-bejgħ tal-fibri tal-ħġieġ (il-prezz għall-utenti) kien jibqa’ stabbli għal żmien twil, il-prezz tar-raża kien irdoppja fl-istess perjodu. Iż-żieda fil-prezz tar-raża jerġa’ jkun evidenti mill-aħħar tal-2009. Minkejja dawn iż-żidiet fil-prezzijiet sinifikanti ħafna, l-utenti komplew jixtru din il-materja prima ewlenija u jbiegħu l-prodotti finali tagħhom, filwaqt li jibqgħu kompetittivi. Għalhekk huwa probabbli li huma rnexxielhom jgħaddu mill-inqas parti miż-żieda fil-prezz lill-klijenti tagħhom. Jekk din iż-żieda sinifikanti ħafna fil-prezz tista’ (parzjalment) tiġi mgħoddija lill-klijenti, m’hemm l-ebda raġuni għaliex dan ma jistax ikun il-każ b’dazju anti-dumping fuq fibri tal-ħġieġ fil-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu.
(125)
Xi partijiet qalu li ċerti utenti inklużi l-gruppi globali huma u/jew se jkunu jċaqilqu l-produzzjoni barra mill-Unjoni u dan jista’ joħloq telf ta’ impjiegi fost l-utenti tal-Unjoni; barra minn hekk, jista’ jkun hemm impatt ukoll fuq il-klijenti tal-utenti, kif ukoll fuq il-fabbrikanti tal-plastiks li jipprovdu materjal ukoll lill-utenti tal-fibri tal-ħġieġ fil-produzzjoni ta’ materjal kompost. Madankollu, din hija konsegwenza potenzjali tal-impożizzjoni ta’ dazji fuq kwalunkwe prodott intermedjarju u mhux biss fuq fibri tal-ħġieġ. Utenti downstream jistgħu japplikaw għal protezzjoni fil-qafas tal-proċeduri ta’ anti-dumping kif diġà ġara għal tessuti tal-fibri tal-ħġieġ minsuġa. Fi kwalunkwe każ, kwalunkwe minn dawn l-effetti kif qed jingħad issa jidhru limitati ħafna minħabba l-livelli ta’ dazju li għandhom jiġu applikati (ara l-premessa 139 ta’ hawn taħt).
(126)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li ħadd mill-utenti li kkooperaw fl-investigazzjoni u ssottomettew dejta ekonomika li tista’ tiġi eżaminata mill-Kummissjoni ma jissograw sopravivenza, bħala konsegwenza taż-żieda fil-prezz ikkawżata mill-miżuri proposti.
3.2. Sigurtà tal-provvista
(127)
Diversi utenti tennew it-talba li s-sigurtà tal-provvista fis-suq tal-Unjoni kienet fil-perikolu u li l-miżuri anti-dumping komplew jaggravaw din is-sitwazzjoni. Dawn issostanzjaw it-talba tagħhom b’xi evidenza, li ndikat l-inkapaċità tal-industrija tal-Unjoni biex tiżgura provvista ta’ fibri tal-ħġieġ lill-industrija tal-utenti fil-volumi u bil-prezzijiet mitluba. Bl-istess mod, l-aċċenn tal-Kummissjoni li l-kapaċità mhux użata fl-UE kienet sinifikanti biżżejjed biex tissostitwixxi l-importazzjonijiet mir-RPĊ kien ikkunsidrat simplifikat u mhux ġustifikat.
(128)
Il-kwistjoni kompliet ġiet analizzata. Informazzjoni ġdida dwar il-volumi tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità u d-domanda kienet miksuba wkoll mill-ilmentatur. L-informazzjoni hekk miksuba u analizzata kkonfermat li fil-fatt kien hemm ostakolu ta’ provvista ta’ ċerti prodotti manifatturati mill-industrija tal-Unjoni fl-ewwel nofs tal-2010, minħabba l-iskarsezza fl-istokk minħabba l-irkupru tas-suq wara l-kriżi ekonomika. Sadanittant, madankollu, u b’mod konformi mal-aspettattiva f’dan ir-rigward riflessa fir-Regolament provviżorju (premessi 145-149), iż-żieda fid-domanda tidher li ġiet stabbilizzata u ġiet pprovduta evidenza li l-fornituri tal-UE kienu żiedu b’mod sinifikanti l-produzzjoni immedjatament disponibbli tagħhom matul l-2010. Żidiet ulterjuri fil-kapaċità produttiva tal-industrija tal-Unjoni ġew imħabbra wkoll għat-terminu ta’ żmien qasir u medju fit-tul. Barra minn hekk, ġiet sottomessa wkoll prova ta’ żieda sinifikanti fil-kapaċità ta’ produzzjoni f’diversi pajjiżi produtturi oħra barra mill-Unjoni.
(129)
Id-dejta aġġornata dwar il-produzzjoni u l-kapaċità tal-produzzjoni għall-ħjut kienet inqas rassikuranti u studju indipendenti tas-suq indika wkoll qagħda ta’ forniment b’mod ċar inqas favorevoli f’dak li jirrigwarda l-ħjut. Madankollu, peress li l-ħjut ġew esklużi mill-ambitu tal-prodott, din il-kwistjoni ma għandha l-ebda rilevanza ulterjuri.
(130)
Diversi utenti sostnew ukoll li xi produtturi tal-Unjoni kienu żiedu b’mod konsiderevoli l-prezzijiet ta’ ċerti prodotti immedjatament qabel il-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju u kienu bdew prattika li biha tintalab żieda fil-prezzijiet meta kwantitajiet addizzjonali ġew mitluba mill-utenti. Intqal ukoll li xi produtturi tal-Unjoni kienu lesti biss għal sottoskrizzjoni f’kuntratti għal żmien qasir (inqas minn sena 1) għall-kuntrarju tal-prattika preċedenti. Ġiet ipprovduta xi evidenza dwar dan, li ġiet meqjus mill-utenti bħala indikazzjoni tal-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx f’pożizzjoni biex tipprovdi l-kwantitajiet mitluba mis-suq bi prezzijiet raġonevoli.
(131)
F’dan ir-rigward, għandu jiġi osservat li, wara l-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping, tista’ tkun mistennija xi żieda fil-prezzijiet fis-suq Unjoni. Għalhekk, huwa normali li tiġi osservata xi żieda fil-prezzijiet magħmula mill-produtturi tal-Unjoni. F’dak li jirrigwarda l-kuntratti għal żmien qasir, din hija kwistjoni bejn ix-xerrej u l-bejjiegħ li mhix neċessarjament marbuta ma’ nuqqas temporanju ta’ provvista iżda tista’ tiġi spjegata permezz ta’ ħafna fatturi oħra li jaffettwaw is-suq. Fi kwalunkwe każ, kif diġà ssemma fil-premessa 128 hawn fuq, is-sitwazzjoni fir-rigward tal-provvista tal-fibri tal-ħġieġ tidher li ġiet għan-normal matul is-sena 2010. Għal dawn ir-raġunijiet, it-talbiet ta’ hawn fuq huma miċħuda.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(132)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjonijiet fil-premessi 150-151 tar-Regolament provviżorju huma hawnhekk ikkonfermati u huwa definittivament konkluż li, fuq bilanċ, ma jeżistu ebda raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ dazji definittivi anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ.
H. MIŻURI DEFINITTIVI
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(133)
L-ilmentatur argumenta li l-profitt immirat ta’ 5 %, kif stabbilit fl-istadju provviżorju, kien eċċessivament baxx u huwa tenna l-fehma li livell ta’ bejn 12 % u 15 % kien ikun iktar ġustifikat, minħabba l-fatt li l-industrija tal-fibri tal-ħġieġ titlob investimenti kapitali kbar. Huwa sostna li dan il-livell ogħla ħafna ta’ profittabilità jkun meħtieġ biex jiġġenera redditu b’saħħtu fuq il-kapital u jippermetti investimenti ġodda. Madankollu, it-talba ta’ hawn fuq ma kinitx sostanzjata b’mod konvinċenti u huwa għalhekk konkluż li għandu jinżamm il-marġni ta’ profitt ta’ 5 % stabbilit fl-istadju provviżorju.
(134)
F’dak li jirrigwarda l-istabbiliment tal-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu, kif diġà ntqal fil-premessa 71 hawn fuq, il-bidliet fil-metodoloġija li affettwaw il-kalkolu tat-twaqqigħ fil-prezz - jiġifieri, (i) l-esklużjoni tal-ħjut, (ii) ir-raggruppament tat-tipi ta’ prodotti, u (iii) l-aġġustament għall-ispejjeż wara l-importazzjoni, ġew applikati wkoll fil-kalkolu tal-livell tad-dannu.
(135)
Sabiex jiġi eskluż il-ħjut u biex jiġu kkunsidrati l-ispeċifiċitajiet ta’ kull grupp ta’ prodotti (ħjut mibruma, swiegel imqattgħa u twapet) fl-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni użat l-informazzjoni dettaljata finanzjarja sottomessa separatament skont it-tip ta’ prodott mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. F’dan ir-rigward, intużat id-dejta finanzjarja separata tal-gruppi ewlenin tal-prodott (ħjut mibruma, swiegel imqattgħa u twapet) minflok id-dejta globali li kienet intużat fil-kalkoli provviżorji u li inkludiet il-ħjut (ara l-premessa 155 tar-Regolament provviżorju). Il-kalkolu li jirriżulta jirrifletti aħjar is-sitwazzjoni fis-suq u jqis l-ambitu rivedut tal-prodott kif ukoll l-ispeċifitajiet tat-tipi ewlenin tal-prodotti sal-punt possibbli.
(136)
Il-bidliet ta’ hawn fuq irriżultaw f’reviżjoni konsiderevoli tal-livelli provviżorji ta’ eliminazzjoni tad-dannu.
2. Miżuri definittivi
(137)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 9 tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri definittivi anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat.
(138)
Peress li l-livelli ta’ eliminazzjoni tad-dannu huma issa aktar baxxi mill-marġni tad-dumping stabbiliti, il-miżuri definittivi għandhom jiġu bbażati fuq il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu.
(139)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tad-dazju, espressa bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, dazju doganali mhux imħallas, huwa kif ġej:
Produttur esportatur
Dazju anti-dumping propost (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. u Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
(140)
Ir-rata tad-dazju anti-dumping ta’ kumpanija individwali speċifikata f’dan ir-Regolament kienet stabbilita fuq il-bażi tar-riżultati ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, dan tirrifletti s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward tal-kumpanija kkonċernata. Din ir-rata tad-dazju (għall-kuntrarju tad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha”) hija għaldaqstant esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw fil-pajjiż ikkonċernat u magħmula mill-kumpanija msemmija. Prodotti importati magħmula minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament b’isimha u l-indirizz, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn din ir-rata u għandhom ikunu suġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha”.
(141)
Kwalunkwe talba li titlob li tiġi applikata din ir-rata ta’ dazju anti-dumping ta’ kumpanija individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (5) bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe tibdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u esportat assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament imbagħad jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata r-referenza għall-kumpanija li tibbenefika minn rata ta’ dazju individwali.
(142)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju anti-dumping, il-livell ta’ dazju fil-pajjiż kollu għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma jkollhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
3. Il-ġbir definittiv ta’ dazji provviżorji
(143)
Fid-dawl tal-kobor tal-marġni ta’ dumping misjub u minħabba l-livell tad-dannu kkawżat lill-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus neċessarju li l-ammonti garantiti permezz ta’ dazju provviżorju anti-dumping impost mir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament sal-ammont tad-dazji definittivi imposti. Peress li l-ħjut issa huma esklużi mill-ambitu tal-prodott (ara l-premessi 13 sa 24), l-ammonti garantiti b’mod provviżorju fuq importazzjonijiet tal-ħjut għandhom jiġu rilaxxati. Peress li l-rati tad-dazju definittiv huma aktar baxxi mir-rati tad-dazju provviżorju, l-ammonti garantititi provviżorjament b’aktar mir-rata definittiva tad-dazju anti-dumping għandhom jiġu rilaxxati,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv anti-dumping huwa hawnhekk impost fuq importazzjonijiet ta’ swiegel tal-fibra tal-ħġieġ imqattgħa, ta’ tul ta’ mhux iktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ minbarra fibri mibruma tal-ħġieġ li huma imdakkra u miksija u li għandhom telf ta’ tkebbis ta’ iktar minn 3 % (kif stabbilit mill-Istandard ISO 1887); u twapet magħmula minn filamenti tal-fibra tal-ħġieġ minbarra twapet tas-suf tal-ħġieġ li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7019 11 00, ex 7019 12 00 u ex 7019 31 00 (Kodiċi TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 u 7019310099) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv anti-dumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju anti-dumping (%)
Kodiċi addizzjonali taric
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. u Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
1. L-ammonti garantiti permezz tad-dazji provviżorji anti-dumping skont ir-Regolament (UE) Nru 812/2010 fuq l-importazzjonijiet ta’ ħjut ta’ filamenti tal-fibri tal-ħġieġ, minbarra ħjut li huma mdakkra u miksija u li għandhom telf ta’ tkebbis ta’ iktar minn 3 % (kif stabbilit mill-Istandard ISO 1887) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7019 19 10 (Kodiċi TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 u 7019191079) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, għandhom jiġu rilaxxati.
2. Ammonti garantiti permezz tad-dazji provviżorji anti-dumping skont ir-Regolament (UE) Nru 812/2010 fuq l-importazzjonijiet tas-swiegel imqattgħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ tul ta’ mhux aktar minn 50 mm; fibri mibruma tal-ħġieġ minbarra fibri mibruma tal-ħġieġ li huma imdakkra u miksija u li għandhom telf ta’ tkebbis ta’ iktar minn 3 % (kif stabbilit mill-Istandard ISO 1887); u twapet magħmula minn filamenti tal-fibra tal-ħġieġ minbarra twapet magħmula mis-suf tal-ħġieġ li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7019 11 00, ex 7019 12 00 u ex 7019 31 00 (Kodiċi TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 u 7019310099) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti b’eċċess tar-rati tad-dazju definittiv anti-dumping għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Marzu 2011.