NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 118/2011
tal-10 ta’ Frar 2011
li jimponi dazju provviżorju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw mit-Tajlandja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fl-20 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw mit-Tajlandja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċediment inbeda wara lment li tressaq fis-6 ta’ April 2010 minn Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (‘il-kwerelant’) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 50 % tat-total, tal-produzzjoni tal-Unjoni ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqieset biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa fit-Tajlandja, lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi u l-utenti magħrufa, bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-Avviż ta’ Bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(4)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa bħala kkonċernati u lill-partijiet kollha l-oħra li talbu għalihom fi żmien ta’ skadenza stabbilit fl-Avviż ta’ bidu, jiġifieri l-kwerelant, produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, il-produttur esportatur magħruf fit-Tajlandja, ir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi u l-utenti magħrufa. Il-partijiet kollha li għamlu din it-talba fil-limitu ta’ żmien u li indikaw li kien hemm raġunijiet partikolari li jinstemgħu ngħataw seduta ta’ smigħ.
(5)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarji u sottomissjonijiet oħra minn produttur esportatur wieħed fit-Tajlandja, mill-produttur tal-Unjoni li ressaq l-ilment, minn ħames importaturi u negozjanti mhux relatati (inkluż wieħed li jipproduċi fl-Unjoni wkoll) u minn utent wieħed.
(6)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għall-fini ta’ determinazzjoni provviżorja tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produttur tal-Unjoni
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vjenna, l-Awstrija
(b)
Il-produttur esportatur fit-Tajlandja
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, it-Tajlandja
(c)
Il-kumpaniji relatati mal-produttur esportatur fit-Tajlandja
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong
(d)
L-importaturi fl-Unjoni
-
Giardini Srl, Settimo Milanese, l-Italja
-
Rendol enterprises, Reilingen, il-Ġermanja
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, l-Italja (produttur fl-Unjoni wkoll)
-
Winter Company Spain S.A., Spanja
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (il-‘perjodu ta’ investigazzjoni’ jew ‘PI’). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-aħħar tal-PI (‘il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara’).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(8)
Il-prodott ikkonċernat huwa mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li jikkonsistu f’mill-inqas żewġ folji jew wajers tal-azzar b’mill-inqas erba’ nofs anelli magħmula minn wajer tal-azzar imħwaħħlin fuqhom u li jinżammu ma’ xulxin permezz ta’ għatu tal-azzar. Dawn jistgħu jinfetħu billi tiġbed in-nofs anelli jew permezz ta’ mekkaniżmu ta’ azzjonar żgħir tal-azzar imwaħħal mal-mekkaniżmu tal-illegar bl-anelli. Dan il-prodott joriġina mit-Tajlandja (‘il-prodott ikkonċernat’ jew ‘RBM’ (Ring Binder Mechanism)) u attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 8305 10 00. Il-mekkaniżmi li jiftħu u jagħlqu bil-lieva (lever-arch), li jaqgħu taħt l-istess kodiċi NM, mhumiex inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(9)
L-RBM jintużaw biex jiġu fajljati tipi differenti ta’ dokumenti jew karti. Dawn jintużaw inter alia minn produtturi ta’ ligaturi bl-anelli, manwali tekniċi, albums tar-ritratti u tal-bolli, katalgi u fuljetti.
(10)
Għadd kbir ta’ mudelli differenti ta’ RBM inbiegħu matul il-PI fl-Unjoni Ewropea. Il-mudelli kienu jvarjaw fid-daqs, forma u numru ta’ anelli, fid-daqs tal-pjanċa tal-bażi u fis-sistema ta’ kif jinfetħu l-anelli (jinġibdu jew permezz ta’ azzjonament tal-ftuħ). Billi kollha kemm huma għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi, u li l-mudelli tal-RBM jistgħu, fil-limitu ta’ ċertu firxa ta’ prodotti, jissostitwixxu lil xulxin, il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-RBM kollha jikkostitwixxu prodott uniku għall-iskop ta’ dan il-proċediment.
2.2. Il-prodott simili
(11)
Instab li l-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tat-Tajlandja, kif ukoll il-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għalhekk huma b’mod provviżorju meqjusa li huma simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
3.1. It-teħid ta’ kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(12)
Minħabba l-għadd li jidher kbir ta’ importaturi mhux relatati, ġie previst it-teħid ta’ kampjuni fl-Avviż ta’ bidu, b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni huwiex meħtieġ u jekk inhu hekk, tkun tista’ tagħżel kampjun, l-importaturi mhux relatati kollha magħrufa ġew mitluba jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 2.1. hawn fuq) matul il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010.
(13)
Wara l-eżami tal-informazzjoni mressqa u minħabba l-għadd żgħir ta’ importaturi li indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ.
4. DUMPING
(14)
Kumpanija waħda fit-Tajlandja wieġbet il-kwestjonarju għall-produtturi esportaturi. Kumpanija involuta fil-bejgħ tal-prodott ikkonċernat u li tinsab f’Hong Kong relatata ma’ dan il-produttur esportatur wieġbet għall-kwestjonarju wkoll. Fuq bażi tad-dejta tal-importazzjoni rrappurtata mill-Eurostat, il-prodottur esportatur (flimkien mal-kumpanija relatata tiegħu) irrapreżenta l-esportazzjonijiet Tajlandiżi kollha lejn l-Unjoni.
4.1. Il-valur normali
(15)
L-investigazzjoni żvelat li l-produttur esportatur ipprovda informazzjoni mhux kompluta u mhux korretta fir-rigward ta’ elementi sinifikanti tal-kost ta’ produzzjoni tiegħu, bħal pereżempju l-konsum dieher tal-metall tan-nikil u l-konsum dieher ta’ materja prima oħra. Barra minn hekk, dejta oħra rrappurtata fir-rigward tal-kosti ta’ produzzjoni u l-kapaċitajiet ta’ produzzjoni kienet inkonsistenti u ma setgħetx taqbel. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni żvelat li kien hemm kumpanija relatata fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li kontra dak li ġie ddikjarat fil-bidu mill-produttur esportatur, kienet involuta fil-bejgħ u l-amministrazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Il-kosti rrappurtati ma kinux jinkludu l-kosti rilevanti ta’ din il-kumpanija relatata u għalhekk tqiesu bħala mhux kompluti.
(16)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li d-dejta tal-kosti mressqa ma kinitx bażi preċiża biżżejjed għad-determinazzjoni tal-valur normali. Għalhekk tqis li s-sejbiet jiġu msejsa mill-inqas b’mod parzjali fuq il-fatti disponibbli b’mod konformi mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(17)
Il-kumpanija ġiet infurmata minnufih u ngħatat l-opportunità li tipprovdi aktar spjegazzjonijiet, b’mod konformi mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku. Madankollu, l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-kumpanija ma kinux sodisfaċenti għaliex ma’ ċċaratx l-inkonsistenzi li nstabu. Il-kumpanija lanqas ma setgħet tirrifjuta l-evidenza li wriet li kienet ressqet informazzjoni mhux kompluta, mhux korretta u qarrieqa. Barra minn hekk, il-kumpanija naqset milli tressaq informazzjoni essenzjali dwar il-kumpanija relatata msemmija hawn fuq stabbilita fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina involuta fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat.
(18)
Minħabba dan li ntqal hawn fuq, tqis li l-valur normali għall-produttur esportatur b’mod provviżorju għandu jiġi determinat fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, b’mod konformi mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(19)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra aktar kredibbli, il-valur normali ġie kkalkulat b’mod provviżorju fuq il-bażi tal-informazzjoni relatata mal-kost tal-manifattura fit-Tajlandja kif stipulat fl-ilment. B’mod konformi mal-Artikolu 18(5) tar-Regolament bażiku, sar kontroll reċiproku ta’ din l-informazzjoni ma’ informazzjoni vverifikata miksuba matul l-investigazzjoni, inkluża dik relatata mal-kosti tal-persunal u l-enerġija fit-Tajlandja. Fejn kien meqjus xieraq, l-informazzjoni pprovduta fl-ilment ġiet korreġuta permezz tal-informazzjoni vverifikata miksuba matul l-investigazzjoni.
(20)
Ammont raġonevoli għal SG&A u qligħ, rispettivament 16 % u 8 %, żdiedu mal-kost tal-manifattura kif stabbilit hawn fuq, fuq il-bażi tal-informazzjoni mressqa fl-ilment.
4.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(21)
Il-produttur esportatur għamel bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni permezz tal-kumpanija kummerċjali relatata tiegħu li tinsab ’il barra mill-Unjoni.
(22)
Il-prezz tal-esportazzjonijiet ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-prodott meta mibjugħ mill-kumpanija kummerċjali relatata lill-Unjoni, jiġifieri lil xerrej indipendenti, b’mod konformi mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli.
4.3. Tqabbil
(23)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(24)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet b’mod konformi mal-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għal differenzi fil-kosti tat-trasport u tal-assigurazzjoni u l-kosti tal-krediti fejn applikabbli u ġustifikat.
4.4. Il-marġini tad-dumping
(25)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil ta’ medja peżata tal-valur normali skont it-tip ta’ prodott ma’ medja peżata tal-prezz tal-esportazzjoni skont it-tip ta’ prodott kif ġie stabbilit hawn fuq.
(26)
Abbażi tal-metodoloġija ta’ hawn fuq il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF tal-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Produttur esportatur
Il-marġini tad-dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, it-Tajlandja
17,2 %
(27)
Minħabba li l-produttur esportatur li qed jikkoopera qies l-esportazzjonijiet Tajlandiżi kollha lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, tqies li l-marġini residwu ta’ dumping għandu jiġi stabbilit fil-livell tal-marġini tad-dumping misjub għal dan il-produttur esportatur li qed jikkoopera, jiġifieri 17,2 %.
5. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(28)
Matul il-perjodu ta’ investigazzjoni l-RBM ġew manifatturati fl-UE mill-produtturi li ġejjin:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vjenna, l-Awstrija
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, l-Italja.
(29)
L-ewwel produttur huwa l-applikant u kkoopera fl-investigazzjoni. L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-applikant irrappreżenta aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ RBM fil-PI.
(30)
It-tieni produttur (li huwa iżgħar) huwa wkoll importatur tal-RBM mit-Tajlandja u oppona l-proċedimenti. Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-kumpanija, instab li matul il-perjodu globali meqjus għall-analiżi tal-ħsara, il-volum tax-xiri tiegħu ta’ prodotti Tajlandiżi kien fuq medja komparabbli mal-volum tal-produzzjoni tiegħu stess.
(31)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq huwa meqjus li, skont l-Artikolu 4(1)(a), it-tieni produttur għandu jiġi eskluż mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk il-produttur applikant biss għandu jikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku. Minn hawn ’il quddiem din tissejjaħ ‘l-industrija tal-Unjoni’.
(32)
Għandu jiġi nnotat li fl-imgħoddi, l-industrija tal-Unjoni kienet oriġinarjament magħmula minn żewġ produtturi differenti (Koloman Handler - l-Awstrija u Robert Krause - il-Ġermanja) li kienu fallew u ttieħdu minn grupp Awstrijak. Dawn il-kumpaniji kienu soġġetti għal ristrutturar sinifikanti u l-istruttura attwali “Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” inħolqot fl-2003. L-uffiċċji prinċipali jinsabu fl-Awstrija filwaqt li l-produzzjoni ssir fl-Ungerija.
6. ĦSARA
6.1. Il-konsum tal-Unjoni
(33)
Il-konsum ġie stabbilit fuq il-bażi taċ-ċifri li ġejjin:
-
il-bejgħ totali vverifikat fis-suq tal-Unjoni rrapurtat mill-industrija tal-Unjoni u l-produttur l-ieħor tal-UE;
-
il-volum ta’ esportazzjoni totali vverifikata mill-UE tal-produttur esportatur li qed jikkoopera fit-Tajlandja għall-perjodi mitluba fil-kwestjonarju (is-snin 2008, 2009 u l-PI), u l-Eurostat għas-snin l-oħra;
-
il-Eurostat għall-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn.
(34)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-UE tal-RBM żviluppa kif ġej:
2006
2007
2008
2009
PI
Konsum (000biċċiet)
100
100
111
93
95
Sors: it-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarju u l-Eurostat.
(35)
Il-konsum naqas b’5 % matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara (3). Madankollu għandu jiġi nnotat li wara żieda ta’ madwar 10 % bejn l-2006 u l-2008, il-konsum naqas b’15 % fil-perjodu ta’ wara.
6.2. Importazzjonijiet mit-Tajlandja
(a) Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem tas-suq
2006
2007
2008
2009
PI
Volum tal-importazzjoni
100
65
153
116
119
Sehem tas-suq
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Sors: it-tweġiba vverifikata għall-kwestjonarju u l-Eurostat.
(36)
L-importazzjonijiet mit-Tajlandja għall-perjodu 2008-PI huma bbażati fuq it-tweġiba għall-kwestjonarju tal-prodottur esportatur li qed jikkoopera l-esportatur Tajlandiż uniku magħruf u bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat għas-snin l-oħra. Fuq din il-bażi, ġie stabbilit li l-volum tal-importazzjonijiet totali tal-RBM mit-Tajlandja żdied bi kważi 20 % bejn l-2006 u l-PI. Il-livell tal-importazzjonijiet, madankollu, varja b’mod sinifikanti matul dan il-perjodu, u ż-żieda l-aktar importanti saret bejn l-2007 u l-2008, meta l-importazzjonijiet żdiedu aktar mid-doppju.
(37)
L-ishma tas-suq Tajlandiż kellhom tendenza globali li jiżdiedu u kisbu tliet punti bejn l-2006 u l-PI. B’mod simili għall-volum tal-bejgħ, l-ishma tas-suq laħqu quċċata fl-2008, f’livell ta’ 16,5 %.
(b) Il-prezz tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat / bejgħ taħt il-prezz
2006
2007
2008
2009
PI
prezz tal-importazzjoni
100
103
123
113
113
(38)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni l-ewwel żdiedu b’aktar minn 20 % bejn l-2006 u l-2008 u wara naqsu.
(39)
Minkejja żieda globali ta’ 13 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara, il-prezzijiet Tajlandiżi waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. It-tqabbil tal-prezzijiet għall-mudelli li jikkorrispondu, aġġustati kif xieraq fejn meħtieġ, tassew urew li bħala medja l-prezzijiet tal-importazzjoni kienu aktar minn 30 % inqas mill-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI. Tqabbil tal-livell medju tal-prezz matul is-snin l-oħra jissuġġerixxi rati simili ta’ qtugħ fil-prezz għas-snin 2006-2009.
(40)
Il-livell assolut tal-prezzijiet tal-importazzjoni Tajlandiżi kienu ukoll b’mod sistematiku taħt il-prezz ta’ importazzjonijiet oħra u b’mod aktar sinifikanti taħt il-prezz tal-produttur tal-Unjoni l-ieħor.
6.3. Is-Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni (4)
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2006
2007
2008
2009
PI
Produzzjoni
100
130
131
80
83
Kapaċità tal-produzzjoni
100
110
115
80
75
Użu tal-kapaċità
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Matul il-perjodu globali, kemm il-produzzjoni kif ukoll il-kapaċità tal-produzzjoni naqsu rispettivament bi kważi 20 % u 25 %. L-użu tal-kapaċità li qed jiżdied għandu jitqies biss bħala r-riżultat ta’ tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni b’25 % matul l-istess perjodu. Dan huwa l-aktar ir-riżultat ta’ sensja (ara l-impjiegi hawn taħt).
(42)
Madankollu għandu jiġi nnotat li l-volum u l-kapaċità tal-produzzjoni l-ewwel tjiebu sal-2008, imbagħad naqsu b’mod sinifikanti.
(b) Ħażniet
2006
2007
2008
2009
PI
Ħażna tal-għeluq
100
137
153
124
126
(43)
Matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara, il-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod globali bi 26 %. Parti sinifikanti tal-produzzjoni tal-RBM tikkonsisti fi prodotti standard, u l-industrija tal-Unjoni għalhekk trid iżżomm ċertu livell ta’ ħażna sabiex tkun f’pożizzjoni li tissodisfa malajr id-domanda tal-klijenti tagħha. Għaldaqstant, kwalunkwe żieda fil-ħażna tal-għeluq ’il fuq mil-livell medju tindika li hemm diffikultajiet biex jinbiegħu l-prodotti.
(c) Il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq u t-tkabbir
2006
2007
2008
2009
PI
Volum tal-bejgħ fl-UE
100
105
113
79
77
Ishma tas-suq
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-UE naqas bi 23 % matul il-perjodu analizzat, li kien jikkorrispondi f’ishma tas-suq li kienu qed jonqsu minn 29,6 % sa 24,0 %, jiġifieri tnaqqis ta’ aktar minn ħames punti. Il-volum tal-bejgħ u l-ishma tas-suq fil-fatt iddeterjoraw mill-2008.
(45)
B’mod globali, l-iżvilupp ta’ hawn fuq jindika nuqqas ta’ tkabbir fl-industrija tal-Unjoni bejn l-2006 u l-PI.
(d) Il-prezzijiet tal-bejgħ
2006
2007
2008
2009
PI
Prezz tal-bejgħ
100
99
99
110
107
(46)
Il-prezz tal-bejgħ medju peżat tal-industrija tal-Unjoni kien relattivament stabbli sal-2008. Imbagħad żdied b’10 % fl-2009 biex jonqos bi tliet punti perċentwali fl-PI. Din iż-żieda fil-prezz hija r-riżultat ta’ taħlita ta’ żewġ fatturi: bidla fit-taħlita tal-produzzjoni minħabba l-volum tal-bejgħ li kien qed jonqos tal-prodotti aktar standardizzati - u irħas, u t-tentattiv tal-industrija tal-Unjoni biex tikkumpensa għat-telf li sar fl-2008. Dan tal-aħħar madankollu ma kienx ta’ suċċess minħabba li l-industrija tal-Unjoni kompliet taħdem b’telf fil-perjodu ta’ wara (ara hawn taħt).
(e) Il-profitabbiltà, ir-redditu mill-investimenti u l-fluss tal-likwidità
2006
2007
2008
2009
PI
Fatturat f’% tal-profitt u t-telf
100
9
135
167
146
Fluss tal-likwidità
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Redditu mill-assi netti
100
87
104
146
176
(47)
L-industrija tal-Unjoni kienet qed tagħmel telf matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara, u t-tendenza ta’ hawn fuq turi żieda globali fil-livell tat-telf. Għalkemm is-sitwazzjoni tjiebet ftit fl-2007 (saret kważi sitwazzjoni ta’ la qligħ u lanqas telf), hija ddeterjorat mill-2008. Għalkemm it-tnaqqis fil-fluss tal-likwidità seta’ jiġi limitat b’xi mod, xorta baqa’ fin-negattiv mill-2007. Ir-redditu mill-assi netti kien ukoll fin-negattiv matul il-perjodu globali u naqas b’mod konsistenti bejn l-2006 u l-PI.
(f) L-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital
2006
2007
2008
2009
PI
Investimenti
100
45
50
17
26
(48)
L-investimenti kellhom tendenza li jonqsu ħafna, jiġifieri - 75 % matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara.
(49)
Kif iddikjarat hawn fuq, minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni, jista’ jiġi konkluż li l-ħila tagħha li żżid il-kapital minn sorsi indipendenti kienet serjament affettwata.
(g) L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
2006
2007
2008
2009
PI
Impjiegi
100
111
118
99
87
Produttività
100
117
111
81
95
Pagi
100
106
113
92
71
(50)
Matul il-perjodu globali, l-impjiegi (unitajiet full-time) naqsu bi 13 % u l-akbar tnaqqis sar wara s-sena 2008 meta l-impjiegi kienu laħqu quċċata. Il-pagi kellhom l-istess tendenza fil-parti l-kbira.
(51)
Il-produttività, li titkejjel f’eluf ta’ biċċiet prodotti għal kull impjegat matul il-perjodu, b’mod ġenerali kellha l-istess tendenza bħal dik tal-impjiegi, iżda t-tnaqqis seta’ jiġi limitat matul il-PI.
(h) Id-daqs tal-marġini effettiv tad-dumping
(52)
Fuq il-bażi tal-aħjar fatti disponibbli, l-investigazzjoni stabbilixxiet l-eżistenza tad-dumping matul il-PI ta’ 17,2 %, li hija sostanzjali.
(i) L-irkupru mill-effett tad-dumping fil-passat
(53)
L-industrija tal-Unjoni ilha tbati mill-effetti ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping għal bosta snin. Madankollu setgħet tibbenefika minn miżuri relativament effettivi sas-sena 2008, iżda s-sitwazzjoni reġgħet iddeterjorat wara. Dan huwa spjegat aktar fit-taqsima relatata mal-interess tal-Unjoni hawn taħt.
6.4. Konklużjoni
(54)
Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat b’mod ċar bejn l-2006 u l-PI. Dan kien ikkaratterizzat b’mod partikolari minn tnaqqis sinifikanti fil-produzzjoni u fil-volum tal-bejgħ (rispettivament - 17 %, - 13 %), li rriżulta wkoll fi tnaqqis tas-sehem tas-suq minn 29,6 % sa 24 %. Is-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni ġiet affettwata wkoll. Il-livell tat-telf li ġarrbet il-kumpanija żdied tassew, u kemm il-fluss tal-likwidità kif ukoll ir-redditu mill-assi netti segwew l-istess tendenza negattiva. It-tentattiv tal-industrija tal-Unjoni li tillimita l-livell tat-telf billi żżid il-prezzijiet tagħha fl-2009 ma kienx ta’ suċċess, u s-sitwazzjoni marret għall-agħar.
(55)
Għalhekk, l-investimenti tnaqqsu għal-livell minimu tagħhom, u l-kumpanija ma kellhiex għażla ħlief li tkeċċi numru sostanzjali ta’ nies sabiex tiffaċċja s-sitwazzjoni.
(56)
Madankollu għandu jiġi nnotat li matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet ftit bejn l-2006 u l-2008. Tassew, matul dan il-perjodu, il-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ, u l-impjiegi kellhom tendenza li jiżdiedu. Iżda dawk l-indikaturi naqsu b’mod sinifikanti mill-2009. L-indikaturi tal-profitabbiltà min-naħa l-oħra baqgħu negattivi matul il-perjodu globali; għalkemm il-profitabbiltà kważi waslet f’sitwazzjoni ta’ bla qligħ u bla telf fl-2007.
(57)
Meta jitqies dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
7. KAWŻALITÀ
7.1. Introduzzjoni
(58)
Skont l-Artikoli 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kienx ikkaġunat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Minbarra dan, fatturi magħrufa oħra għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi l-oħra ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
7.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(59)
Għandu jiġi nnotat li s-suq tal-Unjoni huwa kkaratterizzat minn numru relattivament żgħir ta’ sorsi ta’ provvista (tnejn fl-Unjoni, wieħed fl-Indja, wieħed fit-Tajlandja u għad hemm xi provvista li tiġi miċ-Ċina) u li s-suq għalhekk huwa pjuttost trasparenti f’termini ta’ prezzijiet, permezz ta’ stimi tal-prezz. Barra minn hekk, parti sinifikanti tad-domanda fl-UE tikkonċerna t-tipi standard ta’ RBM, li għalihom il-prezz huwa fattur deċiżiv meta wieħed jixtri l-prodott.
(60)
F’dan il-kuntest, l-investigazzjoni wriet li l-volum tal-importazzjonijiet tal-RBM mit-Tajlandja żdied bi kważi 20 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara, u laħaq sehem tas-suq ta’ 15 % matul il-PI. L-industrija tal-Unjoni tilfet volum sinifikanti ta’ bejgħ matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, ġie stabbilit li, matul il-PI, l-RBM mit-Tajlandja waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’aktar minn 30 %, li huwa sinifikanti ħafna għal dan it-tip ta’ prodott.
(61)
It-taħlita tal-volum kbir ta’ importazzjoni u l-livell baxx ta’ prezzijiet wasslet għal pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ dumping, il-prezzijiet Tajlandiżi kienu jkunu mill-inqas matul il-PI kważi 20 % ogħla mil-livell effettiv tagħhom, u dan seta’ jfisser prezz globali ogħla tas-suq tal-Unjoni.
(62)
Minħabba l-volum u l-livell tal-prezzijiet tagħhom, huwa għalhekk meqjus li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fixklu t-tentattiv tal-industrija tal-Unjoni biex terġa’ tagħmel profitt, jew mill-inqas tnaqqas it-telf tagħha, billi żżid il-kwantitajiet ta’ bejgħ u/jew il-prezzijiet għal livell aktar xieraq matul il-perjodu 2009-PI. Il-pressjoni kontinwa li ġiet mill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mit-Tajlandja fuq is-suq tal-Unjoni għalhekk irriżultat fit-telf tal-volum tal-bejgħ, tal-ishma tas-suq, prezzijiet baxxi u bħala konsegwenza fit-telf tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(63)
Għandu jiġi mfakkar li f’investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza reċenti (5), ġie konkluż li l-industrija kienet għadha f’sitwazzjoni prekarja ħafna fl-2008 u kienet għadha sensittiva ħafna għal importazzjonijiet oħra li huma l-oġġett ta’ dumping.
(64)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja kellhom impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-effett ta’ fatturi oħra
7.3.1. Tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni
(65)
Id-domanda fis-suq tal-Unjoni żdiedet b’10 % fl-2008, iżda mbagħad naqset b’mod sinifikanti fis-sena ta’ wara, b’madwar 15 %. Dan għandu jitqies fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja, u d-deċiżjoni ta’ bosta kumpaniji li jnaqqsu l-kosti ġenerali, inklużi dawk għall-oġġetti tal-kartolerija. Is-settur globali tal-illegar bl-anelli bata minn din is-sitwazzjoni. L-importazzjonijiet Indjani u Tajlandiżi naqsu fil-volum assolut kif ukoll il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(66)
Madankollu għandu jiġi nnotat li f’termini relattivi, l-industrija tal-Unjoni batiet aktar minn atturi oħra minħabba li s-sehem tas-suq tagħha naqas minn 30,2 % sa 25,2 % bejn l-2008 u l-2009. Meta jitqies il-fatt li l-industrija tal-illegar bl-anelli għandha kosti fissi kbar, telf fil-volum tal-bejgħ kellu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-applikant. Madankollu, it-tnaqqis fil-konsum għandu jitqies flimkien mal-iżvilupp tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja. Fil-fatt, l-importazzjonijiet Tajlandiżi kellhom sehem tas-suq kbir li kien jirrappreżenta kważi tliet darbiet aktar mill-kwantità li tikkorrispondi għat-tnaqqis fil-konsum.
(67)
Minn din il-perspettiva, jista’ jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-konsum, li kien ikkawżat mill-kriżi ekonomika, seta’ kkontribwixxa għall-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu jekk kien hemm effett, dan l-effett żgur li kien imsaħħaħ b’mod konsiderevoli mill-importazzjonijiet soġġetti għall-investigazzjoni.
7.3.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(68)
L-RBM jiġu prodotti u esportati mill-Indja u ċ-Ċina wkoll. Dawn l-importazzjonijiet żviluppaw kif ġej:
2006
2007
2008
2009
IP
L-Indja
volum tal-importazzjoni
100
93
102
88
91
ishma tas-suq
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
prezz medju
100
99
118
116
113
Iċ-Ċina
volum tal-importazzjoni
100
91
153
150
151
ishma tas-suq
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
prezz medju
100
98
90
85
86
Sors: Eurostat.
(69)
Hemm produttur esportatur wieħed biss ta’ RBM fl-Indja, u l-volum tal-importazzjoni tiegħu naqas bi kważi 10 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara. L-Indja madankollu tirrappreżenta porzjon sinifikanti tas-suq tal-Unjoni billi kellha medja ta’ 45 % tal-ishma tas-suq matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-Indja żdiedu b’mod globali bi 13 %, f’livell ftit aktar għoli mill-prezzijiet tat-Tajlandja. Minħabba l-pożizzjoni prevalenti fis-suq tal-Unjoni, u fid-dawl tal-prezz ta’ importazzjoni kompetittiv tagħha, l-Indja hija kompetitur sinifikanti għall-industrija tal-Unjoni. Madankollu, meta wieħed jagħti ħarsa lejn it-tendenza deskritta hawn fuq, jiġifieri volum li jonqos bi prezzijiet jiżdiedu, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-Indja setgħet tikkontribwixxi għad-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fil-PI. Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnotat li ċertu proporzjon tal-importazzjonijiet Indjani, jiġifieri madwar terz minnhom, inxtara direttament u nbiegħ fis-suq tal-Unjoni minn distributur relatat mal-industrija tal-Unjoni.
(70)
L-importazzjonijiet Ċiniżi kienu soġġetti għal dazji antidumping minn 51,2 % sa 78,8 % mill-2004. Il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b’madwar 50 % bejn l-2006 u l-PI, jiġifieri żieda fis-sehem tas-suq ta’ żewġ punti minn 3,5 % sa 5,5 %. Anke jekk il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi kellhom tendenza li jonqsu matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara, il-livell globali tagħhom madankollu baqa’ ħafna ogħla mill-prezzijiet Tajlandiżi. U dan anke jekk ma titqiesx l-applikazzjoni tad-dażji antidumping. Għalhekk huwa konkluż li dawn l-importazzjonijiet ma kkontribwewx għad-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fil-PI.
(71)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma kkontribwewx, almenu mhux aktar minn b’mod marġinali, għall-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
7.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(72)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni ġiet eżaminata wkoll bħala wieħed mill-fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin setgħet tagħmel ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(73)
L-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni rrappreżentaw medja ta’ madwar 5 % tal-bejgħ totali tagħha ta’ RBM matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara u baqgħu relattivament stabbli. Għalhekk huwa provviżorjament konkluż li dan ma seta jikkawża l-ebda ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
7.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(74)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni matul il-PI, minħabba l-volum u l-livell tal-prezzijiet tagħhom. L-importazzjonijiet fil-fatt żdiedu f’termini assoluti, instabu li kienu oġġett ta’ dumping u l-livell tal-prezz tagħhom instab li kien ħafna aktar baxx mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili. F’dan is-suq bi prezzijiet sensittivi, fejn in-numru ta’ fornituri huwa relattivament limitat u s-suq pjuttost trasparenti, rata tat-tnaqqis ta’ aktar minn 30 % żgur kellha impatt sinifikanti fuq il-prezzijiet tas-suq.
(75)
L-eżami tal-fatturi magħrufa l-oħra li setgħu jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni wera li t-tnaqqis fid-domanda seta’ kellu rwol f’dan. Madankollu, minkejja l-effetti negattivi tat-tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni, huwa provviżorjament konkluż li dan il-fattur ma kienx daqshekk negattiv li jelimina r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja u l-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. It-tnaqqis fid-domanda fil-fatt għandha titqies flimkien mal-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping li aggravaw tassew l-impatt negattiv tal-kriżi finanzjarja.
(76)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
8.1. Kumment preliminari
(77)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar dumping li kkawża ħsara, kinux jeżistu raġunijiet serji għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri provviżorji antidumping f’dan il-każ partikolari. Għal dan il-għan, u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, l-impatt probabbli tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti f’dan il-proċediment u anke l-konsegwenzi probabbli li ma jittieħdux il-miżuri, tqiesu fuq il-bażi tal-evidenza kollha mressqa.
(78)
Sabiex jiġi stmat l-impatt probabbli tal-miżuri, il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku. Il-produttur tal-Unjoni applikant u erba’ importaturi mhux relatati wieġbu għall-kwestjonarju. Il-produttur tal-Unjoni l-ieħor, li huwa wkoll importatur, ipprovda xi informazzjoni u utent wieħed ressaq tweġiba għall-kwestjonarju.
8.2. Deskrizzjoni tas-suq tal-Unjoni
(79)
Sabiex ikun hemm għarfien aħjar dwar l-interessi varji kollha involuti, huwa meqjus importanti li l-ewwel jiġu deskritti l-karatteristiċi ewlenin tas-suq.
(80)
Il-miżuri antidumping ġew imposti għall-ewwel darba kontra l-importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw miċ-Ċina fl-1997 (6). Ir-rata tad-dazju oriġinali ġiet miżjuda tliet snin wara reviżjoni interim. Dawk il-miżuri tassew ġew estiżi għat-tieni darba wara reviżjoni tal-iskadenza li tistabbilixxi li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping u li jikkawżaw ħsara jerġgħu jibdew isiru jekk ma jiġux estiżi dawn il-miżuri (7).
(81)
Bosta investigazzjonijiet stabbilixxew li ġew evitati l-miżuri kontra ċ-Ċina, u għalhekk ġew estiżi għall-Vjetnam u għar-Repubblika Demokratika Popolari tal-Laos, rispettivament fl-2004 u fl-2006, u l-ambitu tal-miżuri wkoll kellu jiġi estiż għal ċerti RBM li ġew immodifikati ftit (8). Fl-aħħar nett għandu jiġi msemmi li l-importazzjonijiet ta’ RBM mit-Tajlandja kienu soġġetti għal żewġ investigazzjonijiet differenti kontra ċ-ċirkomvenzjoni, fl-2004 u fl-2008, u għal investigazzjoni ġdida antidumping fl-2008. Filwaqt li dawn l-investigazzjonijiet ma wasslu għall-ebda miżura, l-investigazzjoni attwali stabbilixxiet b’mod ċar li l-esportatur Tajlandiż ipprovda informazzjoni falza fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju.
(82)
Għandu jiġi nnotat li l-RBM huma importati fis-suq tal-Unjoni mid-distributuri, mill-aġenti jew direttament mill-utenti, jiġifieri l-kumpaniji li jipproduċu l-ligaturi.
(83)
Fl-aħħar nett għandu jiġi mfakkar li n-numru ta’ produtturi ta’ RBM li jipprovdu lis-suq tal-Unjoni huwa relattivament limitat. Fil-fatt, minbarra ż-żewġ produtturi fl-UE, jeżisti produttur wieħed biss magħruf fit-Tajlandja, wieħed fl-Indja, u xi ftit fiċ-Ċina. Dan tal-aħħar huwa soġġett għal miżuri antidumping kif spjegat hawn fuq. Kemm il-produttur esportatur fit-Tajlandja kif ukoll fl-Indja huma l-proprjetà ta’ kumpaniji bbażati f’Hong Kong, rispettivament Wah Hing Stationary, negozjant ta’ RBM li għandu sit ta’ produzzjoni fiċ-Ċina, u World Wide Stationary, li għandu ftehim ta’ provvista ma’ Bensons, distributur proprjetà tal-industrija tal-Unjoni.
8.3. L-industrija tal-Unjoni
(84)
Huwa mfakkar li ftit snin ilu, l-industrija tal-Unjoni diġà ffaċċjat diffikultajiet ekonomiċi serji, fost affarijiet oħra minħabba importazzjonijiet innegozjati m’bod inġust, u kellha tagħmel ristrutturar sabiex tiżgura l-eżistenza kontiwa tagħha kif spjegat hawn taħt.
(85)
L-industrija tal-Unjoni fil-fatt kkonsistiet minn żewġ produtturi meta tressaq l-ewwel ilment antidumping fl-1995: Koloman Handler GmbH, kumpanija Awstrijaka, u Robert Krause GmbH & Co., kumpanija Ġermaniża. Dawn iż-żewġ kumpaniji kienu preżenti fis-suq tal-RBM tal-UE għal żmien twil diġà iżda s-sitwazzjoni ekonomika tagħhom tant saret ħażina li t-tnejn kellhom jiddikjaraw stat ta’ falliment. Filwaqt li Robert Krause GmbH iddikjara stat ta’ falliment fl-1998 u l-kumpanija ta’ suċċessjoni tiegħu kellha tagħmel l-istess fl-2002, Koloman Hander sar insolventi fl-2001. Iż-żewġ kumpaniji waqgħu f’idejn kumpanija oħra, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, li mbagħad ġiet akkwistata minn Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, l-applikant f’dan il-każ.
(86)
Minn dakinhar l-attività ġiet ristrutturata sabiex tikkompeti aħjar mad-dinja kollha, iżda b’mod partikolari fil-qalba tas-suq tal-applikant, jiġifieri s-suq tal-UE. Dan ir-ristrutturar kien jinkludi l-akkwist ta’ Bensons, negozjant stabbilit sew ta’ RBM ma’ kumpaniji li jinsabu fil-Pajjiżi l-Baxxi, Singapor, ir-Renju Unit u l-Istati Uniti tal-Amerika.
(87)
L-isforzi li għamlet l-industrija sabiex ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha madankollu ddgħajfu minħabba li l-effetti pożittivi tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet inġusti ġew dilwiti bil-prattiċi ta’ assorbiment u ta’ ċirkomvenzjoni, kif spjegat hawn fuq. Bħala konsegwenza, minkejja t-titjib sinifikanti b’mod partikolari sas-sena 2008, is-sitwazzjoni tal-industrija baqgħet dgħajfa, kif konkluż fl-investigazzjoni li twassal għall-estensjoni tal-miżuri antidumping kontra ċ-Ċina.
(88)
L-investigazzjoni attwali kkonkludiet li fis-snin reċenti l-industrija tal-Unjoni qiegħda terġa’ ġġarrab ħsara materjali u li dan ġie kkawżat minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li joriġinaw mit-Tajlandja.
(89)
Permezz tal-isforzi ta’ ristrutturar tagħha, l-industrija tal-Unjoni uriet li hija industrija vijabbli li għadha f’pożizzjoni li tipprovdi sehem kbir tas-suq tal-UE. Madankollu għandha bżonn protezzjoni addizzjonali u effiċjenti kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mis-sorsi kollha sabiex tilħaq sitwazzjoni soda u b’saħħitha. Intilfu kważi 60 impjieg bejn l-2008 u l-PI, u l-industrija tal-Unjoni għamlet telf kbir f’dawn l-aħħar snin. Mingħajr miżuri kontra l-importazzjonijiet innegozjati b’mod inġust mit-Tajlandja, ma jistax jiġi eskluż li l-applikant ikun mġiegħel jwaqqaf l-attività tiegħu u aktar minn 160 impjieg oħra jinsabu f’riskju.
(90)
Meta jitqies il-fatt li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja nsabu li qed jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni, li l-industrija tal-Unjoni għamlet l-isforzi kollha meħtieġa ta’ ristrutturar u hija kapaċi tikkompeti f’suq fejn l-importazzjonijiet jiġu nnegozjati b’mod ġust, huwa konkluż li jkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri provviżorji kontra l-importazzjonijiet ta’ RBM mit-Tajlandja.
8.4. Importaturi u negozjanti
(91)
Wara l-bidu tal-investigazzjoni, ħames importaturi, inkluż it-tieni produttur tal-Unjoni, indentifikaw irwieħhom u pprovdew tweġiba għall-kwestjonarju jew informazzjoni oħra. Dawn il-kumpaniji rrappreżentaw 75 % tal-importazzjonijiet ta’ RBM mit-Tajlandja matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(92)
Waħda mill-kumpaniji ta’ hawn fuq, li kienet tirrappreżenta madwar 20 % tal-importazzjonijiet globali Tajlandiżi, iddeċidiet li twaqqaf l-attivitajiet kollha tagħha relatati mal-RBM wara l-perjodu ta’ investigazzjoni. Għal importatur ieħor, il-volum tal-bejgħ ta’ RBM ġie maqsum fi tlieta matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara u kien jirrappreżenta biss proporzjon minimu tal-fatturat globali tiegħu matul il-PI (madwar 1 %). Barra minn hekk, dan tal-aħħar waqaf jixtri mit-Tajlandja fl-2008 u nbidel f’distributur tal-UE. Għalhekk huwa konkluż li kwalunkwe impożizzjoni ta’ miżuri mhux se taffettwa s-sitwazzjoni ta’ dawn iż-żewġ importaturi.
(93)
Importatur ieħor, li kien jirrappreżenta inqas minn 10 % tal-importazzjonijiet Tajlandiżi kollha, iddikjara li jekk jiġu imposti miżuri kontra t-Tajlandja, dan ma jibqax ikollu sorsi alternattivi ta’ provvista u għalhekk ikun mġiegħel iwaqqaf l-attività tiegħu ta’ RBM. F’dan ir-rigward, l-ewwel nett għandu jiġi mfakkar li madankollu, l-għan tal-miżuri antidumping huwa li ma tiġi eskulża l-ebda importazzjoni fis-suq tal-Unjoni, iżda bil-kontra li l-importazzjonijiet jitħallew ikomplu jsiru, iżda bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping. Dan l-importatur għalhekk ikun jista’ jkompli jimporta RBM mit-Tajlandja, għalkemm ikun soġġett għall-ħlas ta’ dazi antidumping, u jista’ jgħaddi din iż-żieda tal-kosti parzjalment jew kompletament lill-klijenti tiegħu.
(94)
Madankollu huwa rikonoxxut li dan ma jistax jinkiseb faċilment minħabba s-sensittività tal-prezz tal-prodott u l-kompetizzjoni minn importazzjonijiet minn pajjiżi oħra bħall-Indja. Barra minn hekk, minħabba l-istruttura tas-suq tal-Unjoni u n-numru limitat ta’ produtturi fid-dinja kollha, huwa tassew probabbli li dan l-importatur jista’ jibda jiffaċċja xi diffikultajiet biex jibda juża sorsi oħra ta’ provvista. Madankollu għandu jiġi nnotat li l-porzjon tal-bejgħ tal-RBM tal-kumpanija, meta mqabbel mal-fatturat totali tagħha, naqas matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara, minn madwar 40 % sa 25 %, u, aktar importanti, l-investigazzjoni uriet li l-attività tal-RBM iġġenerat telf biżżejjed f’dawn l-aħħar snin. Fi kliem ieħor, illum diġà hemm dubji rigward il-vijabbiltà tan-negozju tal-RBM ta’ dan l-importatur.
(95)
Ir-raba’ importatur ukoll iddikjara li fil-każ li jiġu imposti miżuri se jkollu jieqaf in-negozju tiegħu ta’ RBM minħabba n-nuqqas ta’ sorsi alternattivi ta’ provvista. Madankollu, il-bejgħ ta’ RBM f’dan il-każ kienu jirrappreżentaw biss propozjon minimu tal-fatturat totali tal-kumpanija matul il-PI, b’persuna waħda biss li għandha x’taqsam mal-prodott ikkonċernat, u huwa probabbli ħafna li l-kumpanija tista’, b’mod relattivament faċli, iżżomm l-attività globali tagħha anke mingħajr in-negozju tal-RBM, jekk l-impożizzjoni ta’ miżuri tagħmel li dan ma jistax jiġi evitat.
(96)
Għalhekk huwa konkluż li anke jekk l-impożizzjoni ta’ miżuri tassew tista’ taffettwa b’mod negattiv is-sitwazzjoni taż-żewġ importaturi ta’ hawn fuq, xorta mhux se taffettwa b’mod sinifikanti l-attivitajiet ekonomiċi globali tagħhom.
(97)
Is-sitwazzjoni tal-aħħar importatur hija inqas ovvja minħabba li nofs il-bejgħ tiegħu ta’ RBM huwa ta’ prodotti Tajlandiżi (dawn jirrappreżentaw proporzjon sinifikanti tal-importazzjonijiet totali tal-UE ta’ RBM mit-Tajlandja). In-nofs l-ieħor huwa prodott fl-UE. Barra minn hekk, anke jekk il-kumpanija qiegħda tbiegħ l-aktar il-mekkaniżmi li jinfetħu u jingħalqu bil-lieva, il-bejgħ tal-RBM jirrappreżenta proporzjon mhux negliġibbli tal-fatturat totali tal-kumpanija (madwar 15 %). Dan il-bejgħ huwa wkoll meqjus bħala kruċjali mill-kumpanija minħabba li l-klijenti tagħha ta’ spiss jeħtieġu li l-fornituri jkunu jistgħu jipprovdu medda sħiħa ta’ prodotti.
(98)
Parti sinifikanti tal-attività tal-kumpanija għalhekk tiddependi fuq importazzjonijiet tal-RBM mit-Tajlandja, u b’mod partikolari l-prodotti inqas sofistikati li huma meħtieġa biex wieħed ikun jista’ joffri medda ta’ prodotti sħiħa, kundizzjoni importanti biex wieħed iżomm numru kbir biżżejjed ta’ klijenti. Skont il-kumpanija, kwalunkwe impożizzjoni ta’ miżuri tista’ tirriżulta fit-tmiem tal-attività globali tagħha, u t-telf ta’ madwar 170 impjieg. Madankollu għandu jiġi nnotat li dan huwa n-numru ta’ ħaddiema tal-kumpanija kollha u li huwa stmat li l-attività tal-RBM tirrappreżenta inqas minn 30 persuna.
(99)
F’dan ir-rigward, l-ewwel nett għandu jiġi enfasizzat li din il-kumpanija rnexxila ttejjeb is-sitwazzjoni tagħha fis-suq tal-RBM fl-aħħar snin - is-sehem globali tagħha tas-suq ta’ prodotti importati u l-produzzjoni tagħha stess żdied minn 9 % sa 15 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara - minħabba li bbenefikat minn importazzjonijiet irħas u li huma l-oġġett ta’ dumping.
(100)
It-tieni nett, wieħed jista’ jgħid li din il-kumpanija tista’ - mill-inqas parzjalment - tkompli timporta mit-Tajlandja, iżda bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping, jew anke tqis il-miżuri bħala opportunità li żżid il-produzzjoni tagħha, u/jew il-kapaċità tal-produzzjoni, u l-bejgħ tal-RBM prodotti minnha stess. Il-kumpanija nnifisha ammettiet din il-possibbiltà, għalkemm bil-kumment li xorta jkollha tiffaċċja l-kompetizzjoni qalila mal-prodotti Indjani, li madankollu huma importati minn diversi kumpaniji u mhux biss min-negozjanti relatat mal-industrija tal-Unjoni.
(101)
Huwa ċar li l-kumpanija tassew ikollha tiffaċċja kompetizzjoni qalila mal-prodotti Indjani li fil-medja matul il-PI kienu biss ftit aktar għaljin mill-importazzjonijiet Tajlandiżi (+ 6 %). Madankollu, sakemm ma jintweriex li l-importazzjonijiet Indjani huma l-oġġett ta’ dumping, dan għandu jitqies biss bħala r-riżultat ta’ kompetizzjoni ġusta.
(102)
Fl-aħħar nett, l-impatt negattiv tal-miżuri kontra t-Tajlandja xorta jista’ jkun limitat xi ftit jekk jista’ jkun possibbli li jintlaħaq ċertu bilanċ bejn żieda fil-produzzjoni tagħha stess u t-tkomplija ta’ ċertu livell ta’ importazzjonijiet, għalkemm bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping. Huwa mfakkar li 75 % tal-fatturat tal-kumpanija huwa magħmul minn bejgħ ta’ prodotti oħra.
(103)
Fuq dan ta’ hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jistgħu biss ikollhom impatt negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-aħħar importatur, jiġifieri l-produttur l-ieħor tal-Unjoni, iżda dan tal-aħħar ibbenefika ħafna mill-importazzjonijiet bi prezz baxx u li kienu l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja fil-passat, u l-impatt negattiv kieku jirriżulta b’mod essenzjali mill-kompetizzjoni mal-importazzjonijiet mill-Indja, u dan ma jistax jitqies bħala kompetizzjoni inġusta.
8.5. L-utenti
(104)
Utent wieħed wieġeb għall-kwestjonarju u dan wera li madwar tliet kwarti tax-xiri tiegħu ta’ RBM kienu importazzjonijiet minn pajjiżi għajr it-Tajlandja. Il-bqija tax-xiri kien bejn wieħed u ieħor imqassam b’mod ugwali bejn l-industrija tal-Unjoni u t-Tajlandja.
(105)
Dan l-utent iddikjara li jekk jiġu imposti miżuri, is-sorsi ta’ provvista jkun limitati u jkun hemm sitwazzjoni monopolistika. Dan huwa bbażat fuq l-allegazzjoni li l-industrija tal-Unjoni u n-negozjant relatat tagħha Bensons, importatur ta’ prodotti Indjani, issir is-sors kważi uniku ta’ provvista tas-suq tal-Unjoni. Xi wħud mill-importaturi sostnew l-istess argumenti.
(106)
F’dan ir-rispett, l-ewwel nett għandu jiġi nnotat li l-fatt li n-numru ta’ fornituri fis-suq tal-Unjoni huwa limitat mhuwiex fil-fatt raġuni biex ma jiġux imposti miżuri antidumping sabiex jirrimedjaw għall-kummerċ inġust. Huwa tassew meqjus li fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa probabbli li l-industrija tal-Unjoni tieqaf teżisti, u dan il-produttur jibqa’ jirrappreżenta 25 % tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u jkun jista’ joffri prodotti speċjalizzati u standard fl-UE. Għalhekk ikun ukoll fl-interess tal-utenti li din l-industrija tkompli topera fis-suq.
(107)
It-tieni nett, minkejja l-impożizzjoni ta’ miżuri, mhuwiex eskluż li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja, anke jekk jonqos il-volum tagħhom, ikompli jkunu preżenti fis-suq tal-Unjoni. B’mod simili, kif spjegat hawn fuq, it-tieni produttur fl-Unjoni x’aktarx li jista’ wkoll ikun f’pożizzjoni li jżomm jew anke li jkabbar l-attività tiegħu relatata mal-RBM.
(108)
Fl-aħħar nett, l-importazzjonijiet mill-Indja se jkomplu u l-utenti, inkluż l-utent uniku li qed jikkoopera, ikunu jistgħu jżommu dan il-pajjiż bħala sors ta’ RBM tagħhom. Anke jekk n-negozjant relatat tal-industrija tal-Unjoni għandu kuntratt ta’ provvista mal-produtturi Indjani, dan ma jfissirx li huwa l-importatur/id-distributur esklussiv ta’ prodotti Indjani. Għal kuntrarju. Kumpaniji oħra jqassmu wkoll RBM Indjani fis-suq tal-Unjoni, u l-utenti jistgħu jixtru RBM direttament mill-Indja. F’dan il-kuntest għandu jiġi enfasizzat li madwar żewġ terzi tal-esportazzjonijiet Indjani lill-UE huma nnegozjati jew mixtrijin minn kumpaniji għajr Bensons, in-negozjant relatat mal-industrija tal-Unjoni.
(109)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-effett tal-miżuri antidumping kontra l-importazzjonijiet ta’ RBM li joriġinaw mit-Tajlandja, x’aktarx li ġeneralment mhux se jkollhom impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
8.6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(110)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li ġeneralment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, ma’ hemm l-ebda raġuni sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji kontra l-importazzjonijiet ta’ RBM li joriġinaw mit-Tajlandja. Anke jekk l-impożizzjoni ta’ miżuri jista’ jkollha konsegwenzi negattivi fuq is-sitwazzjoni tal-produttur tal-Unjoni l-ieħor (ara hawn fuq fit-taqsima dwar l-importaturi) li bbenefika mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping fil-passat, huwa meqjus li dan mhuwiex akbar mill-ħtieġa li wieħed jirrimedja għall-effett negattiv tal-importazzjonijiet inġusti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
9. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTI-DUMPING
9.1. Il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara
(111)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping sabiex ma jiġix ikkawżat aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping.
(112)
Għall-għan li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, tqiesu l-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara li ġarrbu l-produtturi tal-Unjoni.
(113)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel ħsara, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn produtturi ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus provviżorjament li marġini ta’ qligħ ta’ 5 % fuq il-fatturat jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħat stenniet li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping ta’ ħsara. Dan huwa l-istess perċentwal li ntuża fil-proċedimenti li saru qabel rigward l-istess prodott, u ma hemm l-ebda informazzjoni li tindika li ċ-ċirkostanzi nbiddlu f’dan ir-rispett u li dan il-livell ma jkunx xieraq f’dan il-każ. Fuq din il-bażi, ġie kkalkolat prezz mhux ta’ ħsara għall-produtturi tal-Unjoni għall-prodott simili.
(114)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz kienet imbagħad iddeterminata fuq il-bażi ta’ tqabbil, għal kull tip ta’ prodott, tal-medja peżata tal-prezz ta’ importazzjoni tal-produttur esportatur fit-Tajlandja, bil-prezz mhux ta’ ħsara tat-tipi ta’ prodott mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju ta’ importazzjoni ta’ CIF tat-tipi mqabbla. Il-marġni ta’ ħsara li rriżulta kien għola mill-marġni tad-dumping.
9.2. Miżuri provviżorji
(115)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus li għandhom jiġu imposti l-miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mit-Tajlandja fl-aktar livell baxx tal-marġnijiet ta’ dumping u ta’ ħsara skont ir-regola tal-inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell tal-marġnijiet ta’ dumping li nstabu.
(116)
Għalhekk, il-marġnijiet tal-eliminazzjoni tal-ħsara u l-marġnijiet ta’ dumping u r-rati proposti tad-dazju antidumping provviżorju għat-Tajlandja, espressi fuq il-prezzijiet ta’ CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, huma dawn li ġejjin:
Produttur esportatur
Rata ta’ dazju AD provviżorja
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, it-Tajlandja
17,2 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,2 %
10. DISPOŻIZZJONI FINALI
(117)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi stabbilit perjodu li fih il-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-Avviż ta’ bidu jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu għal seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, għandu jkun iddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni tad-dazji li saret għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jitqiesu mill-ġdid għall-iskop ta’ kwalunkwe dazju definittiv.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju antidumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet fuq il-mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8305 10 00 (kodiċijiet TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 u 8305100036) u li joriġinaw mit-Tajlandja. Għall-iskop ta’ dan ir-Regolament, il-mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli għandhom jikkonsistu f’żewġ folji jew wajers tal-azzar b’mill-inqas erba’ nofs anelli magħmula minn wajer tal-azzar imħwaħħlin fuqhom u li jinżammu ma’ xulxin permezz ta’ għatu tal-azzar. Dawn jistgħu jinfetħu billi tiġbed in-nofs anelli jew permezz ta’ mekkaniżmu ta’ azzjonar żgħir tal-azzar imwaħħal mal-mekkaniżmu tal-illegar bl-anelli.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun 17,2 %.
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-għoti ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu oralment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Frar 2011.