NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 53/2011
ze dne 21. ledna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 606/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 121 třetí a čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (2) jsou povolené enologické postupy stanoveny v příloze I uvedeného nařízení. Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno přijala nové enologické postupy. S cílem přizpůsobit se platným mezinárodním normám pro tuto oblast a producentům v Unii poskytnout nové možnosti, jež se nabízejí producentům ze třetích zemí, je třeba v Unii povolit tyto nové enologické postupy za podmínek, které pro jejich používání vymezila Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno.
(2)
Nařízením (ES) č. 606/2009 se povoluje používání pektolytických enzymů a enzymatických přípravků z beta-glukanázy za účelem čiření. Tyto enzymy a další enzymatické přípravky se rovněž používají při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů v moštu a ve víně. Tyto enologické postupy Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno přijímá a je třeba je povolit za podmínek, které pro jejich používání tato organizece vymezila.
(3)
Vína, pro která lze používat chráněné označení původu „Malta“ a „Gozo“ obsahují více cukru než 45 g/l a produkují se v malém množství. Rovněž tak některá francouzská bílá vína s chráněným zeměpisným označením mohou mít celkový obsah alkoholu vyšší než 15 % obj. a obsah cukru vyšší než 45 g/l. Aby se tato vína dobře uchovávala, požádaly příslušné členské státy (Malta a Francie) o výjimku z mezní hodnoty obsahu oxidu siřičitého, jež byla stanovena v příloze I B nařízení (ES) č. 606/2009. Uvedená vína je třeba zařadit do seznamu vín s mezní hodnotou obsahu oxidu siřičitého 300 miligramů na litr.
(4)
Vína, pro která lze používat tradiční označení „Késői szüretelésű bor“, obsahují velmi mnoho cukru a produkují se v malém množství. Aby se tato vína dobře uchovávala, požádalo Maďarsko o výjimku z mezní hodnoty obsahu oxidu siřičitého. Pro tato vína je třeba povolit mezní hodnotu obsahu oxidu siřičitého 350 miligramů na litr.
(5)
Vína, pro která lze používat chráněné označení původu, „Douro“, za nímž následuje výraz „colheita tardia“, mají výjimku z mezní hodnoty obsahu oxidu siřičitého. Vína, pro která lze používat chráněné zeměpisné označení „Duriense“, mají stejné vlastnosti jako zmíněná vína. Portugalsko pro ně z toho důvodu požádalo o výjimku z mezní hodnoty obsahu oxidu siřičitého. Pro tato vína je třeba povolit mezní hodnotu obsahu oxidu siřičitého 400 miligramů na litr.
(6)
S cílem zpřehlednit názvy odrůd révy je třeba, aby názvy odrůd byly uváděny v jazycích zemí, kde se tyto odrůdy používají.
(7)
Některá ustanovení týkající se některých likérových vín se odlišují od specifikací těchto vín. V souladu s předmětnými specifikacemi je třeba změnit uvedená ustanovení.
(8)
Nařízení (ES) č. 606/2009 by se proto mělo odpovídajícím způsobem změnit.
(9)
Výroba vína z hroznů sebraných v hospodářském roce 2010 byla již zahájena. S cílem nenarušit hospodářskou soutěž mezi producenty vína by pro všechny tyto producenty měly být nové enologické postupy povoleny od začátku hospodářského roku 2010. Je třeba, aby se toto nařízení použilo zpětně ke dni 1. srpna 2010, tj. začátku hospodářského roku 2010.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru zřízeného na základě čl. 195 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 606/2009 se mění takto:
a)
Příloha I A se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
b)
Příloha I B se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
c)
Příloha II se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
d)
Příloha III se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 53/2011
tal-21 ta’ Jannar 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 606/2009 li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2008 fir-rigward tal-kategoriji tal-prodotti tad-dwieli, il-prattiċi enoloġiċi u r-restrizzjonijiet applikabbli
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 121, it-tielet u r-raba' subparagrafu,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 606/2009 (2) il-prattiki enoloġiċi awtorizzati huma stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament. L-Organizzazzjoni Internazzjonali tad-Dielja u l-Inbid (OIV) adottat prattiki enoloġiċi ġodda. Sabiex ikun hemm konformità mal-istandards internazzjonali fis-seħħ f’dan il-qasam, u l-produtturi tal-Unjoni jingħataw il-possibbiltajiet ġodda offruti lill-produtturi ta’ pajjiżi terzi, jeħtieġ li dawn il-prattiki enoloġiċi ġodda jkunu awtorizzati fl-Unjoni taħt il-kundizzjonijiet għall-użu stabbiliti mill-OIV.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 606/2009 jawtorizza l-użu ta’ enżimi pektolitiċi u preparazzjonijiet enżimatiċi ta’ beta-glukanażi għall-kjarifikazzjoni. Dawn l-enżimi kif ukoll preparazzjonijiet enżimatiċi oħrajn jintużaw ukoll għall-maċerazzjoni, il-kjarifikazzjoni, l-istabbilizzazzjoni, il-filtrazzjoni u l-iżvilupp tal-prekursuri aromatiċi tal-għenba li jinsabu fil-most u fl-inbid. Dawn il-prattiki enoloġiċi huma adottati mill-OIV u jeħtieġ li dawn il-prattiki jkunu awtorizzati taħt il-kundizzjonijiet għall-użu stabbiliti mill-OIV.
(3)
L-inbejjed intitolati għad-denominazzjonijiet protetta tal-oriġini “Malta” u “Gozo” għandhom kontenut ta’ zokkor ta’ aktar minn 45 g/l u jiġu prodotti fi kwantitajiet żgħar. Bl-istess mod, ċerti nbejjed bojod Franċiżi b’indikazzjonijiet ġeografiċi protetti jista’ jkollhom qawwa alkoħolika totali akbar minn 15 % vol. u kontenut ta’ zokkor ta’ aktar minn 45 g/l. Biex dawn l-inbejjed iżommu tajjeb, l-Istati Membri kkonċernati, Malta u Franza rispettivament, talbu deroga mil-limitu massimu tal-kontenut ta’ diossidu tal-kubrit stabbilit fl-Anness I B tar-Regolament (KE) Nru 606/2009. Dawn l-inbejjed għandhom jissemmew fil-lista ta’ nbejjed li għandhom limitu massimu ta’ kontenut ta’ diossidu tal-kubrit ta’ 300 milligramma għal kull litru.
(4)
L-inbejjed intitolati għall-espressjoni tradizzjonali “Késői szüretelésű bor” għandhom kontenut għoli ħafna ta’ zokkor u jiġu prodotti fi kwantitajiet żgħar. Biex dawn l-inbejjed iżommu tajjeb, l-Ungerija talbet deroga mil-limitu massimu tal-kontenut ta’ diossidu tal-kubrit. Jeħtieġ li jkun awtorizzat limitu massimu ta’ kontenut ta’ diossidu tal-kubrit ta’ 350 milligramma għal kull litru fil-każ ta’ dawn l-inbejjed.
(5)
L-inbejjed intitolati għad-denominazzjoni protetta tal-oriġini “Douro” segwita mill-kliem “colheita tardia” jidderogaw mil-limitu massimu ta’ kontenut ta’ diossidu tal-kubrit. L-inbejjed intitolati għall-indikazzjoni ġeografika protetta “Duriense” għandhom l-istess karatteristiċi ta’ dawn l-inbejjed. Fuq din il-bażi, il-Portugall talab deroga mil-limitu massimu tal-kontenut ta’ diossidu tal-kubrit. Jeħtieġ li jkun awtorizzat limitu massimu ta’ kontenut ta’ diossidu tal-kubrit ta’ 400 milligramma għal kull litru fil-każ ta’ dawn l-inbejjed.
(6)
Biex l-ismijiet tal-varjetajiet tad-dwieli jkunu aktar ċari, jeħtieġ li l-ismijiet tal-varjetajiet ikunu indikati fil-lingwi differenti tal-pajjiżi fejn jintużaw dawn il-varjetajiet.
(7)
Ċerti dispożizzjonijiet li jirrigwardaw ċerti nbejjed likuri huma differenti mill-ispeċifikazzjonijiet ta’ dawn l-inbejjed. Jeħtieġ li dawn id-dispożizzjonijiet jinbidlu skont l-ispeċifikazzjonijiet inkwistjoni.
(8)
Għaldaqstant huwa meħtieġ li jiġi emendat ir-Regolament (KE) Nru 606/2009.
(9)
Il-produzzjoni tal-inbid mill-għeneb maħsud waqt is-sena tal-għasra 2010 diġà bdiet. Sabiex ma jkunx hemm distorsjoni tal-kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-inbid, il-prattiki enoloġiċi l-ġodda għandhom ikunu awtorizzati mill-bidu tas-sena tal-għasra 2010 għall-produtturi kollha. Jeħtieġ li dan ir-Regolament ikun applikabbli retrospettivament mid-data tal-1 ta’ Awwissu 2010, il-bidu tas-sena tal-għasra 2010.
(10)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma konsistenti mal-opinjoni tal-Kumitat regolatorju stabbilit fl-Artikolu 195(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 606/2009 għandu jiġi emendat kif ġej:
a)
L-Anness I A għandu jkun emendat skont l-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
b)
L-Anness I B għandu jkun emendat skont l-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
c)
L-Anness II għandu jkun emendat skont l-Anness III ta’ dan ir-Regolament.
d)
L-Anness III għandu jkun emendat skont l-Anness IV ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan għandu jibda japplika mill-1 ta’ Awwissu 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Jannar 2011.