ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o parafiskálním poplatku na podporu vína C 43/04 (ex NN 38/03), který uplatňuje Portugalsko
(oznámeno pod číslem K(2010) 4891)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(2011/6/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
po vyzvání zúčastněných stran, aby podle výše uvedeného ustanovení předložily své připomínky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě stížnosti zaslala Evropská komise portugalským orgánům dne 20. ledna 2003 žádost o informace týkající se parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“, který vybírá Institut révy a vína, a týkající se opatření financovaných takto vybraným poplatkem.
(2)
Stálé zastoupení Portugalska při Evropské unii odpovědělo Komisi dopisem ze dne 14. března 2003. Jako odpověď na dotazy útvarů Komise zaslané faxem dne 14. května a 22. prosince 2003 byly v dopisech ze dne 4. srpna 2003, 2. září 2003, 24. února 2004 a 15. července 2004 zaslány doplňující informace.
(3)
Vzhledem k tomu, že se dotčený mechanismus uplatňuje bez předchozího povolení Komise od roku 1995, byl zapsán do registru neoznámené podpory. Opatření prováděná Portugalskem ve skutečnosti představují novou podporu neoznámenou Komisi, a tudíž protiprávní ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní článek 108) SFEU (3).
(4)
Dopisem ze dne 6. prosince 2004 (K(2004)4522) oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčené podpoře.
(5)
Portugalské orgány předložily své připomínky dopisy ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006. Komise neobdržela připomínky od třetích zúčastněných stran.
II. POPIS PODPORY
(6)
Tato kapitola stručně rekapituluje souvislosti a hlavní skutečnosti týkající se opatření zkoumaných v tomto rozhodnutí. Podrobnosti o těchto skutečnostech jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení uvedeném ve 4. bodě odůvodnění výše.
1. Institut révy a vína
(7)
Institut révy a vína (dále jen „IRV“) je veřejný orgán založený v roce 1986 s cílem zajistit kontrolu a obecnou koordinaci odvětví vína v Portugalsku. V souladu s ustanoveními legislativního nařízení č. 99/97 ze dne 26. dubna 1997 (základní zákon o Institutu révy a vína) (5) byly IRV uděleny obecné pravomoci v oblasti podpory, studia, kontroly, dohledu a propagace výroby a prodeje vína a vinařských produktů a za těmito účely byl vybaven administrativní a finanční autonomií.
(8)
Tento orgán vykonává činnost, která mu byla přidělena vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Společenství týkajícími se odvětví vína, a zejména funguje jako vnitrostátní instituce, kterou portugalský stát (6) pověřil dohledem nad dodržováním předpisů Společenství v odvětví vína podle čl. 72 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (7).
(9)
V rámci svých úkolů obecné koordinace v odvětví vína IRV vyvíjí dva typy činností:
-
činnosti, které se týkají hlavně vín a vinařských produktů, jež jsou vyprodukovány v Portugalsku, a to pravomoci týkající se vinařského registru a dědictví i auditu kontrolního a certifikačního systému jakostních vín s. o. a regionálních vín (v průměru 2,8 % rozpočtu IRV ), a
-
činnosti týkající se bez rozdílu vín a vinařských produktů pocházejících z Portugalska a vín a vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích států a uváděných na trh v Portugalsku, a to řídící a koordinační činnosti vinařského trhu a kontrolu a dohled nad odvětvím vinařství v souladu s vnitrostátními předpisy a s předpisy Společenství (činnosti, které zahrnují téměř celý rozpočet IRV).
(10)
IRV také poskytuje určité služby třetím stranám, a to: (i) organizování a podporu vzdělávacích činností pro hospodářské subjekty, profesní a mezioborová sdružení v odvětví vína a zaměstnance IRV; (ii) poskytování skladovacích kapacit infrastruktury IRV hospodářským subjektům působícím v dotčeném odvětví a (iii) poskytování laboratorních služeb IRV a vzdělávání vlastních pracovníků a jiných pracovníků odvětví vína (z velké části financované podpůrnými programy Společenství a vnitrostátními podpůrnými programy).
2. Opatření k propagaci vína
(11)
IRV také zajišťuje propagaci vína. To se projevuje poskytnutím podpory reprezentativním mezioborovým sdružením odvětví vína, která plánují rozvoj aktivit na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů. Tato podpora je financována částečně z příjmů z poplatku na podporu vína, který se vybírá z domácích a dovezených produktů, kdy dané procento stanoví každoročně portugalské orgány, které současně určují kritéria výběru příjemců podpory (8).
(12)
Od roku 1997 byla podpora obecné propagace vína a vinařských produktů přidělena na základě otevřeného a konkurenčního postupu portugalskému mezioborovému sdružení, které zastupuje portugalské odvětví vína, s názvem „Viniportugal“. Viniportugal se jako jediný kandidát od roku 1997 stal příjemcem celého parafiskálního poplatku určeného k těmto účelům.
(13)
Toto procento z uvedeného poplatku bylo určeno k financování dvou různých typů propagačních kampaní:
-
v první řadě kampaní na obecnou propagaci vína a vinařských produktů v Portugalsku bez odkazu na jejich původ;
-
za druhé kampaní na propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí.
2.1. Obecná propagace vína v Portugalsku
(14)
Co se týče kampaní na obecnou propagaci vína v Portugalsku, potvrzují portugalské orgány, že Viniportugal plní podpůrnou funkci a provádí propagační činnosti v oblasti vína a vinařských produktů, jako je podpora kulturních a vědeckých činností spojených s odvětvím vína. V této souvislosti Viniportugal podporuje kulturu vína pořádáním veletrhů a výstav v této oblasti, vydáváním publikací na toto téma a pomocí prezentací, informačních akcí a reklamních kampaní vzhledem k tomu, že obecná propagace vína má přímý vliv na spotřebu vína v Portugalsku.
(15)
Portugalské orgány uvádějí, že cílem propagačních a reklamních činností, které vyvíjí Viniportugal, není v žádném případě odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států nebo poškodit jejich pověst. Rovněž nemají přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům.
(16)
Hlavním cílem reklamních kampaní na vnitrostátní úrovni je získat mladé zletilé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou konzumaci vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům.
(17)
Sdružení Viniportugal rovněž podporuje vydávání knih, prospektů a praktických příruček o víně s cílem popularizovat kulturu vína; uzavírá smlouvy s institucemi vyššího vzdělávání na podporu vzdělávání odborníků v odvětví vína a restauratérství; podporuje portugalský svaz someliérů, aby zvýšilo kvalitu vín podávaných ve veřejných prostorách a zajistilo všeobecnou znalost vlastností vína; a konečně Viniportugal podporuje umírněnou a odpovědnou konzumaci vína ve spolupráci se zdravotnickými institucemi tím, že pořádá semináře o boji proti alkoholu v krvi a bezpečnosti silničního provozu a navrhuje kodex správné praxe v oblasti reklamy na víno s cílem propagovat víno důstojným způsobem a vyhnout se podpoře konzumace alkoholu u nezletilých. Portugalské orgány předložily vzorky propagačních materiálů, které prokazují dodržování výše uvedených zásad.
2.2. Podpora portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(18)
Na druhé straně, co se týče kampaní k propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí, uvedly portugalské orgány, že činnosti vyvíjené na trzích jiných členských států a třetích zemí jsou zacíleny na propagaci portugalských vín a realizují se prostřednictvím zveřejňování reklam v odborných časopisech, rozšiřování informačních bulletinů, účasti na odborných výstavách a podpory návštěv novinářů odborných periodik v Portugalsku. Portugalské orgány tvrdí, že cílem těchto kampaní není odradit spotřebitele od nákupu produktů z jiných členských států nebo poškodit pověst těchto produktů ani přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům. V této souvislosti předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Opatření v oblasti vzdělávání
(19)
Institut IRV je odpovědný za podporu a zajišťování technického vzdělávání a informačních činností pro hospodářské subjekty v odvětví vína, aby se tak zaručila kvalita vín a vinařských produktů. V letech 1997 až 2002 pořádal tento institut různé vzdělávací akce pro své úředníky (1 449 úředníků), další úředníky státní správy a v menší míře i pro subjekty v daném odvětví (135 zaměstnanců).
(20)
Portugalské orgány zdůrazňují, že náklady na vzdělávací činnost pořádanou IRV v tomto období byly rovněž podpořeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou spolufinancovány Evropským sociálním fondem, kromě obecného školení „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady byly 367,12 EUR. Portugalské orgány doplňují, že díky tomu nemusel institut IRV ani hospodářské subjekty přispívat na financování tohoto vzdělávání.
4. Poplatek na podporu vína
(21)
Zkoumané opatření se týká používání výnosů parafiskálního poplatku, který Institut révy a vína (dále jen „IRV “) vybírá od hospodářských subjektů působících v odvětví vína od roku 1995 (9). Cílem tohoto poplatku je zajistit tomuto veřejnému orgánu dostatečné prostředky na provádění úkolů spojených s koordinací odvětví vína v Portugalsku, což představuje více než 62 % rozpočtu na provoz IRV.
(22)
Podle čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení 119/97 podléhají vína a vinařské produkty pocházející z ú zemí Portugalska stejně jako vnější produkty prodávané v Portugalsku poplatku na podporu vína, který je náhradou za služby poskytované IRV v souvislosti se všeobecnou podporou a koordinací odvětví vína nebo, v případě autonomních oblastí Azorských ostrovů a Madeiry, za služby poskytované příslušnými regionálními orgány.
(23)
Poplatek na podporu vína se vybírá nejen z vinařských produktů vyráběných a prodávaných v Portugalsku, ale i z produktů vyráběných v Portugalsku a prodávaných v jiných členských státech nebo ve třetích zemích (vývoz) a z vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích zemí a prodávaných v Portugalsku (dovoz).
(24)
Sazbu poplatku každoročně stanoví příslušné orgány ministerstva zemědělství. Sazba se liší podle obalové úpravy produktu a objemu obalu (10).
(25)
Výnosy z poplatku na podporu vína jsou i přes název poplatku určeny především na financování služeb všeobecné koordinace odvětví vína, které poskytuje IRV, a ve druhé řadě na propagaci vína a vinařských produktů.
(26)
Při zahájení řízení se Komise domnívala, že při obecné koordinaci odvětví vína svěřené právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy i při organizování poskytování podpory na propagaci vína institut IRV nevystupuje jako soukromý subjekt, ale jako veřejný orgán, a že se tedy u něj nejedná o státní podporu (viz bod 66 rozhodnutí o zahájení řízení).
(27)
Co se týče činnosti IRV jakožto poskytovatele některých služeb třetím stranám podle podmínek trhu (viz 15. bod odůvodnění výše), institut IRV neměl na základě svého postavení na trhu žádnou hospodářskou výhodu, a tudíž se u něj nejedná o státní podporu (viz bod 70 rozhodnutí o zahájení řízení).
(28)
Na základě informací, které měla Komise k dispozici, se rovněž domnívala, že sdružení Viniportugal nezískalo ekonomickou výhodu, a tudíž se nejednalo o státní podporu ve prospěch tohoto sdružení. Toto mezioborové sdružení je pouze poskytovatelem služeb, který byl vybrán podle objektivních kritérií otevřeným, transparentním a nediskriminujícím postupem, aby poskytoval takové služby (viz bod 87 rozhodnutí o zahájení řízení).
(29)
Ve chvíli zahájení vyšetřovacího řízení se tedy Komise domnívala, že došlo ke státní podpoře ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína z hlediska financování kampaní k propagaci a reklamě v oblasti vína a vinařských produktů (viz bod 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(30)
Co se týče vzdělávání, měla Komise rovněž za to, že se jednalo o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz body 79 a 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(31)
Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, jelikož měla pochybnosti o slučitelnosti těchto dvou druhů podpory s vnitřním trhem.
(32)
Pokud tedy jde o podporu reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, Komise neměla v době zahájení řízení dostatečné informace, aby uzavřela, zda tyto akce přes uvádění původu vína nesdělují pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a zda neobsahují subjektivní tvrzení o kvalitě produktů pouze z důvodu jejich původu (viz bod 119 rozhodnutí o zahájení řízení).
(33)
Co se týče financování podpor na propagaci a na vzdělávání, Komise měla v souladu s judikaturou Soudního dvora za to, že podpora vnitrostátních producentů může být financována parafiskálními poplatky uloženými i na dovoz od producentů stejného produktu jiných členských států pouze v tom případě, že budou existovat pojistky, že tito producenti mohou využívat všech těchto podpor stejným způsobem jako vnitrostátní producenti. Komise tedy ve stádiu zahájení řízení neměla dostatečné informace k tomu, aby uzavřela, zda v této věci nedochází k diskriminaci mezi vnitrostátními a dovezenými produkty. Nemohla tedy dojít k závěru, zda produkty pocházející z jiných členských států, ze kterých také musel být zaplacen poplatek, mohly stejným způsobem a stejnou měrou využívat všech výhod vyplývajících z uvedeného poplatku jako vnitrostátní produkty (viz bod 135 rozhodnutí o zahájení řízení).
(34)
Komise rovněž požadovala po portugalských orgánech, aby poskytly veškeré informace potřebné k vyhodnocení dotčených opatření, zejména v souvislosti s nediskriminačním charakterem metody financování uvedených podpor (tj. podpor na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů v Portugalsku i na území jiných členských států a třetích zemí a podpor na vzdělávání) a v souvislosti s objektivní povahou reklamních kampaní pořádaných na trzích členských států a třetích zemí.
(35)
Toto rozhodnutí zkoumá uplatňování parafiskálního poplatku od jeho vstupu v platnost až do 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by to mělo vliv na postoj, který Komise zaujme k uplatňování tohoto poplatku na podporu vína po tomto datu.
III. PŘIPOMÍNKY, KTERÉ PŘEDLOŽILO PORTUGALSKO
(36)
V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU zaslaly portugalské orgány své připomínky v dopisech ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006.
1. Podpory na vzdělávání
(37)
Co se týče podpor na vzdělávání, portugalské orgány upřesnily následující skutečnosti.
(38)
V letech 1997 až 2000 institut IRV pořádal vzdělávací činnosti v souvislosti se základními otázkami odvětví vína v Portugalsku, které byly určeny zejména zaměstnancům IRV a dalších veřejných orgánů a v menší míře subjektům v odvětví vína.
(39)
Náklady na všechny činnosti podporované a prováděné IRV v uvedeném období byly zcela hrazeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou částečně financovány Společenstvím - Evropským sociálním fondem (ESF) - a částečně z vnitrostátních prostředků - z plánu investic a výdajů na rozvoj ústřední správy.
(40)
Jedinou činností za uvedené období, jejíž náklady byly skutečně hrazeny z rozpočtu IRV, bylo obecné školení „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, které proběhlo v roce 2000, s celkovými náklady ve výši 367,12 EUR, a které bylo určeno zaměstnancům regionálních zemědělských odborů (regionálních útvarů ministerstva zemědělství) a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, což jsou odpovědné orgány zaručující pravost a kvalitu vín z určitých regionů.
(41)
A konečně, portugalské orgány považovaly za nezbytné zdůraznit, že zanedbatelné náklady na tuto činnost - pouze 367,12 EUR - znamenají, že dopad na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu je nulový nebo přinejmenším minimální.
2. Podpory na propagaci a reklamu portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(42)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně podpory reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, poskytly portugalské orgány tyto informace:
(43)
Propagační a reklamní činnosti sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území jiných členských států a třetích zemí jsou obecné povahy, netýkají se konkrétních odvětví a nejsou zacílena na propagaci určitých podniků nebo jednotlivých producentů.
(44)
Cílem těchto kampaní není poškodit pověst vinařských produktů z jiných členských států ani odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států a tyto kampaně se řídí platnými právními předpisy Společenství (tj. předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a reklam na potraviny). Reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích tedy dodržují negativní kritéria uvedená v odstavcích 18 až 30 pokynů Společenství ke státním podporám na reklamu výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých výrobků, které v této příloze uvedeny nejsou (11) (dále jen „pokyny ke státním podporám na reklamu“), jež platilo v době provádění dotčené podpory.
(45)
Tyto činnosti rovněž splňuji pozitivní kritéria stanovená v odstavci 31 a násl. pokynů ke státním podporám na reklamu. Cílem těchto činností je skutečně seznámit spotřebitele v jiných členských státech s portugalskými víny, a napomoci tak rozvoji činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(46)
Cílem kampaní sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je představit základní vlastnosti portugalského vína a pozvat spotřebitele z jiných členských států a třetích zemí, aby ochutnali produkty, které neznají. Kampaně neobsahují žádné subjektivní prohlášení o kvalitě produktů pouze na základě jejich původu, což je v souladu s pokyny ke státním podporám na reklamu.
(47)
Portugalské orgány tedy prohlašují, že reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích je třeba považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a pokynů ke státním podporám na reklamu.
(48)
Na podporu svého tvrzení předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Financování propagačních a reklamních kampaní portugalského vína v jiných členských státech a třetích zemích
(49)
Co se týče pochybností Komise ohledně financování kampaní určených na propagaci a reklamu vína v jiných členských státech a třetích zemích, portugalské orgány zdůrazňují, že v období 1997-2005 představovaly příjmy z poplatku uvaleného na produkty pocházející z jiných členských států pouze 15 % celkových příjmů z tohoto poplatku.
Roční příjmy z poplatku na podporu vína (roční průměr za období 1998-2005 (12))
Původ
Částka
(EUR)
%
Vína a vinařské produkty portugalského původu
7 327 957
85 %
Vína a vinařské produkty pocházející z jiných členských států a ze třetích zemí
1 293 169
15 %
Průměrné roční příjmy celkem (1998-2005)
8 621 126
100 %
(50)
V této souvislosti mají portugalské orgány za to, že dovážené produkty se podílejí na úhradě pouze části obecné propagace vína a vinařských produktů prováděné v Portugalsku, která je přínosem jak pro portugalské produkty, tak pro produkty pocházející z jiných členských států. Podle portugalských orgánů je ostatní financování obecné propagace zajištěno částí dávky uvalené na vnitrostátní produkty, které mají do stejné míry prospěch z výhod, jež z nich plynou. Portugalské orgány na druhé straně uvedly, že průměrné náklady na obecnou propagaci vína a vinařských produktů jsou mnohem vyšší, než je částka přidělovaná sdružení Viniportugal pocházející z poplatku na podporu uvaleného na produkty jiných členských států. Podle portugalských orgánů představuje podpora udělovaná každoročně sdružení Viniportugal v dotčeném období 25 až 45 % příjmu z poplatku na podporu vína (viz 15. bod odůvodnění výše). Z této částky pouze 15 % pochází z poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států. Zbylých 85 % pochází z příjmů z daně uvalené na portugalské produkty (13). Činnost sdružení Viniportugal je tedy zejména financována z příjmů z poplatku uvaleného na portugalské produkty.
(51)
Portugalské orgány dodávají, že během tohoto období představovaly výdaje sdružení Viniportugal na akce spojené s obecnou podporou vína v Portugalsku průměrně 32 % celkových výdajů tohoto sdružení.
Výdaje sdružení Viniportugal (roční průměr za období 1998-2005 (14))
Činnosti
Částka
(EUR)
%
Propagační a reklamní akce v jiných členských státech a třetích zemích
1 119 293
68 %
Akce na obecnou propagaci vína v Portugalsku
525 698
32 %
Průměrné roční výdaje celkem (1998-2005)
1 644 991
100 %
(52)
Vzhledem k tomu, že příspěvek produktů z jiných členských států k činnosti sdružení Viniportugal představuje maximálně 15 % celkových příjmů tohoto sdružení plynoucích z poplatku na podporu vína, dospěly portugalské orgány k závěru, že příspěvek těchto produktů je tedy omezen na financování stěží jedné části výdajů na akce obecné propagace, které sdružení Viniportugal v Portugalsku pořádá.
(53)
Tyto akce, z nichž mohou podle portugalských orgánů mít užitek portugalské produkty i produkty dovážené z jiných členských států, byly na jedné straně financovány z příspěvku produktů z jiných členských států a na straně druhé z příspěvku portugalských produktů.
(54)
Zbývající část příspěvku získaného z portugalských produktů - na činnost sdružení Viniportugal - byla určena na financování všech akcí na propagaci a reklamu portugalských vín v jiných členských státech a třetích zemích, kdy se tedy jednalo o jediný zdroj financování těchto činností.
(55)
Portugalské orgány závěrem prohlašují, že neexistuje diskriminační zacházení mezi vnitrostátními víny a vinařskými produkty a těmi, které pocházejí z jiných členských zemí, z toho důvodu, že (i) obě kategorie přispívají k financování činností obecné propagace vína a vinařských produktů v Portugalsku, jež jsou přínosem jak pro vnitrostátní produkty, tak pro produkty dovážené z jiných členských států; (ii) kampaně na propagaci a reklamu pořádané sdružením Viniportugal v jiných členských státech a třetích zemích, které jsou přínosem pouze pro portugalské víno, jsou financovány výhradně z příjmů z poplatku, který se vybírá z vnitrostátních vín a vinařských produktů.
(56)
Podle portugalských orgánů je tedy třeba finanční mechanismus dotčené podpory považovat za slučitelný s články 107 a 110 SFEU.
IV. POSOUZENÍ
1. Existence podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU
(57)
Na výrobu a obchod týkající se výrobků odvětví vína se v souladu s článkem 71 nařízení (ES) č. 1493/99 (15) o společné organizaci trhů s těmito produkty použijí články 107 až 109 SFEU.
(58)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(59)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1 opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků, 2 musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby, 3 pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu, 4 musí ovlivňovat obchod uvnitř Společenství a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(60)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyslovila Komise své pochybnosti ohledně následujících otázek: za prvé ohledně slučitelnosti propagačních opatření na trzích ostatních členských států a třetích zemí s článkem 107 SFEU, za druhé ohledně slučitelnosti vzdělávání organizovaného IRV s článkem 107 SFEU a za třetí ohledně slučitelnosti s článkem 110 SFEU, pokud jde o financování propagačních opatření financovaných pomocí parafiskálního poplatku na trzích jiných členských států a třetích zemí. Komise proto své vyšetřovací řízení omezí na tyto otázky.
1.1. Státní prostředky
(61)
Podpory, které jsou předmětem tohoto vyšetřovacího řízení, byly financovány prostřednictvím parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“.
(62)
Pokud jde o otázku, zda je možné výnosy z parafiskálních poplatků považovat za státní prostředky, je nutné připomenout, že u státních zdrojů nelze rozlišovat mezi případy, kdy je podpora přímo poskytnuta státem, a těmi, kdy je poskytnuta veřejnými nebo soukromými orgány, které jsou určené nebo zřízené státem (16).
(63)
Dne 15. července 2004 Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku vyneseném ve věci Pearle (17) (věc C-345/02) uvedl, že povinné příspěvky všech podniků v odvětví shromažďované prostřednictvím jedné organizace nemohou být považovány za státní prostředky, pokud jsou současně splněny čtyři následující podmínky:
a)
Dotčené opatření je určeno profesní organizací, která zastupuje podniky a zaměstnance daného odvětví, a neslouží jako nástroj výkonu politiky vymezené státem;
b)
takto stanovené cíle jsou financovány zcela z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
způsob financování a procentuální podíl/výši příspěvků stanoví v profesní organizaci daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zásahu státu;
d)
příspěvky se povinně použijí na financování opatření bez možného zásahu státu.
(64)
Zdá se, že oznámené opatření všechny tyto podmínky nesplňuje. Poplatek nazvaný „na podporu vína“ je stanoven portugalským orgánem na základě legislativního nařízení (viz 11. bod odůvodnění) jako nástroj pro výkon politiky přijaté portugalskou vládou, a to podpory vína. Portugalský orgán má navíc jako zákonodárce možnost zasahovat do stanovení způsobů financování opatření a použití příspěvků. V tomto případě vyplývá zásah portugalského státu jasně z ustanovení legislativních nařízení č. 137/95 ze dne 14. června a č. 119/97 ze dne 15. května.
(65)
Vzhledem k tomu, že nejsou splněny podmínky a), c) a d) rozsudku ve věci Pearle, výnosy z poplatku nazvaného „na podporu vina“ se tudíž považují za „státní zdroje“.
1.2. Existence selektivní výhody
(66)
Rovněž je nutné ověřit, zda analyzovaný mechanismus „narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Existenci podpory je nutno stanovit na úrovni možných příjemců podpory vína a příslušného financování.
(67)
Aby vyrovnání poskytnuté ze státních zdrojů představovalo státní podporu ve smyslu článku 107, musí poskytovat ekonomické zvýhodnění, které by nebylo možné získat za normálních tržních podmínek, a tato výhoda musí být selektivní. Kritérium selektivity je splněno, pokud je uvedené zvýhodnění vyhrazeno několika podnikům nebo jednomu odvětví hospodářské činnosti. Tato podmínka je tudíž v tomto případě splněna, neboť odvětví vína a vinařské produkty jsou jasně vymezeny.
(68)
Při zahájení vyšetřovacího řízení určila Komise za příjemce hospodářské subjekty, které jsou příjemci služeb poskytovaných IRV a sdružením Viniportugal. Bez ohledu na to, zda financování činností IRV představuje státní podporu ve prospěch této organizace, vyvstává rovněž otázka, zda je možné kvalifikovat podle čl. 107 odst. 1 SFEU jako státní podporu služby poskytované touto organizací ve prospěch odvětví vína. Není pochyb o tom, že subjekty dotčeného odvětví (výrobci, zpracovatelé, velkoobchodníci, maloobchodníci atd.) jsou podniky vykonávajícími hospodářskou činnost.
(69)
Podle judikatury Soudního dvora se za podpory považují zejména zásahy, které různou formou zmírňují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, a které, aniž by byly dotacemi v přísném slova smyslu, jsou proto stejné povahy a mají stejné účiny (18).
(70)
Proto je na druhém místě důležité odpovědět na otázku, zda a případně v jaké míře činnosti financované těmito „státními zdroji“, tj. služby nabízené příslušnému odvětví IRV a propagační akce organizované sdružením Viniportugal, představují pro hospodářské subjekty daného odvětví ekonomické zvýhodnění.
(71)
Pokud jde o služby IRV, je nutné na jedné straně vědět, zda a případně v jaké míře by bez služeb zajišťovaných IRV musely nést hospodářské subjekty odvětví vína v Portugalsku náklady za dané služby a zda tyto služby představují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku. Za tímto účelem je nutno rozlišit tři různé skupiny služeb:
1.2.1. Služby IRV jako generálního koordinátora daného odvětví
(72)
Komise je toho názoru, že služby a činnosti IRV jako generálního koordinátora odvětví vína a zejména služby týkající se dozorování, kontroly, certifikace, auditu a řízení tržních mechanismů představují důsledek dodržování požadavků stanovených právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy a jako takové nepředstavují činnosti, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, nýbrž činnosti, které vyplývají ze základních funkcí státu.
1.2.2. Služby spojené se vzděláváním
(73)
Nicméně pokud jde o financování školení určených hospodářským subjektům daného odvětví, zdá se jasné, že se jedná o výhodu ve prospěch těchto subjektů, neboť vzdělávání představuje činnost, jež běžně zatěžuje rozpočet podniků.
(74)
Podle informací poskytnutých portugalskými orgány při zahájení řízení byla všechna školení s výjimkou školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady činily 367,12 EUR, spolufinancována Evropským sociálním fondem, a nebyla tudíž financována z výnosů parafiskálního poplatku. Z tohoto důvodu nejsou dotčená školení předmětem tohoto vyšetřovacího řízení.
(75)
Pokud jde o jediné školení financované z výnosů z poplatku na podporu vína, tj. školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, Komise uvedla, že na základě nové informace došlo ke změně jeho kvalifikace jako státní podpory. Podle nově poskytnutých informací bylo toto školení určeno výlučně zaměstnancům regionálních odborů ministerstva zemědělství a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, které jsou příslušnými státními úřady v oblasti kontroly a ověřování pravosti a jakosti vín v dotčených regionech. Z těchto informací vyplývá, že se nejedná o opatření podpory určené příjemcům služeb poskytovaných IRV, ale o opatření spojené se vzděláváním uvnitř státní správy.
(76)
Na základě výše uvedeného nepředstavuje toto vzdělávání státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
1.2.3. Služby v oblasti realizace propagačních akcí
(77)
Pokud jde o realizaci akcí na propagaci vína a vinařských produktů prostřednictvím sdružení Viniportugal, jedná se skutečně o ekonomické zvýhodnění hospodářských subjektů daného odvětví a zejména odvětví vína v Portugalsku. Organizování propagace těchto produktů je nákladem, jenž běžně zatěžuje rozpočet podniku.
(78)
Proto Komise dospěla k závěru, že poskytování služeb spočívající v realizaci propagačních akcí představuje selektivní výhodu ze státních prostředků ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína v Portugalsku.
1.3. Ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže
(79)
Za účelem stanovení, zda předmětné podpory spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, je nakonec nutné stanovit, zda mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy a zda narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby.
(80)
Soudní dvůr dospěl k závěru, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení určité kategorie podniků vůči jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Společenství, je nutné považovat tento obchod za ovlivněný dotčeným zvýhodněním (19).
(81)
Jeví se, že opatření, která jsou předmětem šetření, obchod mezi členskými státy ovlivnit mohou, neboť domácí výrobu zvýhodňují na úkor výroby ostatních členských států. Odvětví vína je na úrovni Společenství široce otevřeno hospodářské soutěži, a je tudíž velmi citlivé na jakákoliv opatření ve prospěch toho či onoho členského státu.
(82)
Skutečnost, že mezi členskými státy existují obchodní výměny v odvětví vína a vinařských produktů, dokazuje existence společné organizace trhů v tomto odvětví.
(83)
Níže uvedená tabulka uvádí příklad úrovně obchodních výměn těchto produktů ve Společenství v rozmezí let 1999 až 2004 (20).
1 000 hl
Rok
Dovoz EU
Vývoz EU
1999 (EU-15)
35 595
40 921
2000 (EU-15)
-
-
2001 (EU-15)
32 699
35 558,4
2002 (EU-15)
31 810,3
35 002,9
2003 (EU-15)
33 024,7
35 343
2004 (EU-25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Proto pokud jde o financování propagačních akcí a reklamy na víno a vinařské produkty z části výnosů z poplatku nazývaného „na podporu vína“, potvrzuje Komise v souladu s čl. 107 odst. 1 SFEU svoje stanovisko týkající se existence státní podpory ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů.
1.4. Závěry o povaze „podpory“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(85)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že opatření ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů poskytují ze státních zdrojů financované zvýhodnění, na které ostatní subjekty nemají nárok. Toto zvýhodnění narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.
2. Legitimita podpor propagace a reklamy
(86)
Portugalské orgány Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU neoznámily ustanovení, kterými se zavádí jmenovaný parafiskální poplatek, ani ji neinformovaly o financování činností ve prospěch odvětví vína.
3. Posouzení slučitelnosti podpor propagace a reklamy
(87)
Zásada neslučitelnosti zakotvená v čl. 107 odst. 1 SFEU nicméně zná výjimky.
(88)
Zejména čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(89)
Podle sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta.
(90)
Proto je slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 nutno ověřit ve světle právního rámce platného pro státní podpory určené na reklamu zemědělských produktů a některých produktů nespadajících do přílohy II Smlouvy o EHS (21) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto datu ve světle již zmíněných pokynů ke státní podpoře na reklamu, aniž jsou dotčena zvláštní prováděcí pravidla stanovená ve výše uvedených pokynech.
(91)
Právní rámec z roku 1987 a uvedené pokyny nicméně v podstatě sdílejí stejné zásady. Stanoví záporná a kladná kritéria, která musí všechny režimy vnitrostátních podpor dodržovat. Nesmí se tedy jednat o reklamní opatření, která jsou v rozporu s článkem 28 Smlouvy (nyní článek 34 SFEU ) nebo s odvozeným právem Společenství, a tato opatření nesmějí být zaměřena na podporu určitých podniků.
3.1. Obecné propagační akce v Portugalsku
(92)
Podle informací zaslaných portugalskými orgány je možné dojít k závěru, že tato opatření mají cíle, které jsou v souladu s mnohými z kladných kritérií obsažených ve výše uvedených ustanoveních, neboť spadají buď pod cíl rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo pod cíl zlepšení produktů vysoké jakosti nebo zdravé výživy.
(93)
Portugalské orgány mimo jiné vysvětlily, že sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce.
(94)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 108) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí do 1. ledna 2002 jsou v tomto případě v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(95)
Od 1. ledna 2002 bod 8 pokynů Společenství ke státní podpoře na reklamu produktů spadajících do přílohy I Smlouvy o ES a některých produktů nespadajících do přílohy I stanoví, že propagační akce, jako šíření vědeckých poznatků, organizace veletrhů a výstav nebo účast na podobných akcích či analogických iniciativách v odvětví veřejných vztahů včetně průzkumu veřejného mínění a průzkumu trhu, nejsou považovány za reklamu. Státní podpory týkající se takové propagace v širším slova smyslu jsou předmětem bodů 13 a 14 pokynů Společenství pro státní podpory v zemědělství.
(96)
Bod 13.2 zemědělských pokynů týkající se státních podpor v zemědělství stanoví, že podpory lze poskytnout na využití znalců nebo služeb tohoto druhu včetně technických studií, studií proveditelnosti a koncepčních studií, jakož i průzkumů trhu, pokud dotčené činnosti mají za cíl zlepšení jakosti zemědělských produktů. Bod 14 dále umožňuje poskytnutí podpor v oblasti technické pomoci v zemědělství. Zejména jsou povoleny podpory týkající se šíření nových technologií.
(97)
Výše popsané podpory mohou spadat do první či do druhé z těchto kategorií, neboť jejich konečným cílem je poskytnout dotčené produkci technickou pomoc v podobě podpory uvádění na trh jakostních zemědělských produktů a obecného seznamování s vlastnostmi těchto produktů.
(98)
Povoleny jsou v tomto případě podpory pokrývající 100 % nákladů. Aby se však zamezilo poskytování vysokých částek velkým společnostem, celková výše podpory, kterou je možno v souladu s těmito dvěma body poskytnout, nesmí překročit 100 000 EUR na příjemce a na tříleté období, nebo jedná-li se o podpory poskytované podnikům spadajícím do kategorie malé a střední podniky tak, jak je vymezila Komise, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka. Za účelem výpočtu výše podpory je za příjemce považován ten, komu jsou služby určeny.
(99)
Portugalské orgány vysvětlily, že v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstane tudíž úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
(100)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 114) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí po 1. lednu 2002 se v tomto případě zdají v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(101)
S ohledem na informace poskytované portugalskými orgány v průběhu šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení potvrzuje Komise své stanovisko ke slučitelnosti s ustanoveními Společenství v oblasti akcí na všeobecnou propagaci vína zajišťovaných sdružením Viniportugal v Portugalsku tak, jak jej vyjádřila při zahájení řízení (22).
-
v tomto názoru bere Komise na vědomí zejména záruky poskytnuté portugalskými orgány, které se týkají: cílů daného opatření: rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo zlepšení vysoce jakostních produktů a produktů zdravé výživy (bod 32 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
povahy propagací: sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce (bod 20 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
stanovení horního limitu podpory: opatření jsou zcela financována z parafiskálních poplatků a finanční úsilí odborníků dosahuje při těchto propagacích z definice 50 % jejich nákladů. Navíc v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstává úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
3.2. Propagační akce a reklama týkající se portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí
(102)
Pokud jde o propagační akce a reklamu portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí zajišťovaných sdružením Viniportugal, zejména po 1. lednu 2002, uvedla Komise pochybnosti o slučitelnosti těchto akcí s ustanoveními pokynů ke státní podpoře na reklamu.
(103)
V souladu s bodem 4.1 těchto pokynů je přípustné, aby členský stát přímo či nepřímo podnikal propagační akce na trhu ostatních členských států s cílem seznámit spotřebitele ostatních členských států či oblastí se zemědělskými produkty, nebo dokonce s celou kategorií produktů jiného členského státu. Nicméně je nutné, aby tyto propagační akce předávaly objektivní informace o vlastnostech dotčených produktů a neobsahovaly subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu.
(104)
Při zahájení řízení však neměla Komise dostatečné informace k tomu, aby mohla dojít k závěru, že i přesto, že tyto propagační akce zmiňují původ vín, předávají pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a neobsahují subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu. Portugalské orgány byly tudíž vyzvány, aby prokázaly, že případný odkaz na původ produktů je v souladu s těmito podmínkami.
(105)
Komise vzala v úvahu ujištění poskytnutá portugalskými orgány ohledně (i) obecné povahy propagačních akcí sdružení Viniportugal (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (ii) skutečnosti, že se propagační akce a reklama sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území ostatních členských států a třetích zemí netýkají konkrétních značek ani nemají za cíl propagovat určité podniky či jednotlivé výrobce (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (iii) že propagační akce nemají za cíl očernit vinařské produkty jiných členských států, nesnaží se odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů v jiných členských státech a jsou v souladu s platnými právními předpisy Společenství (a to právními předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a související reklamy) (viz výše uvedený 38. bod odůvodnění); (iv) skutečnosti, že cílem těchto akcí je seznámit spotřebitele jiných členských států s portugalskými víny a podpořit tak rozvoj činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (viz výše uvedený 39. bod odůvodnění); a konečně, (v) skutečnosti, že účelem propagačních akcí sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je informovat o základních vlastnostech portugalského vína a vyzvat tak spotřebitele jiných členských států a třetích zemí k degustaci těchto pro ně zatím neznámých produktů a že propagační akce neobsahují žádná subjektivní prohlášení o jakosti produktů založená pouze na jejich původu (viz výše uvedený 40. bod odůvodnění).
(106)
Na základě doplňujících informací poskytnutých portugalskými orgány a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla Komise s to uzavřít, že pochybnosti vyjádřené při zahájení řízení týkající se objektivní povahy propagačních a reklamních akcí podniknutých na trzích členských států a třetích zemí byly rozptýleny.
(107)
Ve světle výše uvedeného považuje Komise podporu obecné propagace vína v Portugalsku, jakož i podporu propagace a reklamy portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí za slučitelnou s kladnými a zápornými kritérii stanovenými v pokynech ke státní podpoře na reklamu.
4. Financování podpor
(108)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(109)
Podle ustálené judikatury nespadají poplatky do působnosti ustanovení SFEU týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování podpory, takže jsou její nedílnou součástí (23). Aby mohl být poplatek nebo část poplatku považován za nedílnou součást opatření podpory, musí nutně existovat vztah omezující závislosti mezi poplatkem a podporou podle příslušných vnitrostátních předpisů (24) v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory. Při existenci takové vazby výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory (25) a v důsledku toho i posouzení slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem (26).
(110)
Dále je tedy nutné zkoumat, zda poplatek na podporu vína splňuje výše uvedené podmínky.
4.1. Poplatek na podporu vína jako nedílná součást podpor propagace
(111)
Na prvním místě je nutné posoudit, zda je výtěžek z poplatku nezbytně určen k financování podpory. V této souvislosti je nutno upozornit na skutečnost, že jak v legislativním nařízení č. 137/95, tak i v legislativním nařízení č. 119/97, kterým se stanoví výjimky, je stanoveno, že „příslušný procentuální podíl z výtěžku z poplatku na podporu, který má každoročně povinnost stanovit ministr zemědělství a který nicméně nepředstavuje nikdy méně než 25 %, je určen na obecné propagační akce v oblasti vína a vinařských produktů“ (čl. 11 odst. 2 legislativního nařízení č. 119/97). V tomto smyslu je část výtěžku z poplatku povinně - v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy - určena na financování propagačních opatření, která jsou předmětem podpory.
(112)
Dále čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení č. 119/97, kterým je vymezen rámec uplatnění poplatku, stanoví, že „na vína a vinařské produkty […] se vztahuje poplatek na podporu jako protihodnota vůči službám poskytovaným IRV v oblasti obecné podpory a celkové koordinace daného odvětví“. Na druhém místě je nutné posoudit, zda výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že poplatek na podporu představuje jediný zdroj financování podpor propagace a reklamy, které jsou předmětem tohoto posuzování, a snížení výtěžku z poplatku by tedy následně předpokládalo snížení zdrojů financování propagačních opatření.
(113)
Proto se Komise domnívá, že v tomto případě je výtěžek z poplatku nezbytně určen na financování podpory a přímo ovlivňuje její výši. Na závěr je nutno shrnout, že v souladu s judikaturou Soudního dvora existuje podle vnitrostátních právních předpisů mezi poplatkem a podporou vztah omezující závislosti a poplatek na podporu vína je nedílnou součástí opatření podpory, jež je předmětem posuzování. V důsledku toho musí být financování akcí z poplatku rovněž posouzeno Komisí.
4.2. Uvalení poplatku na vyvážené produkty
(114)
Jak je zmíněno ve výše uvedeném 9. bodě odůvodnění, poplatek se vztahuje jak na portugalské produkty určené ke spotřebě v Portugalsku, tak i na produkty určené k vývozu.
(115)
V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 143) Komise uvádí, že se nezdá, že by při propagačních či reklamních akcích docházelo k diskriminaci mezi domácími výrobky určenými pro domácí trh a výrobky určenými k vývozu.
(116)
Pokud jde o otázku, do jaké míry produkty určené k vývozu těží z obecných propagačních opatření v Portugalsku, dospěla Komise s ohledem na informace poskytované portugalskými orgány během šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení k závěru, že tato kategorie produktů v široké míře těží ze všech zvýhodnění vyplývajících z dotčeného poplatku a dále má značný prospěch z propagačních akcí na území jiných členských států a třetích zemí.
4.3. Uvalení poplatku na dovážené produkty
(117)
V souladu s judikaturou Soudního dvora (27) je Komise obvykle toho názoru, že financování státní podpory prostřednictvím povinných odvodů může mít dopad na podporu, jelikož má ochranný účinek přesahující podporu ve vlastním slova smyslu. Dotčený poplatek ve skutečnosti představuje povinný odvod. Podle stejné judikatury je Komise toho názoru, že podpora domácím výrobcům nemůže být financována z parafiskálních poplatků, jimiž je zatížen rovněž dovoz výrobců stejného produktu z jiných členských států, ledaže by existovaly záruky, že i ti mohou stejným způsobem jako domácí výrobci využívat všech těchto zvýhodnění.
(118)
Při zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise tedy uvedla, že pokud musel být za výrobky pocházející z ostatních členských států rovněž zaplacen poplatek, musely portugalské orgány ještě prokázat, že mezi domácími a dovezenými výrobky neexistuje žádná diskriminace a že dovezené výrobky, za které byl zaplacen poplatek, budou stejným způsobem a stejnou měrou jako domácí výrobky využívat všech z toho vyplývajících výhod (28).
(119)
Již bylo shledáno, že propagační a reklamní akce týkající se vína a vinařských produktů a zajišťované sdružením Viniportugal jsou financovány z části výnosů z poplatku na podporu vína.
(120)
Ve svých dalších připomínkách a informacích portugalské orgány přinesly ujištění, že příspěvek z výnosů z poplatku vybraného za dovezené produkty byl stěží použit na financování části nákladů na obecné propagační akce, které sdružení Viniportugal realizovalo v Portugalsku. Portugalské orgány potvrdily, že propagační a reklamní akce organizované na trzích ostatních členských států a třetích zemí ve prospěch portugalského vína a vinařských produktů jsou výlučně financovány z výnosů z poplatku vybraného za domácí výrobky.
(121)
Informace poskytnuté portugalskými orgány dokazují, že dovezené výrobky těží z obecných propagačních akcí v Portugalsku poměrným způsobem. Jak je již popsáno výše v 16. a 17. bodě odůvodnění, je hlavním cílem reklamních akcí organizovaných na vnitrostátní úrovni získat mladé dospělé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou spotřebu vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům. Portugalské orgány poskytly z propagačních akcí a osvětových projektů financovaných z dotčeného poplatku také reklamní vzorky. Jelikož mají propagační akce za cíl obecně podporovat spotřebu vína, dovážené produkty těží z uvedených opatření stejnou měrou.
(122)
Poskytnuté informace nicméně nestačí k prokázání skutečnosti, že výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty nepřispěly k financování propagačních a reklamních akcí realizovaných na trzích ostatních členských států a třetích zemí, z kterých naopak výlučně těží portugalské víno. Zejména podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány dosahovaly průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR (viz výše uvedený 36. a 38. bod odůvodnění).
(123)
I když vnitrostátní právní předpisy stanoví povinnost přidělit na obecnou propagaci vína a vinařských produktů určitý procentuální podíl z výtěžku z poplatku, který není nikdy nižší než 25 %, mezi těmito dvěma částmi výtěžku z poplatku neexistuje oddělené účetnictví. Portugalské orgány mohly předložit pouze odhady části výtěžku z poplatku vybraného za dovezené produkty a určeného na obecnou propagaci.
(124)
Vzhledem k judikatuře citované ve výše uvedeném 116. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že opatření financovaná z poplatku představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, jakož i ke skutečnosti, že poplatek má diskriminační charakter, což je v rozporu s článkem 110 SFEU, neboť poplatek se rovněž vztahuje na výrobky pocházející z ostatních členských států, aniž by tyto výrobky těžily ze všech výhod z dotčeného poplatku vyplývajících, se tedy Komise domnívá, že výnos z poplatku získaný zatížením výrobků dovážených z jiných členských států za účelem financování propagačních akcí uskutečňovaných sdružením Viniportugal na trzích ostatních členských států a třetích zemí představuje financování podpory, které je neslučitelné s pravidly volného pohybu zboží, a v důsledku toho jsou takto financované státní podpory ve stejné míře neslučitelné se Smlouvou.
(125)
Na základě informací a záruk poskytnutých portugalskými orgány (viz 104. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) může Komise právoplatně dospět k závěru, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států těžili stejnou měrou jako portugalští výrobci z opatření podpory obecné propagace organizované v Portugalsku.
(126)
Portugalské orgány však nepopřely, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států nemohou těžit z opatření podpory propagace a reklamy mimo území Portugalska organizovaných výlučně ve prospěch portugalských vín.
(127)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora, pokud je výnos odvodů, které postihují domácí a dovážené výrobky na základě shodných kritérií, určen k financování činností, z nichž zvláště těží domácí výrobky podléhající odvodům, může z toho vyplývat, že příspěvek vybíraný podle týchž kritérií je nicméně diskriminačním odvodem v rozsahu, v jakém je odvod uvalený na domácí výrobky neutralizován výhodami, k jejichž financování slouží, zatímco odvod zatěžující dovezené výrobky představuje čistou zátěž (29).
(128)
V tomto případě nemůže být tudíž vyloučeno, že nedošlo k diskriminaci dovezených výrobků. Z informací poskytnutých portugalskými orgány naopak vyplývá, že dovezené výrobky byly zatíženy poplatkem stejnou měrou jako domácí výrobky, ale netěžily z výhod financovaných z tohoto poplatku stejnou měrou jako domácí výrobky. Jak bylo uvedeno výše ve 122. bodě odůvodnění, dosahovaly podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené výrobky v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR. Neexistuje oddělené účetnictví umožňující se ujistit, že výnos z poplatku pocházející z dovezených produktů je výlučně určen na obecnou propagaci v Portugalsku. Parafiskální poplatky a výnos z nich tudíž porušují článek 110 SFEU.
(129)
Na základě informací, které jí byly poskytnuty v souvislosti se zahájením formálního vyšetřovacího řízení, Komise není s to dospět k závěru, že podpory propagace portugalského vína a portugalských vinařských produktů na trzích ostatních členských států a třetích zemí nebyly byť jen zčásti financovány z výnosů poplatku na podporu vína pocházejících z dovezených výrobků. Komisi totiž nepřísluší zkoumat, jaké jsou skutečnosti, které jí mohly být předloženy, ale Komise musí jednak prozkoumat všechna nezbytná stanoviska a jednak vycházet z informací, jež má k dispozici v době přijetí rozhodnutí (30). Komise se domnívá a následně uzavírá, že financování těchto opatření podpory je nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem.
(130)
Pokud je tedy financování státní podpory považováno za neslučitelné s použitými pravidly Smlouvy, musí být takto financovaná podpora považována Komisí rovněž za neslučitelnou tak dlouho, jak dlouho trvalo nesprávné financování, neboť regulérnost financování státní podpory je skutečně nezbytnou podmínkou k prohlášení její slučitelnosti (31).
V. ZÁVĚRY
(131)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo dotčené podpory a porušilo tak čl. 108 odst. 3 SFEU.
(132)
Komise dospěla k následujícím závěrům:
-
Portugalsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně financovalo obecné propagační akce v oblasti vína financované pomocí poplatku z domácích výrobků a výrobků dovezených z ostatních členských států.
-
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku.
-
Podpory ve prospěch propagace a obecné reklamy v oblasti vína a vinařských výrobků zajišťovaných sdružením Viniportugal na území Portugalska lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
-
Podpory propagace a reklamy vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí financované pomocí poplatku z výroby vína a vinařských produktů uvalené rovněž na výrobky pocházející z ostatních členských států byly na úrovni uvedených příjemců v souladu s použitými ustanoveními Společenství. Komise však rovněž musela konstatovat existenci porušení článku 110 SFEU na úrovni financování těchto podpor. Z tohoto důvodu nemůže Komise dotčený režim prohlásit za slučitelný, neboť způsobil diskriminaci mezi dovezenými a domácími výrobky.
(133)
Toto rozhodnutí se omezuje pouze na posouzení uplatnění parafiskálního poplatku počínaje jehom vstupem v platnost a konče dnem 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by bylo dotčeno stanovisko, které Komise zaujme vzhledem k uplatnění poplatku na podporu po tomto datu.
(134)
Komise považuje za vhodné přijmout v tomto případě podmíněné rozhodnutí s použitím možnosti nabídnuté čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle něhož může Komise připojit ke kladnému rozhodnutí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, a může stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(135)
K nápravě porušení článku 110, a tedy k odstranění diskriminace se zpětnou působností musí Portugalsko ve lhůtě a za podmínek stanovených Komisí přistoupit k navrácení části poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými s článkem 107 SFEU.
(136)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti daně a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
Pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byla uvalen na dovezené výrobky, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (32);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na její zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku ve výši 367,12 EUR.
Článek 2
Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků na portugalském území protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006.
Článek 3
1. Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou, aniž je dotčeno uplatňování článku 2, státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006 a pokud Portugalsko dodrží podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
2. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti poplatku a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byl uvalen na dovážené produkty, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, která zatěžuje dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky se vypočítají na základě referenční sazby Komise stanovenou metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (33);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na jeho zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, jež zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 4
Portugalsko informuje Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijalo za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Portugalsku.
V Bruselu dne 20. července 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta' Lulju 2010
rigward it-taxxa parafiskali għall-promozzjoni tal-inbid implimentata mill-Portugall C 43/04 (ex NN 38/03) infurzata mill-Portugall
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4891)
(It-test bil-lingwa Portugiża biss huwa awtentiku)
(2011/6/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) (1), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2), tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-Artikolu msemmi hawn fuq (2),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
B’segwitu għal ilment, il-Kummissjoni Ewropea, permezz ta' ittra bid-data tal-20 ta' Jannar 2003, interrogat lill-awtoritajiet Portugiżi rigward taxxa parafiskali għall-promozzjoni tal-inbid, imposta mill-Instituto da Vinha e do Vinho, (IVV), (Istitut tad-Dielja u tal-Inbid), u dwar il-miżuri ffinanzjati bir-rikavat ta' din it-taxxa.
(2)
Ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea wieġbet lill-Kummissjoni permezz ta' ittra bid-data tal-14 ta' Marzu 2003. Intbagħtet aktar informazzjoni permezz tal-ittri tal-4 ta' Awwissu u tat-2 ta' Settembru 2003, tal-24 ta' Frar u tal-15 ta' Lulju 2004 bi tweġiba għall-mistoqsijiet li saru mis-servizzi tal-Kummissjoni permezz tal-feks tal-14 ta' Mejju u tat-22 ta' Diċembru 2003.
(3)
Minħabba li l-mekkaniżmu inkwistjoni kien ilu implimentat mingħajr il-permess tal-Kummissjoni mill-1995, dan ġie rreġistrat fir-reġistru tal-għajnuniet mhux innotifikati. Fil-fatt, il-miżuri implimentati mill-Portugall huma għajnuniet ġodda, mhux innotifikati lill-Kummissjoni u, għaldaqstant, illegali fit-termini tal-Artikolu 1(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jemenda l-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (3) (li sar l-Artikolu 108) tat-TFUE.
(4)
Permezz tal-ittra tas-6 ta' Diċembru 2004 [C(2004)4522], il-Kummissjoni għarrfet lill-Portugall dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura formali ta' eżami prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fil-konfront ta' din l-għajnuna. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu kummenti dwar il-miżura inkwistjoni.
(5)
L-awtoritajiet Portugiżi ressqu l-kummenti tagħhom permezz tal-ittri bid-data tal-11 u t-13 ta' Jannar 2005. Huma kkompletaw it-tweġiba tagħhom permezz tal-ittra tal-24 ta' Mejju 2006. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
II. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(6)
Dan il-kapitolu jinkludi l-kuntest fil-qosor u l-fatti ewlenin tal-miżuri eżaminati f’din id-Deċiżjoni. Id-dettalji ta' dawn il-fatti jinsabu fid-Deċiżjoni dwar il-ftuħ tal-proċedura msemmija fil-premessa 4 ta' hawn fuq.
1. L-Istitut tad-Dielja u tal-Inbid
(7)
L-IVV huwa istituzzjoni pubblika mwaqqfa fl-1986 sabiex tiggarantixxi l-kontroll u l-koordinazzjoni ġenerali tas-settur tal-inbid fil-Portugall. F’konformità mad-dispożizzjonijiet tad-Digriet Liġi Nru 99/97 tas-26 ta' April “Liġi organika tal-Istitut tad-Dielja u tal-Inbid” (5), din għandha responsabbiltajiet ġenerali ta' akkumpanjament, studju, kontroll, sorveljanza u promozzjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-inbejjed u l-prodotti derivati mill-inbid u għal dawn l-għanijiet għandha awtonomija amministrattiva u finanzjarja.
(8)
Din l-istituzzjoni tiżviluppa attivitajiet assenjati bil-leġiżlazzjoni nazzjonali u Komunitarja relatati mal-industrija tal-inbid u, b’mod partikolari, hija l-korp nazzjonali maħtur mill-Istat Portugiż (6) bħala responsabbli għas-sorveljanza tal-konformità mad-dispożizzjonijiet Komunitarji li jirrigwardaw is-settur tal-inbid, fit-termini tal-Artikolu 72(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1493/1999, tas-17 ta' Mejju 1999, li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Komuni tas-Suq tal-inbid (7).
(9)
Fil-kompiti tiegħu ta' koordinazzjoni ġenerali tas-settur tal-inbid, l-IVV jwettaq żewġ tipi ta' attivitajiet:
-
dawk immirati primarjament lejn l-inbejjed u l-prodotti tal-inbid prodotti fil-Portugall, jiġifieri funzjonijiet relatati mar-reġistru tal-artijiet u mal-wirt tal-inbid kif ukoll mal-verifika tas-sistemi ta' kontroll u ċertifikazzjoni tal-inbejjed ta' kwalità prodotti f’reġjuni speċifiċi (VQPRD) u nbejjed reġjonali (medja ta' 2,8 % tal-baġit tal-IVV), u
-
dawk maħsuba mingħajr distinzjoni għall-inbejjed u l-prodotti tal-inbid li joriġinaw mill-Portugall u għal dawk li joriġinaw minn Stati Membri oħrajn u/jew minn Stati terzi u li jinbiegħu fil-Portugall, jiġifieri l-attivitajiet ta' ġestjoni u ta' koordinazzjoni tas-suq tal-inbid, ta' kontroll u sorveljanza tas-settur tal-inbid f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali u Komunitarja (attivitajiet li jassorbu kważi l-baġit kollu tal-IVV).
(10)
L-IVV jaġixxi wkoll bħala fornitur ta' ċerti servizzi lil terzi, jiġifieri: (i) jorganizza u jippromwovi l-attivitajiet ta' taħriġ għall-operaturi ekonomiċi, l-organizzazzjonijiet professjonali u interprofessjonali tal-industrija tal-inbid u l-uffiċjali tal-IVV; (ii) ipoġġi għad-dispożizzjoni tal-aġenti ekonomiċi tas-settur il-kapaċità ta' ħażna tal-infrastrutturi tal-IVV, u (iii) joffri servizzi tal-“laboratorju” tal-IVV, kif ukoll it-taħriġ tal-persunal tiegħu stess u ta' aġenti oħrajn tal-industrija tal-inbid (iffinanzjat fil-parti l-kbira tiegħu mill-programmi ta' appoġġ Komunitarji u nazzjonali).
2. Miżuri ta' promozzjoni tal-inbid
(11)
L-IVV jieħu ħsieb ukoll l-organizzazzjoni tal-promozzjoni tal-inbid. Dan ifisser l-għoti ta' appoġġ lill-assoċjazzjonijiet tat-tip interprofessjonali li jirrappreżentaw is-settur tal-inbid u li jikkunsidraw l-iżvilupp tal-attivitajiet ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid u tal-prodotti derivati mill-inbid. Dan l-appoġġ huwa ffinanzjat b’parti mid-dħul tat-taxxa għall-promozzjoni miġbura fuq il-prodotti nazzjonali u importati, perċentwal iffissat kull sena mill-awtoritajiet Portugiżi, li fl-istess waqt jistabbilixxu l-kriterji tal-għażla tal-entitajiet benefiċjarji tal-appoġġ (8).
(12)
Mill-1997, l-appoġġ għall-promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid ingħata permezz ta' proċedura miftuħa u kompetittiva lil assoċjazzjoni Portugiża tat-tip interprofessjonali li tirrappreżenta lis-settur Portugiż tal-inbid, imsejħa Viniportugal. Minħabba li din kienet l-uniku kandidat mill-1997, Viniportugal kienet il-benefiċjarju tar-rikavat kollu tat-taxxa parafiskali maħsub għal finijiet bħal dawn.
(13)
Dan il-perċentwal tat-taxxa kien maħsub sabiex jiffinanzja żewġ tipi differenti ta' kampanji ta' promozzjoni:
-
l-ewwel nett, il-kampanji ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid, mingħajr referenza għall-oriġini tiegħu, fil-Portugall;
-
it-tieni, kampanji ta' promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid Portugiżi fit-territorju ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi.
2.1. Promozzjoni ġenerika tal-inbid fil-Portugall
(14)
F’dak li jirrigwarda l-kampanji ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid fil-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi jsostnu li Viniportugal twettaq funzjonijiet ta' appoġġ u implimentazzjoni ta' attivitajiet ta' promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid, bħall-promozzjoni ta' attivitajiet kulturali u xjentifiċi marbuta mal-industrija tal-inbid. F’dan il-kuntest, Viniportugal tippromwovi l-kultura tal-inbid billi torganizza fieri u wirjiet ta' din l-ispeċjalità, pubblikazzjonijiet dwar is-suġġett, azzjonijiet ta' preżentazzjoni u xandir, kif ukoll permezz ta' kampanji ta' reklamar, bil-perspettiva li l-promozzjoni tal-inbid inġenerali għandha impatt dirett fuq il-konsum tal-inbid fil-Portugall.
(15)
L-awtoritajiet Portugiżi jirrapportaw li fil-każijiet kollha, l-attivitajiet ta' promozzjoni u reklamar żviluppati minn Viniportugal ma għandhomx l-għan li jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti tal-inbid ta' Stati Membri oħrajn jew li jmaqdru dawn il-prodotti. Lanqas ma jiffavorixxu xi marka ta' xi kumpanija partikolari jew ta' xi produttur individwali
(16)
L-għan ewlieni tal-kampanji ta' reklamar fil-livell nazzjonali huwa li jattiraw lill-konsumaturi żgħażagħ adulti taż-żewġ sessi lejn konsum għaqli tal-inbid, bħala alternattiva għall-birra u għal xorb alkoħoliku ieħor.
(17)
Viniportugal tippromwovi wkoll il-pubblikazzjoni ta' kotba, prospetti u gwidi prattiċi tal-inbid, sabiex iżżid il-popolarità tal-kultura tal-inbid; hija twettaq ftehimiet mal-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni ogħla sabiex tippromwovi t-taħriġ ta' professjonisti tal-inbid u tal-kejtering; tappoġġa lill-assoċjazzjoni Portugiża tas-sommeliers, sabiex iżżid il-kwalità tal-inbejjed servuti fil-ħwienet pubbliċi u tiggarantixxi l-għarfien tal-karatteristiċi tal-inbid b’mod ġenerali; fl-aħħar nett, Viniportugal tippromwovi l-konsum moderat u responsabbli tal-inbid, billi tikkollabora ma' istituzzjonijiet tas-saħħa permezz tal-organizzazzjoni ta' seminars dwar il-ġlieda kontra l-alkoħoliżmu u s-sikurezza fit-toroq, u l-proposta ta' kodiċi ta' prattika tajba ta' reklamar tal-inbid, sabiex tippromwovi l-inbid b’dinjità u tevita l-promozzjoni tal-konsum tal-alkoħol qabel l-adolexxenza. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew ukoll kampjuni ta' reklami li juru r-rispett ta' dawn il-prinċipji.
2.2. Il-promozzjoni tal-inbid Portugiż fis-swieq ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi
(18)
Min-naħa l-oħra, fir-rigward tal-kampanji ta' promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid Portugiżi fit-territorju ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi, l-awtoritajiet Portugiżi indikaw li l-attivitajiet żviluppati fis-swieq ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi huma mmirati lejn il-promozzjoni tal-inbejjed Portugiżi u dawn isiru permezz tal-pubblikazzjoni ta' reklami f’rivisti speċjalizzati, it-tixrid ta' “Newsletters”, il-parteċipazzjoni f’wirjiet speċjalizzati u l-promozzjoni ta' żjarat minn ġurnalisti speċjalizzati fil-Portugall. Huma jiżguraw li l-kampanji ma għandhomx l-għan li jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti ta' Stati Membri oħrajn jew li jmaqdru dawn il-prodotti u ma jiffavorixxux xi marka ta' xi kumpanija partikolari jew ta' xi produttur individwali. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet Portugiżi pprovdew eżempji u kampjuni ta' kampanji ta' reklamar fl-istampa speċjalizzata barranija.
3. Miżuri ta' taħriġ
(19)
L-IVV huwa responsabbli għall-promozzjoni u t-twettiq tal-attivitajiet ta' taħriġ tekniku u ta' għarfien tal-aġenti ekonomiċi tas-settur tal-inbid sabiex jiggarantixxi l-kwalità tal-inbejjed u tal-prodotti tal-inbid. Matul il-perjodu bejn l-1997 u l-2002, dan is-servizz organizza diversi azzjonijiet ta' taħriġ għall-uffiċjali tal-IVV (1 449 uffiċjal), uffiċjali pubbliċi oħrajn u, fuq skala iżgħar (135 aġent), għall-operaturi fis-settur.
(20)
L-awtoritajiet Portugiżi jisħqu li l-kostijiet tal-azzjonijiet ta' taħriġ organizzati mill-IVV f’dan il-perjodu, minbarra taħriġ ta' interess ġenerali “Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola -2000”, li l-kost tiegħu kien ta' EUR 367,12, tħallsu kollha mill-Programm ta' Appoġġ għall-Modernizzazzjoni Agrikola u Forestali (PAMAF) 6 u mill-Programm Agro/Miżura 7, ikkofinanzjati t-tnejn mill-Fond Soċjali Ewropew. Huma jippreċiżaw, li minħabba f’hekk, la l-IVV u lanqas l-aġenti ekonomiċi ma kellhom jikkontribwixxu għall-finanzjament ta' dan it-taħriġ.
4. It-taxxa fuq il-promozzjoni tal-inbid
(21)
Il-miżura li qiegħda tiġi analizzata tirrigwarda l-użu tad-dħul ta' taxxa parafiskali miġbura mill-Istitut tad-Dielja u tal-Inbid (minn hawn ‘il quddiem l-IVV) mingħand l-operaturi tal-industrija mill-1995 (9). It-taxxa hija maħsuba sabiex tipprovdi lil din l-istituzzjoni pubblika r-riżorsi meħtieġa għall-iżvilupp tal-kompiti ta' koordinazzjoni tas-settur tal-inbid fil-Portugall, u tirrappreżenta aktar minn 62 % tal-baġit marbut mal-operat tal-IVV.
(22)
Skont l-Artikolu 1(1) tad-Decreto-Lei 119/97, l-inbejjed u l-prodotti tal-inbid prodotti fit-territorju nazzjonali, kif ukoll il-prodotti barranin mibjugħa fil-Portugall, huma soġġetti għall-applikazzjoni ta' taxxa ta' promozzjoni, bħala tpattija għas-servizzi mogħtija mill-IVV fir-rigward tal-promozzjoni ġenerika u l-koordinazzjoni ġenerali tas-settur jew, fir-reġjuni awtonomi tal-Azores u l-Madeira, mis-servizzi reġjonali rispettivi.
(23)
It-taxxa għall-promozzjoni hija imposta mhux biss fuq il-prodotti tal-inbid prodotti u mibjugħa fil-Portugall, iżda wkoll fuq dawk prodotti fil-Portugall u mibjugħa kemm fl-Istati Membri l-oħrajn kif ukoll f’pajjiżi terzi (esportazzjoni), kif ukoll fuq il-prodotti tal-inbid li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn jew minn pajjiżi terzi li jinbiegħu fil-Portugall (importazzjoni).
(24)
L-ammont li għandu jitħallas jiġi stabbilit kull sena mill-awtoritajiet kompetenti tal-Ministeru tal-Agrikoltura. Dan l-ammont ivarja skont jekk il-prodott ikunx ippakkjat jew le u skont il-kapaċità tal-kontenitur (10).
(25)
Ir-rikavat tat-taxxa fuq il-promozzjoni huwa maħsub, minkejja ismu, l-ewwel nett sabiex jiffinanzja s-servizzi ta' koordinazzjoni ġenerali tas-settur tal-inbid żviluppati mill-IVV u t-tieni nett għall-attivitajiet ta' promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid.
ARGUMENTI LI TQAJMU MILL-KUMMISSJONI FIL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FORMALI TA’ EŻAMI
(26)
Meta fetħet il-proċedura, il-Kummissjoni kkunsidrat li fit-twettiq tal-attivitajiet ta' koordinazzjoni ġenerali tas-settur tal-inbid mogħtija mil-liġi Komunitarja u nazzjonali, kif ukoll meta jorganizza l-għoti tal-għajnuna għall-promozzjoni tal-inbid, l-IVV ma jaġixxix bħala operatur privat iżda bħala awtorità pubblika u li għalhekk m’hemmx għajnuna mill-Istat fir-rigward tiegħu (ara l-punt 66 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(27)
Fil-każ tal-attivitajiet tal-IVV bħala fornitur ta' ċerti servizzi lil partijiet terzi skont il-kundizzjonijiet tas-suq (ara l-premessa 15 ta' hawn fuq), ma kienx jeżisti vantaġġ ekonomiku għall-IVV minħabba l-pożizzjoni tiegħu fis-suq u għalhekk l-ebda għajnuna mill-Istat fir-rigward tiegħu (ara l-punt 70 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ ta' proċedura).
(28)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li ma kienx hemm vantaġġ ekonomiku u għalhekk ma kien hemm l-ebda għajnuna favur Viniportugal. Din l-assoċjazzjoni interprofessjonali hija biss fornitur ta' servizzi li ntgħażlet skont kriterji oġġettivi u permezz ta' proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja sabiex tipprovdi dawn is-servizzi (ara l-punt 87 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(29)
Iżda, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura ta' eżami, il-Kummissjoni kkunsidrat li kien hemm għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE favur l-operaturi ekonomiċi tas-settur tal-inbid f’dak li jirrigwarda l-finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid (ara l-punt 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(30)
F’dak li jirrigwarda l-attivitajiet ta' taħriġ, il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li kien hemm għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE (ara l-punti 79 u 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(31)
Il-Kummissjoni fetħet il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE minħabba li kellha dubji rigward il-kompatibbiltà ta' dawn iż-żewġ tipi ta' għajnuniet mas-suq intern.
(32)
Għalhekk, f’dak li jirrigwarda l-appoġġ tar-reklamar tal-inbid Portugiż fis-suq ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi, il-Kummissjoni ma kellhiex, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura, biżżejjed informazzjoni sabiex tikkonkludi li dawn il-kampanji, għalkemm isemmu l-oriġini tal-inbejjed, jittrasmettu biss informazzjoni fuq il-karatteristiċi oġġettivi tal-prodotti kkonċernati u ma fihomx allegazzjonijiet soġġettivi dwar il-kwalità tal-prodotti sempliċiment minħabba l-oriġini tagħhom (ara l-punt 119 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(33)
Rigward il-finanzjament tal-għajnuna għall-promozzjoni u għat-taħriġ, f’konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti, il-Kummissjoni kkunsidrat li għajnuna lill-produtturi nazzjonali ma setgħetx tkun iffinanzjata minn taxxi parafiskali li jolqtu bl-istess mod lill-importazzjonijiet tal-produtturi tal-istess prodott tal-Istati Membri l-oħrajn għajr jekk ikun żgurat li dawn ikunu jistgħu jibbenefikaw minn dawn il-vantaġġi daqs kemm jibbenefikaw minnhom il-produtturi nazzjonali. Iżda, il-Kummissjoni ma kellhiex, fl-istadju tal-ftuħ, biżżejjed informazzjoni sabiex tikkonkludi li f’dan il-każ, ma kienx hemm diskriminazzjoni bejn il-prodotti nazzjonali u dawk importati. Jiġifieri, ma setgħetx tikkonkludi li l-prodotti li kienu ġejjin minn Stati Membri oħrajn, li kellhom ukoll iħallsu t-taxxa, ibbenefikaw bl-istess mod u intensità bħall-prodotti nazzjonali mill-vantaġġi kollha li jirriżultaw mit-taxxa (ara l-punt 135 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura).
(34)
Għalhekk, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi sabiex jipprovdu l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-evalwazzjoni tal-miżuri inkwistjoni, b’mod partikolari rigward in-natura mhux diskriminatorja tal-metodu ta' finanzjament tal-għajnuniet ittrattati (jiġifieri l-għajnuniet għall-promozzjoni u r-reklamar tal-inbid u l-prodotti tal-inbid, kemm fil-Portugall kif ukoll fl-Istati Membri l-oħrajn u fil-pajjiżi terzi, kif ukoll l-għajnuniet għat-taħriġ), u rigward in-natura oġġettiva tal-kampanji ta' reklamar żviluppati fis-swieq tal-Istati Membri u tal-pajjiżi terzi.
(35)
Din id-Deċiżjoni hija limitata għall-evalwazzjoni tal-applikazzjoni tat-taxxa parafiskali mid-dħul fis-seħħ tagħha sal-31 ta' Diċembru 2006, id-data tad-dħul fis-seħħ tal-Linji Gwida l-ġodda tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-Agrikoltura u tal-Forestrija 2007-2013, u mingħajr preġudizzju għall-pożizzjoni li l-Kummissjoni sejra tieħu fil-konfront tal-applikazzjoni tat-taxxa għall-promozzjoni lil hinn minn din id-data.
III. KUMMENTI MRESSQA MILL-PORTUGALL
(36)
Wara d-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura fit-termini tal-Artikolu 108(2) tat-TFUE, l- awtoritajiet Portugiżi bagħtu l-kummenti tagħhom permezz tal-ittri bid-dati tal-11 u t-13 ta' Jannar 2005. Huma kkompletaw it-tweġiba tagħhom permezz tal-ittra bid-data tal-24 ta' Mejju 2006.
1. Għajnuniet għat-taħriġ
(37)
F’dak li jirrigwarda l-għajnuniet għat-taħriġ, l-awtoritajiet Portugiżi spjegaw il-fatti li ġejjin.
(38)
Bejn l-1997 u s-sena 2000, l-IVV wettaq attivitajiet ta' taħriġ relatati ma' kwistjonijiet fundamentali tal-industrija tal-inbid fil-Portugall, immirati b’mod partikolari lejn il-ħaddiema tal-IVV u korpi pubbliċi oħrajn u, sa ċertu punt, lejn aġenti tas-settur tal-inbid.
(39)
Il-kostijiet tal-attivitajiet kollha promossi u mwettqa mill-IVV fil-perjodu inkwistjoni tħallsu għal kollox mill-“programmi ta' appoġġ għall-modernizzazzjoni agrikola u forestali” (PAMAF) 6 u l-programm “agro/Medida 7”, li parti minnu huwa ffinanzjat mill-Komunità - il-Fond Soċjali Ewropew (FSE), u parti oħra mill-gvern - u “l-pjan ta' investiment u ta' nfiq tal-iżvilupp tal-amministrazzjoni ċentrali” (PINIAĊ).
(40)
L-unika attività, fil-perjodu inkwistjoni, fejn il-kostijiet ġew koperti mill-baġit tal-IVV kienet it-taħriġ ta' interess ġenerali “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000”, li sar fis-sena 2000, bi spiża totali ta' EUR 367,12, immirat għall-impjegati tad-dipartimenti tal-agrikoltura reġjonali (is-servizzi reġjonali tal-istess Ministeru għall-Agrikoltura) u l-impjegati tal-kumitati reġjonali tal-inbid, li huma l-korpi kompetenti sabiex jiggarantixxu l-awtentiċità u l-kwalità tal-inbejjed tar-reġjuni speċifiċi.
(41)
Fl-aħħar nett, huma jħossu li għandhom jenfasizzaw li peress li l-kost ta' din l-attività huwa negliġibbli - EUR 367,12 biss - l-impatt tiegħu fuq il-kompetizzjoni fis-suq intern huwa ineżistenti, jew tal-inqas de minimis.
2. Għajnuniet għall-promozzjoni u r-reklamar tal-inbid Portugiż fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi
(42)
F’dak li jirrigwarda d-dubji mqajma mill-Kummissjoni rigward l-appoġġ mogħti lir-reklamar tal-inbid Portuġiż fis-suq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi, l-awtoritajiet Portugiżi pprovdew l-informazzjoni li ġejja.
(43)
L-attivitajiet ta' promozzjoni u ta' reklamar ta' Viniportugal fil-Portugall, u fit-territorju ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi, huma ta' natura ġenerali, u ma jirrigwardawx fergħat speċifiċi u lanqas ma huma maħsuba sabiex jippromwovu xi kumpaniji jew produtturi individwali partikolari.
(44)
Dawn il-kampanji ma għandhomx l-għan li jmaqdru l-prodotti tal-inbid ta' Stati Membri oħrajn u mhumiex mistennija jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti tal-inbid li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn, u huma konformi mal-liġi Komunitarja applikabbli (jiġifieri, il-liġi li tirrigwarda t-tikkettar, il-preżentazzjoni u r-reklamar ta' oġġetti tal-ikel). Konsegwentement, l-attivitajiet ta' reklamar ta' Viniportugal fi Stati Membri oħrajn tal-Unjoni Ewropea u f’pajjiżi terzi jirrispettaw il-kriterji negattivi stabbiliti fil-paragrafi 18 sa 30 tal-Linji Gwida Komunitarji applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għar-reklamar tal-prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat tal-KE u ta' ċerti prodotti mhux koperti bl-Anness I (11) (minn hawn ‘il quddiem, “Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat għar-reklamar”), li kienu fis-seħħ waqt l-applikazzjoni tal-għajnuna inkwistjoni.
(45)
Barra minn hekk, dawn l-attivitajiet jissodisfaw il-kriterji pożittivi esposti fil-paragrafi 31 u dawk sussegwenti tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat għar-reklamar. Fil-fatt, dawn l-attivitajiet huma mmirati sabiex jiffamiljarizzaw lill-konsumaturi ta' Stati Membri oħrajn mal-inbejjed Portugiżi, biex b’hekk jiffaċilitaw l-iżvilupp tal-attivitajiet tal-industrija Portugiża tal-inbid, fis-sens tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(46)
Il-kampanji ta' Viniportugal barra l-Portugall għandhom l-għan li jippubbliċizzaw il-karatteristiċi bażiċi tal-inbid Portugiż, billi jistiednu lill-konsumaturi fi Stati Membri oħrajn u f’pajjiżi terzi sabiex iduqu dawn il-prodotti li mhumiex familjari magħhom. Il-kampanji ma fihom l-ebda dikjarazzjoni soġġettiva dwar il-kwalità tal-prodotti bbażati biss fuq l-oriġini tagħhom, ħaġa li hija konformi mal-Linji Gwida għall-għajnuna mill-Istat għar-reklamar.
(47)
Konsegwentement, l-awtoritajiet Portugiżi jiddikjaraw li l-attivitajiet ta' reklamar ta' Viniportugal fi Stati Membri oħrajn tal-Unjoni Ewropea, kif ukoll dawk żviluppati f’pajjiżi terzi, għandhom jitqiesu kompatibbli mas-suq intern, fid-dawl tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE u l-Linji Gwida għall-għajnuna mill-Istat għar-reklamar.
(48)
Bħala appoġġ għall-kummenti tagħhom, l-awtoritajiet Portugiżi pprovdew eżempji u kampjuni tal-kampanji ta' reklamar fl-istampa speċjalizzata barranija.
3. Finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid Portugiż fl-Istati Membri l-oħrajn u fil-pajjiżi terzi
(49)
Rigward id-dubji mqajma mill-Kummissjoni vis-à-vis il-finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid fl-Istati Membri l-oħrajn u l-pajjiżi terzi, l-awtoritajiet Portugiżi jisħqu li fil-perjodu inkluż bejn l-1997 u l-2005 d-dħul li kien ġej mill-ġbir tat-taxxa fuq il-prodotti li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn kien jirrappreżenta biss 15 % tad-dħul totali minn din l-istess taxxa.
Dħul annwali mill-ġbir tat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid (Medja annwali tas-snin 1998-2005) (12)
Oriġini
Ammont
(EUR)
%
Inbejjed u prodotti tal-inbid nazzjonali
7 327 957
85 %
Inbejjed u prodotti tal-inbid mill-Istati Membri l-oħrajn u mill-Pajjiżi terzi
1 293 169
15 %
Total tad-dħul medju annwali (1998-2005)
8 621 126
100 %
(50)
F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet Portugiżi jikkunsidraw li l-prodotti importati jikkontribwixxu biss għall-ħlas ta' porzjon tal-promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid li ssir fil-Portugall, li hija ta' benefiċċju kemm għall-prodotti nazzjonali kif ukoll għal dawk li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn. Dejjem skont l-awtoritajiet Portugiżi, il-finanzjament li jifdal tal-promozzjonijiet ġeneriċi jitħallas mill-porzjon tat-taxxa pagabbli fuq il-prodotti nazzjonali, li jibbenefikaw bl-istess mod mill-vantaġġi li jirriżultaw minnhom. Min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li l-ispejjeż medji tal-promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid huma ferm akbar mill-porzjon tal-ammont mogħti lil Viniportugal u li ġej mit-taxxa għall-promozzjoni imposta fuq il-prodotti tal-Istati Membri l-oħrajn. Skont l-awtoritajiet Portugiżi, l-appoġġ mogħti kull sena lil Viniportugal, fil-perjodu inkwistjoni, kien jirrappreżenta bejn 25 % u 45 % tar-rikavat tat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid (ara l-premessa 15 hawn fuq). Minn dan l-ammont, 15 % biss jirriżulta mill-ġbir tat-taxxa fuq il-prodotti importati mill-Istati Membri l-oħrajn. Fil-każ tal-85 % li jibqa’, dan kien ġej mid-dħul oriġinali tat-taxxa fuq il-prodotti nazzjonali (13). Konsegwentement, l-attività ta' Viniportugal hija ffinanzjata primarjament mid-dħul mit-taxxa miġbura fuq il-prodotti nazzjonali.
(51)
L-awtoritajiet Portugiżi jżidu jgħidu li matul dan l-istess perjodu, in-nefqa ta' Viniportugal fuq l-azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid fil-Portugall kienet tirrappreżenta medja ta' 32 % tat-total tan-nefqa ta' din l-assoċjazzjoni.
Nefqa ta' Viniportugal (medja annwali tas-snin 1998-2005) (14)
Azzjonijiet
Ammont
(EUR)
%
Azzjonijiet ta' promozzjoni u ta' reklamar fi Stati Membri oħrajn u f’Pajjiżi terzi
1 119 293
68 %
Azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall
525 698
32 %
Total tan-nefqa medja fis-sena (1998-2005)
1 644 991
100 %
(52)
Minħabba li l-kontribuzzjoni tal-prodotti tal-Istati Membri l-oħrajn għall-attivitajiet ta' Viniportugal tirrappreżenta 15 % biss tad-dħul totali ta' din l-assoċjazzjoni li ġej mit-taxxa għall-promozzjoni, l-awtoritajiet Portugiżi jikkonkludu li l-kontribuzzjoni ta' dawn il-prodotti kienet għalhekk limitata għall-finanzjament ta' parti biss mill-kostijiet tal-azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika li Viniportugal żviluppat fil-Portugall.
(53)
Dawn l-azzjonijiet, li skont l-awtoritajiet Portugiżi jiffavorixxu kemm lill-prodotti nazzjonali kif ukoll dawk importati mill-Istati Membri l-oħrajn, ġew iffinanzjati minn naħa mill-kontribut tal-prodotti tal-Istati Membri l-oħrajn u min-naħa l-oħra mill-kontribut tal-prodotti nazzjonali.
(54)
Il-parti li jifdal tal-kontribuzzjoni miġbura fuq il-prodotti nazzjonali -għall-attività ta' Viniportugal- kienet maħsuba sabiex tiffinanzja l-azzjonijiet kollha ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbejjed Portugiżi fi Stati Membri oħrajn u f’pajjiżi terzi, biex b’hekk tkun l-uniku sors ta' finanzjament ta' dawn l-attivitajiet.
(55)
Biex jikkonkludu, l-awtoritajiet Portugiżi jiddikjaraw li m’hemm l-ebda trattament diskriminatorju bejn l-inbejjed u l-prodotti tal-inbid nazzjonali u dawk li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn u dan għaliex (i) it-tnejn jikkontribwixxu għall-finanzjament tal-attivitajiet ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid fil-Portugall u dawn l-attivitajiet jiffavorixxu kemm lill-prodotti nazzjonali kif ukoll lil dawk importati mill-Istati Membri l-oħrajn; (ii) il-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar żviluppati minn Viniportugal fl-Istati Membri l-oħrajn u fil-pajjiżi terzi, u li huma ta' benefiċċju esklussiv għall-inbid Portugiż, huma esklussivament iffinanzjati mill-parti tad-dħul tat-taxxa miġbura minn fuq l-inbejjed u l-prodotti tal-inbid nazzjonali.
(56)
Skont l-awtoritajiet Portugiżi l-mekkaniżmu ta' finanzjament tal-għajnuniet inkwistjoni għandu għalhekk jitqies kompatibbli mal-Artikoli 107 u 110 tat-TFUE.
IV. EVALWAZZJONI
1. Eżistenza ta' għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(57)
L-Artikoli 107 sa 109 tat-TFUE huma applikabbli għall-produzzjoni u l-kummerċ tal-prodotti tas-settur tal-inbid permezz tal-Artikolu 71 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1493/99 (15) dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq għal dawn il-prodotti.
(58)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattat, kull għajnuna, fi kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta' tgħawwiġ tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(59)
Biex miżura taqa’ fl-ambitu ta' applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu ssodisfati kollha flimkien: 1. il-miżura trid tkun iffinanzjata mill-Istat jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, 2. trid tirrigwarda b’mod selettiv ċerti intrapriżi jew setturi ta' produzzjoni, 3. trid toħloq vantaġġ ekonomiku għall-intrapriżi li jibbenefikaw minnha, 4. trid tolqot il-kummerċ bejn il-komunitajiet u twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta' tgħawwiġ tal-kompetizzjoni.
(60)
Fid-Deċiżjoni tagħha ta' ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami, il-Kummissjoni kienet qajmet dubji rigward il-kwistjonijiet li ġejjin: l-ewwel, rigward il-kompatibbiltà mal-Artikolu 107 tat-TFUE tal-miżuri ta' promozzjoni fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi; it-tieni, rigward il-kompatibbiltà mal-Artikolu 107 tat-TFUE tal-miżuri ta' taħriġ organizzati mill-IVV, u t-tielet, rigward il-kompatibbiltà mal-Artikolu 110 tat-TFUE tal-finanzjament permezz ta' taxxa parafiskali tal-miżuri ta' promozzjoni fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi. Konsegwentement, il-Kummissjoni sejra tillimita l-eżami tagħha għal dawn il-kwistjonijiet.
1.1. Riżorsi tal-Istat
(61)
L-għajnuniet soġġetti għal din il-proċedura ta' eżami ġew iffinanzjati permezz tat-taxxa parafiskali għall-promozzjoni tal-inbid.
(62)
F’dak li jirrigwarda l-kwistjoni ta' jekk ir-rikavat tat-taxxi parafiskali jistax jitqies bħala riżorsi tal-Istat, jeħtieġ li jiġi nnutat li ma għandha ssir l-ebda distinzjoni għar-riżorsi tal-Istat bejn il-każijiet fejn l-għajnuna tingħata direttament mill-Istat u dawk fejn l-għajnuna tingħata permezz ta' istituzzjonijiet pubbliċi jew privati maħtura jew maħluqa mill-Istat. (16)
(63)
Fil-15 ta' Lulju 2004, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej, fis-sentenza tagħha għall-każ Pearle (17), iddeċidiet li l-kontribuzzjonijiet obbligatorji miġbura minn korp intermedjarju għall-intrapriżi kollha ta' settur professjonali ma għandhomx jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat jekk jiġu ssodisfati l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin f’daqqa:
(a)
Il-miżura kkonċernata hija ddeterminata mill-organizzazzjoni professjonali li tirrappreżenta lill-intrapriżi u lill-ħaddiema ta' settur professjonali u ma sservix bħala strument għat-twettiq ta' xi politika definita mill-Istat;
(b)
l-għanijiet iddeterminati huma ffinanzjati kompletament minn kontribuzzjonijiet mingħand l-intrapriżi tas-settur;
(ċ)
il-metodu ta' finanzjament u l-perċentwal/l-ammont ta' kontribuzzjonijiet huma stabbiliti fi ħdan l-organizzazzjoni professjonali tas-settur mir-rappreżentanti ta' dawk li jħaddmu u tal-impjegati, mingħajr l-intervent tal-Istat;
(d)
il-kontribuzzjonijiet jintużaw b’mod obbligatorju għall-finanzjament tal-miżura, mingħajr l-intervent possibbli tal-Istat.
(64)
Il-miżura nnotifikata ma tidhirx li tissodisfa dawn il-kundizzjonijiet kollha. It-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid hija stabbilita mill-awtorità Portugiża permezz ta' Digriet-Liġi (ara l-premessa 11) bħala strument għat-twettiq ta' politika ddefinita mill-Gvern Portugiż, jiġifieri, il-promozzjoni tal-inbid. L-awtorità Portugiża, bħala leġiżlatur, għandha l-possibbiltà li tintervjeni fid-determinazzjoni tat-termini finanzjarji tal-miżura u tal-użu tal-kontribuzzjonijiet. F’dan il-każ, l-intervent tal-Istat Portugiż f’dan is-sens jirriżulta ċar mid-dispożizzjonijiet tad-Digriet-Liġi Nru 137/95 tal-14 ta' Ġunju u Nru 119/97 tal-15 ta' Mejju.
(65)
Minħabba li l-kundizzjonijiet (a), (c) u (d) tas-sentenza Pearle ma ġewx issodisfati, id-dħul mit-taxxa għall-promozzjoni huwa għalhekk meqjus bħala “riżorsi tal-Istat”.
1.2. Eżistenza ta' vantaġġ selettiv
(66)
Għaldaqstant hemm lok li wieħed jivverifika jekk il-mekkaniżmu li qiegħed jiġi analizzat “iwassalx għal tgħawwiġ jew theddida ta' tgħawwiġ tal-kompetizzjoni billi jiffavorixxi ċerti intrapriżi jew ċerti produtturi”. L-eżistenza ta' għajnuna għandha tkun stabbilita fil-livell tal-benefiċjarji potenzjali tal-promozzjoni tal-inbid u tal-finanzjament tagħha.
(67)
Għalhekk, biex ikun għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107, il-kumpens mogħti permezz ta' riżorsi tal-Istat għandu jipprovdi vantaġġ ekonomiku li ma jinkisibx taħt kundizzjonijiet normali tas-suq, u dan il-vantaġġ għandu jkun selettiv. Il-kriterju ta' selettività jiġi ssodisfat meta dan il-vantaġġ ikun riservat għal xi intrapriżi, jew għal xi settur ta' attività. Għaldaqstant din il-kundizzjoni hija ssodisfata f’dan il-każ billi s-settur tal-inbid u l-prodotti tal-inbid huwa identifikat b’mod ċar.
(68)
Meta fetħtet il-proċedura ta' eżami, il-Kummissjoni identifikat bħala benefiċjarji lil dawk l-operaturi ekonomiċi li jibbenefikaw mis-servizzi pprovduti mill-IVV u Viniportugal. Indipendentament mill-kwistjoni ta' jekk il-finanzjament tal-attivitajiet tal-IVV jirrappreżentax għajnuna statali favur dan il-korp, hemm ukoll il-kwistjoni tal-possibbiltà li wieħed jikkwalifika bħala għajnuna statali, fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-benefiċċji jew is-servizzi pprovduti minn dan il-korp lis-settur tal-inbid. M’hemmx dubju li l-operaturi tas-settur inkwistjoni (produtturi, proċessuri, bejjiegħa bl-ingrossa, bejjiegħa bl-imnut, eċċ.) huma intrapriżi involuti f’attività ekonomika.
(69)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, huma partikolarment ikkunsidrati bħala għajnuna l-interventi li, taħt forom differenti, itaffu l-ispejjeż li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta' intrapriża u li, b’hekk, mingħajr ma jkunu sussidji fis-sens strett tal-kelma, ikunu tal-istess natura u jkollhom l-istess effetti (18).
(70)
Għalhekk, jeħtieġ, it-tieni nett, li tingħata tweġiba għall-kwistjoni jekk u, jekk ikun il-każ, safejn l-attivitajiet iffinanzjati minn dawn ir-“riżorsi tal-Istat”, jiġifieri s-servizzi offruti lis-settur mill-IVV u l-kampanji ta' promozzjoni organizzati minn Viniportugal, humiex vantaġġ ekonomiku għall-operaturi tas-settur.
(71)
F’dak li jirrigwarda l-benefiċċji tal-IVV, jeħtieġ li jkun magħruf, minn naħa, jekk u, jekk ikun il-każ, sa liema punt, fin-nuqqas ta' benefiċċji pprovduti mill-IVV, l-operaturi ekonomiċi tas-settur tal-inbid fil-Portugall, kien ikollhom ibatu l-ispejjeż ta' dawn il-benefiċċji, u jekk dawn humiex spejjeż li normalment ikunu inklużi fil-baġit tal-intrapriżi. Għal dan il-għan, jeħtieġ li ssir distinzjoni bejn tliet gruppi differenti ta' benefiċċji:
1.2.1. Servizzi tal-IVV bħala koordinatur ġenerali tas-settur
(72)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li s-servizzi u l-attivitajiet tal-IVV bħala koordinatur ġenerali tas-settur tal-inbid, u b’mod partikolari dawk ta' sorveljanza, kontroll, ċertifikazzjoni, verifika, ġestjoni tal-mekkaniżmi tas-suq huma konsegwenza tal-applikazzjoni tar-rekwiżiti stabbiliti mil-liġi Komunitarja u nazzjonali u, bħala tali, mhumiex attivitajiet li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta' intrapriża, iżda huma attivitajiet li jirriżultaw mill-funzjonijiet essenzjali tal-Istat.
1.2.2. Servizzi ta' taħriġ
(73)
Madankollu, f’dak li jirrigwarda l-finanzjament tal-organizzazzjoni ta' taħriġ li minnhom setgħu jibbenefikaw operaturi ekonomiċi tas-settur, jidher ċar li dan huwa vantaġġ favur dawn tal-aħħar minħabba li t-taħriġ huwa attività li normalment tkun inkluża fil-baġit tal-intrapriżi.
(74)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Portugiżi meta nfetħet il-proċedura, għajr għal taħriġ ta' interess ġenerali “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000”, li l-kost tiegħu kien ta' EUR 367,12, it-taħriġ l-ieħor kollu organizzat mill-IVV kien ikkofinanzjat mill-Fond Soċjali Ewropew u għalhekk mhux iffinanzjat mid-dħul tat-taxxa parafiskali. Għal din ir-raġuni, dan it-taħriġ mhuwiex soġġett għal din il-proċedura ta' investigazzjoni.
(75)
F’dak li jirrigwarda l-uniku taħriġ iffinanzjat mid-dħul tat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid, jiġifieri, it-taħriġ ta' interess ġenerali “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000”, il-Kummissjoni tqis li informazzjoni ġdida bidlet il-kwalifika tiegħu bħala għajnuna mill-Istat. Skont l-informazzjoni ġdida pprovduta, dan it-taħriġ kien esklussivament maħsub għall-impjegati tad-Dipartimenti Reġjonali tal-Ministeru għall-Agrikultura u għall-impjegati tal-Kumitati Reġjonali tal-Inbid, li huma l-awtoritajiet pubbliċi kompetenti għall-kontroll u l-verifika tal-awtentiċità u l-kwalità tal-inbejjed fir-reġjuni kkonċernati. Minn din l-informazzjoni jirriżulta li din mhijiex miżura ta' għajnuna mmirata għall-benefiċjarji tas-servizzi pprovduti mill-IVV, iżda miżura ta' taħriġ intern lill-amministrazzjoni pubblika.
(76)
Konsegwentement din il-miżura ta' taħriġ mhijiex għajnuna mill-Istat fit-termini tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
1.2.3. Servizzi ta' implimentazzjoni ta' kampanji ta' promozzjoni
(77)
F’dak li jirrigwarda l-implimentazzjoni tal-kampanji ta' promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid permezz ta' Viniportugal, jeżisti fil-fatt vantaġġ ekonomiku favur l-operaturi ekonomiċi tas-settur u speċjalment is-settur tal-inbid fil-Portugall. L-organizzazzjoni tal-promozzjoni ta' dawn il-prodotti hija kost li normalment tkun inkluża fil-baġit tal-kumpanija.
(78)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-benefiċċju ta' servizzi li jikkonsistu fl-implimentazzjoni ta' kampanji ta' promozzjoni huwa vantaġġ selettiv permezz tar-riżorsi tal-Istat fir-rigward tal-operaturi ekonomiċi tas-settur tal-inbid fil-Portugall.
1.3. Effett fuq il-kummerċ u tgħawwiġ tal-kompetizzjoni
(79)
Biex ikun stabbilit jekk l-għajnuna inkwistjoni taqax taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jeħtieġ li fl-aħħar ikun iddeterminat jekk din tistax taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u jekk tfixkilx jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew ċerti produtturi.
(80)
Il-Qorti sabet li meta vantaġġ mogħti minn Stat Membru jsaħħaħ il-pożizzjoni ta' kategorija ta' intrapriżi meta mqabbla ma' intrapriżi kompetituri oħrajn fil-kummerċ intra-Komunitarju, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu li huma affettwati minn dan il-benefiċċju (19).
(81)
Jidher li l-miżuri eżaminati jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri minħabba li jiffavorixxu l-produzzjoni nazzjonali għad-dannu tal-produzzjoni tal-Istati Membri l-oħrajn. Fil-fatt, is-settur tal-inbid huwa ferm miftuħ għall-kompetizzjoni fil-Komunità u, għalhekk, huwa sensittiv ħafna għal kwalunkwe miżura favur il-produzzjoni fi kwalunkwe Stat Membru.
(82)
Il-fatt li hemm kummerċ bejn l-Istati Membri fis-settur tal-inbid u l-prodotti tal-inbid jidher ippruvat mill-eżistenza ta' organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur.
(83)
It-tabella li ġejja turi, pereżempju, il-livell ta' kummerċ intra-Komunitarju ta' dawn il-prodotti bejn is-snin 1999 u 2004 (20).
1 000 Hl
Sena
Importazzjonijiet UE
Esportazzjonijiet UE
1999 (UE15)
35 595
40 921
2000 (UE15)
-
-
2001 (UE15)
32 699
35 558,4
2002 (UE15)
31 810,3
35 002,9
2003 (UE15)
33 024,7
35 343
2004 (UE25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Għalhekk, f’dak li jirrigwarda l-finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid b’parti mid-dħul tat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid, il-Kummissjoni tikkonferma l-pożizzjoni tagħha rigward l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat favur l-operaturi ekonomiċi tas-settur tal-inbid u l-prodotti tal-inbid fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
1.4. Konklużjonijiet rigward in-natura tal-“għajnuna” fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(85)
Il-Kummissjoni tikkunsidra, fid-dawl ta' dak li ntqal, li l-miżuri favur l-operaturi ekonomiċi tas-settur tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid, jagħtuhom vantaġġ, iffinanzjat permezz ta' riżorsi statali, li operaturi oħrajn ma jistgħux jibbenefikaw minnu. Dan il-vantaġġ ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni billi jiffavorixxi ċerti intrapriżi u ċerti produtturi, minħabba li jista’ jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn il-miżuri jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2. Legalità tal-għajnuna għall-promozzjoni u għar-reklamar
(86)
L-awtoritajiet Portugiżi ma nnotifikawx lill-Kummissjoni, fis-sens tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE, dwar is-sistema li permezz tagħha ġiet introdotta din it-taxxa parafiskali u lanqas il-finanzjament tal-azzjonijiet favur is-settur tal-inbid.
3. Eżami tal-kompatibbiltà tal-għajnuna għall-promozzjoni u għar-reklamar
(87)
Il-prinċipju ta' nuqqas ta' kompatibbiltà msemmija fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE, għandu iżda xi eċċezzjonijiet.
(88)
B’mod partikolari, l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jipprovdi li tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern l-għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta' ċerti attivitajiet jew ta' ċerti reġjuni ekonomiċi, meta din ma tibdilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jmur kontra l-interess komuni.
(89)
Skont il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-għajnuniet illegali mill-Istat, kwalunkwe għajnuna illegali fis-sens tal-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 għandha tkun evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(90)
Għalhekk il-kompatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija qabel l-1 ta' Jannar 2002 għandha tkun ivverifikata fid-dawl tal-Qafas tal-għajnuniet nazzjonali għar-reklamar tal-prodotti agrikoli u ta' ċerti prodotti li mhumiex koperti bl-Anness II tat-Trattat tal- KEE (21) u, għall-għajnuniet mogħtija wara din id-data, fid-dawl tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għar-reklamar, diġà msemmija, mingħajr preġudizzju għar-regoli ta' applikazzjoni temporanji speċifiċi stipulati fil-Linji gwida msemmija.
(91)
Madankollu, il-qafas tal-1987 u dawn il-Linji gwida jaqsmu essenzjalment l-istess prinċipji. Huma jipprovdu kriterji negattivi u pożittivi li għandhom jiġu rispettati mill-iskemi kollha ta' għajnuna nazzjonali. Għalhekk, dawn ma għandhomx ikunu azzjonijiet ta' reklamar li jmorru kontra l-Artikolu 28 tat-Trattat (li sar l-Artikolu 34 tat-TFUE) jew il-liġi Komunitarja u ma għandhomx ikunu bbażati skont intrapriżi speċifiċi.
3.1. Kampanji ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall
(92)
Skont l-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Portugiżi, jista’ jiġi konkluż li dawn il-miżuri għandhom għanijiet konsistenti ma' bosta mill-kriterji pożittivi inklużi fid-dispożizzjonijiet msemmija hawn fuq, minħabba li dawn jaqgħu taħt l-għan ta' żvilupp tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, ta' ċerti reġjuni saħansitra l-għan ta' żvilupp ta' prodotti ta' kwalità għolja u ta' dieta tajba.
(93)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw ukoll li l-messaġġi mibgħuta mill-azzjonijiet ta' promozzjoni u ta' reklamar għandhom natura ġenerali, jikkonsistu primarjament minn wirjiet, parteċipazzjonijiet f’fieri, pubblikazzjoni ta' katalgi u mezzi oħrajn, ma għandhomx l-għan li jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti ta' Stati Membri oħrajn jew li jmaqdru dawn il-prodotti u ma jiffavorixxux xi marka partikolari jew ta' xi produttur individwali.
(94)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami (il-punt 108), il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuniet pubbliċi mħallsa għall-finanzjament tal-azzjonijiet ta' promozzjoni f’dan il-każ sal-1 ta' Jannar 2002, irrispettaw il-kriterji stabbiliti fid-dispożizzjonijiet Komunitarji applikabbli f’din il-kwistjoni.
(95)
Mill-1 ta' Jannar 2002, il-punt 8 tal-Linji gwida Komunitarji applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar tal-prodotti koperti mill-Anness I tat-Trattat tal-KE u ta' ċerti prodotti li mhumiex koperti bl-Anness I jistabbilixxi li l-azzjonijiet ta' promozzjoni, bħall-popolarizzazzjoni ta' għarfien xjentifiku, l-organizzazzjoni ta' fieri u ta' wirjiet, il-parteċipazzjoni fihom u l-azzjonijiet ta' relazzjonijiet pubbliċi simili, inklużi l-istħarriġ u l-istudju tas-suq, mhumiex ikkunsidrati bħala reklami. L-għajnuniet mill-Istat li jirrigwardaw din il-promozzjoni fis-sens wiesa’ huma s-suġġett tal-punti 13 u 14 tal-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu.
(96)
Il-punt 13.2 tal-Linji gwida dwar l-agrikoltura li jirrigwardaw l-għajnuniet mill-Istat fis-settur agrikolu jipprovdi li jistgħu jingħataw għajnuniet għall-użu ta' esperti jew ta' servizzi tal-istess tip, inklużi studji tekniċi, ta' fattibilità u ta' disinn kif ukoll studji tas-suq, meta l-attivitajiet inkwistjoni jkunu maħsuba għall-iżvilupp ta' prodotti agrikoli ta' kwalità. Barra minn hekk, il-punt 14 jippermetti l-għoti ta' għajnuniet maħsuba għall-għajnuna teknika fis-settur agrikolu. B’mod partikolari, huma awtorizzati għajnuniet maħsuba għall-popolarizzazzjoni ta' teknoloġiji ġodda.
(97)
L-għajnuniet deskritti hawn fuq jistgħu jaqgħu taħt kwalunkwe minn dawn il-kategoriji, minħabba li dawn huma maħsuba, finalment, sabiex jipprovdu appoġġ tekniku għall-produzzjoni inkwistjoni permezz tal-appoġġ għall-bejgħ ta' prodotti agrikoli ta' kwalità u l-popolarizzazzjoni ġenerika tal-karatteristiċi tagħhom.
(98)
Għalhekk għajnuniet li jkopru 100 % tal-kostijiet huma permessi. Iżda, biex ikun evitat li jingħataw ammonti kbar lill-kumpaniji kbar, l-ammont totali ta' għajnuna li jista’ jingħata skont dawn iż-żewġ punti ma jistax jaqbeż EUR 100 000 għal kull benefiċjarju għal perjodu ta' tliet snin jew, jekk ikunu għajnuniet mogħtija lil intrapriżi li jaqgħu taħt il-kategorija ta' SMEs kif inhuma ddefiniti mill-Kummissjoni, sa 50 % tal-ispejjeż eliġibbli, fejn japplika l-ammont li minnhom li jkun l-akbar. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammont tal-għajnuna, id-destinatarju tas-servizzi huwa kkunsidrat bħala l-benefiċjarju.
(99)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li, minħabba li dawn huma azzjonijiet ġeneriċi ġenerali li l-benefiċċju reali tagħhom huwa kompletament mifrux fost l-atturi kollha tal-industrija tal-inbid, il-livell tal-għajnuna għal kull benefiċjarju sejjer jibqa’ għalhekk taħt il-limitu massimu ta' EUR 100 000 fi tliet snin.
(100)
Fid-Deċiżjoni tagħha ta' ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami (il-punt 114), il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuniet pubbliċi mogħtija għall-finanzjament tal-azzjonijiet ta' promozzjoni f’dan il-każ wara l-1 ta' Jannar 2002, jidhru li rrispettaw il-kriterji stabbiliti fid-dispożizzjonijiet Komunitarji applikabbli f’din il-kwistjoni
(101)
Mill-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi matul l-investigazzjoni ta' dan il-każ, u fin-nuqqas ta' kummenti kuntrarji minn partijiet terzi wara l-ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami, il-Kummissjoni tikkonferma din il-pożizzjoni kif imfissra meta fetħet il-proċedura (22), dwar il-kompatibbiltà mad-dispożizzjonijiet Komunitarji applikabbli tal-kampanji ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid żviluppati minn Viniportugal fil-Portugall.
-
F’din il-pożizzjoni l-Kummissjoni tieħu nota b’mod partikolari taċ-ċertezzi pprovduti mill-awtoritajiet Portugiżi vis-à-vis: l-għanijiet tal-miżura: l-iżvilupp tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, ta' ċerti reġjuni saħansitra l-iżvilupp ta' prodotti ta' kwalità għolja u ta' dieta tajba (il-punt 32 tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar);
-
in-natura tal-kampanji: il-messaġġi mibgħuta mill-azzjonijiet ta' promozzjoni u ta' reklamar għandhom natura ġenerali, jikkonsistu primarjament f’wirjiet, parteċipazzjonijiet f’fieri, pubblikazzjoni ta' katalgi u mezzi oħrajn, ma għandhomx l-għan li jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti ta' Stati Membri oħrajn jew li jmaqdru dawn il-prodotti u ma jiffavorixxux xi marka partikolari jew ta' xi produttur individwali (il-punt 20 tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar;
-
il-limitu massimu tal-appoġġ: il-miżuri huma ffinanzjati għal kollox minn taxxi parafiskali, u l-isforzi finanzjarji tal-professjonisti f’dawn il-kampanji jilħqu essenzjalment il-livell ta' 50 % tal-kostijiet tagħhom. Barra minn hekk, rigward l-azzjonijiet ġeneriċi ġenerali li l-benefiċċju reali tagħhom huwa kompletament mifrux fost l-atturi kollha tal-industrija tal-inbid, il-livell tal-għajnuna għal kull benefiċjarju sejjer jibqa’ għalhekk taħt il-limitu massimu ta' EUR 100 000 fi tliet snin.
3.2. Kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid Portugiż fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi
(102)
F’dak li jirrigwarda l-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid Portugiż fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi żviluppati minn Viniportugal, b’mod speċjali wara l-1 ta' Jannar 2002, il-Kummissjoni kienet qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà ta' dawn il-kampanji mad-dispożizzjonijiet tal-Linji gwida applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar.
(103)
Skont il-punt 4.1 ta' dawn il-Linji gwida, huwa aċċettabbli li jsiru kampanji ta' reklamar b’mod dirett jew indirett mill-Istat Membru fis-suq tal-Istati Membri l-oħrajn, bl-għan li jiffamiljarizzaw lill-konsumaturi mal-prodotti agrikoli ta' Stati Membri jew reġjuni oħrajn, saħansitra ma' kategorija sħiħa ta' prodotti ta' Stat Membru ieħor. Madankollu, jeħtieġ li dawn il-kampanji jittrasmettu informazzjoni oġġettiva dwar il-karatteristiċi tal-prodotti kkonċernati u ma jkunx fihom allegazzjonijiet suġġettivi dwar il-kwalità tal-prodotti sempliċement minħabba l-oriġini tagħhom.
(104)
Iżda, meta nfetħet il-proċedura, il-Kummissjoni ma kellhiex informazzjoni biżżejjed sabiex tikkonkludi li dawn il-kampanji għalkemm isemmu l-oriġini tal-inbejjed, ma jittrasmettux informazzjoni dwar il-karatteristiċi oġġettivi tal-prodotti kkonċernati u ma fihomx allegazzjonijiet suġġettivi dwar il-kwalità tal-prodotti sempliċement minħabba l-oriġini tagħhom. L-awtoritajiet Portugiżi għalhekk kienu mistiedna jagħtu prova li r-referenza possibbli għall-oriġini tal-prodotti tissodisfa dawn il-kundizzjonijiet.
(105)
Il-Kummissjoni tinnota ċ-ċertezzi pprovdut mill-awtoritajiet Portugiżi vis-à vis (i) in-natura ġenerali tal-kampanji ta' promozzjoni ta' Viniportugal (ara l-premessa 37 ta' hawn fuq); (ii) il-fatt li l-attivitajiet ta' promozzjoni u ta' reklamar ta' Viniportugal fil-Portugall, u fit-territorju ta' Stati Membri oħrajn u pajjiżi terzi, la jirrigwardaw fergħat speċifiċi u lanqas ma huma mmirati lejn il-promozzjoni ta' ċerti intrapriżi jew produtturi individwali (ara l-premessa 37 ta' hawn fuq); (iii) il-kampanji ma għandhomx l-għan li jnaqqsu l-fama tal-prodotti tal-inbid ta' Stati Membri oħrajn u mhumiex mistennija li jikkonvinċu lill-konsumaturi sabiex ma jixtrux prodotti tal-inbid fi Stati Membri oħrajn, u huma konformi mal-liġi Komunitarja applikabbli (jiġifieri, il-liġi li tirrigwarda t-tikkettar, il-preżentazzjoni u r-reklamar tal-oġġetti tal-ikel) (ara l-premessa 38 ta' hawn fuq); (iv) dawn l-attivitajiet għandhom l-għan li jiffamiljarizzaw lill-konsumaturi ta' Stati Membri oħrajn mal-inbejjed Portugiżi, biex b’hekk jiġi ffaċilitat l-iżvilupp tal-attivitajiet tas-settur Portugiż tal-inbid, fis-sens tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE (ara l-premessa 39 ta' hawn fuq); u fl-aħħar nett li (v) il-kampanji ta' Viniportugal barra l-Portugall għandhom l-għan li jagħmlu pubbliċi l-karatteristiċi bażiċi tal-inbid Portugiż, billi jistiednu lill-konsumaturi fi Stati Membri oħrajn u f’pajjiżi terzi sabiex iduqu dawn il-prodotti li mhumiex familjari magħhom, u ma fihom l-ebda dikjarazzjoni soġġettiva dwar il-kwalità tal-prodotti bbażati biss fuq l-oriġini tagħhom (ara l-premessa 40 ta' hawn fuq).
(106)
Abbażi tal-informazzjoni addizzjonali pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi u fin-nuqqas ta' kummenti kuntrarji minn partijiet terzi wara l-ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami, il-Kummissjoni għalhekk hija f’pożizzjoni li tikkonkludi li d-dubji mfissra fil-ftuħ tal-proċedura dwar in-natura oġġettiva tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar żviluppati fis-swieq tal-Istati Membri u tal-pajjiżi terzi, għebu.
(107)
Fid-dawl tar-raġunament espost, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna għall-promozzjoni ġenerika tal-inbid fil-Portugall, kif ukoll l-għajnuna għall-promozzjoni u r-reklamar tal-inbid Portugiż fis-swieq ta' Stati Membri oħrajn u ta' pajjiżi terzi, hija kompatibbli mal-kriterji pożittivi u negattivi stabbiliti fil-Linji gwida applikabbli għall-għajnuniet mill-Istat għar-reklamar.
4. Il-finanzjament tal-għajnuniet
(108)
Rigward l-għajnuniet mill-Istat iffinanzjati permezz ta' taxxa parafiskali, l-azzjonijiet iffinanzjati mill-għajnuniet kif ukoll il-finanzjament tal-għajnuniet infushom għandhom ikunu soġġetti għal eżami mill-Kummissjoni. Fil-fatt, in-nuqqas ta' kompatibbiltà eventwali tal-finanzjament ta' għajnuna mill-Istat mas-suq komuni jagħmel l-għajnuniet stess inkompatibbli wkoll, anki fil-każ fejn l-għoti tal-għajnuna jissodisfa r-regoli ta' kompetizzjoni applikabbli.
(109)
Skont ġurisprudenza kostanti, it-taxxi ma jaqgħux fl-ambitu tad-dispożizzjonijiet tat-TFUE dwar l-għajnuniet mill-Istat sakemm dawn ma jkunux il-metodu ta' finanzjament ta' miżura ta' għajnuna, b’mod li jagħmlu parti integrali minn din il-miżura. (23) Biex wieħed ikun jista’ jikkunsidra taxxa jew parti minn taxxa bħala li tagħmel parti integrali minn miżura ta' għajnuna, jeħtieġ bilfors li tkun teżisti rabta vinkolanti ta' allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna bis-saħħa tal-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti (24), fis-sens li r-rikavat tat-taxxa għandu neċessarjament jiġi allokat għall-finanzjament tal-għajnuna. Jekk tali rabta tkun teżisti, ir-rikavat tat-taxxa jaffettwa direttament l-ammont tal-għajnuna (25) u, bħala konsegwenza, l-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà ta' din l-għajnuna mas-suq intern. (26)
(110)
Jeħtieġ għalhekk li jkun eżaminat jekk it-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid tissodisfax il-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq.
4.1. It-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid bħala parti integrali mill-għajnuniet għall-promozzjoni
(111)
L-ewwel nett, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat jekk ir-rikavat tat-taxxa huwiex neċessarjament użat għall-finanzjament tal-għajnuna. F’dan il-kuntest, jeħtieġ li jkun innutat li, kemm id-Decreto-Lei 137/95 kif ukoll id-Decreto-Lei 119/97 li kien jemendah, jiddeterminaw li, “perċentwal tar-rikavat tat-taxxa ta' promozzjoni, li għandu jkun iffissat kull sena mill-Ministru għall-Agrikoltura, għalkemm qatt taħt il-25 %, għandu jkun maħsub għall-azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid” (l-Artikolu 11(2) tad-Decreto-Lei 119/97). F’dan is-sens, parti mir-rikavat tat-taxxa hija neċessarjament - taħt il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti - allokata għall-finanzjament tal-miżuri ta' promozzjoni li huma s-suġġett tal-għajnuna.
(112)
Barra minn hekk, l-Artikolu 1(1) tad-Decreto-Lei 119/97, li jispjega l-qafas ta' applikazzjoni tat-taxxa, jistabbilixxi li “l-inbejjed u l-prodotti tal-inbid […] huma soġġetti għall-applikazzjoni ta' taxxa, ta' promozzjoni, li tikkostitwixxi kumpens għas-servizzi pprovduti mill-IVV relatati mal-promozzjoni ġenerika u l-koordinazzjoni ġenerali tas-settur”. It-tieni nett, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk ir-rikavat tat-taxxa jaffettwax direttament l-ammont tal-għajnuna. F’dan il-kuntest, wieħed irid jinnota li t-taxxa ta' promozzjoni tikkostitwixxi l-uniku sors ta' finanzjament tal-għajnuniet għall-promozzjoni u għar-reklamar soġġetti għal dan l-eżami, b’mod li tnaqqis fir-rikavat tat-taxxa ikun jeħtieġ tnaqqis fir-riżorsi ta' finanzjament tal-miżuri ta' promozzjoni.
(113)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ ir-rikavat tat-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u r-rikavat tat-taxxa jaffettwa direttament l-ammont tal-għajnuna. Finalment jeħtieġ li jkun konkluż, f’konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti, li teżisti rabta vinkolanti ta' allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna bis-saħħa tal-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti u li t-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid hija parti integrali mill-miżura tal-għajnuna soġġetta għall-eżami. B’konsegwenza ta' dan, il-finanzjament tal-azzjonijiet mit-taxxa għandu wkoll ikun eżaminat mill-Kummissjoni.
4.2. Impożizzjoni tat-taxxa fuq il-prodotti esportati
(114)
Kif innotat fil-premessa 9 hawn fuq, it-taxxa hija imposta kemm fuq il-prodotti Portugiżi għall-konsum fil-Portugall kif ukoll għall-prodotti maħsuba għall-esportazzjoni.
(115)
Madankollu, fid-Deċiżjoni ta' ftuħ tal-proċedura formali ta' investigazzjoni (il-punt 143), il-Kummissjoni tgħid li ma jidhirx li hemm diskriminazzjoni bejn il-prodotti nazzjonali maħsuba għas-suq nazzjonali u dawk maħsuba għall-esportazzjoni waqt l-iżvilupp tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar barra t-territorju tal-Portugall.
(116)
Għal dak li jirrigwarda l-kwistjoni dwar kemm il-prodotti maħsuba għall-esportazzjoni jibbenefikaw bl-istess mod mill-miżuri ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall, mill-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi matul l-investigazzjoni ta' dan il-każ, u fin-nuqqas ta' kummenti kuntrarji minn partijiet terzi wara l-ftuħ tal-proċedura formali ta' investigazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li din il-kategorija ta' prodotti tgawdi sew mill-vantaġġi kollha li jirriżultaw mit-taxxa u, min-naħa l-oħra, igawdu bil-kbir mill-attivitajiet ta' promozzjoni fit-territorju tal-Istati Membri l-oħrajn u l-pajjiżi terzi.
4.3. Impożizzjoni tat-taxxa fuq il-prodotti importati
(117)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (27), il-Kummissjoni tikkunsidra normalment li l-finanzjament ta' għajnuna permezz ta' ħlasijiet obbligatorji jista’ jkollu impatt fuq l-għajnuna billi jkollu effett protettiv lil hinn mill-għajnuna nnifisha. It-taxxa inkwistjoni hija fil-fatt ħlas obbligatorju. Skont din l-istess ġurisprudenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li għajnuna lill-produtturi nazzjonali tista’ tkun iffinanzjata minn taxxa parafiskali li normalment tkun imposta wkoll fuq l-importazzjonijiet tal-produtturi tal-istess prodott tal-Istati Membri l-oħrajn sakemm ikun hemm assigurazzjoni li dawn tal-aħħar jistgħu jibbenefikaw bl-istess mod bħall-produtturi nazzjonali mill-vantaġġi kollha.
(118)
Għalhekk, meta fetħet il-proċedura formali ta' eżami l-Kummissjoni nnutat li sakemm il-prodotti minn Stati Membri oħrajn kellhom iħallsu t-taxxa wkoll, l-awtoritajiet Portugiżi kienu għadhom iridu jagħtu prova li mhemm l-ebda diskriminazzjoni bejn il-prodotti nazzjonali u dawk importati u li għalhekk il-prodotti li jkunu ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn, li wkoll ikollhom iħallsu t-taxxa, jibbenefikaw bl-istess mod u bl-istess intensità tal-prodotti nazzjonali mill-vantaġġi kollha li jirriżultaw minnha (28).
(119)
Diġà ġie stabbilit li l-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid żviluppati minn Viniportugal huma ffinanzjati minn parti mid-dħul tat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid.
(120)
Fil-kummenti u fl-informazzjoni addizzjonali tagħhom, l-awtoritajiet Portugiżi jiżguraw li l-kontribuzzjoni tad-dħul li jkun ġej mit-taxxa mħallsa fuq il-prodotti importati intużat biss sabiex tiffinanzja, parti żgħira mill-kostijiet tal-azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika li Viniportugal żviluppat fil-Portugall. Huma jsostnu li l-kampanji ta' promozzjoni u reklamar żviluppati fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u tal-pajjiżi terzi, favur l-inbid u l-prodotti tal-inbid Portugiżi, huma esklussivament iffinanzjati mid-dħul tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti nazzjonali.
(121)
L-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi turi li l-kampanji ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall huma ta' benefiċċju b’mod proporzjonat għall-prodotti importati. Tabilħaqq, kif deskritt fil-premessi 16 u 17 ta' hawn fuq, l-għan ewlieni tal-kampanji ta' reklamar fil-livell nazzjonali huwa li jattiraw lill-konsumaturi adulti żgħażagħ taż-żewġ sessi lejn konsum għaqli tal-inbid, bħala alternattiva għall-birra jew xorb alkoħoliku ieħor. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew ukoll kampjuni ta' reklami tal-kampanji u proġetti ta' xandir iffinanzjati mit-taxxa. Sakemm il-kampanji ta' promozzjoni jimmiraw li jippromwovu l-konsum tal-inbid, inġenerali, il-prodotti importati jibbenefikaw bl-istess mod minn dawn il-miżuri.
(122)
Madankollu, l-informazzjoni pprovduta mhijiex biżżejjed sabiex turi li d-dħul li ġej mit-taxxa mħallsa fuq il-prodotti importati ma kkontribwiex għall-finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni u ta' reklamar żviluppati fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi, li għall-kuntrarju jiffavorixxu esklussivament lill-inbid Portugiż. B’mod partikolari, skont iċ-ċifri pprovduti mill-awtoritajiet Portugiżi, matul il-perjodu bejn l-1998 u l-2005, id-dħul medju li kien ġej mill-ġbir tat-taxxa fuq il-prodotti importati kien ta' EUR 1 293 169, filwaqt li, fl-istess perjodu, Viniportugal iddedikat medja annwali ta' EUR 525 698 għal azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall (ara l-premessi 36 u 38 ta' hawn fuq).
(123)
Barra minn hekk, anki jekk il-liġi nazzjonali tistabbilixxi l-obbligu li jiġi allokat perċentwal, qatt inqas minn 25 %, tar-rikavat tat-taxxa għall-azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid, ma jeżistux kontijiet separati ta' dawn iż-żewġ partijiet tar-rikavat tat-taxxa. L-awtoritajiet Portugiżi ppreżentaw biss stimi dwar il-parti tad-dħul mit-taxxa miġbura fuq il-prodotti importati u maħsuba għall-promozzjoni ġenerika.
(124)
Iżda, meta wieħed jikkunsidra l-ġurisprudenza msemmija fil-premessi 116 ta' hawn fuq, minħabba li l-miżuri ffinanzjati mit-taxxa huma għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE kif ukoll il-fatt li t-taxxa għandha karatteristiċi diskriminatorji li jmorru kontra l-Artikolu 110 tat-TFUE minħabba li l-prodotti li ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn ikollhom iħallsu t-taxxa wkoll, mingħajr iżda ma jibbenefikaw mill-vantaġġi kollha li jirriżultaw minnha, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dħul mit-taxxa miksub bl-impożizzjoni fuq il-prodotti importati mill-Istati Membri l-oħrajn bl-għan li jiġu ffinanzjati l-azzjonijiet ta' promozzjoni mwettqa minn Viniportugal fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u ta' pajjiżi terzi, huwa finanzjament inkompatibbli mal-għajnuna taħt ir-regoli tal-libertà tal-moviment tal-merkanzija u, għalhekk, li l-għajnuniet mill-Istat iffinanzjati b’dan il-mod mhumiex kompatibbli mat-Trattat bl-istess mod.
(125)
Il-Kummissjoni validament tista’ tikkonkludi, fuq il-bażi tal-informazzjoni u taċ-ċertezzi pprovduti mill-awtoritajiet Portugiżi (ara l-premessa 104 ta' din id-Deċiżjoni), li l-produtturi u n-negozjanti tal-Istati Membri l-oħrajn ibbenefikaw bl-istess mod bħall-produtturi Portugiżi mill-miżuri ta' għajnuna għall-promozzjoni ġenerika żviluppata fil-Portugall.
(126)
Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Portugiżi ma kkuntestawx li l-produtturi u n-negozjanti tal-Istati Membri l-oħrajn ma jistgħux jibbenefikaw mill-miżuri ta' għajnuna għall-promozzjoni u għar-reklamar esterni li jsiru esklussivament favur l-inbejjed Portugiżi.
(127)
Fil-fatt, skont ġurisprudenza kostanti tal-Qorti, meta d-dħul ta' taxxa li tolqot lill-prodotti nazzjonali u importati fuq il-bażi ta' kriterji simili jkun maħsub sabiex jiffinanzja attivitajiet li jaffavorixxu biss il-prodotti nazzjonali ntaxxati, jista’ jirriżulta li l-kontribuzzjoni mħallsa skont l-istess kriterji madankollu tikkostitwixxi taxxa diskriminatorja, minħabba li t-taxxa fuq il-prodotti nazzjonali tiġi kkumpensata minn vantaġġi ffinanzjati minnha, filwaqt li dik fuq il-prodotti importati tirrappreżenta ħlas nett (29).
(128)
F’dan il-każ, għalhekk, ma jistax ikun eskluż li hemm diskriminazzjoni fir-rigward tal-prodotti importati. Għall-kuntrarju, jirriżulta mill-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Portugiżi li l-prodotti importati kienu soġġetti għat-taxxa bl-istess mod bħall-prodotti nazzjonali iżda ma bbenefikawx mill-vantaġġi ffinanzjati minnha bl-istess mod bħall-prodotti nazzjonali. Kif intqal fil-premess 122 ta' hawn fuq, skont iċ-ċifri pprovduti mill-awtoritajiet Portugiżi, matul il-perjodu bejn l-1998 u l-2005, id-dħul medju li kien ġej mill-ġbir tat-taxxa fuq il-prodotti importati kien ta' EUR 1 293 169, filwaqt li, fl-istess perjodu, Viniportugal iddedikat medja annwali ta' EUR 525 698 għal azzjonijiet ta' promozzjoni ġenerika fil-Portugall. M’hemmx kontijiet separati li jiżguraw li r-rikavat tat-taxxa fuq il-prodotti importati huwa allokat esklussivament għall-promozzjoni ġenerika fil-Portugall. Konsegwentement, it-taxxi parafiskali u r-rikavat tagħhom jiksru l-Artikolu 110 tat-TFUE.
(129)
Fuq il-bażi ta' informazzjoni li kellha wara l-ftuħ tal-proċedura formali ta' eżami, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna għall-promozzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid Portugiżi fis-swieq tal-Istati Membri l-oħrajn u tal-pajjiżi terzi ma kinitx iffinanzjata anki parzjalment bi dħul mit-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid li kien ġej mill-prodotti importati. Fil-fatt, mhuwiex il-kompitu tal-Kummissjoni li teżamina awtomatikament liema huma dawk l-elementi li setgħu ngħatawlha, iżda l-Kummissjoni l-ewwel għandha tfittex l-opinjonijiet kollha meħtieġa, u t-tieni għandha tibbaża fuq l-informazzjoni li jkollha meta tadotta d-deċiżjoni (30). Il-Kummissjoni tikkunsidra u tikkonkludi għalhekk li l-finanzjament ta' dawn il-miżuri ta' għajnuna għandu jitqies inkompatibbli mas-suq intern.
(130)
Bħala konklużjoni, sakemm il-finanzjament ta' għajnuna mill-Istat jitqies bħala inkompatibbli mar-regoli tat-Trattat applikabbli, l-għajnuna ffinanzjata b’dan il-mod għandha titqies ukoll bħala inkompatibbli mill-Kummissjoni matul iż-żmien kollu li dam sejjer il-finanzjament irregolari, minħabba li r-regolarità tal-finanzjament ta' għajnuna mill-Istat hija kundizzjoni fundamentali għad-dikjarazzjoni ta' kompatibbiltà tagħha (31).
V. KONKLUŻJONIJIET
(131)
Il-Kummissjoni jiddispjaċiha li l-Portugall implimenta l-għajnuna msemmija bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(132)
Il-Kummissjoni waslet għal dawn il-konklużjonijiet:
-
Il-Portugall implimenta b’mod illegali l-finanzjament tal-kampanji ta' promozzjoni ġenerika tal-inbid iffinanzjat permezz ta' taxxa fuq il-prodotti domestiċi u importati mill-Istati Membri l-oħrajn bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
-
L-unika azzjoni ta' taħriġ iffinanzjata mid-dħul tat-taxxa parafiskali mhijiex għajnuna.
-
L-għajnuniet favur il-promozzjoni u r-reklamar ġeneriku tal-inbid u l-prodotti tal-inbid żviluppati minn Viniportugal fit-territorju tal-Portugall jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq intern.
-
L-għajnuniet għall-promozzjoni u r-reklamar tal-inbid u l-prodotti tal-inbid ta' oriġini Portugiża fit-territorju tal-Istati Membri l-oħrajn u tal-pajjiżi terzi, iffinanzjati permezz ta' taxxa fuq il-produzzjoni tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid li tolqot ukoll lill-prodotti li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħrajn tissodisfa d-dispożizzjonijiet Komunitarji applikabbli fil-livell tal-benefiċjarji msemmija. Iżda, il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll l-eżistenza ta' ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE fil-livell tal-finanzjament tal-għajnuniet. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara l-iskema inkwistjoni bħala kompatibbli minħabba li tagħmel diskriminazzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodotti nazzjonali.
(133)
Din id-Deċiżjoni hija limitata għall-eżami tal-applikazzjoni tat-taxxa parafiskali mid-dħul fis-seħħ tagħha sal-31 ta' Diċembru 2006, id-data tad-dħul fis-seħħ tal-Linji gwida l-ġodda tal-Komunità dwar l-għajnuniet mill-Istat fis-settur tal-Agrikoltura u l-Forestrija 2007-2013, u mingħajr preġudizzju għall-pożizzjoni li l-Kummissjoni sejra tieħu fir-rigward tal-applikazzjoni tat-taxxa għall-promozzjoni lil hinn minn din id-data.
(134)
Il-Kummissjoni tikkunsidra xieraq f’dan il-każ li tadotta Deċiżjoni kondizzjonali billi tuża l-possibbiltà offruta mill-Artikolu 7(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 li jgħid li l-Kummissjoni tista’ żżid mad-deċiżjoni pożittiva tagħha kundizzjonijiet li jippermettu li tirrikonoxxi l-kompatibbiltà mas-suq komuni u obbligi li jippermettu li tikkontrolla r-rispett tad-deċiżjoni tagħha.
(135)
Sabiex jirrimedja l-ksur tal-Artikolu 110, u b’hekk jelimina retrospettivament id-diskriminazzjoni, il-Portugall għandu jħallas lura l-parti tat-taxxa li kienet tolqot lill-prodotti ġejjin minn Stati Membri oħrajn fi żmien u taħt kundizzjonijiet iffissati mill- Kummissjoni. Ir-rimedju għal dan il-ksur jagħmel l-għajnuniet ikkonċernati kompatibbli mal-Artikolu 107 tat-TFUE.
(136)
Il-Kummissjoni għandha tiffissal-kundizzjonijiet li għandhom ikunu segwiti għar-rifużjoni. Għaldaqstant, il-Portugall għandu jirrifondi lil dawk intaxxati, il-parti tat-taxxa imposta fuq il-prodotti li kienu ġejjin minn Stati Membri oħrajn bejn id-data tal-infurzar tat-taxxa u l-31 ta' Diċembru 2006 b’rispett sħiħ tal-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
Jekk jistgħu jipprovdu prova li t-taxxa għall-promozzjoni ġiet imposta fuq il-prodotti importati, dawk il-persuni intaxxati responsabbli mill-ħlas tat-taxxa jistgħu jitolbu r-rimborż ta' proporzjon tar-rikavat tat-taxxa maħsuba għall-finanzjament tas-servizzi ta' promozzjoni li ffavorixxew biss lill-prodotti nazzjonali fi żmien stabbilit skont il-liġi nazzjonali u fl-ebda każ f’inqas minn sitt xhur min-notifika ta' din id-Deċiżjoni;
-
Il-Portugall għandu jistabbilixxi l-ammont tad-diskriminazzjoni kontra l-prodotti importati. Għal dan il-għan il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta' referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammonti totali imposti fuq il-prodotti nazzjonali taħt it-taxxa kkunsidrata u l-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom dawn il-prodotti b’mod esklussiv;
-
ir-rimborż għandu jseħħ fi żmien massimu ta' sitt xhur minn meta ssir it-talba;
-
l-ammonti mħallsa lura għandhom ikunu aġġornati sabiex jinkludu l-interessi mid-data li fiha ġew imposti sad-data tar-rimborż effettiv. Dawn l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq il-bażi tar-rata ta' referenza tal-Kummissjoni pprovduta mill-metodu ta' ffissar tar-rati ta' referenza u ta' aġġornament (32);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli min-naħa ta' dawk intaxxati li turi l-parti tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti li ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn;
-
id-dritt għar-rimborż ma għandux ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra, b’mod partikolari dik li t-taxxa ma tkunx tgħaddiet;
-
fil-każ li persuna taxxabbli tkun għadha ma ħallsitx it-taxxa, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jirrinunzjaw il-ħlas tagħha b’mod formali, inkluż l-interessi moratorji fuqha;
-
jekk ikun mitlub mill-Kummissjoni, il-Portugall għandu jintrabat li jippreżenta rapport sħiħ li juri l-implimentazzjoni tajba tal-miżura ta' rimborż;
-
jekk taxxa tkun ġiet imposta fi Stat Membru ieħor fuq l-istess prodotti soġġetti għat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid fil-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jintrabtu li jirrifondu lil dawk intaxxati l-parti tat-taxxa fuq il-prodotti li jkunu ġejjin minn dan l-Istat Membru;
-
Il-Portugall għandu jintrabat li jgħarraf lil dawk kollha li setgħu ġew intaxxati dwar din id-Deċiżjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-unika azzjoni ta' taħriġ iffinanzjata mid-dħul tat-taxxa parafiskali, li tammonta għal EUR 367,12, mhijiex għajnuna
Artikolu 2
L-għajnuniet mill-Istat għall-promozzjoni ġenerika tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid fit-territorju Portugiż implimentati b’mod illegali mill-Portugall bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE permezz ta' taxxa parafiskali stabbilita bid-digriet liġi 137/95, tal-14 ta' Ġunju huma għajnuniet mill-Istat kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE f’dak li jirrigwarda l-perjodu bejn id-dħul fis-seħħ tagħha sal-31 ta' Diċembru 2006.
Artikolu 3
1. L-għajnuniet mill-Istat għall-promozzjoni u r-reklamar tal-inbid u tal-prodotti tal-inbid ta' oriġini Portugiża fit-territorju tal-Istati Membri l-oħrajn u tal-pajjiżi terzi implimentati b’mod illegali mill-Portugall bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE permezz ta' taxxa parafiskali stabbilita mid-digriet liġi 137/95, tal-14 ta' Ġunju huma, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-Artikolu 2, għajnuniet mill-Istat kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE f’dak li jirrigwarda l-perjodu bejn id-dħul fis-seħħ tagħha sal-31 ta' Diċembru 2006, sakemm il-Portugall jirrispetta l-kundizzjonijiet imsemmija fit-tieni (2) paragrafu ta' dan l-Artikolu.
2. Il-Portugall għandu jirrifondi lil dawk intaxxati l-parti tat-taxxa imposta fuq il-prodotti li kienu ġejjin minn Stati Membri oħrajn bejn id-data tal-infurzar tat-taxxa u l-31 ta' Diċembru 2006 b’rispett sħiħ tal-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
jekk jistgħu jipprovdu prova li t-taxxa għall-promozzjoni ġiet imposta fuq il-prodotti importati, dawk il-persuni intaxxati responsabbli mill-ħlas tat-taxxa jistgħu jitolbu r-rimborż ta' proporzjon tar-rikavat tat-taxxa maħsuba għall-finanzjament tas-servizzi ta' promozzjoni li ffavorixxew biss lill-prodotti nazzjonali fi żmien stabbilit skont il-liġi nazzjonali u fl-ebda każ f’inqas minn sitt xhur min-notifika ta' din id-Deċiżjoni;
-
il-Portugall għandu jistabbilixxi l-ammont tad-diskriminazzjoni kontra l-prodotti importati. Għal dan il-għan il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta' referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammonti totali imposti fuq il-prodotti nazzjonali taħt it-taxxa kkunsidrata u l-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom dawn il-prodotti b’mod esklussiv;
-
ir-rimborż għandu jseħħ fi żmien massimu ta' sitt xhur minn meta ssir it-talba;
-
l-ammonti mħallsa lura għandhom ikunu aġġornati sabiex jinkludu l-interessi mid-data li fiha ġew imposti sad-data tar-rimborż effettiv. Dawn l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq il-bażi tar-rata ta' referenza tal-Kummissjoni pprovduta mill-metodu ta' twaqqif tar-rati ta' referenza u ta' skont (33);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli min-naħa ta' dawk intaxxati li turi l-parti tat-taxxa mħallsa fuq il-prodotti li ġejjin mill-Istati Membri l-oħrajn;
-
id-dritt għar-rimborż ma għandux ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra, b’mod partikolari dik li t-taxxa ma tkunx tgħaddiet;
-
fil-każ li persuna taxxabbli tkun għadha ma ħallsitx it-taxxa, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jirrinunzjaw b’mod formali għall-ħlas tagħha, inkluż l-interessi moratorji fuqha;
-
jekk ikun mitlub mill-Kummissjoni, il-Portugall għandu jintrabat li jippreżenta rapport sħiħ li juri l-implimentazzjoni tajba tal-miżura ta' rimborż;
-
jekk taxxa tkun ġiet imposta fi Stat Membru ieħor fuq l-istess prodotti soġġetti għat-taxxa għall-promozzjoni tal-inbid fil-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jintrabtu li jirrifondu lil dawk intaxxati l-parti tat-taxxa fuq il-prodotti li jkunu ġejjin minn dan l-Istat Membru;
-
il-Portugall għandu jintrabat li jgħarraf lil dawk kollha li setgħu ġew intaxxati dwar din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
Il-Portugall għandu jinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn min-notifika ta' din id-Deċiżjoni, dwar il-miżuri li jkun ħa sabiex jikkonforma magħha.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Portugall.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Lulju 2010.