NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1217/2010
ze dne 14. prosince 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na některé kategorie dohod o výzkumu a vývoji
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2821/71 ze dne 20. prosince 1971 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě (1),
poté, co zveřejnila návrh tohoto nařízení,
po konzultaci Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EHS) č. 2821/71 zmocňuje Komisi, aby prostřednictvím nařízení použila čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (*1) na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě spadajících do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy, jejichž předmětem je výzkum a vývoj výrobků, technologií nebo postupů až po stádium průmyslového využití, jakož i využití výsledků, včetně ustanovení o právech duševního vlastnictví.
(2)
Podle ustanovení čl. 179 odst. 2 Smlouvy má Unie podporovat podniky, včetně malých a středních podniků, v jejich činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vysoké úrovně a podporovat jejich snahy o vzájemnou spolupráci. Toto nařízení má usnadnit výzkum a vývoj a zároveň účinně chránit hospodářskou soutěž.
(3)
Nařízení Komise (ES) č. 2659/2000 ze dne 29. listopadu 2000 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie dohod o výzkumu a vývoji (2) definuje kategorie dohod o výzkumu a vývoji, které Komise běžně považuje za dohody splňující podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k celkově pozitivním zkušenostem s používáním uvedeného nařízení, jehož platnost skončí dne 31. prosince 2010 a k dalším zkušenostem získaným od jeho přijetí je vhodné přijmout nové nařízení o blokových výjimkách.
(4)
Toto nařízení by mělo splňovat oba požadavky na zajištění účinné ochrany hospodářské soutěže a na zajištění přiměřené právní jistoty pro podniky. Plnění těchto cílů by mělo brát v úvahu potřebu v nejvyšší možné míře zjednodušit správní dozor a právní rámec. Do určité úrovně tržních sil lze pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy obecně předpokládat, že kladné účinky dohod o výzkumu a vývoji převáží nad všemi zápornými účinky na hospodářskou soutěž.
(5)
Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy formou nařízení není nutné definovat ty vertikální dohody, na které by se mohl vztahovat čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Při jednotlivém hodnocení dohod podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy je nutné brát zřetel na několik faktorů, a zejména na tržní strukturu na relevantním trhu.
(6)
Dohody o společném provádění výzkumných prací nebo společném vývoji výsledků výzkumu až po fázi průmyslového využití, ale nikoli včetně této fáze, obecně nespadají do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Za určitých okolností, například pokud se strany dohodnou, že nebudou provádět jiný výzkum a vývoj ve stejné oblasti, a tím se vzdají příležitosti získat výhody v hospodářské soutěži nad ostatními stranami, však takové dohody mohou do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy spadat, a proto by měly být do tohoto nařízení zahrnuty.
(7)
Je třeba omezit výhody výjimky zavedené tímto nařízením na ty dohody, u nichž se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(8)
Je velice pravděpodobné, že budou-li strany přispívat vzájemně se doplňujícími dovednostmi, aktivy a činnostmi, podpoří spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje a v oblasti využívání výsledků technického a hospodářského pokroku. To rovněž zahrnuje situace, kdy jedna strana pouze financuje činnosti v oblasti výzkumu a vývoje uskutečňované jinou stranou.
(9)
Společné využívání výsledků lze považovat za přirozený důsledek společného výzkumu a vývoje. Může nabývat různých forem, například výroby, využívání práv duševního vlastnictví, které podstatným způsobem přispívá k technickému nebo hospodářskému pokroku, nebo uvádění nových výrobků na trh.
(10)
Obecně lze očekávat, že spotřebitelé budou mít ze zvýšeného objemu a efektivity výzkumu a vývoje prospěch prostřednictvím zavádění nových nebo zlepšených výrobků nebo služeb, jejich rychlejšího uvádění na trh nebo snížení cen, které přinesou nové nebo zlepšené technologie nebo postupy.
(11)
Pro zdůvodnění výjimky by se mělo společné využívání týkat výrobků, technologií nebo postupů, pro které je využití výsledků výzkumu a vývoje rozhodující. Všechny strany by se navíc měly v dohodě o výzkumu a vývoji dohodnout, že budou mít všechny plný přístup ke konečným výsledkům společného výzkumu a vývoje, včetně veškerých vzniklých práv na duševní vlastnictví a know-how, pro účely dalšího výzkumu, vývoje a využívání, a to jakmile budou konečné výsledky k dispozici. Přístup k výsledkům by neměl být obecně omezen, pokud jde o využití výsledků pro účely dalšího výzkumu a vývoje. Pokud však strany v souladu s tímto nařízením omezí svá práva na využívání výsledků, zejména pokud se specializují na oblast využívání, může být přístup k výsledkům pro účely využívání příslušným způsobem omezen. Pokud se navíc na výzkumu a vývoji budou účastnit akademické instituce, výzkumné ústavy nebo podniky, které provádějí výzkum a vývoj jako komerční službu, aniž by se aktivně účastnily využívání výsledků, mohou se dohodnout na využívání výsledků výzkumu a vývoje výhradně pro účely dalšího výzkumu. V závislosti na svých schopnostech a obchodních potřebách se mohou strany na spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje účastnit nerovným dílem. Aby tedy bylo možno zohlednit a vynahradit rozdíly v hodnotě a povaze podílů jednotlivých stran, smí dohoda o výzkumu a vývoji využívající toto nařízení stanovit, že jedna strana vynahradí jiné straně získání přístupu k výsledkům pro účely dalšího výzkumu nebo využívání. Tato náhrada by neměla být tak vysoká, aby v přístupu účinně bránila.
(12)
Podobně platí, že tam, kde dohoda o výzkumu a vývoji společné využívání výsledků nestanoví, měly by si strany na základě dohody o výzkumu a vývoji udělit vzájemný přístup k svému dosavadnímu know-how, pokud je nezbytné pro účely využívání výsledků ostatními stranami. Sazby jakýchkoliv účtovaných poplatků by neměly být tak vysoké, aby účinně bránily k přístupu ostatním stranám.
(13)
Výjimka zavedená tímto nařízením by měla být omezena na dohody o výzkumu a vývoji, které podnikům nedávají možnost vyloučení hospodářské soutěže pro podstatnou část příslušných výrobků, služeb nebo technologií. Je nutné vyloučit z blokové výjimky dohody mezi soutěžiteli, jejichž součet podílů na trhu výrobků, služeb nebo technologií, které by se mohly zlepšit nebo by mohly být nahrazeny pomocí výsledků výzkumu a vývoje, v době uzavření dohody přesahuje určitou úroveň. Neznamená to však, že dohody o výzkumu a vývoji buď odpovídají čl. 101 odst. 1 Smlouvy, nebo nesplňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy, je-li překročena prahová hodnota tržního podílu stanovená v tomto nařízení nebo nejsou-li splněny jiné podmínky podle tohoto nařízení. V takových případech je třeba provést individuální posouzení dané dohody o výzkumu a vývoji podle článku 101 Smlouvy.
(14)
Aby bylo zajištěno zachování účinné hospodářské soutěže během společného využívání výsledků, mělo by být určeno ustanovení pro blokovou výjimku, která by se přestala používat, pokud by příliš narostl součet podílů stran na trhu výrobků, služeb nebo technologií vzniklý v důsledku společného výzkumu a vývoje. Výjimka by se měla nadále použít bez ohledu na podíl stran na trhu po určité období po zahájení společného využívání v očekávání stabilizace podílů na trhu, zejména po zavedení zcela nového výrobku, a měla by zaručovat minimální období návratnosti příslušných investic.
(15)
Toto nařízení by nemělo vyjímat dohody obsahující omezení, která nejsou nezbytná k dosažení výše uvedených příznivých účinků dohod o výzkumu a vývoji. V zásadě by dohody obsahující některé druhy závažných omezení hospodářské soutěže, například omezení svobody stran provádět výzkum a vývoj v oblasti, která nesouvisí s dohodou, stanovení cen účtovaných třetím stranám, omezení výroby nebo prodeje a omezení pasivních prodejů smluvních výrobků nebo smluvních technologií na územích vyhrazených jiným stranám nebo zákazníkům vyhrazeným jiným stranám, měly být vyloučeny z výhod výjimky zavedené tímto nařízením, bez ohledu na podíl stran na trhu. V této souvislosti by omezení oblasti použití neměla znamenat omezení výstupu nebo prodeje a neměla by ani zakládat omezení z hlediska území nebo zákazníků.
(16)
Omezení podílu na trhu, výjimka vyloučená pro určité dohody a podmínky stanovené tímto nařízením za obvyklých podmínek zajišťují, že dohody, na které se použije bloková výjimka, neumožní stranám vyloučit hospodářskou soutěž pro podstatnou část příslušných výrobků nebo služeb.
(17)
Nelze vyloučit, že mohou vzniknout účinky uzavření trhu škodlivé pro hospodářskou soutěž, pokud jedna strana financuje několik projektů výzkumu a vývoje prováděných soutěžiteli v souvislosti s týmiž smluvními výrobky nebo smluvními technologiemi, a to zejména, pokud vůči třetím stranám získá výlučné právo na využívání výsledků. Proto by se výhoda plynoucí z tohoto nařízení měla vztahovat na dohody o placeném výzkumu a vývoji pouze tehdy, pokud součet podílů všech stran účastnících se těchto spojených dohod na trhu, to znamená financující strany a všech stran, které výzkum a vývoj provádějí, nepřekračuje 25 %.
(18)
Dohody mezi podniky, které nejsou konkurenčními výrobci výrobků, technologií a postupů, jež by bylo možné zlepšit nebo nahradit pomocí výsledků výzkumu a vývoje, vyloučí účinnou hospodářskou soutěž ve výzkumu a vývoji pouze za výjimečných okolností. Je proto vhodné umožnit, aby takové dohody mohly využívat výjimky stanovené tímto nařízením bez ohledu na podíl na trhu a řešit výjimečné případy odejmutím této výhody.
(19)
Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (3), pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má účinky, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(20)
Podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 může orgán pro hospodářskou soutěž členského státu odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení na celém území členského státu nebo na jeho části, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má na celém území členského státu nebo na jeho části účinky, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(21)
Výhody plynoucí z tohoto nařízení lze podle článku 29 nařízení (ES) č. 1/2003 odejmout například v případě, že existence dohody o výzkumu a vývoji podstatným způsobem omezuje možnost třetích stran provádět výzkum a vývoj v příslušné oblasti, vzhledem k omezené výzkumné kapacitě dostupné jinde, kde z důvodu konkrétní struktury nabídky sama existence dohody o výzkumu a vývoji podstatným způsobem omezuje přístup třetích stran na trh smluvních výrobků nebo technologií, kde strany bez objektivně oprávněného důvodu nevyužívají výsledky společného výzkumu a vývoje, kde smluvní výrobky nebo technologie nejsou na celém společném trhu nebo jeho podstatné části vystaveny účinné hospodářské soutěži shodných výrobků, technologií nebo postupů nebo výrobků, které uživatelé považují vzhledem k jejich vlastnostem, ceně a zamýšlenému použití za rovnocenné nebo kde by existence dohody o výzkumu a vývoji vylučovala účinnou hospodářskou soutěž ve výzkumu a vývoji na určitém trhu.
(22)
Vzhledem k tomu, že jsou dohody o výzkumu a vývoji často dlouhodobé povahy, zejména pokud se spolupráce rozšíří i na využívání výsledků, měla by být doba platnosti tohoto nařízení stanovena na 12 let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„dohodou o výzkumu a vývoji“ se rozumí dohoda uzavřená mezi dvěma a více stranami týkající se podmínek, za kterých tyto strany provádějí:
i)
společný výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií a společné využívání výsledků tohoto výzkumu a vývoje,
ii)
společné využívání výsledků výzkumu a vývoje smluvních výrobků nebo smluvních technologií, společně prováděných podle předchozí dohody mezi stejnými stranami,
iii)
společný výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií s výjimkou společného využívání výsledků,
iv)
placený výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií a společné využívání výsledků tohoto výzkumu a vývoje,
v)
společné využívání výsledků placeného výzkumu a vývoje smluvních výrobků nebo smluvních technologií podle předchozí dohody mezi stejnými stranami, nebo
vi)
placený výzkum a vývoj smluvních výrobků nebo smluvních technologií s výjimkou společného využívání výsledků;
b)
„dohodou“ se rozumí dohoda, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě;
c)
„výzkumem a vývojem“ se rozumí získávání know-how, pokud jde o výrobky, technologie nebo postupy, a provádění teoretické analýzy, systematických studií nebo pokusů, včetně pokusné výroby, technických zkoušek výrobků nebo postupů, zřizování nezbytných zařízení a nabývání práv duševního vlastnictví k výsledkům;
d)
„výrobkem“ se rozumí zboží nebo služba, včetně přechodných výrobků nebo služeb a konečných výrobků nebo služeb;
e)
„smluvní technologií“ se rozumí technologie nebo postup vzniklý společným výzkumem a vývojem;
f)
„smluvním výrobkem“ se rozumí výrobek vzniklý společným výzkumem a vývojem nebo vyrobený nebo pořízený za použití smluvních technologií;
g)
„využíváním výsledků“ se rozumí výroba nebo distribuce smluvních výrobků nebo použití smluvních technologií nebo postoupení nebo udělení licence, pokud jde o práva duševního vlastnictví nebo sdělení know-how nutného pro takovou výrobu nebo použití;
h)
„právy duševního vlastnictví“ se rozumí práva duševního vlastnictví, včetně práv průmyslového vlastnictví, autorských práv a práv příbuzných;
i)
„know-how“ se rozumí tajný, podstatný a identifikovaný celek praktických nepatentovaných informací, které jsou výsledkem zkušeností a testování;
j)
slovem „tajné“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how není obecně známé a snadno dostupné;
k)
slovem „podstatné“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how obsahuje informace, které jsou důležité a užitečné pro výrobu smluvních výrobků nebo pro použití smluvních technologií;
l)
slovem „identifikované“ se v souvislosti s know-how rozumí, že know-how je popsáno dostatečně obsáhle tak, aby bylo možné ověřit, že splňuje kritéria tajnosti a podstatnosti;
m)
slovem „společně“ se v souvislosti s činnostmi prováděnými na základě dohod o výzkumu a vývoji rozumí činnosti, při kterých je práce:
i)
prováděna společným týmem, organizací nebo podnikem,
ii)
společně svěřena třetí straně nebo
iii)
rozdělena mezi strany formou specializace v oblasti výzkumu a vývoji nebo využití;
n)
„specializací v oblasti výzkumu a vývoje“ se rozumí situace, kdy je každá ze stran zapojena do výzkumných a vývojových činností, na něž se dohoda o výzkumu a vývoji vztahuje a strany si rozdělily výzkumné a vývojové práce způsobem, které považují za nejvhodnější; nepatří sem placený výzkum a vývoj;
o)
„specializací v oblasti využívání“ se rozumí situace, kdy si strany mezi sebou rozdělí jednotlivé úkoly, jako je výroba nebo distribuce, nebo si vzájemně uloží omezení ohledně využívání výsledků, jako jsou omezení vztahující se na některá území, zákazníky nebo oblasti využívání;patří sem situace, kdy pouze jedna strana vyrábí a distribuuje smluvní výrobky na základě výlučné licence udělené ostatními stranami;
p)
„placeným výzkumem a vývojem“ se rozumí výzkum a vývoj, který provádí jedna strana a financuje financující strana;
q)
„financující stranou“ se rozumí strana, která financuje placený výzkum a vývoj aniž by sama prováděla výzkumnou činnost;
r)
„soutěžícím podnikem“ se rozumí skutečný nebo potenciální soutěžitel;
s)
„skutečným soutěžitelem“ se rozumí podnik dodávající výrobek, technologii nebo postup, které může na relevantním zeměpisném trhu zlepšit, zastoupit nebo nahradit smluvní výrobek nebo smluvní technologie;
t)
„potenciálním soutěžitelem“ podnik, který by bez dohody o výzkumu a vývoji reálně a nejen pouze hypoteticky jako odezvu na malý, avšak trvalý růst relativních cen pravděpodobně vynaložil nejpozději do tří let další potřebné investice nebo jiné nezbytné náklady na změnu tak, aby nahradil výrobek, technologii nebo postup, jež mohou být na relevantním zeměpisném trhu zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvním výrobkem nebo smluvní technologií;
u)
„relevantním trhem výrobku“ relevantní trh pro výrobky, které mohou být zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvními výrobky;
v)
„relevantním trhem technologie“ relevantní trh pro technologie nebo postupy, které mohou být zlepšeny, zastoupeny nebo nahrazeny smluvními technologiemi.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“ a „strana“ i jejich spojené podniky.
„Spojenými podniky“ se rozumí:
a)
podniky, ve kterých smluvní strana dohody o výzkumu a vývoji, přímo či nepřímo:
i)
má pravomoc vykonávat více než polovinu hlasovacích práv,
ii)
má pravomoc jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik nebo
iii)
má právo spravovat záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo či nepřímo vykonávat ve smluvní straně dohody o výzkumu a vývoji práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
c)
podniky, ve kterých podnik uvedený v písmenu b) může přímo či nepřímo vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, ve kterých může smluvní strana dohody o výzkumu a vývoji spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenech a), b) nebo c) nebo ve kterých mohou dva nebo více z posledně uvedených podniků společně vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, ve kterých vykonávají práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) společně:
i)
smluvní strany dohody o výzkumu a vývoji nebo podniky s nimi spojené uvedené v písmenech a) až d) nebo
ii)
jedna nebo více stran dohody o výzkumu a vývoji nebo jeden nebo více podniků s nimi spojených uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran.
Článek 2
Výjimka
1. Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a podle ustanovení tohoto nařízení se tímto prohlašuje, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije na dohody o výzkumu a vývoji.
Tato výjimka se použije v míře, v jaké takové dohody o výzkumu a vývoji obsahují omezení hospodářské soutěže spadající do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy.
2. Výjimka stanovená v odstavci 1 se použije na ustanovení obsažená v dohodách o výzkumu a vývoji, která se týkají postoupení nebo udělení licence k právům duševního vlastnictví jedné nebo více stranám nebo subjektu, který strany pověří prováděním společného výzkumu a vývoje, placeného výzkumu a vývoje nebo společného využívání, za předpokladu, že tato ustanovení nepředstavují základní předmět těchto dohod, ale přímo se jich týkají a jsou nezbytná pro jejich provádění.
Článek 3
Podmínky pro udělení výjimky
1. Výjimka stanovená v článku 2 se použije za podmínek uvedených v odstavcích 2 až 5.
2. Dohody o výzkumu a vývoji musí stanovit, že všechny strany mají plný přístup ke konečným výsledkům společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje, včetně uplatňování všech z něj vyplývajících práv duševního vlastnictví a know-how pro účely dalšího výzkumu a vývoje a využívání, jakmile jsou výsledky k dispozici. Pokud strany omezí svá práva na využívání výsledků v souladu s tímto nařízením, zejména pokud se specializují na oblast využívání, může být přístup k výsledkům pro účely využívání příslušným způsobem omezen. Výzkumné ústavy, akademické instituce nebo podniky, které provádějí výzkum a vývoj jako komerční činnost bez aktivní účasti na využívání výsledků, se kromě toho mohou dohodnout na tom, že využívání svých výsledků omezí na další výzkum. Dohody o výzkumu a vývoji mohou stanovit, že si strany vzájemně vynahradí udělení přístupu k výsledkům pro účely dalšího výzkumu nebo využívání, ale tato náhrada nesmí být tak vysoká, aby účinně přístupu bránila.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, pokud dohoda o výzkumu a vývoji stanoví pouze společný výzkum a vývoj nebo placený výzkum a vývoj, musí tato dohoda o výzkumu a vývoji stanovit, že každé straně musí být udělen přístup k veškerému dosavadnímu know-how ostatních stran nezbytnému pro účely využívání výsledků. Dohody o výzkumu a vývoji mohou stanovit, že si strany vzájemně vynahradí udělení přístupu ke svému dosavadnímu know-how, ale tato náhrada nesmí být tak vysoká, aby účinně přístupu bránila.
4. Každé společné využívání se smí týkat pouze výsledků, které jsou chráněny právy duševního vlastnictví nebo představují know-how a které jsou nezbytné pro výrobu smluvních výrobků nebo pro používání smluvních technologií.
5. Podniky pověřené výrobou smluvních výrobků formou specializace v oblasti využívání musí být povinny plnit objednávky dodávek smluvních výrobků ode všech stran kromě případů, kdy dohody o výzkumu a vývoji stanoví rovněž společnou distribuci ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii) nebo kdy se strany dohodly na tom, že smluvní výrobky smí distribuovat pouze strana, které je vyrábí.
Článek 4
Práh podílu na trhu a doba trvání výjimky
1. Pokud strany nejsou konkurenčními podniky, použije se výjimka stanovená v článku 2 po dobu trvání výzkumu a vývoje. Pokud jsou výsledky společně využívány, výjimka se nadále použije po dobu sedmi let od doby, kdy byly smluvní výrobky nebo smluvní technologie poprvé uvedeny na trh na vnitřním trhu.
2. Pokud jsou dvě nebo více stran konkurenčními podniky, výjimka stanovená v článku 2 se použije po dobu uvedenou v odstavci 1 tohoto článku, pouze pokud v době uzavření dohody o výzkumu a vývoji:
a)
v případě dohod o výzkumu a vývoji uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodu i), ii) nebo iii) nepřesahuje součet podílů stran dohody o výzkumu a vývoji na trhu 25 % relevantních trhů výrobku a technologie, nebo
b)
v případě dohod o výzkumu a vývoji uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodech iv), v) nebo vi) součet podílů na trhu financující strany a všech stran, s nimiž financující strana uzavřela dohody výzkumu a vývoji v souvislosti se stejnými smluvními výrobky nebo smluvními technologiemi, nepřesahuje 25 % relevantních trhů výrobku a technologie.
3. Po uplynutí doby uvedené v odstavci 1 se výjimka nadále použije, dokud součet podílů stran na trhu nepřesáhne 25 % relevantních trhů výrobku a technologie.
Článek 5
Tvrdá omezení
Výjimka stanovená v článku 2 se nevztahuje na dohody o výzkumu a vývoji, které přímo nebo nepřímo, samostatně nebo v kombinaci s jinými faktory, jež mohou strany ovlivňovat, mají za cíl něco z následujícího:
a)
omezení svobody smluvních stran provádět výzkum a vývoj nezávisle nebo ve spolupráci s třetími stranami v oblasti, která není spojena s oblastí, které se dohoda o výzkumu a vývoji týká, nebo po dokončení společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje, v oblasti, které se týká, anebo v související oblasti;
b)
omezení výroby nebo prodeje s výjimkou:
i)
stanovení výrobních cílů v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou výrobu smluvních výrobků,
ii)
stanovení prodejních cílů v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou distribuci smluvních výrobků nebo společné udělení licence na smluvní technologie ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii),
iii)
praktiky, které představují specializaci v oblasti využívání, a
iv)
omezení svobody stran vyrábět, prodávat, zadávat nebo udělovat licence na výrobky, technologie nebo postupy, které konkurují smluvním výrobkům nebo smluvním technologiím během období, u něhož se strany dohodly na společném využívání výsledků;
c)
stanovení cen při prodeji smluvních výrobků nebo udělování licence na smluvní technologie třetím stranám, s výjimkou stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům nebo určování poplatků za udělení licence přímým nabyvatelům v případě, že společné využívání výsledků zahrnuje společnou distribuci smluvních výrobků nebo společné udělování licence na smluvní technologie ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. m) bodu i) nebo ii);
d)
omezení území, na kterém smí strany pasivně prodávat smluvní výrobky nebo udělovat licence na smluvní technologie, s výjimkou požadavku udělovat licenci na výsledky výlučně další straně;
e)
požadavek neprovádět nebo omezit aktivní prodej smluvních výrobků nebo smluvních technologií v rámci území nebo zákazníkům, kteří nebyli stranám výlučně přiděleni formou specializace v oblasti využívání;
f)
požadavek odmítnout uspokojit poptávku od zákazníků nacházejících se na území stran nebo od zákazníků jiným způsobem rozdělených mezi stranami formou specializace v oblasti využívání, kteří by smluvní výrobky uváděli na trh na dalších územích v rámci vnitřního trhu;
g)
požadavek ztížit uživatelům nebo dalším prodejcům získávání smluvních výrobků od jiných prodejců na vnitřním trhu.
Článek 6
Vyloučená omezení
Výjimka stanovená v článku 2 se nepoužije na žádný z následujících závazků obsažených v dohodách o výzkumu a vývoji:
a)
závazek nenapadat po dokončení výzkumu a vývoje platnost práv duševního vlastnictví, která strany mají na vnitřním trhu a která jsou významná pro výzkum a vývoj, nebo po skončení dohody o výzkumu a vývoji platnost práv duševního vlastnictví, která strany mají na vnitřním trhu a která chrání výsledky výzkumu a vývoje, aniž by byla ovlivněna možnost stanovit ukončení dohody o výzkumu a vývoji v případě, že jedna ze stran napadne platnost takových práv duševního vlastnictví;
b)
závazek neposkytovat licence třetím stranám na výrobu smluvních výrobků nebo používat smluvní technologie, pokud je dohodou o výzkumu a vývoji stanoveno využívání výsledků společného výzkumu a vývoje nebo placeného výzkumu a vývoje alespoň jednou ze stran a pokud k tomu dochází na vnitřním trhu vzhledem ke třetím stranám.
Článek 7
Použití prahu podílu na trhu
Pro uplatňování prahu podílu na trhu stanoveného v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
podíl na trhu se vypočítá na základě hodnoty prodejů na trhu; pokud nejsou údaje o prodejích na trhu k dispozici, lze ke stanovení podílu jednotlivých stran na trhu použít odhady odvozené od jiných spolehlivých informací o trhu včetně objemů prodeje na trhu;
b)
podíl na trhu se vypočítá na základě údajů týkajících se předchozího kalendářního roku;
c)
podíl na trhu podniků uvedených v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. e) se rozdělí stejným dílem mezi podniky mající práva a pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. a);
d)
pokud podíl na trhu uvedený v čl. 4 odst. 3 zpočátku nepřesahuje 25 %, ale následně vzroste nad tuto hranici, aniž by překročil 30 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období dvou po sobě následujících kalendářních let od roku, kdy byl práh 25 % překročen poprvé;
e)
pokud podíl na trhu uvedený v čl. 4 odst. 3 zpočátku nepřesahuje 25 %, ale následně vzroste nad 30 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období jednoho kalendářního roku od roku, kdy byl práh 30 % překročen poprvé;
f)
výhody podle písmen d) a e) nelze kombinovat tak, aby přesáhly období dvou kalendářních let.
Článek 8
Přechodné období
Zákaz stanovený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 nevztahuje na dohody již platné dne 31. prosince 2010 a které nesplňují podmínky pro výjimku podle tohoto nařízení, ale které splňují podmínky pro výjimku podle nařízení (ES) č. 2659/2000.
Článek 9
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.
Jeho platnost skončí dne 31. prosince 2022.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1217/2010
tal-14 ta’ Diċembru 2010
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal ċerti kategoriji ta’ akkordji ta’ riċerka u żvilupp
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KEE) Nru 2821/71 tal-Kunsill tal-20 ta’ Diċembru 1971 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 85(3) tat-Trattat għal-kategoriji ta’ ftehim, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma (1),
Wara li ppubblikat abbozz ta’ dan ir-Regolament,
Wara li kkunsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KEE) Nru 2821/71 jagħti l-poter lill-Kummissjoni sabiex tapplika l-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (*1) permezz ta’ regolament għal ċerti kategoriji ta’ akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma li jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat li għandhom bħala l-għan tagħhom ir-riċerka u żvilupp ta’ prodotti, teknoloġiji jew proċessi sal-istadju tal-applikazzjoni industrijali, u l-esplojtazzjoni tar-riżultati, inklużi dispożizzjonijiet dwar id-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali.
(2)
L-Artikolu 179(2) tat-Trattat jappella lill-Unjoni sabiex tinkoraġġixxi lill-impriżi, inklużi l-impriżi ta’ daqs żgħir u medju, fl-attivitajiet tagħhom ta’ riċerka u żvilupp teknoloġiku ta’ livell għoli, u sabiex tappoġġa l-isforzi tagħhom biex jikkooperaw ma’ xulxin. Dan ir-Regolament huwa maħsub sabiex jiffaċilita r-riċerka u l-iżvilupp filwaqt li fl-istess ħin jipproteġi l-kompetizzjoni b’mod effettiv.
(3)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2659/2000 tad-29 ta’ Novembru 2000 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 81(3) tat-Trattat għal kategoriji ta’ ftehim dwar ir-riċerka u l-iżvilupp (2) jiddefinixxi kategoriji ta’ akkordji ta’ riċerka u żvilupp li l-Kummissjoni qieset li normalment jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 101(3) tat-Trattat. Fid-dawl tal-esperjenza globalment pożittiva fl-applikazzjoni ta’ dak ir-Regolament, li jiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2010 u b’kunsiderazzjoni għall-esperjenza ulterjuri miksuba mindu ġie adottat, huwa xieraq li jiġi adottat regolament ta’ eżenzjoni ta’ kategorija ġdid.
(4)
Dan ir-Regolament għandu jissodisfa ż-żewġ rekwiżiti li tiġi assigurata protezzjoni effettiva tal-kompetizzjoni u li tiġi pprovduta ċertezza legali adegwata għall-impriżi. Sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet għandha tittieħed inkunsiderazzjoni l-ħtieġa li jiġu ssimplifikati kemm jista’ jkun is-superviżjoni amministrattiva u l-qafas leġiżlattiv. Taħt ċertu livell ta’ saħħa fis-suq jista’ jkun preżunt b’mod ġenerali, għall-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat, li l-effetti pożittivi ta’ akkordji ta’ riċerka u żvilupp ikunu ta’ valur akbar minn kull effett negattiv fuq il-kompetizzjoni.
(5)
Għall-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat permezz ta’ regolament, mhuwiex neċessarju li jiġu ddefiniti dawk l-akkordji li jistgħu jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat. Fl-evalwazzjoni individwali ta’ akkordji taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat, għandhom jittieħdu inkunsiderazzjoni diversi fatturi, u b’mod partikolari l-istruttura tas-suq fis-suq rilevanti.
(6)
Akkordji dwar l-eżekuzzjoni konġunta ta’ xogħol ta’ riċerka jew l-iżvilupp konġunt tar-riżultati tar-riċerka, sal-istadju ta’ applikazzjoni industrijali iżda li ma jinkluduhx, ġeneralment ma jaqgħux fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat. Madankollu, f’ċerti ċirkustanzi, pereżempju fejn il-partijiet jaqblu li ma jwettqux attivitajiet oħra ta’ riċerka u żvilupp fl-istess qasam, u b’hekk jitilfu l-opportunità li jiksbu vantaġġi kompetittivi fuq partijiet oħrajn, tali akkordji jistgħu jaqgħu taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat u għandhom għalhekk ikunu inklużi fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament.
(7)
Il-benefiċċju tal-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament għandu jkun limitat għal dawk l-akkordji li għalihom jista’ jiġi preżunt b’ċertezza suffiċjenti li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(8)
Il-kooperazzjoni fir-riċerka u l-iżvilupp u fl-esplojtazzjoni tar-riżultati aktarx li tippromwovi l-progress tekniku u ekonomiku jekk il-partijiet jikkontribwixxu ħiliet komplementari, assi jew attivitajiet għall-kooperazzjoni. Dan jinkludi wkoll kuntesti fejn parti waħda sempliċement tiffinanzja l-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp ta’ parti oħra.
(9)
L-esplojtazzjoni konġunta ta’ riżultati tista’ tkun ikkunsidrata li hija l-konsegwenza naturali ta’ attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp. Tista’ tieħu forom differenti bħalma huma l-manifattura, l-esplojtazzjoni ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali li sostanzjalment jikkontribwixxu għall-progress tekniku jew ekonomiku, jew il-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti ġodda.
(10)
Il-konsumaturi ġeneralment jistgħu jkunu mistennija li jibbenefikaw mill-volum u effettività miżjuda tar-riċerka u l-iżvilupp permezz tal-introduzzjoni ta’ prodotti jew servizzi ġodda jew imtejba, it-tnedija aktar mgħaġġla ta’ dawk il-prodotti jew servizzi, jew it-tnaqqis tal-prezzijiet b’riżultat ta’ teknoloġiji jew proċessi ġodda jew imtejba.
(11)
Sabiex tiġi ġġustifikata l-eżenzjoni, l-eplojtazzjoni konġunt għandu jkollha x’taqsam mal-prodotti, teknoloġiji jew proċessi li għalihom l-użu tar-riżultati tar-riċerka u l-iżvilupp huwa deċiżiv. Barra minn dan, il-partijiet kollha għandhom, fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp, jaqblu li kollha kemm huma jkollhom aċċess sħiħ għar-riżultati finali tal-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp, inkluż kwalunkwe dritt ta’ proprjetà intellettwali u know-how li jistgħu jirriżultaw, għall-iskopijiet ta’ riċerka u żvilupp u esplojtazzjoni ulterjuri, hekk kif jsiru magħrufa r-riżultati finali. L-aċċess għar-riżultati ġeneralment m’għandux ikun limitat għal dak li għandu x’jaqsam mal-użu tar-riżultati għall-iskopijiet ta’ riċerka u żvilupp ulterjuri. Madankollu, fejn il-partijiet, skont dan ir-Regolament, jillimitaw id-drittijiet tagħhom ta’ esplojtazzjoni, b’mod partikolari fejn huma jispeċjalizzaw fil-kuntest tal-esplojtazzjoni, l-aċċess għar-riżultati għall-iskopjiet ta’ esplojtazzjoni jistgħu jiġu limitati skont kif ikun xieraq. Barra minn dan, fejn korpi akkademiċi, istituti tar-riċerka jew impriżi li jfornu r-riċerka u l-iżvilupp bħala servizz kummerċjali mingħajr ma jkunu normalment attivi fl-esplojtazzjoni tar-riżultati jipparteċipaw fir-riċerka u żvilupp, jistgħu jaqblu li jużaw ir-riżultati tal-iżvilupp u r-riċerka għall-għan ta’ riċerka ulterjuri biss. Il-partijiet jistgħu jagħmlu kontribuzzjonijiet mhux ugwali għall-kooperazzjoni tagħhom fir-riċerka u l-iżvilupp, skont il-ħiliet u l-ħtiġijiet kummerċjali tagħhom. Għaldaqstant, sabiex jiġu riflessi, u kkumpensati, id-differenzi fil-valur jew fin-natura tal-kontribuzzjonijiet tal-partijiet, akkordju ta’ riċerka u żvilupp li jibbenefika minn dan ir-Regolament jista’ jipprovdi li parti waħda tikkumpensa parti oħra għall-kisba ta’ aċċess għar-riżultati għall-iskopijiet ta’ riċerka jew esplojtazzjoni ulterjuri. Madankollu, il-kumpens m’għandux ikun daqstant għoli li effettivament ikun jimpedixxi tali aċċess.
(12)
Bl-istess mod, meta l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp ma jipprovdi għal ebda esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati, il-partijiet għandhom jaqblu fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp biex jagħtu aċċess lil xulxin għan-know-how preeżistenti rispettiv tagħhom, sakemm dan in-know-how ikun indispensabbli għall-iskopijiet tal-esplojtazzjoni tar-riżultati mill-partijiet l-oħra. Ir-rati ta’ ħlas għal kull liċenzja m’għandhomx ikunu tant għoljin li jimpedixxi b’mod effettiv l-aċċess għan-know-how mill-partijiet l-oħra.
(13)
L-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament għandha tkun limitata għal akkordji ta’ riċerka u żvilupp li ma joffrux lill-impriżi l-possibbiltà li jeliminaw il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ parti sostanzjali tal-prodotti, servizzi jew teknoloġiji inkwistjoni. Huwa meħtieġ li jkunu esklużi mill-eżenzjoni ġenerali akkordji bejn kompetituri li s-sehem fis-suq ikkombinat tagħhom għall-prodotti, servizzi jew teknoloġiji li huma kapaċi li jitjiebu jew jinbidlu bir-riżultati tar-riċerka u żvilupp jaqbeż ċertu livell fil-mument li jikkonkludu l-akkordju. Madankollu, ma hemm l-ebda preżunzjoni li l-akkordji ta’ riċerka u żvilupp jew jinqabdu mill-Artikolu 101(1) tat-Trattat jew inkella ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat ladarba jinqabeż il-livell tas-sehem fis-suq stabbilit b’dan ir-Regolament jew ma jiġux sodisfatti kundizzjonijiet oħra ta’ dan ir-Regolament. F’tali każijiet, tkun trid issir evalwazzjoni individwali tal-akkordju ta’ riċerka u żvilupp skont l-Artikolu 101 tat-Trattat.
(14)
Sabiex tkun iggarantita ż-żamma ta’ kompetizzjoni effettiva waqt esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati, għandu jiġi previst li l-eżenzjoni ġenerali tieqaf milli tapplika jekk is-sehem fis-suq ikkombinat tal-partijiet għall-prodotti, servizzi jew teknoloġiji li joħorġu mill-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp isir kbir wisq. L-eżenzjoni għandha tkompli tapplika, irrispettivament mill-ishma fis-suq tal-partijiet, għal ċertu perjodu wara l-bidu tal-esplojtazzjoni konġunta, sabiex tistenna l-istabbilizzazzjoni tal-ishma fis-suq tagħhom, partikolarment wara l-introduzzjoni ta’ prodott ġdid għal kollox, u sabiex tiggarantixxi perjodu ta’ ritorn minimu fuq l-investimenti involuti.
(15)
Dan ir-Regolament m’għandux jeżenta akkordji li jkollhom restrizzjonijiet li mhumiex indispensabbli għall-kisba tal-effetti pożittivi ġġenerati minn akkordju ta’ riċerka u żvilupp. Fil-prinċipju, akkordji li jkun fihom ċerti tipi ta’ restrizzjonijiet severi tal-kompetizzjoni bħalma huma limitazzjonijiet tal-libertà tal-partijiet li jagħmlu riċerka u żvilupp f’qasam li ma jkunx konness mal-akkordju, l-iffissar tal-prezzijiet li partijiet terzi jiġu mitluba jħallsu, limitazzjonijiet ta’ produzzjoni jew bejgħ, u limitazzjonijiet tat-twettiq ta’ bejgħ passiv għall-prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt f’territorji jew lil klijenti rriżervati għal partijiet oħra għandhom ikunu esklużi mill-benefiċċju tal-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament irrispettivament mis-sehem fis-suq tal-partijiet. F’dan il-kuntest, restrizzjonijiet dwar il-kamp tal-użu ma jikkostitwixxux limitazzjonijiet ta’ produzzjoni jew bejgħ u lanqas ma jikkostitwixxu restrizzjonijiet ta’ territorju jew klijenti.
(16)
Il-limitazzjoni tas-sehem tas-suq, in-nuqqas ta’ eżenzjoni ta’ ċerti akkordji u l-kondizzjonijiet previsti f’dan ir-Regolament normalment jiżguraw li l-akkordji li għalihom tapplika l-eżenzjoni ġenerali ma jippermettux lill-partijiet jeliminaw il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ parti sostanzjali tal-prodotti jew servizzi inkwistjoni.
(17)
Ma tistax tiġi eskluża l-possibbiltà li jkun hemm effetti antikompetittivi ta’ esklużjoni mis-suq meta parti waħda tiffinanzja għadd ta’ proġetti ta’ riċerka u żvilupp li jitwettqu minn kompetituri fir-rigward tal-istess prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt, b’mod partikolari fejn hija tikseb id-dritt esklużiv li tesplojta r-riżultati fil-konfront ta’ partijiet terzi. Għalhekk, il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament għandu jingħata lil tali akkordji ta’ riċerka u żvilupp imħallsa biss meta s-sehem fis-suq ikkombinat tal-partijiet kollha involuti fl-akkordji konnessi, jiġifieri, il-parti li tiffinanzja u l-partijiet kollha li jwettqu r-riċerka u l-iżvilupp, ma jkunx jaqbeż il-25 %.
(18)
Akkordji bejn impriżi li mhumiex produtturi konkorrenti ta’ prodotti, teknoloġiji jew proċessi li jkunu kapaċi li jittejbu, jiġu sostitwiti jew jinbidlu bir-riżultati tar-riċerka u żvilupp ser jeliminaw biss il-kompetizzjoni effettiva fir-riċerka u żvilupp f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Huwa xieraq għalhekk li tali akkordji jitħallew jibbenefikaw mill-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament irrispettivament mis-sehem fis-suq u li kwalunkwe każ eċċezzjonali jiġi indirizzat permezz tal-irtirar mill-benefiċċju ta’ dik l-eżenzjoni.
(19)
Il-Kummissjoni tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 tas-16 ta’ Diċembru 2002 fuq l-implimentazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni mniżżlin fl-Artikoli 81 u 82 tat-Trattat (3), meta ssib li f’każ partikolari akkordju li għalih tapplika l-eżenzjoni prevista f’dan ir-Regolament jkollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(20)
L-awtorità tal-kompetizzjoni ta’ Stat Membru tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(2) tar-Regolament (KE) Nru 1/2003 fir-rigward tat-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew parti minnu meta, f’każ partikolari, akkordju li għalih tapplika l-eżenzjoni prevista f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li hma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew f’parti minnu, u meta tali territorju jkollu l-karatterisitiċi kollha ta’ suq ġeografiku distint.
(21)
Il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament jista’ jiġi rtirat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament (KE) Nru 1/2003, pereżempju, fejn l-eżistenza ta’ akkordju ta’ riċerka u żvilupp tirrestrinġi b’mod sostanzjali l-ambitu għall-partijiet terzi biex iwettqu l-iżvilupp u r-riċerka fil-qasam rilevanti minħabba l-kapaċità limitata tar-riċerka li tkun disponibbli x’imkien ieħor, meta minħabba l-istruttura partikolari tal-forniment, l-eżistenza tal-akkordju ta’ riċerka u żvilupp tirrestrinġi b’mod sostanzjali l-aċċess ta’ partijiet terzi għas-suq għall-prodotti tal-kuntratt jew għat-teknoloġiji tal-kuntratt, meta mingħajr l-ebda raġuni oġġettivament valida, il-partijiet ma jesplojtawx ir-riżultati tal-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp fil-konfront ta’ partijiet terzi, meta l-prodotti tal-kuntratt jew it-teknoloġiji tal-kuntratt ma jkunux soġġetti fis-suq intern kollu jew f’parti minnu għal kompetizzjoni effettiva mill-prodotti, teknoloġiji jew proċessi kkunsidrati mill-utenti bħala ekwivalenti minħabba l-karatteristiċi, il-prezz u l-użu intenzjonat tagħhom, jew meta l-eżistenza tal-akkordju ta’ riċerka u żvilupp tirrestrinġi l-kompetizzjoni fl-innovazzjoni jew telimina l-kompetizzjoni effettiva fir-riċerka u l-iżvilupp f’suq partikolari.
(22)
Peress li akkordji ta’ riċerka u żvilupp ħafna drabi jsiru għal żmien twil, speċjalment fejn il-kooperazzjoni testendi għall-esplojtazzjoni tar-riżultati, il-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament għandu jkun iffissat għal 12-il sena,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“akkordju ta’ riċerka u żvilupp” tfisser akkordju konkluż bejn żewġ partijiet jew aktar li għandu x’jaqsam mal-kundizzjonijiet li taħthom dawk il-partijiet iwettqu:
(i)
attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt u esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati ta’ tali riċerka u żvilupp,
(ii)
esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati tar-riċerka u l-iżvilupp ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt li jkunu twettqu b’mod konġunt skont akkordju konkluż minn qabel bejn l-istess partijiet,
(iii)
attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt eskluża l-esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati,
(iv)
riċerka u żvilupp imħallsa ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji ta’ kuntratt u esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati ta’ tali riċerka u żvilupp,
(v)
esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati tar-riċerka u l-iżvilupp imħallsa ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt skont akkordju konkluż minn qabel bejn l-istess partijiet, jew
(vi)
riċerka u żvilupp imħallsa ta’ prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt eskluża l-esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati;
(b)
“akkordju” tfisser akkordju, deċiżjoni ta’ assoċjazzjoni ta’ impriżi jew prattika miftiehma;
(c)
“riċerka u żvilupp” tfisser il-kisba ta’ know-how marbut ma’ prodotti, teknoloġiji jew proċessi u t-twettiq ta’ analiżi teoretika, studju sistematiku jew sperimentazzjoni, inklużi produzzjoni sperimentali, ittestjar tekniku ta’ prodotti jew proċessi, l-istabbiliment tal-faċilitajiet meħtieġa u l-kisba ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali għar-riżultati;
(d)
“prodott” tfisser merkanzija jew servizz, inklużi kemm merkanzija jew servizzi intermedjarji kif ukoll merkanzija jew servizzi finali;
(e)
“teknoloġija tal-kuntratt” tfisser teknoloġija jew proċess li joħroġ mill-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp;
(f)
“prodott tal-kuntratt” tfisser prodott li joħroġ mill-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp jew immanifatturat jew ipprovdut bl-applikazzjoni tat-teknoloġiji tal-kuntratt;
(g)
“esplojtazzjoni tar-riżultati” tfisser il-produzzjoni jew distribuzzjoni tal-prodotti tal-kuntratt jew l-applikazzjoni tat-teknoloġiji tal-kuntratt jew iċ-ċessjoni jew il-liċenzjar ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali jew il-komunikazzjoni ta’ know-how meħtieġ għal tali manifattura jew applikazzjoni;
(h)
“drittijiet ta’ proprjetà intellettwali” tfisser drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, inklużi drittijiet ta’ proprjetà industrijali, drittijiet tal-awtur u drittijiet simili;
(i)
“know-how” tfisser pakkett ta’ informazzjoni prattika li mhijiex brevettata, li tirriżulta minn esperjenza u ttestjar, li hija sigrieta, sostanzjali u identifikata;
(j)
“sigriet”, fil-kuntest ta’ know-how, tfisser li n-know-how ma jkunx ġeneralment magħruf jew faċilment aċċessibbli;
(k)
“sostanzjali”, fil-kuntest ta’ know-how, tfisser li n-know-how huwa sinjifikattiv u utli għall-manifattura tal-prodotti tal-kuntratt jew għall-applikazzjoni tat-teknoloġiji tal-kuntratt;
(l)
“identifikat”, fil-kuntest ta’ know-how, tfisser li n-know-how huwa deskritt b’mod komprensiv biżżejjed sabiex ikun possibbli li jkun ivverifikat li jissodisfa l-kriterji ta’ segretezza u sostanzjalità;
(m)
“konġunt”, fil-kuntest ta’ attivitajiet imwettqa taħt akkordju ta’ riċerka u żvilupp, tfisser attivitajiet fejn ix-xogħol involut:
(i)
isir minn tim konġunt, minn organizzazzjoni konġunta jew minn impriża konġunta,
(ii)
ikun fdat b’mod konġunt lil parti terza, jew
(iii)
ikun allokat bejn il-partijiet permezz ta’ speċjalizzazzjoni fil-kuntest tar-riċerka u l-iżvilupp jew tal-esplojtazzjoni;
(n)
“speċjalizzazzjoni fil-kuntest tar-riċerka u l-iżvilupp” tfisser li kull waħda mill-partijiet tkun involuta fl-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp koperti mill-akkordju ta’ riċerka u żvilupp u jqassmu bejniethom ix-xogħol ta’ riċerka u żvilupp b’kull mod li huma jqisu li jkun l-aktar xieraq; dan ma jinkludix riċerka u żvilupp imħallsa;
(o)
“speċjalizzazzjoni fil-kuntest tal-esplojtazzjoni” tfisser li l-partijiet iqassmu bejniethom kompiti individwali bħalma huma l-produzzjoni jew id-distribuzzjoni, jew jimponu restrizzjonijiet fuq xulxin f’dak li jirrigwarda l-esplojtazzjoni tar-riżultati bħalma huma restrizzjonijiet relattivi għal ċerti territorji, klijenti jew oqsma ta’ użu; dan jinkludi xenarju fejn parti waħda biss tipproduċi u tiddistribwixxi l-prodotti tal-kuntratt abbażi ta’ liċenzja esklużiva mogħtija mill-partijiet l-oħra;
(p)
“riċerka u żvilupp imħallsa” tfisser riċerka u żvilupp li jitwettqu minn parti waħda u jiġu ffinanzjati minn parti li tiffinanzja;
(q)
“parti li tiffinanzja” tfisser parti li tiffinanzja riċerka u żvilupp imħallsa filwaqt li ma twettaq xejn mir-riċerka u l-iżvilupp hija stess;
(r)
“impriża konkorrenti” tfisser kompetitur attwali jew potenzjali;
(s)
“kompetitur attwali” tfisser impriża li tkun qed tforni prodott, teknoloġija jew proċess li jista’ jiġi mtejjeb, sostitwit jew mibdul bil-prodott tal-kuntratt jew bit-teknoloġija tal-kuntratt fis-suq ġeografiku rilevanti;
(t)
“kompetitur potenzjali” tfisser impriża li, fin-nuqqas tal-akkordju ta’ riċerka u żvilupp, għal raġunijiet realistiċi u mhux sempliċement bħala possibbiltà teoretika, f’każ ta’ żieda żgħira iżda permanenti fil-prezzijiet relattivi, x’aktarx tagħmel l-investimenti addizzjonali meħtieġajew spejjeż oħra neċessarji ta’ tibdil, fi żmien mhux aktar minn tliet snin, biex tforni prodott, teknoloġija jew proċess li jista’ jiġi mtejjeb, sostitwit jew mibdul bil-prodott tal-kuntratt jew bit-teknoloġija tal-kuntratt fis-suq ġeografiku rilevanti;
(u)
“suq tal-prodott rilevanti” tfisser is-suq rilevanti għall-prodotti li jistgħu jiġu mtejba, sostitwiti jew mibdula bil-prodotti tal-kuntratt;
(v)
“suq tatteknoloġija rilevanti” tfisser is-suq rilevanti għat-teknoloġiji jew proċessi kapaċi li jistgħu jiġu mtejba, sostitwiti jew mibdula bit-teknoloġiji tal-kuntratt.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, it-termini “impriża” u “parti” għandhom jinkludu l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom.
“Impriżi konnessi” tfisser:
(a)
impriżi li fihom, parti fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp, direttament jew indirettament:
(i)
ikollha s-setgħa li teżerċita aktar minn nofs id-drittijiet tal-vot,
(ii)
ikollha s-setgħa li taħtar aktar minn nofs il-membri tal-bord ta’ superviżjoni, bord ta’ tmexxija jew ta’ korpi li jirrappreżentaw lill-impriża legalment, jew
(iii)
ikollha d-dritt li tiġġestixxi l-affarijiet tal-impriża;
(b)
impriżi li direttament jew indirettament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) fuq parti fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp;
(c)
impriżi li fihom parti fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp ikollha, direttament jew indirettament, id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(d)
impriżi li fihom parti fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp flimkien ma’ waħda jew aktar mill-impriżi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c), jew li fihom tnejn jew aktar mill-impriżi tal-aħħar, konġuntament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(e)
impriżi li fihom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ikunu miżmuma konġuntament minn:
(i)
partijiet fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jew l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d), jew
(ii)
parti waħda jew aktar fl-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jew impriża konnessa waħda jew aktar tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d) u terza parti waħda jew aktar.
Artikolu 2
Eżenzjoni
1. Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat u skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, huwa b’dan iddikjarat li l-Artikolu 101(1) tat-Trattat m’għandux japplika għal akkordji ta’ riċerka u żvilupp.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika sa fejn tali akkordji jkun fihom restrizzjonijiet tal-kompetizzjoni li jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat.
2. L-eżenzjoni prevista fil-paragrafu 1 għandha tapplika għal akkordji ta’ riċerka u żvilupp li jkun fihom dispożizzjonijiet li għandhom x’jaqsmu maċ-ċessjoni jew mal-liċenzjar ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali lil waħda jew aktar mill-partijiet jew lil xi entità li l-partijiet jistabbilixxu biex twettaq l-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp, riċerka u żvilupp imħallsa jew esplojtazzjoni konġunta, sakemm dawk id-dispożizzjonijiet ma jikkostitwixxux l-għan ewlieni ta’ tali akkordji, iżda jkollhom x’jaqsmu direttament mal-implimentazzjoni tagħhom u jkunu meħtieġa għaliha.
Artikolu 3
Kundizzjonijiet għall-eżenzjoni
1. L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tapplika suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 5.
2. L-akkordju ta’ riċerka u żvilupp għandu jistipula li l-partijiet kollha għandu jkollhom aċċess sħiħ għar-riżultati finali tal-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp jew tar-riċerka u żvilupp imħallsa, inkluż kull dritt ta’ proprjetà intellettwali u know-how li jirriżultaw, għall-iskopijiet ta’ riċerka u żvilupp u esplojtazzjoni ulterjuri, hekk kif dawn ikunu disponibbli. Meta l-partijiet jillimitaw id-drittijiet tagħhom ta’ esplojtazzjoni skont dan ir-Regolament, b’mod partikolari meta jispeċjalizzaw fil-kuntest tal-esplojtazzjoni, l-aċċess għar-riżultati għall-iskopjiet ta’ esplojtazzjoni jista’ jiġi limitat skont kif ikun xieraq. Barra minn dan, l-istituti tar-riċerka, il-korpi akkademiċi, jew l-impriżi li jfornu r-riċerka u l-iżvilupp bħala servizz kummerċjali mingħajr ma jkunu normalment attivi fl-esplojtazzjoni tar-riżultati jistgħu jaqblu li jillimitaw l-użu tagħhom tar-riżultati għall-għanijiet ta’ riċerka ulterjuri. L-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jista’ jipprovdi li l-partijiet jikkumpensaw lil xulxin għall-għoti tal-aċċess għar-riżultati għall-iskopijiet ta’ riċerka jew esplojtazzjoni ulterjuri, iżda l-kumpens m’għandux ikun daqstant għoli li effettivament jimpedixxi tali aċċess.
3. Bla ħsara għall-paragrafu 2, meta l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jipprovdi biss għal attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp jew għal riċerka u żvilupp imħallsa, l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp għandu jistipula li kull parti għandha tingħata l-aċċess għal kwalunkwe know-how preeżistenti tal-partijiet l-oħra, jekk dan in-know-how ikun indispensabbli għall-iskopijiet tal-esplojtazzjoni tagħha tar-riżultati. L-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jista’ jipprovdi li l-partijiet jikkumpensaw lil xulxin għall-għoti tal-aċċess għan-know-how preeżistenti tagħhom, iżda l-kumpens m’għandux ikun daqstant għoli li effettivament jimpedixxi tali aċċess.
4. Kull esplojtazzjoni konġunta tista’ tikkonċerna biss riżultati li huma protetti permezz ta’ drittijiet ta’ proprjetà intelletwali jew li jikkostitwixxu know-how u li jkunu indispendabbli għall-manifattura tal-prodotti tal-kuntratt jew għall-applikazzjoni tat-teknoloġiji tal-kuntratt.
5. Il-partijiet inkarigati biex jimmanifatturaw il-prodotti tal-kuntratt permezz ta’-speċjalizzazzjoni fil-kuntest tal-esplojtazzjoni għandhom jiġu mitluba li jissodisfaw l-ordnijiet għall-forniment tal-prodotti tal-kuntratt mill-partijiet l-oħra, ħlief meta l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jipprovdi wkoll għal distribuzzjoni konġunta skont it-tifsira tal-punt (m)(i) jew (ii) tal-Artikolu 1(1) jew meta l-partijiet ikunu qablu li l-prodotti tal-kuntratt jistgħu jiġu distribwiti biss mill-parti li tkun immanifatturathom.
Artikolu 4
Limitu tas-sehem fis-suq u tul ta’ eżenzjoni
1. Meta l-partijiet mhumiex impriżi konkorrenti, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tapplika għal kemm idumu għaddejjin ir-riċerka u l-iżvilupp. Meta r-riżultati jkunu esplojtati b’mod konġunt, l-eżenzjoni għandha tkompli tapplika għal seba’ snin minn meta l-prodotti tal-kuntratt jew it-teknoloġiji tal-kuntratt jitqiegħdu fis-suq fi ħdan is-suq intern għall-ewwel darba.
2. Meta żewġ partijiet jew aktar ikunu impriżi konkorrenti, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tapplika għall-perjodu msemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu biss jekk, fil-mument meta jiġi konkluż l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp:
(a)
fil-każ ta’ akkordji ta’ riċerka u żvilupp imsemmija fil-punti (a)(i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 1(1), is-sehem fis-suq ikkombinat tal-partijiet f’akkordju ta’ riċerka u żvilupp ma jaqbiżx il-25 % tas-swieq tal-prodott u tat-teknoloġija rilevanti; jew
(b)
fil-każ ta’ akkordji ta’ riċerka u żvilupp imsemmija fil-punti (a)(iv), (v) jew (vi) tal-Artikolu 1(1), is-sehem fis-suq ikkombinat tal-parti li tiffinanzja u l-partijiet kollha li magħhom il-parti li tiffinanzja tkun ikkonkludiet akkordji ta’ riċerka u żvilupp fir-rigward tal-istess prodotti tal-kuntratt jew teknoloġiji tal-kuntratt, ma jaqbiżx il-25 % tas-swieq tal-prodott u tat-teknoloġija rilevanti.
3. Wara t-tmiem tal-perjodu msemmi fil-paragrafu 1, l-eżenzjoni għandha tkompli tapplika sakemm is-sehem fis-suq ikkombinat tal-partijiet ma jaqbiżx il-25 % tas-swieq tal-prodotti u tat-teknoloġija rilevanti.
Artikolu 5
Restrizzjonijiet fundamentali
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 m’għandhiex tapplika għall-akkordji ta’ riċerka u żvilupp li, direttament jew indirettament, waħedhom jew f’kombinazzjoni ma’ fatturi oħra taħt il-kontroll tal-partijiet, ikollhom bħala l-għan tagħhom xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
ir-restrizzjoni tal-libertà tal-partijiet sabiex iwettqu r-riċerka u l-iżvilupp indipendentement minn jew f’kooperazzjoni ma’ partijiet terzi f’qasam li mhuwiex konness ma’ dak li miegħu huwa marbut l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jew, wara li jitlestew l-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp jew ir-riċerka u l-iżvilupp imħallsa, fil-qasam li miegħu huwa marbut jew f’qasam konness;
(b)
il-limitazzjoni tal-output jew tal-bejgħ, bl-eċċezzjoni ta’:
(i)
l-iffissar ta’ miri ta’ produzzjoni meta l-esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati tinkludi l-produzzjoni konġunta tal-prodotti tal-kuntratt,
(ii)
l-iffissar ta’ miri ta’ bejgħ meta l-esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati tinkludi d-distribuzzjoni konġunta tal-prodotti tal-kuntratt jew il-liċenzjar konġunt tat-teknoloġiji tal-kuntratt skont it-tifsira tal-punt (m)(i) jew (ii) tal-Artikolu 1(1),
(iii)
prattiċi li jikkostitwixxu speċjalizzazzjoni fil-kuntest tal-esplojtazzjoni, u
(iv)
ir-restrizzjoni tal-libertà tal-partijiet li jimmanufatturaw, ibiegħu, iċedu jew jilliċenzjaw prodotti, teknoloġiji jew proċessi li jikkompetu mal-prodotti tal-kuntratt jew it-teknoloġiji tal-kuntratt matul il-perjodu li għalih il-partijiet ikunu qablu li jesplojtjaw ir-riżultati b’mod konġunt;
(c)
l-iffissar tal-prezzijiet meta jinbiegħu il-prodotti tal-kuntratt jew jiġu lliċenzjati t-teknoloġiji tal-kuntratt lil partijiet terzi, bl-eċċezzjoni tal-iffissar tal-prezzijiet li jintalbu lill-klijenti immedjati jew tal-iffissar tal-ħlasijiet għal-liċenzji li jintalbu lil-liċenzjatarji immedjati meta l-esplojtazzjoni konġunta tar-riżultati tkun tinkludi d-distribuzzjoni konġunta tal-prodotti tal-kuntratt jew il-liċenzjar konġunt tat-teknoloġiji tal-kuntratt skont it-tifsira tal-punt (m)(i) jew (ii) tal-Artikolu 1(1);
(d)
ir-restrizzjoni tat-territorju li fih, jew tal-klijenti li lilhom, il-partijiet jistgħu passivament ibiegħu il-prodotti tal-kuntratt jew jilliċenzjaw it-teknoloġiji tal-kuntratt, bl-eċċezzjoni tal-obbligu li r-riżultati jiġu lliċenzjati esklużivament lil parti oħra;
(e)
ir-rekwiżit li jiġi limitat jew ma jsir l-ebda bejgħ attiv tal-prodotti tal-kuntratt jew tat-teknoloġiji tal-kuntratt fit-territorji jew lill-klijenti li ma jkunux ġew allokati b’mod esklużiv lil waħda mill-partijiet permezz ta’ speċjalizzazzjoni fil-kuntest tal-esplojtazzjoni;
(f)
ir-rekwiżit ta’ rifjut li tiġi sodisfatta d-domanda ta’ klijenti fit-territorji rispettivi tal-partijiet, jew ta’ klijenti mqassma mod ieħor bejn il-partijiet permezz ta’ speċjalizzazzjoni fil-kuntest tal-esplojtazzjoni, li jikkumerċjalizzaw il-prodotti tal-kuntratt f’territorji oħra fis-suq intern;
(g)
ir-rekwiżit li wieħed jagħmilha diffiċli għall-utenti jew għar-rivendituri biex jiksbu l-prodotti tal-kuntratt mingħand rivendituri oħra fis-suq intern.
Artikolu 6
Restrizzjonijiet esklużi
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 m’għandhiex tapplika għall-obbligi li ġejjin li jinsabu f’akkordju ta’ riċerka u żvilupp:
(a)
l-obbligu li wara li jkunu tlestew ir-riċerka u l-iżvilupp ma tiġix ikkontestata l-validità tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali li l-partijiet għandhom fis-suq intern u li huma rilevanti għar-riċerka u l-iżvilupp jew, li wara li jiskadi l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp, ma tiġix ikkontestata l-validità tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali li l-partijiet għandhom fis-suq intern u li jipproteġu r-riżultati tar-riċerka u l-iżvilupp, bla ħsara għall-possibilità li jiġi previst li l-akkordju ta’ riċerka u żvilupp jiġi tterminat fl-eventwalità li waħda mill-partijiet tikkontesta l-validità ta’ tali drittijiet ta’ proprjetà intellettwali;
(b)
l-obbligu li ma jingħatawx liċenzji lill-partijiet terzi sabiex jimmanifatturaw il-prodotti tal-kuntratt jew sabiex japplikaw it-teknoloġiji tal-kuntratt sakemm l-akkordju ma jipprovdix għall-esplojtazzjoni tar-riżultati tal-attivitajiet konġunti ta’ riċerka u żvilupp konġunti jew tar-riċerka u l-iżvilupp imħallsa minn tal-anqas waħda mill-partijiet u tali esplojtazzjoni ssir fis-suq intern fil-konfront ta’ partijiet terzi.
Artikolu 7
Applikazzjoni tal-limitu tas-sehem fis-suq
Għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-limitu tas-sehem fis-suq previst fl-Artikolu 4, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
is-sehem fis-suq għandu jkun ikkalkulat abbażi tal-valur tal-bejgħ fis-suq; jekk dejta dwar il-valur tal-bejgħ fis-suq ma tkunx disponibbli, jistgħu jintużaw stimi bbażati fuq informazzjoni oħra tas-suq, li tkun ta’ min jafdaha, li tkun tinkludi volumi ta’ bejgħ fis-suq, sabiex jiġi stabbilit is-sehem fis-suq tal-partijiet;
(b)
is-sehem fis-suq għandu jiġi kkalkulat abbażi ta’ dejta relattiva għas-sena kalendarja preċedenti;
(c)
is-sehem fis-suq miżmum mill-impriżi msemmija fil-punt (e) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 1(2) għandu jitqassam b’mod indaqs lil kull impriża li jkollha d-drittijijet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ta’ dak is-subparagrafu;
(d)
jekk is-sehem fis-suq imsemmi fl-Artikolu 4(3) inizjalment ma jkunx aktar minn 25 % iżda sussegwentement jitla’ ‘l fuq minn dak il-livell mingħajr ma jaqbeż it-30 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sentejn kalendarji konsekuttivi wara s-sena li fiha jkun inqabeż għall-ewwel darba l-limitu ta’ 25 %;
(e)
jekk is-sehem fis-suq imsemmi fl-Artikolu 4(3) inizjalment ma jkunx aktar minn 25 % iżda sussegwentement jitla’ ‘l fuq minn 30 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sena kalendarja wara s-sena li fiha jkun inqabeż għall-ewwel darba l-livell ta’ 30 %;
(f)
il-benefiċċju tal-punti (d) u (e) ma jistax jiġi magħqud sabiex jaqbeż perjodu ta’ sentejn kalendarji.
Artikolu 8
Perjodu tranżitorju
Il-projbizzjoni stabbilita fl-Artikolu 101(1) tat-Trattat m’għandhiex tapplika fil-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2012 fir-rigward ta’ akkordji li diġà jkunu fis-seħħ fil-31 ta’ Diċembru 2010 li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti f’dan ir-Regolament iżda li jissodisfaw il-kundizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti fir-Regolament (KE) Nru 2659/2000.
Artikolu 9
Perjodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2011.
Għandu jiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2022.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Diċembru 2010.