NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1191/2010
ze dne 16. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1794/2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1794/2006 (3) stanoví nezbytná opatření k rozvoji systému poplatků za letové navigační služby, který je v souladu se systémem poplatků za traťové navigační služby vypracovaným organizací Eurocontrol. Vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby poskytované během všech fází letu má pro provádění jednotného evropského nebe nesmírný význam. Systém by měl dosáhnout větší transparentnosti při stanovování a ukládání poplatků uživatelům vzdušného prostoru a při vymáhání těchto poplatků a hospodárnosti v poskytování letových navigačních služeb. Měl by rovněž podporovat efektivnost letů při zachování optimální úrovně bezpečnosti a stimulovat integrované poskytování služeb.
(2)
Za účelem zajištění efektivnosti celkového cíle zvýšení nákladové efektivnosti letových navigačních služeb by měl systém poplatků podporovat posílení nákladové a provozní efektivnosti v souladu s evropským hlavním plánem uspořádání letového provozu a na jeho podporu.
(3)
Nařízení (ES) č. 1794/2006 je třeba aktualizovat, aby byly finanční důsledky plánu výkonnosti promítnuty do systému poplatků, zejména s ohledem na náklady a mechanismus sdílení rizik provozu jakož i režimy pobídek popsané v nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (4). Nařízení (ES) č. 1794/2006 by mělo být tudíž odpovídajícím způsobem změněno.
(4)
Měla by být přijata vhodná ustanovení k zajištění hladkého přechodu na aktualizovaný systém poplatků.
(5)
Opatření stanovena v tomto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1794/2006
Nařízení (ES) č. 1794/2006 se mění takto:
1)
Článek 1 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Toto nařízení stanoví opatření potřebná pro vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby, který je v souladu se systémem poplatků za traťové služby vypracovaným organizací Eurocontrol.“.
b)
Odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. S výhradou čl. 1 odst. 3 třetí větou nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (5), mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nevztahuje na letové navigační služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok, bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet sedadel.
Členské státy o takovém rozhodnutí uvědomí Komisi. Komise pravidelně zveřejní aktualizovaný seznam letišť, na která se na základě rozhodnutí členských států toto nařízení na navigační služby nevztahuje.
6. Jde-li o letové navigační služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 150 000 pohybů za rok, bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet sedadel, mohou členské státy před každým referenčním obdobím uvedeným v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 594/2004 rozhodnout nečinit následující:
a)
počítat stanovené náklady v souladu s článkem 6 tohoto nařízení;
b)
počítat poplatky za přibližovací a letištní služby stanovené v článku 11 tohoto nařízení;
c)
stanovovat jednotkové sazby poplatků uvedené v článku 13 tohoto nařízení.
První pododstavec se použije, aniž by bylo dotčeno používání zásad uvedených v článcích 14 a 15 nařízení (ES) č. 550/2004 a pokud je dodržen čl. 1 odst. 3 třetí věta nařízení (ES) č. 691/2010.
Členské státy, které se rozhodnou nečinit úkony uvedené v prvním pododstavci, vypracují podrobné hodnocení, v jakém rozsahu jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Součástí tohoto hodnocení je konzultace se zástupcem uživatelů vzdušného prostoru.
Tyto členské státy předloží Komisi podrobnou zprávu o hodnocení uvedeném ve třetím pododstavci. Zpráva je podpořena důkazy, zahrne výsledek konzultace s uživateli a plné odůvodní závěry dotyčného členského státu. Po konzultaci s dotčeným členským státem může
Komise rozhodnout, že podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení nejsou splněny, a může nejpozději dva měsíce po obdržení zprávy požádat členský stát o opětovné provedení hodnocení na základě revidovaných podmínek.
Pokud Komise takové rozhodnutí učiní, vymezí které části hodnocení mají být revidovány a uvede pro to důvody.
Požádala-li Komise o revidované hodnocení, dotyčný členský stát předloží zprávu o závěrech uvedeného revidovaného hodnocení ve lhůtě dvou měsíců poté, co obdržel žádost Komise.
Konečná zpráva se zveřejní a platí po dobu trvání dotyčného referenčního období.
2)
V článku 2 se doplňují tato písmena:
„h)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady předem stanovené členským státem podle čl. 15 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 550/2004;
i)
„referenčním obdobím“ se rozumí referenční období pro systém sledování výkonnosti stanovený v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
j)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí celkový součet vzletů a přistání obchodní letecké dopravy vypočítaný jako průměr za tři roky, které předcházejí přijetí plánu výkonnosti uvedenému v článku 12 nařízení (EU) č. 691/2010;
k)
„jinými příjmy“ se rozumí příjmy získané od veřejných orgánů nebo příjmy z komerčních činností a/nebo, v případě výkonových jednotek, příjmy získané ze smluv a dohod mezi poskytovateli letových navigačních služeb a provozovateli letišť, které zvýhodňují poskytovatele letových navigačních služeb pokud jde o výši jednotkových sazeb.“.
3)
V článku 3 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
„1. Systém poplatků se řídí zásadami stanovenými v článku 15 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Stanovené náklady na traťové letové navigační služby jsou financovány z traťových poplatků uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů.
3. Stanovené náklady na přibližovací a letištní služby jsou financovány z poplatků za přibližovací a letištní služby uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů. Ty mohou zahrnovat křížové subvence poskytnuté v souladu s právem Unie.“.
4)
V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Oblast zpoplatnění traťových služeb se rozprostírá od zemského povrchu a zahrnuje i horní vzdušný prostor. Členské státy mohou vyčlenit určitou oblast v složitých oblastech přibližovacích a letištních služeb uvnitř oblasti zpoplatnění.
4. Pokud oblasti zpoplatnění procházejí vzdušným prostorem více než jednoho členského státu, k čemuž může dojít v důsledku vytvoření společné oblasti zpoplatnění ve funkčním bloku vzdušného prostoru, zajistí dotčené členské státy v co nejvyšší míře shodné a jednotné používání tohoto nařízení na dotčený vzdušný prostor.
Pokud jednotné použití tohoto nařízení na dotyčný vzdušný prostor není možné, informují členské státy uživatele o rozdílech v používání tohoto nařízení transparentním způsobem a oznámí tyto rozdíly Komisi a Eurocontrolu.“.
5)
V článku 5 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Členské státy mohou určit následující náklady jako stanovené náklady v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 550/2004, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb:
a)
náklady vzniklé příslušným vnitrostátním orgánům;
b)
náklady vzniklé kvalifikovaným subjektům uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
náklady plynoucí z mezinárodních dohod.
3. V souladu s čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004, aniž jsou dotčeny jiné zdroje financování a v souladu s právem Unie, lze část příjmů pocházejících z poplatků využít na financování společných projektů pro funkce související se sítí, které jsou mimořádně důležité pro zvýšení celkové výkonnosti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb v Evropě. V takovýchto případech členské státy zajistí uplatnění komplexního a transparentního účetnictví, aby se zajistilo, že uživatelé vzdušného prostoru nebudou zpoplatňováni dvakrát. Stanovené náklady, ze kterých se financuje společný projekt, musí být jasně určeny v souladu s přílohou II.“.
6)
Článek 6 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Stanovené náklady a skutečné náklady zahrnují náklady na způsobilé služby, zařízení a činnosti uvedené v článku 5 tohoto nařízení a určené v souladu s účetními požadavky stanovenými v článku 12 nařízení (ES) č. 550/2004.
Jednorázové nákladové dopady vyplývající ze zavedení mezinárodních účetních standardů lze však rozložit na období nepřesahující 15 let.
Aniž jsou dotčeny články 16 a 18 nařízení (EU) č. 691/2010, stanovené náklady se určují před začátkem každého referenčního období jako součást plánů výkonnosti uvedených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 a v čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 691/2010 pro každý kalendářní během referenčního období jak v reálné, tak i nominální hodnotě. Jednotkové sazby se vypočítávají na základě nákladů vyjádřených v nominální hodnotě. Pro každý rok v referenčním období se rozdíl mezi stanovenými náklady vyjádřenými v nominální hodnotě před referenčním obdobím a stanovenými náklady upravenými na základě skutečné inflace zaznamenané Komisí (Eurostatem) pro daný rok převede nejpozději v roce n+2.
Stanovené náklady a skutečné náklady se určují v národní měně. Pokud je pro funkční blok vzdušného prostoru vytvořena společná oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, zajistí dotčené členské státy převod vnitrostátních nákladů na euro nebo na národní měnu jednoho z dotčených členských států, aby byl zajištěn transparentní výpočet jediné jednotkové sazby podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce tohoto nařízení. Dotčené členské státy to oznámí Komisi a Eurocontrolu.“.
b)
Odstavec 2 se mění takto:
i)
druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Osobní náklady zahrnují hrubou mzdu, příplatky za práci přesčas, příspěvek zaměstnavatele na sociální pojištění, jakož i penzijní náklady a jiné dávky. Penzijní náklady mohou být vypočteny s použitím obezřetných předpokladů v souladu s řízením systému nebo příslušným vnitrostátním právem, podle případu. Takové předpoklady jsou podrobně rozvedeny ve vnitrostátním plánu výkonnosti.“.
ii)
čtvrtý a pátý pododstavec se nahrazují tímto:
„Náklady na odpisy se vztahují k celkovým dlouhodobým aktivům užívaným pro účely letových navigačních služeb. Dlouhodobá aktiva se odepisují v souladu s jejich očekávanou životností za použití metody rovnoměrného odpisování uplatněné k pořizovací hodnotě odpisovaných aktiv. Pro výpočet odpisů lze použít účtování pořizovacích nebo stávajících cen. Způsob výpočtu zůstane nezměněn po celou dobu odpisování a musí být v souladu s použitými náklady na kapitál. Použije-li se účtování stávajících cen, poskytnou se i čísla účtování ekvivalentních pořizovacích cen, aby bylo umožněno srovnání a hodnocení.
Náklady na kapitál se rovnají celkovému součinu:
a)
součtu průměrné čisté účetní hodnoty dlouhodobých aktiv a případných opravných položek k celkovým aktivům stanoveným vnitrostátním dozorovým orgánem a používaných poskytovatelem letových navigačních služeb, která jsou v provozu či ve výstavbě, a průměrné hodnoty čistých oběžných aktiv kromě úročených účtů potřebných pro poskytování letových navigačních služeb; a
b)
váženého průměru úrokové sazby z přijatých úvěrů a návratnosti vlastního kapitálu. V případě poskytovatele letových navigačních služeb bez vlastního kapitálu se vážený průměr vypočítává na základě návratnosti uplatňované vůči rozdílu mezi celkovými aktivy uvedenými v písmenu a) a úvěry.
Mimořádné položky jsou tvořeny nevratnými náklady vztahujícími se na poskytování letových navigačních služeb, které vznikly v průběhu stejného roku.
Každá úprava nad rámec ustanovení mezinárodních účetních standardů se uvede ve vnitrostátním plánu výkonnosti za účelem přezkumu ze strany Komise a v doplňujících informacích, které jsou poskytovány v souladu s přílohou II.“
c)
V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Pro účely odst. 2 pátého pododstavce jsou ukazatele, kterým má být přikládána váha, založeny na poměru financování prostřednictvím buď úvěru, nebo vlastního kapitálu. Úroková sazba z přijatých úvěrů se rovná průměrné úrokové sazbě z přijatých úvěrů poskytovatele letových navigačních služeb. Návratnost vlastního kapitálu vychází ze skutečného finančního rizika vzniklého poskytovateli letových navigačních služeb.“
7)
V čl. 7 odst. 2 se doplňuje následující pododstavec:
„Pro účely prvního pododstavce písm. b), členské státy před začátkem každého referenčního období stanoví pro každé letiště kritéria použitá pro přidělení nákladů mezi přibližovací a letištní služby a traťové služby a uvědomí o tom Komisi.“.
8)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Transparentnost nákladů a systému poplatků
1. Členské státy nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období nabídnou zástupcům uživatelů vzdušného prostoru možnost konzultace týkající se stanovených nákladů, plánovaných investic, prognózy výkonových jednotek, politiky poplatků a výsledných jednotkových sazeb a při tom jsou jim nápomocni poskytovatelé letových navigačních služeb. Členské státy poskytnou zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi a tam, kde je to na místě, i organizaci Eurocontrol, transparentním způsobem přehled vnitrostátních nákladů nebo nákladů funkčního bloku vzdušného prostoru stanovených v souladu s článkem 5 a jejich jednotkové sazby.
Během referenčního období členské státy každý rok navrhnou konzultace se zástupci uživatelů vzdušného prostoru o každé odchylce od prognózy, zejména s ohledem na:
a)
skutečnou dopravu a náklady ve srovnání s prognózou dopravy a stanovenými náklady;
b)
uplatňování mechanismu sdílení rizika stanoveného v článku 11a;
c)
režimy pobídek stanovené v článku 12.
Tuto konzultaci lze uspořádat v regionálním rámci. Zástupci uživatelů vzdušného prostoru si ponechají právo požádat o více konzultací. Soustavně se organizují rovněž konzultace s uživateli po aktivaci varovného mechanismu, která má za následek revizi jednotkové sazby.
2. Informace uvedené v odstavci 1 jsou vykazovány na základě tabulek a podrobných pravidel stanovených v přílohách II a VI, nebo, pokud se členský stát na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru rozhodl nepočítat stanovené náklady či poplatky za přibližovací a letištní služby nebo nestanovit jednotkové sazby poplatků za přibližovací a letištní služby podle čl. 1 odst. 6, je informace uvedená v odstavci 1 založena na výkazních tabulkách a podrobných pravidlech stanovených v příloze III. Příslušná dokumentace se dá k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům tři týdny před konzultační schůzkou. Pro každoroční konzultaci uvedenou v odst. 1 druhém pododstavci je příslušná dokumentace dána k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům každý rok, nejpozději do 1. listopadu.“.
9)
Článek 9 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
letům provedeným výlučně za účelem přepravy během oficiálních cest vládnoucího panovníka a jeho nejbližší rodiny, hlav států, předsedů vlád a vládních ministrů; ve všech případech musí být tato výjimka doložena patřičným označením statusu nebo poznámkou v letovém plánu.“.
b)
Odstavec 4 se mění takto:
i)
první pododstavec se zrušuje;
ii)
ve druhém pododstavci se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Náklady vzniklé v souvislosti s lety, kterým byla udělena výjimka z placení poplatků, jsou tvořeny:“.
10)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Výpočet poplatků za traťové navigační služby
1. Aniž je dotčena možnost financování traťových letových navigačních služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 3 odst. 2, poplatek za traťové navigační služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění traťových služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast zpoplatnění traťových služeb a počtu přeletových jednotek u daného letu.
2. Jednotková sazba a traťové výkonové jednotky se vypočítají v souladu s přílohou IV.
Článek 11
Výpočet poplatků za přibližovací a letištní služby
1. Aniž je dotčena možnost financování přibližovacích a letištních služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 3 odst. 3, poplatek za letištní a přibližovací služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění přibližovacích a letištních služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast a počtu výkonových jednotek přibližovacích a letištních služeb daného letu. Pro účely poplatků se přiblížení a odlet počítá za jeden let. Výpočetní jednotkou je buď let při příletu, nebo let při odletu.
2. Jednotková sazba a výkonové jednotky přibližovacích a letištních služeb se vypočítají v souladu s přílohou V.“.
11)
Vkládá se nový článek 11a, který zní:
„Článek 11a
Sdílení rizika
1. Tento článek stanoví mechanismus sdílení rizika nákladů. Použije se v souladu se zásadami obsaženými v článku 11 nařízení (EU) č. 691/2010.
2. Následující náklady nejsou předmětem sdílení rizika provozu a jsou vráceny bez ohledu na vývoj provozu:
a)
stanovené náklady určené podle čl. 5 odst. 2, s výjimkou dohod týkajících se poskytování přeshraničních letových provozních služeb;
b)
stanovené náklady poskytovatelů meteorologických služeb;
c)
převody povolené z předchozího roku nebo referenčního období a slevy nebo pokuty vyplývající z režimů pobídek;
d)
přeplatky nebo nedoplatky vyplývající ze změn provozu se uhradí nejpozději v roce n + 2.
Navíc, členské státy mohou vyjmout ze sdílení rizika provozu stanovené náklady poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří obdrželi povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Pokud během daného roku skutečný počet výkonových jednotek nepřevyšší nebo se nesníží o více než 2 % ve srovnání s prognózou zpracovanou na začátku referenčního období, dodatečný příjem nebo ztráta v příjmech poskytovatele letových navigačních služeb týkající se stanovených nákladů se nepřevádí.
4. Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek převýší prognózu zpracovanou na začátku referenčního období o více než 2 %, vrátí se nejpozději v roce n + 2 nejméně 70 % dodatečného příjmu získaného příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, který překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů, uživatelům vzdušného prostoru.
Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek se sníží ve srovnání s prognózou zpracovanou na začátku referenčního období o více než 2 %, uhradí uživatelé vzdušného prostoru zpravidla nejpozději v roce n + 2 nejvýše 70 % ztráty v příjmech vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů. Členské státy však mohou rozhodnout, že převod těchto ztrát v příjmech rozloží na několik let za účelem udržení stability jednotkové sazby.
5. Rozdělení rizika provozu uvedeného v odstavci 4 se určí vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčního bloku vzdušného prostoru na celé referenční období po konzultacích podle článku 8.
6. Pokud je během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek nižší než 90 % ve srovnání s prognózou stanovenou na začátku referenčního období, plnou výši ztráty v příjmech vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů, uhradí uživatelé vzdušného prostoru zpravidla nejpozději v roce n + 2. Členské státy však mohou rozhodnout, že převod těchto ztrát v příjmech rozloží na několik let za účelem udržení stability jednotkové sazby.
Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek převýší 110 % prognózy zpracované na začátku referenčního období, vrátí se uživatelům vzdušného prostoru v roce n + 2 plná výše dodatečných příjmů získaných příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb bez vlastního kapitálu nebo s vlastním kapitálem nepřesahujícím 5 % celkových závazků ke dni 31. prosince 2011 mohou být vyňati ze sdílení rizika provozu během prvního referenčního období, aby bylo možné dosáhnout nižšího podílu financování úvěru. Tito poskytovatelé letových navigačních služeb vyňati ze sdílení rizika provozu se uvedou v plánu výkonnosti za účelem přezkumu ze strany Komise a v doplňujících informacích předkládaných v souladu s přílohou II. Členské státy popíší a zdůvodní opatření plánovaná k dosažení nižšího podílu financování úvěru a jeho časového rozvržení.
8. Na sdílení rizika nákladů se vztahují tyto zásady:
a)
pokud se skutečné náklady během celého referenčního období sníží pod stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl si ponechá příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt;
b)
pokud skutečné náklady během celého referenčního období převýší stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl uhradí příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt, aniž je dotčena aktivace varovného mechanismu podle článku 18 nařízení (EU) č. 691/2010;
c)
písmena a) a b) se nemohou vztahovat na rozdíl mezi skutečnými a stanovenými náklady, u nichž lze mít za to, že jsou mimo kontrolu poskytovatelů letových navigačních služeb, členských států a kvalifikovaných subjektů v důsledku:
i)
nepředvídaných změn vnitrostátních důchodových předpisů a předpisů pro důchodové účetnictví,
ii)
nepředvídaných změn vnitrostátního daňového práva,
iii)
nepředvídaných a nových nákladových položek nezahrnutých do vnitrostátního plánu výkonnosti, ale vyžadovaných právem,
iv)
nepředvídaných změn v nákladech nebo příjmech vyplývajících z mezinárodních dohod,
v)
podstatných změn v úrokových sazbách za půjčky.
Aniž je dotčen čl. 6 odst. 1 třetí pododstavec, je seznam nekontrolovatelných nákladových faktorů stanoven vnitrostátním dozorovým orgánem ze seznamu stanoveného v prvním pododstavci bodech i) až v) a je součástí plánu výkonnosti.
Pokud jsou skutečné náklady během celého referenčního období nižší než stanovené náklady určené na začátku referenčního období, vrátí se výsledný rozdíl uživatelům vzdušného prostoru převodem na následující referenční období.
Pokud skutečné náklady během celého referenčního období převýší stanovené náklady určené na začátku referenčního období, postoupí se výsledný rozdíl uživatelům vzdušného prostoru převodem na následující referenční období. Vnitrostátní dozorový orgán dá výslovný souhlas k převodu poté, co se ujistí, že:
i)
rozdíl ve skutečných nákladech ve srovnání se stanovenými náklady je skutečně výsledkem vývoje překračujícího rámec vlivu příslušného poskytovatele letových navigačních služeb, členského státu nebo kvalifikovaného subjektu;
ii)
rozdíl v nákladech, který se postupuje uživatelům, je výslovně určen a kategorizován.
Převáděná částka se musí specifikovat podle faktorů a popsat v doplňujících informacích předkládaných v souladu s přílohou VI.“.
12)
V článku 12 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
„1. Členské státy na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru mohou na nediskriminačním a transparentním základě stanovit či schválit režimy pobídek na podporu zlepšení poskytování letových navigačních služeb nebo snížení vlivu letectví na životní prostředí, což bude mít za následek jiný výpočet poplatků podle odstavců 2 a 3. Pobídky se mohou vztahovat na poskytovatele letových navigačních služeb a/nebo uživatele vzdušného prostoru.
2. V souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 691/2010 může členský stát na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru schválit finanční pobídky, aby jeho poskytovatelé letových navigačních služeb dosahovali cílů výkonnosti. Jednotková sazba může být upravena, aby byla poskytnuta sleva nebo uložena pokuta podle skutečné úrovně výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s příslušným cílem. Tyto slevy nebo pokuty se uplatní pouze tehdy, když změny ve výkonnosti mají značné dopady na uživatele. Použitelná výše slev a pokut je úměrná cílům a výkonnosti, kterých je třeba dosáhnout. Úrovně změn výkonnosti a použitelná výše slev a pokut se stanoví po nabídce konzultovat uvedené v článku 8 a stanovena vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pokud se členský stát rozhodne použít režim pobídek v případě uživatelů letových navigačních služeb, změní, po nabídce konzultovat uvedené v článku 8, poplatky účtované uživatelům, aby zohlednil úsilí vyvinuté dotčenými uživateli, zejména k:
a)
optimalizaci využívání letových navigačních služeb;
b)
snížení dopadů letectví na životní prostředí;
c)
snížení celkových nákladů letových navigačních služeb a zvýšení jejich účinnosti, zejména snížením nebo změnou poplatků podle letového vybavení, které zvyšuje kapacitu, nebo kompenzací obtíží spojených s volbou méně přetížených tratí;
d)
urychlení zavádění kapacit řízení letového provozu podle projektu SESAR ATM.“.
13)
Článek 13 se mění takto:
a)
Odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Členské státy zajistí, že jednotkové sazby jsou stanoveny pro každou oblast zpoplatnění každoročně.
Jednotkové sazby se stanoví v národní měně. Pokud se členský stát, který je součástí funkčního bloku vzdušného prostoru, rozhodne vytvořit společnou oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, jednotková sazba se stanoví v eurech nebo v národní měně jednoho z příslušných členských států. Příslušné členské státy oznámí použitelnou měnu Komisi a Eurocontrolu.
2. Podle čl. 11 odst. 4 písm. e) nařízení (ES) č. 549/2004 a článku 18 nařízení (EU) č. 691/2010 může být jednotková sazba změněna v průběhu roku v případě aktivace varovného mechanismu.“.
b)
Doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
„4. Pro první rok referenčního období se jednotkové sazby vypočítají na základě plánu výkonnosti oznámeného příslušným členským státem nebo funkčním blokem vzdušného prostoru ke dni 1. listopadu roku předcházejícího počátku referenčního období. Pokud je plán výkonnosti přijat později než 1. listopadu roku předcházejícího počátku referenčního období, jednotkové sazby se v případě potřeby přepočítají na základě konečného přijatého plánu nebo použitelných nápravných opatřeních.“.
14)
V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy mohou vybírat poplatky prostřednictvím jediného poplatku za každý let. Pokud se poplatky účtují a vybírají v regionálním rámci, fakturační měna může být euro a administrativní jednotková sazba pro úhradu fakturačních nákladů a nákladů na výběr poplatků může být doplněna do příslušné jednotkové sazby.“.
15)
Článek 15 se zrušuje.
16)
V článku 17 se úvodní část prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné vnitrostátními dozorovými orgány nebo kvalifikovaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, včetně kontrol na místě. Oprávněné osoby jsou zmocněny:“.
17)
Vkládá se nový článek 17a, který zní:
„Článek 17a
Přezkum
Přezkum systému sledování výkonnosti uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 691/2010 prováděný Komisí zahrnuje mechanismus sdílení rizika stanovený v článku 11a tohoto nařízení, režimy pobídek stanovené podle článku 12 tohoto nařízení a jejich vliv a efektivnost v dosahování vytýčených cílů výkonnosti.“.
18)
Přílohy I až VI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Členské státy, u nichž je vnitrostátními předpisy, které existovaly už před 8. červencem 2010, stanoveno snížení jednotkové sazby přesahující rámec cílů Evropské unie vytýčených v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010, mohou vyjmout své poskytovatel letových navigačních služeb z působnosti čl. 11a odst. 3 nařízení (ES) č. 1794/2006. Toto vynětí se vztahuje na období, po které vnitrostátní předpisy snižují jednotkovou sazbu a nesmí překročit konec prvního referenčního období v roce 2014. Členské státy o tom informují Komisi a Eurocontrol.
Členské státy mohou rozhodnout, že se do 31. prosince 2014 ustanovení nařízení (ES) č. 1794/2006 ve znění tohoto nařízení nepoužijí na přibližovací a letištní služby. Oznámí to Komisi. Pokud členské státy vyjmou přibližovací a letištní služby z působnosti ustanovení uvedeného nařízení, lze plné náklady za poskytování přibližovacích a letištních služeb uhradit do 31. prosince 2014.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Začne se používat na náklady, poplatky a jednotkové sazby letových navigačních služeb roku 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1191/2010
tas-16 ta’ Diċembru 2010
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1794/2006 li jistabbilixxi skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar il-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru fl-ajru uniku Ewropew (ir-Regolament tal-forniment ta’ servizz) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 15(4) tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 5(3) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006 (3) jistabbilixxi l-miżuri meħtieġa għall-iżvilupp ta’ skema ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li hija konsistenti mas-Sistema tal-Imposti fuq ir-Rotot tal-Eurocontrol. L-iżvilupp ta’ skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru pprovduti matul il-fażijiet kollha tat-titjira huwa fundamentali għall-implimentazzjoni tal-ajru uniku Ewropew. Permezz tal-iskema għandhom jinkisbu trasparenza akbar fir-rigward tal-istabbiliment, l-impożizzjoni u l-infurzar tal-imposti għall-utenti tal-ispazju tal-ajru u nfiq effiċjenti fil-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. Hija għandha tinkoraġġixxi wkoll l-effiċjenza tat-titjiriet filwaqt li żżomm livell ottimali ta’ sigurtà u tistimula l-forniment integrat tas-servizzi.
(2)
Sabiex jiġi żgurat li l-għan ġenerali li jittejjeb l-infiq effiċjenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jkun effettiv, l-iskema ta’ imposti għandha tippromwovi t-titjib tal-infiq effiċjenti u tal-effiċjenza operattiva b’mod konsistenti mal-Pjan Regolatorju Ewropew għall-Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru u b’mod li jappoġġah.
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 1794/2006 jeħtieġ li jiġi aġġornat sabiex il-konsegwenzi finanzjarji tal-iskema ta’ prestazzjoni jiġu tradotti fl-iskema ta’ imposti, b’mod partikolari f’dak li jirrigwarda l-mekkaniżmi ta’ qsim tar-riskji tal-infiq u tat-traffiku kif ukoll l-iskemi ta’ inċentivi deskritti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010 tad-29 ta’ Lulju 2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (4). Ir-Regolament (KE) Nru 1794/2006 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(4)
Għandhom jiġu previsti dispożizzjonijiet xierqa sabiex tiġi żgurata tranżizzjoni bla xkiel għall-iskema ta’ imposti aġġornata.
(5)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1794/2006
Ir-Regolament (KE) Nru 1794/2006 huwa emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1 huwa emendat kif ġej:
a)
Il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-miżuri meħtieġa għall-iżvilupp ta’ skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li hija konsistenti mas-Sistema tal-Imposti fuq ir-Rotot tal-Eurocontrol.”.
b)
Il-paragrafi 5 u 6 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“5. Suġġett għat-tielet sentenza tal-Artikolu 1(3) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010 (*), l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru pprovduti f’ajruporti b’inqas minn 50 000 moviment ta’ trasport kummerċjali bl-ajru kull sena, irrispettivament mill-massa massima tat-tlugħ u min-numru ta’ postijiet tal-passiġġieri.
L-Istati Membri għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’dik id-deċiżjoni. Il-Kummissjoni għandha tippubblika perjodikament lista aġġornata ta’ dawk l-ajruporti fejn l-Istati Membri ddeċidew li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
6. Fir-rigward tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru pprovduti f’ajruporti b’inqas minn 150 000 moviment ta’ trasport kummerċjali bl-ajru kull sena, irrispettivament mill-massa massima tat-tlugħ u min-numru ta’ postijiet tal-passiġġieri, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu, qabel kull perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, li ma jagħmlux waħda jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
jikkalkulaw l-ispejjeż determinati skont l-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
jikkalkulaw l-imposti tat-terminal kif stabbilit fl-Artikolu 11 ta’ dan ir-Regolament;
(c)
jistabbilixxu rati tat-terminal għal kull unità kif imsemmi fl-Artikolu 13 ta’ dan ir-Regolament.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika bla ħsara għall-applikazzjoni tal-prinċipji msemmija fl-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u huwa suġġett għat-tielet sentenza tal-Artikolu 1(3) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010.
L-Istati Membri li jiddeċiedu li ma japplikawx id-dispożizzjonijiet elenkati fl-ewwel subparagrafu għandhom iwettqu valutazzjoni ddettaljata dwar sa fejn ikunu sodisfatti l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness 1 ta’ dan ir-Regolament. Dik il-valutazzjoni għandha tinkludi konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
Dawk l-Istati Membri għandhom jissottomettu rapport dettaljat lill-Kummissjoni dwar il-valutazzjoni msemmija fit-tielet subparagrafu. Dak ir-rapport għandu jkun sostnut bl-evidenza, inkluż l-eżitu tal-konsultazzjoni mal-utenti, u għandu jipprovdi r-raġunijiet kollha għall-konklużjonijiet tal-Istat Membru.
Wara konsultazzjoni mal-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni tista’ tiddetermina li l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament ma ġewx sodisfatti u tista’, mhux aktar tard minn xahrejn wara li tirċievi r-rapport, titlob lill-Istat Membru jwettaq mill-ġdid il-valutazzjoni taħt kundizzjonijiet riveduti.
Meta l-Kummissjoni tagħmel tali determinazzjoni, hija għandha tidentifika liema parti jew partijiet tal-valutazzjoni għandha jew għandhom jiġu riveduti u għandha tagħti r-raġunijiet għaliha.
Meta l-Kummissjoni titlob valutazzjoni riveduta, l-Istat Membru kkonċernat għandu jissottometti rapport dwar il-konklużjonijiet ta’ dik il-valutazzjoni riveduta fi żmien xahrejn minn meta jirċievi d-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
Ir-rapport finali għandu jiġi ppubblikat u għandu jibqa’ validu tul il-perjodu ta’ referenza kkonċernat.
(*) ĠU L 201, 3.8.2010, p. 1.”." 						
(2)
Fl-Artikolu 2 għandhom jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(h)
‘spejjeż determinati’ tfisser spejjeż predeterminati mill-Istat Membru kif imsemmi fl-Artikolu 15(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(i)
‘perjodu ta’ referenza’ tfisser il-perjodu ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni prevista fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(j)
‘movimenti ta’ trasport kummerċjali bl-ajru’ tfisser l-għadd totali ta’ tlugħ u nżul fir-rigward tat-trasport kummerċjali bl-ajru, ikkalkulat bħala medja fuq it-tliet snin ta’ qabel l-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010;
(k)
‘dħul ieħor’ tfisser dħul miksub mill-awtoritajiet pubbliċi jew dħul miksub minn attivitajiet kummerċjali u/jew, fil-każ tar-rati tat-terminal għal kull unità, dħul miksub minn kuntratti jew minn ftehim bejn il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u l-operaturi tal-ajruporti, li minnu jibbenefikaw il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fir-rigward tal-livell tar-rati għal kull unità.”.
(3)
Fl-Artikolu 3, il-paragrafi 1, 2 u 3 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“1. L-iskema ta’ imposti għandha tkun suġġetta għall-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
2. L-ispejjeż determinati tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru en route għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta’ imposti en route applikati għall-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III, u/jew permezz ta’ dħul ieħor.
3. L-ispejjeż determinati tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tat-terminal għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta’ imposti tat-terminal applikati għall-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III, u/jew permezz ta’ dħul ieħor. Dan jista’ jinkludi sussidji inkroċjati mogħtija skont il-liġi tal-Unjoni.”.
(4)
Fl-Artikolu 4, il-paragrafi 3 u 4 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“3. Żona tal-imposti en route għandha testendi mill-art sal-ispazju tal-ajru ta’ fuq u għandha tinkludi dak l-ispazju tal-ajru wkoll. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu żona speċifika f’żoni tat-terminal kumplessi fi ħdan iż-żona tal-imposti.
4. Fejn żoni tal-imposti jestendu tul l-ispazju tal-ajru ta’ aktar minn Stat Membru wieħed, li jista’ jkun b’riżultat tal-ħolqien ta’ żona komuni ta’ imposti fi blokk ta’ spazju tal-ajru funzjonali, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiżguraw l-aqwa livell possibbli ta’ konsistenza u uniformità fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fl-ispazju tal-ajru kkonċernat.
Meta l-applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament fl-ispazju tal-ajru kkonċernat ma tkunx possibbli, l-Istati Membri għandhom jinformaw lill-utenti b’tali differenzi fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament b’mod trasparenti u għandhom jinnotifikaw il-Kummissjoni u lill-Eurocontrol b’tali differenzi.”.
(5)
Fl-Artikolu 5, il-paragrafi 2 u 3 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“2. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu l-ispejjeż li ġejjin bħala spejjeż determinati, skont l-Artikolu 15(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, meta dawn jiġġarrbu b’riżultat tal-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru:
(a)
l-ispejjeż imġarrbin mill-awtoritajiet nazzjonali rilevanti;
(b)
l-ispejjeż imġarrbin mill-entitajiet ikkwalifikati msemmija fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
l-ispejjeż li ġejjin minn ftehim internazzjonali.
3. F’konformità mal-Artikolu 15a(3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, bla ħsara għal sorsi oħra ta’ finanzjament u f’konformità mal-liġi tal-Unjoni, parti mid-dħul li jirriżulta mill-imposti tista’ tintuża biex jiġu ffinanzjati proġetti komuni dwar funzjonijiet marbuta man-netwerk li għandhom importanza partikolari għat-titjib tal-prestazzjoni globali tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fl-Ewropa. F’tali każijiet, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm prattiki ta’ kontabbiltà komprensivi u trasparenti biex ikun żgurat li l-utenti tal-ispazju tal-ajru ma jintalbux iħallsu l-imposti darbtejn. Dawk l-ispejjeż determinati li jiffinanzjaw il-proġett komuni għandhom ikunu identifikati b’mod ċar f’konformità mal-Anness II.”
(6)
L-Artikolu 6 huwa emendat kif ġej:
(a)
Il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-ispejjeż determinati u l-ispejjeż attwali għandhom jinkludu l-ispejjeż marbuta mas-servizzi, faċilitajiet u attivitajiet eliġibbli msemmija fl-Artikolu 5 ta’ dan ir-Regolament u stabbiliti f’konformità mar-rekwiżiti tal-kontabbiltà stipulati fl-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
L-effetti mhux rikorrenti li jirriżultaw mill-introduzzjoni tal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà jistgħu jinfirxu fuq perjodu li ma jaqbiżx il-15-il sena.
Bla ħsara għall-Artikoli 16 u 18 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010, l-ispejjeż determinati għandhom jiġu stabbiliti qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza bħala parti mill-pjanijiet ta’ prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u fl-Artikolu 10(3)(b) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010 għal kull sena kalendarja matul il-perjodu ta’ referenza u dan għandu jsir f’termini kemm reali kif ukoll nominali. Ir-rati għal kull unità għandhom jiġu kkalkulati abbażi tal-ispejjeż espressi f’termini nominali. Għal kull sena fil-perjodu ta’ referenza, id-differenza bejn l-ispejjeż determinati espressi f’termini nominali qabel il-perjodu ta’ referenza u l-ispejjeż determinati aġġustati abbażi tal-inflazzjoni attwali rreġistrata mill-Kummissjoni (Eurostat) għal dik is-sena għandha tinġieb ’il quddiem għal mhux aktar tard mis-sena n+2.
L-ispejjeż determinati u l-ispejjeż attwali għandhom jiġu espressi fil-munita nazzjonali. Fejn tkun ġiet stabbilita żona komuni ta’ imposti b’rata waħdanija għal kull unità għal blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiżguraw il-konverżjoni tal-ispejjeż nazzjonali għall-Euro jew għall-munita nazzjonali ta’ wieħed mill-Istati Membri kkonċernati sabiex jiġi żgurat li r-rata waħdanija għal kull unità tiġi kkalkulata b’mod trasparenti b’applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 13(1) ta’ dan ir-Regolament. Dawk l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol b’dan.”.
(b)
Il-paragrafu 2 huwa emendat kif ġej:
(i)
It-tieni subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“L-ispejjeż tal-persunal għandhom jinkludu r-rimunerazzjoni grossa, il-ħlasijiet tas-sahra, il-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-iskemi tas-sigurtà soċjali kif ukoll l-ispejjeż tal-pensjoni u benefiċċji oħra. L-ispejjeż tal-pensjoni jistgħu jiġu kkalkulati billi jintużaw suppożizzjonijiet prudenti skont il-qafas pubbliku jew privat tal-iskema jew skont il-liġi nazzjonali, skont il-każ. Dawk is-suppożizzjonijiet għandhom ikunu ddettaljati fil-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali.”.
(ii)
Ir-raba’ u l-ħames subparagrafi huma sostitwiti b’dan li ġej:
“L-ispejjeż ta’ deprezzament għandhom jirrelataw mal-assi totali fissi mħaddma għall-finijiet tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. L-assi fissi għandhom jiġu deprezzati skont il-ħajja operattiva mistennija tagħhom, billi jintuża l-metodu ta’ rata fissa applikat għall-ispejjeż tal-assi li jkunu qegħdin jiġu deprezzati. Biex jiġi kkalkulat id-deprezzament tista’ tintuża l-kontabbiltà storika jew attwali tal-ispejjeż. Il-metodoloġija ma għandhiex tinbidel matul il-perjodu tad-deprezzament u għandha tkun konsistenti mal-ispiża tal-kapital applikata. F’każ li tintuża l-kontabbiltà attwali tal-ispejjeż, għandhom jingħataw ukoll iċ-ċifri ekwivalenti tal-kontabbiltà storika tal-ispejjeż sabiex ikunu jistgħu jitwettqu l-paragun u l-valutazzjoni.
L-ispiża tal-kapital għandha tkun daqs ir-riżultat tal-multiplikazzjoni ta’:
(a)
it-total tal-valur medju nett kontabbli tal-assi fissi u l-aġġustamenti possibbli tal-assi totali ddeterminati mill-awtorità ta’ superviżjoni nazzjonali u użati mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, li jkunu qed jitħaddmu jew li jkunu fil-proċess ta’ konstruzzjoni, u tal-valur medju tal-assi netti kurrenti, għajr il-kontijiet li fuqhom hemm l-imgħax, li huma meħtieġa għall-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru; u
(b)
il-medja ppeżata tar-rata tal-imgħax fuq id-djun u tad-dħul fuq il-kapital. Għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru mingħajr ebda kapital, il-medja ppeżata għandha tiġi kkalkulata fuq il-bażi ta’ dħul applikat għad-differenza bejn it-total tal-assi msemmija fil-punt (a) u d-djun.
L-oġġetti eċċezzjonali għandhom jikkonsistu fi spejjeż ta’ darba biss marbutin mal-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru matul l-istess sena.
Kull aġġustament li jmur lil hinn mid-dispożizzjonijiet tal-Istandards tal-Kontabbiltà Internazzjonali għandu jiġi speċifikat fil-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali sabiex jiġi rivedut mill-Kummissjoni u fl-informazzjoni addizzjonali li għandha tiġi pprovduta skont l-Anness II.”
(c)
Fil-paragrafu 3, l-ewwel subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Għall-finijiet tal-ħames subparagrafu tal-paragrafu 2, il-fatturi li għandhom jingħataw piż għandhom ikunu bbażati fuq il-proporzjon tal-finanzjament permezz tad-dejn jew tal-kapital. Ir-rata tal-imgħax fuq id-dejn għandha tkun daqs ir-rata medja tal-imgħax fuq id-dejn tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. Id-dħul fuq il-kapital għandu jkun ibbażat fuq ir-riskju finanzjarju attwali mġarrab mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.”.
(7)
Fl-Artikolu 7(2), għandu jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu, qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza, il-kriterji użati biex jiġu allokati l-ispejjeż bejn is-servizzi tat-terminal u s-servizzi en route għal kull ajruport, u għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’dan.”.
(8)
L-Artikolu 8 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 8
It-trasparenza tal-ispejjeż u tal-mekkaniżmu tal-imposti
1. Mhux aktar tard minn sitt xhur qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza, l-Istati Membri għandhom joffru li jikkonsultaw mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru dwar l-ispejjeż determinati, l-investimenti ppjanati, it-tbassir tal-unitajiet tas-servizzi, il-politika tal-imposti u r-rati għal kull unità li jirriżultaw minnha u għandhom ikunu megħjuna mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. L-Istati Membri għandhom, b’mod trasparenti, jagħmlu l-ispejjeż nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali stabbiliti skont l-Artikolu 5 disponibbli għar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-Kummissjoni u, fejn applikabbli, għall-Eurocontrol.
Matul il-perjodu ta’ referenza, l-Istati Membri għandhom, fuq bażi annwali, joffru li jikkonsultaw mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru dwar kull devjazzjoni mit-tbassir, b’mod speċjali f’dak li jirrigwarda:
(a)
it-traffiku u l-ispejjeż attwali meta mqabbla mat-traffiku mbassar u mal-ispejjeż determinati mbassra;
(b)
l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 11a;
(c)
l-iskemi ta’ inċentivi stabbiliti fl-Artikolu 12.
Tali konsultazzjoni tista’ tiġi organizzata fuq bażi reġjonali. Ir-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru għandhom iżommu d-dritt li jitolbu għal iktar konsultazzjoni. Il-konsultazzjoni mal-utenti għandha tiġi organizzata wkoll b’mod sistematiku wara li jiġi attivat mekkaniżmu ta’ twissija li jiġġenera reviżjoni tar-rata għal kull unità.
2. L-informazzjoni imsemmija fil-paragrafu 1 għandha tkuna ibbażata fuq it-tabelli ta’ rrappurtar u r-regoli dettaljati stabbiliti fl-Annessi II u VI, jew, f’każ li Stat Membru, fil-livell nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali, ikun iddeċieda li ma jikkalkulax l-ispejjeż determinati jew l-imposti tat-terminal jew li ma jistabbilixxix ir-rati tat-terminal għal kull unità skont l-Artikolu 1(6), l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ibbażata fuq it-tabelli ta’ rrappurtar u r-regoli dettaljati stabbiliti fl-Anness III. Id-dokumentazzjoni rilevanti għandha titqiegħed għad-dispożizzjoni tar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, tal-Kummissjoni, tal-Eurocontrol u tal-awtoritajiet ta’ superviżjoni nazzjonali tliet ġimgħat qabel il-laqgħa ta’ konsultazzjoni. Għall-konsultazzjoni annwali msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, id-dokumentazzjoni rilevanti għandha titqiegħed għad-dispożizzjoni tar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, tal-Kummissjoni, tal-Eurocontrol u tal-awtoritajiet ta’ superviżjoni nazzjonali kull sena, mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru.”.
(9)
L-Artikolu 9 huwa emendat kif ġej:
(a)
Fil-paragrafu 1, il-punt (c) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(c)
titjiriet imwettqa esklużivament għat-trasport, fuq missjoni uffiċjali, tal-Monarka renjanti u tal-familja immedjata tiegħu, tal-Kapijiet tal-Istat, tal-Kapijiet tal-Gvern, u tal-Ministri tal-Gvern; fil-każijiet kollha, l-eżenzjoni għandha tkun sostanzjata bl-indikatur tal-istatus jew bil-kumment xieraq fuq il-pjan tat-titjira.”.
(b)
Il-paragrafu 4 huwa emendat kif ġej:
(i)
l-ewwel subparagrafu huwa mħassar;
(ii)
fit-tieni subparagrafu, il-frażi introduttorja hija sostitwita b’dan li ġej:
“L-ispejjeż imġarrba għal titjiriet eżentati għandhom ikunu magħmula minn:”.
(10)
L-Artikoli 10 u 11 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 10
Il-kalkolu tal-imposti en route
1. Bla ħsara għall-possibbiltà tal-finanzjament tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru en route permezz ta’ dħul ieħor skont l-Artikolu 3(2), l-imposta en route għal titjira speċifika f’żona speċifika tal-imposti en route għandha tkun daqs ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tar-rata għal kull unità stabbilita għal dik iż-żona tal-imposti en route u l-unitajiet tas-servizzi en route għal dik it-titjira.
2. Ir-rata għal kull unità u l-unitajiet tas-servizzi en route għandhom jiġu kkalkulati skont l-Anness IV.
Artikolu 11
Il-kalkolu tal-imposti tat-terminal
1. Bla ħsara għall-possibbiltà tal-finanzjament tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tat-terminal permezz ta’ dħul ieħor skont l-Artikolu 3(3), l-imposta tat-terminal għal titjira speċifika f’żona speċifika tal-imposti tat-terminal għandha tkun daqs ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tar-rata għal kull unità stabbilita għal dik iż-żona tal-imposti tat-terminal u l-unitajiet tas-servizzi tat-terminal għal dik it-titjira. Għall-finijiet tal-imposti, il-wasla u t-tluq għandhom jingħaddu bħala titjira waħda. L-unità li għandha tingħadd għandha tkun jew it-titjira tal-wasla jew it-titjira tat-tluq.
2. Ir-rata għal kull unità u l-unitajiet tas-servizzi tat-terminal għandhom jiġu kkalkulati skont l-Anness V.”.
(11)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 11a li ġej:
“Artikolu 11a
Il-qsim tar-riskju
1. Dan l-Artikolu jistabbilixxi l-mekkaniżmi tal-qsim tar-riskju tat-traffiku u tal-ispiża. Għandu japplika skont il-prinċipji msemmija fl-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010.
2. L-ispejjeż li ġejjin ma għandhomx jiġu sottomessi għall-qsim tar-riskju tat-traffiku u għandhom jiġu rkuprati indipendentement mill-evoluzzjoni tat-traffiku:
(a)
l-ispejjeż determinati stabbiliti b’applikazzjoni tal-Artikolu 5(2), ħlief għal ftehim li għandhom x’jaqsmu mal-forniment ta’ servizzi tat-traffiku tal-ajru transkonfinali;
(b)
l-ispejjeż determinati tal-fornituri tas-servizzi meteoroloġiċi;
(c)
l-ammonti miġjuba ′l quddiem awtorizzati minn sena jew minn perjodu ta’ referenza ta’ qabel u l-bonusijiet jew il-penali li jirriżultaw minn skemi ta’ inċentivi;
(d)
l-irkupru żejjed jew nieqes li jirriżulta mill-varjazzjonijiet tat-traffiku, li għandu jiġi rkuprat sa mhux aktar tard mis-sena n+2.
Barra minn hekk, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-qsim tar-riskju tat-traffiku l-ispejjeż determinati tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li jkunu rċevew il-permess li jipprovdu servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru mingħajr ċertifikazzjoni, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
3. Meta, tul sena partikolari, in-numru attwali tal-unitajiet tas-servizzi ma jaqbiżx jew ma jaqax taħt it-tbassir stabbilit fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza b’aktar minn 2 %, id-dħul jew it-telf addizzjonali tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fir-rigward tal-ispejjeż determinati ma għandux jinġieb ’il quddiem.
4. Meta, tul sena partikolari n, in-numru attwali tal-unitajiet tas-servizzi jaqbeż it-tbassir stabbilit fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza b’aktar minn 2 %, minimu ta’ 70 % mid-dħul addizzjonali miksub mill-fornitur(i) tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kkonċernat(i) ’il fuq mit-2 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi attwali u t-tbassir fir-rigward tal-ispejjeż determinati għandu jingħata lura lill-utenti tal-ispazju tal-ajru sa mhux aktar tard mis-sena n+2.
Meta, tul sena partikulari n, in-numru attwali tal-unitajiet tas-servizzi jaqa’ taħt it-tbassir stabbilit fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza b’aktar minn 2 %, massimu ta’ 70 % tat-telf fuq id-dħul imġarrab mill-fornitur(i) tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kkonċernat(i) ’il fuq mit-2 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi attwali u t-tbassir fir-rigward tal-ispejjeż determinati għandu jiġi kopert mill-utenti tal-ispazju tal-ajru fil-prinċipju sa mhux aktar tard mis-sena n+2. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jifirxu l-ammonti miġjuba ′l quddiem ta’ dan it-telf ta’ dħul fuq diversi snin sabiex iħarsu l-istabbiltà tar-rata għal kull unità.
5. L-allokazzjoni tar-riskju tat-traffiku msemmija fil-paragrafu 4 għandha tiġi stabbilita mill-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali għall-perjodu ta’ referenza kollu, wara l-konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 8.
6. Meta, tul sena partikulari n, l-unitajiet tas-servizzi attwali jkunu inqas minn 90 % tat-tbassir stabbilit fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, l-ammont kollu tat-telf ta’ dħul imġarrab mill-fornitur(i) tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kkonċernat(i) ’il fuq mill-10 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi attwali u t-tbassir fir-rigward tal-ispejjeż determinati għandu jiġi kopert mill-utenti tal-ispazju tal-ajru fil-prinċipju sa mhux aktar tard mis-sena n+2. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jifirxu l-ammonti miġjuba ′l quddiem ta’ dan it-telf ta’ dħul fuq diversi snin sabiex iħarsu l-istabbiltà tar-rata għal kull unità.
Meta, tul sena partikulari n, l-unitajiet tas-servizzi attwali jaqbżu 110 % tat-tbassir stabbilit fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, l-ammont kollu tad-dħul addizzjonali miksub mill-fornitur(i) tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kkonċernat(i) ’il fuq mil-10 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi attwali u t-tbassir fir-rigward tal-ispejjeż determinati għandu jingħata lura lill-utenti tal-ispazju tal-ajru fis-sena n+2.
7. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li ma jkollhom ebda kapital jew li jkollhom kapital li ma jaqbiżx 5 % tal-passiv totali fil-31 ta’ Diċembru 2011 jistgħu jkunu eżenti mill-qsim tar-riskju tat-traffiku matul l-ewwel perjodu ta’ referenza, biex ikun jista’ jinkiseb proporzjon aktar baxx tal-finanzjament tad-dejn. Dawk il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li jkunu eżenti mill-qsim tar-riskju tat-traffiku għandhom jiġu speċifikati fil-pjan ta’ prestazzjoni għal reviżjoni mill-Kummissjoni u fl-informazzjoni addizzjonali li għandha tiġi pprovduta skont l-Anness II. L-Istati Membri għandhom jiddeskrivu u jiġġustifikaw il-miżuri maħsuba biex jinkiseb proporzjon aktar baxx tal-finanzjament tad-dejn kif ukoll l-iskedar ta’ dawn il-miżuri.
8. Il-prinċipji li ġejjin għandhom japplikaw għall-qsim tar-riskju tal-ispiża:
(a)
meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż attwali jkunu inqas mill-ispejjeż determinati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tinżamm mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, mill-Istat Membru jew mill-entità kkwalifikata kkonċernata;
(b)
meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż attwali jaqbżu l-ispejjeż determinati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tiġi koperta mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, mill-Istat Membru jew mill-entità kkwalifikata kkonċernata, bla ħsara għall-attivazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010;
(c)
il-punti (a) u (b) ma jistgħux japplikaw għad-differenza bejn l-ispejjeż attwali u l-ispejjeż determinati li tista’ titqies li mhijiex fil-kontroll tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-Istati Membri u tal-entitajiet ikkwalifikati b’riżultat ta’:
(i)
bidliet mhux previsti fir-regolamenti nazzjonali dwar il-pensjonijiet u regolamenti dwar il-kontabbiltà tal-pensjonijiet;
(ii)
bidliet mhux previsti fil-liġijiet nazzjonali dwar it-taxxa;
(iii)
oġġetti ta’ spiża ġodda u mhux previsti li ma jkunux koperti fil-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali iżda li huma meħtieġa mil-liġi;
(iv)
bidliet mhux previsti fl-ispejjeż jew fid-dħul li joriġinaw minn ftehim internazzjonali;
(v)
bidliet sinifikanti fir-rati tal-imgħax fuq is-self.
Bla ħsara għat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 6(1), lista ta’ fatturi tal-ispiża li ma jistgħux jiġu kkontrollati għandha tiġi stabbilita mill-awtorità ta’ superviżjoni nazzjonali abbażi tal-lista elenkata fil-punti (i) sa (v) tal-ewwel subparagrafu u għandha tifforma parti mill-pjan ta’ prestazzjoni.
Meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż attwali jkunu inqas mill-ispejjeż determinati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tingħata lura lill-utenti tal-ispazju tal-ajru permezz ta’ ammont miġjub ’il quddiem għall-perjodu ta’ referenza ta’ wara.
Meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż attwali jaqbżu l-ispejjeż determinati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tingħadda lill-utenti tal-ispazju tal-ajru permezz ta’ ammont miġjub ’il quddiem għall-perjodu ta’ wara. L-awtorità ta’ superviżjoni nazzjonali kkonċernata għandha taqbel espliċitament li l-ammont jinġieb ’il quddiem wara li tkun żgurat li:
(i)
il-varjazzjoni tal-ispejjeż attwali meta mqabbla mal-ispejjeż determinati tkun fil-fatt ir-riżultat ta’ żviluppi li jmorru lil hinn mill-influwenza tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-Istat Membru jew tal-entità kkwalifikata kkonċernata;
(ii)
il-varjazzjoni fl-ispejjeż li għandha tingħadda lill-utenti tkun speċifikament identifikata u kkategorizzata.
L-ammont miġjub ’il quddiem għandu jiġi speċifikat b’fatturi u għandu jiġi deskritt fl-informazzjoni addizzjonali li għandha tiġi pprovduta skont l-Anness VI.”.
(12)
Fl-Artikolu 12, il-paragrafi 1, 2 u 3 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“1. L-Istati Membri, fil-livell nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali, jistgħu jistabbilixxu jew japprovaw, fuq bażi non-diskriminatorja u trasparenti, skemi ta’ inċentivi biex isostnu titjib fil-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jew it-tnaqqis tal-impatt ambjentali tal-avjazzjoni, u li jirriżultaw f’kalkolu differenti tal-imposti skont il-paragrafi 2 u 3. Dawk l-inċentivi jistgħu japplikaw għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jew għall-utenti tal-ispazju tal-ajru.
2. F’konformità mal-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010, l-Istati Membri, fil-livell nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru jew funzjonali, jistgħu jadottaw inċentivi finanzjarji sabiex il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tagħhom jilħqu l-miri ta’ prestazzjoni. Ir-rata għal kull unità tista’ tiġi aġġustata biex tippermetti li jingħata bonus jew penali skont il-livell attwali tal-prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru meta mqabbel mal-mira rilevanti. Tali bonusijiet jew penali għandhom jiġu attivati biss meta d-differenzi fil-livelli tal-prestazzjoni jkollhom impatt sostanzjali fuq l-utenti. Il-livell tal-bonusijiet u tal-penali applikabbli għandu jkun jaqbel mal-miri li għandhom jintlaħqu u mal-prestazzjoni li għandha tinkiseb. Il-livelli tal-varjazzjoni fil-prestazzjoni u l-livell tal-bonusijiet jew tal-penali applikabbli għandhom jiġu ddeterminati wara li ssir l-offerta ta’ konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 8 u għandhom jiġu stabbiliti mill-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali.
3. Meta Stat Membru jiddeċiedi li japplika skema ta’ inċentivi fir-rigward tal-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, huwa għandu, wara li ssir l-offerta ta’ konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 8, jimmodula l-imposti mġarrba minnhom sabiex jirriflettu l-isforzi magħmula minn dawk l-utenti biex, b’mod partikolari:
(a)
jottimizzaw l-użu tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
(b)
inaqqsu l-impatt ambjentali tat-titjiriet;
(c)
inaqqsu l-ispejjeż globali tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u jżidu l-effiċjenza tagħhom, b’mod partikolari billi jnaqqsu jew jimmodulaw l-imposti skont it-tagħmir fl-ajru li jżid il-kapaċità jew billi jpaċu l-inkonvenjenza tal-għażla ta’ tqassim tar-rotot b’inqas konġestjoni;
(d)
jaċċelleraw l-użu tal-kapaċitajiet tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru tas-SESAR.”.
(13)
L-Artikolu 13 huwa emendat kif ġej:
(a)
Il-paragrafi 1 u 2 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li rati għal kull unità jiġu stabbiliti għal kull żona tal-imposti fuq bażi annwali.
Ir-rati għal kull unità għandhom jiġu stabbiliti fil-munita nazzjonali. Meta Stati Membri li jifformaw parti minn blokk ta’ spazju tal-ajru funzjonali jiddeċiedu li jistabbilixxu żona komuni tal-imposti b’rata waħdanija għal kull unità, dik ir-rata għal kull unità għandha tiġi stabbilita f’Euro jew fil-munita nazzjonali ta’ wieħed mill-Istati Membri kkonċernati. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol bil-munita applikabbli.
2. Skont l-Artikolu 11(4)(e) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 691/2010, f’każ li jiġi attivat mekkaniżmu ta’ twissija, ir-rati għal kull unità jistgħu jiġu emendati matul is-sena.”.
(b)
Għandu jiddaħħal il-paragrafu 4 li ġej:
“4. Għall-ewwel sena tal-perjodu ta’ referenza, ir-rati għal kull unità għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-pjan ta’ prestazzjoni kkomunikat mill-Istat Membru jew mill-blokk ta’ spazju tal-ajru funzjonali kkonċernat fl-1 ta’ Novembru tas-sena ta’ qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza. Meta l-pjanijiet ta’ prestazzjoni jiġu adottati wara l-1 ta’ Novembru tas-sena ta’ qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza, ir-rati għal kull unità għandhom jiġu kkalkulati mill-ġdid jekk ikun meħtieġ fuq il-bażi tal-pjan finali adottat jew tal-miżuri korrettivi applikabbli.”.
(14)
Fl-Artikolu 14, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-Istati Membri jistgħu jiġbru l-imposti permezz ta’ imposta waħdanija għal kull titjira. Meta l-imposti jiġu fatturati u jinġabru fuq bażi reġjonali, il-munita tal-ħlas tista’ tkun l-Euro u rata amministrattiva għal kull unità bħala remunerazzjoni tal-ispejjeż tal-fatturazzjoni u l-ġbir tista’ tiżdied mar-rata għal kull unità kkonċernata.”.
(15)
L-Artikolu 15 huwa mħassar.
(16)
Fl-Artikolu 17 il-parti introduttorja tal-ewwel subparagrafu hija sostitwita b’dan li ġej:
“Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiffaċilitaw l-ispezzjonijiet u l-istħarriġ mill-awtorità ta’ superviżjoni nazzjonali jew minn entità kkwalifikata li taġixxi f’isem din tal-aħħar, inklużi ż-żjarat fuq il-post. Il-persuni awtorizzati għandhom ikollhom is-setgħa:”.
(17)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 17a li ġej:
“Artikolu 17a
Ir-reviżjoni
Ir-reviżjoni mill-Kummissjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 24 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010 għandha tinkludi l-mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju stabbilit bl-Artikolu 11a ta’ dan ir-Regolament, l-iskemi ta’ inċentivi stabbiliti skont l-Artikolu 12 ta’ dan ir-Regolament, u l-impatt u l-effiċjenza tagħhom biex jintlaħqu l-miri tal-prestazzjoni stabbiliti.”.
(18)
L-Annessi I sa VI huma emendati skont l-Anness ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dispożizzjonijiet tranżitorji
Dawk l-Istati Membri li r-regolamenti nazzjonali tagħhom li kienu jeżistu qabel it-8 ta’ Lulju 2010 jistabbilixxu tnaqqis fir-rata għal kull unità li huwa akbar mill-miri stabbiliti għall-Unjoni kollha skont ir-Regolament (UE) Nru 691/2010 jistgħu jeżentaw lill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tagħhom mill-Artikolu 11a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006. Dik l-eżenzjoni għandha tapplika għall-perjodu meta r-regolamenti nazzjonali jnaqqsu r-rata għal kull unità, iżda ma għandhiex testendi lil hinn mit-tmiem tal-ewwel perjodu ta’ referenza fl-2014. L-Istati Membri għandhom jinformaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol bl-eżenzjonijiet.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006 kif emendati b’dan ir-Regolament għall-imposti tat-terminal sal-31 ta’ Diċembru 2014. Huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dan. Fejn l-Istati Membri jeżentaw l-imposti tat-terminal mid-dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament, l-ispejjeż kollha tal-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tat-terminal jistgħu jiġu rkuprati sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 3
Id-dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu jibda japplika għall-ispejjeż, għall-imposti u għar-rati għal kull unità marbuta mas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru mill-2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2010.