ROZHODNUTÍ RADY 2011/429/SZBP
ze dne 18. července 2011
o postoji Evropské unie k sedmé hodnotící konferenci států, které jsou stranami Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, jejímž cílem je mimo jiné posílit Úmluvu o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (dále jen „BTWC“), pokračovat v diskusi o kontrole dodržování BTWC, podporovat její univerzální platnost a její vnitrostátní provádění, a to i prostřednictvím trestněprávních předpisů, a posilovat její dodržování.
(2)
Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1540 (2004), která označuje šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů za hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Dne 27. dubna 2006 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1673 (2006) za účelem zintenzivnění úsilí na podporu plného provádění rezoluce 1540 (2004). Provádění těchto rezolucí přispívá k provádění BTWC.
(3)
Dne 26. srpna 1988 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 620 (1988), která mimo jiné vybízí generálního tajemníka, aby ihned zahájil šetření v reakci na tvrzení týkající se použití chemických a bakteriologických (biologických) nebo toxinových zbraní, které představuje porušení Ženevského protokolu z roku 1925. Dne 8. září 2006 přijalo Valné shromáždění globální strategii Organizace spojených národů pro boj proti terorismu, připojenou k rezoluci 60/288, podle níž členské státy vybízejí generálního tajemníka, aby aktualizoval seznam odborníků a laboratoří, jakož i technické pokyny a postupy, které má generální tajemník k dispozici pro včasné a účinné šetření takových tvrzení.
(4)
Na šesté hodnotící konferenci států, které jsou stranami BTWC, bylo rozhodnuto, že se sedmá hodnotící konference uskuteční v Ženevě nejpozději v roce 2011 a jejím úkolem by mělo být zhodnocení toho, jak BTWC funguje, přičemž se má mimo jiné zohlednit nový vědecký a technologický rozvoj, který je z hlediska BTWC podstatný, a pokrok učiněný státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) při plnění povinností z ní vyplývajících a při provádění rozhodnutí a doporučení, na nichž se šestá hodnotící konference dohodla.
(5)
Rada přijala dne 27. února 2006 společnou akci 2006/184/SZBP (1) a dne 10. listopadu 2008 společnou akci 2008/858/SZBP (2). Obě společné akce prosazují univerzální platnost BTWC a podporují její provádění stranami. Společná akce 2008/858/SZBP navíc prosazuje předkládání prohlášení o opatřeních k budování důvěry stranami a poskytuje podporu postupu BTWC mezi zasedáními.
(6)
Souběžně se společnou akcí 20006/184/SZBP se Unie dohodla v souvislosti s BTWC na akčním plánu EU pro biologické a toxinové zbraně, který doplňuje společnou akci EU na podporu BTWC (3), ve kterém se členské státy zavázaly předložit OSN v dubnu každého roku prohlášení o opatřeních k budování důvěry a generálnímu tajemníku OSN seznamy příslušných odborníků a laboratoří s cílem usnadnit případné vyšetřování údajného použití (chemických) biologických a toxinových zbraní.
(7)
S ohledem na nadcházející sedmou hodnotící konferenci BTWC, která se bude konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, je třeba aktualizovat postoj Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíli Unie na sedmé hodnotící konferenci Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC) (dále jen „sedmá hodnotící konference“) je přezkoumat fungování BTWC a prozkoumat možnosti jejího dalšího posílení.
K dosažení těchto cílů Unie na sedmé hodnotící konferenci, jež se má konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, předloží konkrétní návrhy.
Článek 2
Unie se na sedmé hodnotící konferenci zaměří zejména na zajištění toho, aby se státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) věnovaly těmto prioritním otázkám:
a)
budování důvěry v dodržování BTWC;
b)
podpora jejího vnitrostátního provádění; a
c)
prosazování její univerzální platnosti.
Článek 3
Unie v zájmu dosažení cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2:
a)
přispěje na sedmé hodnotící konferenci k celkovému hodnocení fungování BTWC, včetně plnění závazků stran vyplývajících z BTWC;
b)
podpoří další podstatný postup mezi zasedáními pro období mezi sedmou a osmou hodnotící konferencí a určí konkrétní oblasti a podrobnější ujednání s cílem dosáhnout dalšího pokroku v tomto postupu;
c)
podpoří osmou hodnotící konferenci, která se bude konat nejpozději v roce 2016;
d)
bude usilovat o dosažení shody vedoucí k úspěšnému výsledku sedmé hodnotící konference na základě rámce zavedeného na předchozích konferencích a bude prosazovat mimo jiné tyto klíčové otázky:
i)
bude se usilovat o stanovení a posílení účinných mechanismů k budování důvěry v dodržování BTWC,
ii)
strany by měly být schopny prokázat dodržování BTWC prostřednictvím výměny informací a zvýšené transparentnosti v souvislosti s jejich schopnostmi a opatřeními zaměřenými na provádění a snahou zajistit dodržování BTWC. Toho lze dosáhnout prostřednictvím prohlášení, konzultací a činností na místě, dokládajících zvyšující se úroveň transparentnosti a dohledu, ale rovněž i výměny informací a přezkumu během postupu mezi zasedáními. Unie uznává, že v současnosti neexistuje shoda ohledně ověřování, jež zůstává ústředním prvkem úplného a účinného odzbrojení a režimu nešíření, je však připravena vynaložit úsilí s cílem určit možná řešení, jejichž prostřednictvím by bylo možno dosáhnout podobných cílů,
iii)
účinné provádění BTWC a řádné dodržování všech povinností z ní vyplývajících všemi stranami; podpora a případně posilování vnitrostátních prováděcích opatření, včetně trestněprávních předpisů, a kontroly nad patogenními mikroorganismy a toxiny v rámci BTWC, mimo jiné zvýšením kapacity Útvaru na podporu provádění úmluvy - Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „ISU“) za účelem podpory vnitrostátního provádění a nastolení této otázky coby tématu postupu mezi zasedáními. Mohla by být zvážena další opatření a přijata další rozhodnutí o způsobech a prostředcích posílení vnitrostátního provádění. Unie podpoří diskuse o případných možnostech v tomto ohledu, zejména v oblasti vnitrostátních právních předpisů, koordinace mezi vnitrostátními zainteresovanými subjekty a regionální a subregionální spolupráce; a provádění příslušných norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a biologické ochrany pro instituce činné na poli biologických věd,
iv)
univerzální účast všech států na BTWC, včetně vyzvání všech států, které nejsou stranami BTWC, aby k ní neprodleně přistoupily a právně se zavázaly k odzbrojení a nešíření biologických a toxinových zbraní, a vybízení těchto států, aby se v době, než k BTWC přistoupí, účastnily jako pozorovatelé na jednání stran a aby na dobrovolném základě prováděly její ustanovení. Usilovat o to, aby zákaz biologických a toxinových zbraní byl prohlášen za univerzálně závazné pravidlo mezinárodního práva, a to i prostřednictvím zavedení univerzální platnosti BTWC; z tohoto důvodu Unie doporučuje přijetí akčního plánu pro univerzální platnost, jehož koordinací by byl pověřen ISU a jenž by byl během postupu mezi zasedáními vyhodnocován na zasedáních k tomuto účelu svolaných,
v)
úsilí o zvýšení transparentnosti a vybudování důvěry v dodržování BTWC je zaměřeno i na mechanismus opatření k budování důvěry. Unie je připravena pracovat na posílení tohoto mechanismu prostřednictvím stanovení opatření ke zvýšení účasti, kvality a komplexnosti mechanismu opatření k budování důvěry,
vi)
posílení transparentnosti spolupráce a pomoci související s článkem X BTWC a zohlednění práce a odborných poznatků jiných mezinárodních organizací. Unie bude nadále podporovat konkrétní provádění článku X BTWC prostřednictvím svých různých programů pomoci a je připravena pokračovat ve vypracovávání společných ujednání, která tvoří základ pro účinný postup, pokud jde o spolupráci pro mírové účely v rámci BTWC. Mohly by se zvážit další kroky a přijmout rozhodnutí v souvislosti s posílením mezinárodní spolupráce, pomoci a výměny v oblasti využití biologických věd a technologií pro mírové účely, jakož i v souvislosti s podporou budování kapacit v oblasti sledování nemocí, zjišťování, diagnostiky a omezení infekčních nemocí,
vii)
posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní. V případě údajného použití biologických a toxinových zbraní by mohly být zváženy další kroky a přijata rozhodnutí, pokud jde o poskytování pomoci a koordinaci v rámci článku VII BTWC s příslušnými organizacemi na žádost kterékoli strany včetně zlepšení vnitrostátních kapacit pro sledování nemocí, jejich zjišťování a diagnostiku a systémy veřejného zdravotnictví. Práce speciálně zaměřená na posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní může dále pomoci nepřímo posílit články VI a VII BTWC,
viii)
podpora procesu častějších posouzení příslušného vědeckého a technologického rozvoje, který může mít dopad na BTWC, jako je větší sblížení chemie a biologie a rychle se rozvíjející oblasti syntetické biologie a nanotechnologie,
ix)
dodržování závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a 1673 (2006), zejména s cílem vyloučit riziko získání nebo použití biologických a toxinových zbraní k teroristickým účelům, včetně možného přístupu teroristů k materiálu, vybavení a znalostem, které mohou být použity pro vývoj a výrobu biologických a toxinových zbraní,
x)
programy globálního partnerství skupiny zemí G 8 zaměřené na podporu odzbrojení, kontrolu a bezpečnost citlivých materiálů, zařízení a na odbornou pomoc,
xi)
zvážení dalších kroků na základě práce vykonané v rámci postupu mezi zasedáními v období let 2007 až 2010 a rozhodnutí o těchto dalších krocích a úsilí o projednání a podporu společného ujednání a účinného postupu ohledně přijetí nezbytných vnitrostátních opatření pro provedení zákazu stanoveného v BTWC.
Článek 4
V zájmu posílení dodržování BTWC Unie podpoří:
a)
opatření související s prohlášeními o opatřeních k budování důvěry:
i)
posuzování každoročních prohlášení o opatřeních k budování důvěry jakožto pravidelného vnitrostátního nástroje pro dokládání provádění a dodržování BTWC a další rozvoj těchto opatření s ohledem na tento cíl,
ii)
zvýšení kvality prohlášení o opatřeních k budování důvěry
-
co největším zjednodušením formulářů pro opatření k budování důvěry a odstraněním potenciálních nejednoznačných prvků. Podrobné a konkrétní návrhy na změnu prezentace těchto opatření vycházejí ze zpráv seminářů ženevského fóra,
-
podporou shromažďování informací obsažených ve formulářích o opatřeních k budování důvěry. Za tímto účelem by Unie podpořila ISU, aby hrál větší úlohu při podpoře národních kontaktních míst a vnitrostátních orgánů odpovědných za zajištění dodržování BTWC. Tato podpora by mohla zahrnovat takové prvky, jako je například zřízení referenční knihovny, asistenční služba, poskytování formulářů pro opatření k budování důvěry ve více jazycích, zavedení elektronického formátu a pořádání regionálních seminářů pro vnitrostátní kontaktní místa,
-
zavedením podnětů motivujících k předkládání opatření k budování důvěry, jako je začlenění podrobných informací souvisejících s článkem X BTWC do mechanismu daných opatření (s využitím stávajícího formuláře D nebo vytvořením nového formuláře),
iii)
zvýšení relevantnosti a srozumitelnosti formulářů pro opatření k budování důvěry prostřednictvím:
-
odkazů na všechny příslušné články BTWC, při řádném zohlednění potřeby dosáhnout vhodné rovnováhy mezi poskytováním užitečných informací a vynaložením úsilí nezbytného k jejich získání. Cílem je vyhnout se nárůstu složitosti a pracovní zátěže, což by mohlo odrazovat od účasti,
-
úpravy opatření k budování důvěry prostřednictvím možného dvoustupňového přístupu, přičemž úpravy vyžadující další prověření by byly zahrnuty do nového postupu mezi zasedáními;
b)
opatření související s mechanismem generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní; opětovné potvrzení toho, že je nutné, aby strany zajistily účinnost ustanovení samotného mechanismu a učinily k tomuto účelu praktické kroky, jako je poskytování podpory programům odborné přípravy a rozvoj systému analytických laboratoří.
Článek 5
Unie kromě cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2 podpoří posilování úlohy ISU. Podpoří zejména:
a)
prodloužení mandátu ISU o dalších pět let;
b)
rozšíření mandátu ISU o tyto činnosti:
i)
zřízení komunikační a informační platformy o politických, vědeckých a jiných činnostech významných z hlediska BTWC (založení „referenční knihovny“/elektronické databáze pro zvyšování informovanosti států, jež jsou stranami úmluvy, akademické sféry a průmyslu),
ii)
navazování kontaktů a sdílení informací s jinými příslušnými mezinárodními organizacemi,
iii)
další posilování vnitrostátního provádění BTWC usnadněním výměny informací a doporučení ohledně vnitrostátního provádění,
iv)
další podpora systému opatření k budování důvěry prostřednictvím účasti na revizi prohlášení o těchto opatřeních. Na základě informací z revidovaných opatření k budování důvěry by mohl ISU obdržet mandát ke shromáždění informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online,
v)
vyvinutí systému k revizi výsledků vědeckého a technologického rozvoje a jejich dopadu na BTWC,
vi)
vypracování akčního plánu pro univerzální platnost;
c)
náležité rozšíření stávajícího personálu ISU, aby mohl provádět činnosti uvedené v písmenu b).
Článek 6
V zájmu podpory revize a posilování postupu mezi zasedáními Unie zejména podpoří:
a)
následující otázky pro nový postup mezi zasedáními, ať již jako témata tohoto postupu nebo prostřednictvím zvláštních pracovních skupin:
i)
vnitrostátní provádění BTWC,
ii)
univerzální platnost BTWC,
iii)
další činnost navazující na hodnotící konferenci a související s opatřeními k budování důvěry,
iv)
pomoc a spolupráce podle článků VII a X BTWC, včetně určení požadavků pro pomoc při vypracovávání a přijímání vhodných regulačních rámců (v první řadě se zaměřením na biologickou bezpečnost a ochranu),
v)
vědecký a technologický rozvoj;
b)
častější posuzování příslušného vědeckého a technologického rozvoje. Prostřednictvím svého obnoveného mandátu by se na tom mohl podílet ISU. Kromě důkladné diskuse v postupu mezi zasedáními by strany mohly přijmout rozhodnutí ohledně jiných možností projednávání vědeckých a technických otázek (tzn. vytvoření nové pracovní skupiny, zařazení vědy a techniky na pořad jednání stran, organizace zasedání odborníků věnujících se vědě a technice, zřízení poradního panelu nebo otevřeného fóra věnovaného otázkám vědy a techniky);
c)
vypracovávání vnitrostátních regulačních rámců, zejména pro biologickou bezpečnost a ochranu. Přijetí odpovídajících norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany pro laboratoře a průmysl, které však v žádném případě nenahrazují režim dodržování BTWC, může stranám z dlouhodobého hlediska pomoci s prováděním povinností vyplývajících z BTWC. Zároveň by se mohlo jednat o užitečný nástroj, který by spolu s dalšími opatřeními přispíval k budoucímu posílenému režimu dodržování. Jednání o této oblasti, například s příslušnými průmyslovými odvětvími, by mohlo být zahrnuto v novém postupu mezi zasedáními;
d)
posílení rozhodovací povahy postupu mezi zasedáními prozkoumáním řady možností, spočívajících například v tom, že by se závěrečná zpráva ze zasedání stran stala závaznou, dohodly by se plány postupu, zvážila možnost ustavení pracovních skupin věnujících se konkrétním otázkám, akčním plánům nebo doporučením.
Článek 7
V zájmu podpory univerzální platnosti BTWC Unie podpoří:
a)
přijetí akčního plánu pro univerzální platnost spravovaného ISU a obsahujícího konkrétní kroky a činnosti. Součástí akčního plánu by mohly být činnosti jako informační akce, společné demarše, překlady příslušných dokumentů, motivační podněty, jako například výměna informací o nabídkách pomoci, a návštěvy za účelem pomoci při prvním vyplňování formulářů týkajících se opatření k budování důvěry, jež mají být předloženy. Tento akční plán by se na každém zasedání stran zhodnotil a v případě potřeby upravil;
b)
pořádání zvláštních zasedání věnovaných univerzální platnosti BTWC nebo zasedání pracovní skupiny týkajících se univerzální platnosti BTWC v rámci postupu mezi zasedáními, aby bylo možné koordinovat informační činnosti mezi různými aktéry a plánovat regionální iniciativy.
Článek 8
Unie podpoří revizi provádění článku X BTWC na sedmé hodnotící konferenci. Tato revize se zaměří na:
a)
prozkoumání způsobu, jak začlenit informace týkající se pomoci do opatření k budování důvěry, prostřednictvím úpravy formuláře D nebo vytvořením nového formuláře, aby si strany mohly vyměňovat informace o činnostech týkajících se spolupráce a pomoci;
b)
pověření ISU shromážděním informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online, která by se mohla nacházet v zabezpečené části internetových stránek.
Článek 9
Opatření přijatá Unií pro účely uvedené v článcích 1 až 8 zahrnují:
a)
návrhy Unie vyplývající z postoje uvedeného v článcích 1 až 8 a týkající se konkrétních, praktických a proveditelných ujednání pro účinné posílení provádění BTWC, jež by měly strany posoudit na sedmé hodnotící konferenci;
b)
demarše vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegací Unie;
c)
prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegace Unie při OSN učiněná během příprav hodnotící konference a v jejím průběhu.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 18. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2011/429/PESK
tat-18 ta’ Lulju 2011
dwar il-Pożizzjoni tal-Unjoni Ewropea għas-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni tal-Istati Partijiet għall-Konvenzjoni dwar il-Projbizzjoni tal-Iżvilupp, il-Produzzjoni u l-Ħażna ta’ Armi Batterjoloġiċi (Bijoloġiċi) u ta’ Tossina u dwar il-Qerda Tagħhom (BTWC)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 29 tiegħu,
Billi:
(1)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni ta’ Armi ta’ Qerda Massiva li għandha l-għan, fost l-oħrajn, li ssaħħaħ il-Konvenzjoni dwar il-Projbizzjoni tal-Iżvilupp, il-Produzzjoni u l-Ħażna ta’ Armi Batterjoloġiċi (Bijoloġiċi) u ta’ Tossina u dwar il-Qerda Tagħhom (BTWC), filwaqt li tkompli d-diskussjoni dwar il-verifika tal-BTWC, tappoġġa l-universalizzazzjoni u l-implimentazzjoni nazzjonali tal-BTWC, inkluż permezz tal-mezzi ta’ leġiżlazzjoni kriminali, u ssaħħaħ il-konformità magħha.
(2)
Fit-28 ta’ April 2004, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti adotta b’mod unanimu r-Riżoluzzjoni 1540 (2004), li tiddeskrivi l-proliferazzjoni tal-armi ta’ qerda massiva u l-mezzi ta’ forniment tagħhom bħala theddida għall-paċi u s-sigurtà internazzjonali. Fis-27 ta’ April 2006, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti unanimament adotta r-Riżoluzzjoni 1673 (2006) sabiex jintensifika l-isforzi sabiex jippromwovi l-implimentazzjoni sħiħa tar-Riżoluzzjoni 1540 (2004). L-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ din ir-Riżoluzzjoni tikkontribwixxi għall-implementazzjoni tal-BTWC.
(3)
Fis-26 ta’ Awwissu 1988, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU adotta r-Riżoluzzjoni 620 (1988) li, fost l-oħrajn, tħeġġeġ lis-Segretarju Ġenerali jwettaq minnufih investigazzjonijiet bi tweġiba għal allegazzjonijiet dwar l-użu ta’ armi kimiċi jew batterjoloġiċi (bijoloġiċi) jew tat-tossina li jikkostitwixxi ksur tal-Protokoll ta’ Ġinevra tal-1925. Fit-8 ta’ Settembru 2006, l-Assemblea Ġenerali adottat l-Istrateġija Globali tan-Nazzjonijiet Uniti Kontra t-Terroriżmu, annessa għar-Riżoluzzjoni 60/288, skont liema l-Istati Membri jħeġġu lis-Segretarju Ġenerali jaġġorna r-roster tal-esperti u l-laboratorji, kif ukoll il-linji gwida tekniċi u l-proċeduri, għad-dispożizzjoni tas-Segretarju-Ġenerali għall-investigazzjoni f’waqtha u effiċjenti tal-allegazzjonijiet.
(4)
Is-Sitt Konferenza ta’ Reviżjoni tal-Istati Partijiet għall-BTWC ddeċidiet li s-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni għandha ssir f’Ġinevra mhux aktar tard mill-2011 u għandha tirrevedi l-ħidma tal-BTWC, b’kont meħud, fost l-oħrajn, tal-iżviluppi xjentifiċi u teknoloġiċi ġodda rilevanti għall-BTWC, kif ukoll il-progress li sar mill-Istati Partijiet għall-BTWC (minn issa “l-Istati Partijiet”) fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-obbligi taħt il-BTWC u fl-implimentazzjoni tad-deċiżjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet maqbula fis-Sitt Konferenza ta’ Reviżjoni.
(5)
Fis-27 ta’ Frar 2006, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2006/184/PESK (1) u fl-10 ta’ Novembru 2008, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2008/858/PESK (2). Iż-żewġ Azzjonijiet Konġunti it-tnejn li huma jippromwovu l-universalità tal-BTWC, u jsostnu l-implimentazzjoni tagħha mill-Istati Partijiet. Barra minn hekk, l-Azzjoni Konġunta 2008/858/PESK tippromwovi l-preżentazzjoni ta’ dikjarazzjonijiet ta’ Miżuri ta’ Bini ta’ Fiduċja (CBM) mill-Istati Partijiet, tipprovdi appoġġ għall-proċess intersessjonarju tal-BTWC.
(6)
B’mod parallel mal-Azzjoni Konġunta 2006/184/PESK, l-Unjoni Ewropea qablet dwar Pjan ta’ Azzjoni dwar l-armi bijoloġiċi u ta’ tassina, komplimentarja għall-Azzjoni Konġunta tal-UE b’appoġġ għall-BTWC (3) fir-rigward tal-BTWC fejn l-Istati Membri intrabtu li jippreżentaw dikjarazzjonijiet ta’ CBM lin-NU f’April ta’ kull sena u listi ta’ esperti u laboratorji rilevanti lis-Segretarju Ġenerali tan-NU biex tkun faċilitata kwalunkwe investigazzjoni ta’ użu allegat ta’ Armi Bijoloġiċi u tossini (kimiċi).
(7)
Fid-dawl tas-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni tal-BWTC li jmiss mill-5 sat-22 ta’ Diċembru 2011, jaqbel li tiġi aġġornata l-pożizzjoni tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
L-għanijiet tal-Unjoni fis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni tal-Istati Partijiet għall-Konvenzjoni dwar il-Projbizzjoni tal-Iżvilupp, il-Produzzjoni u l-Ħażna ta’ Armi Batterjoloġiċi (Bijoloġiċi) u ta’ Tossina u dwar il-Qerda Tagħhom (BWTC) għandu jkun li tirrevedi l-operazzjonijiet tal-BTWC u tesplora possibiltajiet sabiex issaħħaħha aktar.
Sabiex tilħaq dawn l-għanijiet, l-Unjoni għandha tressaq proposti konkreti lis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni li għandha ssir mill-5 sat-22 ta’ Diċembru 2011.
Artikolu 2
Fis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni, l-Unjoni għandha taħdem, b’mod partikolari, biex tiżgura li l-Istati Partijiet (minn issa “l-Istati Partijiet”) jindirizzaw il-prijoritajiet li ġejjin:
-
il-bini tal-fiduċja fil-konformità mal-BTWC,
-
l-appoġġ tal-implimentazzjoni nazzjonali tagħha; u
-
il-promozzjoni tal-universalità tagħha.
Artikolu 3
Għall-finijiet tal-objettiv stabbilit fl-Artikolu 1, u l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 2, l-Unjoni għandha:
(a)
tikkontribwixxi għal reviżjoni sħiħa tal-ħidma tal-BTWC fis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni, inkluża l-implimentazzjoni tal-impenji meħdua mill-Istati Partijiet taħt il-BTWC;
(b)
tappoġġa proċess intersessjonali aktar sostantiv matul il-perijodu bejn is-Seba’ u t-Tmien Konferenzi ta’ Reviżjoni u tidentifika oqsma speċifiċi u arranġamenti mtejbin għal progress ulterjuri taħt dan il-proċess;
(c)
tappoġġa t-Tmien Konferenza ta’ Reviżjoni, li għandha ssir mhux aktar tard mill-2016;
(d)
tibni kunsens għall-eżitu ta’ suċċess tas-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni, abbażi tal-qafas stabbilit mill-Konferenzi preċedenti, u tippromwovi, fost l-oħrajn, il-kwistjonijiet ewlenin li ġejjin:
(i)
ħidma lejn l-identifikazzjoni u t-tisħiħ tal-mekkaniżmi effettivi għall-bini tal-fiduċja f’konformità mal-BTWC;
(ii)
l-Istati Partijiet għandhom ikunu jistgħu juru l-konformità b’mezzi ta’ skambju ta’ informazzjoni u trasparenza akbar dwar il-kapaċitajiet u l-azzjonijiet tagħhom għall-implimentazzjoni u l-intenzjonijiet fir-rigward tal-konformità. Dan jista’ jinkiseb permezz ta’ dikjarazzjonijiet, konsultazzjonijiet u attivitajiet fil-post, li jirrappreżentaw livelli akbar ta’ trasparenza u skrutinju, iżda wkoll permezz ta’ skambju u reviżjoni ta’ informazzjoni matul il-proċess intersessjonali. Filwaqt li tirrikonoxxi li attwalment għad m’hemmx kunsens dwar il-verifika, li tibqa’ element ċentrali ta’ diżarm komplet u effettiv u ta’ reġim ta’ nonproliferazzjoni, l-Unjoni hija lesta taħdem biex tidentifika l-alternattivi li jistgħu jiksbu miri simili;
(iii)
implimentazzjoni effettiva u konformità sħiħa mal-obbligi kollha taħt il-BTWC mill-Istati Parti kollha; L-għoti ta’ appoġġ u tisħiħ, fejn meħtieġ, tal-miżuri ta’ implimentazzjoni nazzjonali, inkluża leġiżlazzjoni kriminali, u kontroll fuq mikroorganiżmi u tossini patoġeniċi fil-qafas tal- BTWC, fost l-oħrajn billi tiżdied il-kapaċità tal-Unità ta’ Appoġġ għall-Implimentazzjoni tal-Uffiċċju tan-NU għall-Kwistjonijiet ta’ Diżarm (ISU) biex jappoġġa l-implimentazzjoni nazzjonali u jiddiskutiha bħala suġġett intersessjonali. Tista’ tkun ikkunsidrata azzjoni ulterjuri u jistgħu jittieħdu aktar deċiżjonijiet dwar modi u mezzi għat-titjib tal-implimentazzjoni nazzjonali. L-Unjoni ser tħeġġeġ diskussjonijiet dwar alternattivi possibbli f’dan ir-rigward, speċjalment fil-qasam tal-leġiżlazzjoni nazzjonali, il-koordinazzjoni fost il-partijiet interessati nazzjonali u l-kooperazzjoni reġjonali u subreġjonali; u l-implimentazzjoni ta’ standards ta’ ġestjoni ta’ bijosigurtà u ta’ bijosikurezza għal istituzzjonijiet tax-xjenzi naturali;
(iv)
aderenza universali tal-Istati kollha għall-BTWC, inkluż appell lill-Istati kollha mhux parti għall-BTWC biex jaderixxu għaliha mingħajr aktar dewmien u biex jintrabtu legalment għad-diżarm u n-nonproliferazzjoni tal-armi bijoloġiċi u ta’ tossina; u, sakemm ikun hemm l-aderenza ta’ dawk l-Istati għall-BTWC, dawn jiġu mħeġġa jieħdu sehem bħala osservaturi fil-laqgħat tal-Istati Partijiet u jimplimentaw, fuq bażi volontarja, id-dispożizzjonijiet tal- BTWC. Ħidma lejn il-projbizzjoni fuq l-armi bijoloġiċi u ta’ tossina li qed tiġi ddikjarata Regola ta’ Dritt Internazzjonali globalment vinkolanti, inkluż permezz tal-universalizzazzjoni tal-BTWC; u għaldaqstant tiġi rakkomandata l-adozzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni dwar l-universalizzazzjoni, ikkoordinat mill-ISU, u evalwat matul sessjonijiet partikolari matul il-proċess intersessjonarji;
(v)
sforzi biex tiżdied it-trasparenza u tinbena l-fiduċja fil-konformità, jinkludu l-mekkaniżmu ta’ Miżuri ta’ Bini ta’ Kunfidenza (CBM). L-Unjoni hija lesta taħdem fuq it-titjib ta’ dan il-mekkaniżmu billi tidentifika miżuri sabiex tiżdied il-parteċipazzjoni, il-kwalità u l-komprensività tal-mekkaniżmu tas-CBM;
(vi)
żieda fit-trasparenza dwar il-kooperazzjoni u l-assistenza relatati mal-Artikolu X tal-BTWC u b’kont meħud tal-ħidma u l-għarfien espert ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali oħrajn. L-Unjoni ser tibqa’ tappoġġa l-implimentazzjoni konkreta tal-Artikolu X tal-BTWC permezz tad-diversi programmi ta’ assistenza tagħha u hija lesta tkompli l-elaborazzjoni tal-intendimenti komuni, li jiffurmaw il-bażi għal azzjoni effettiva fir-rigward tal-kooperazzjoni għal finijiet paċifiċi fil-qafas tal-BTWC. Tista’ tkun ikkunsidrata azzjoni ulterjuri u jittieħdu deċiżjonijiet dwar it-titjib tal-kooperazzjoni, l-assistenza u l-iskambju internazzjonali fix-xjenzi u t-teknoloġija bijoloġiċi għal finijiet paċifiċi, u dwar il-promozzjoni tal-bini tal-kapaċità fl-oqsma tas-sorveljanza, l-iskoperta u d-dijanjosi tal-mard, u l-kontroll ta’ mard li jittieħed;
(vii)
It-tisħiħ tal-Mekkaniżmu tas-Segretarju Ġenerali tan-NU għall-investigazzjoni tal-użu allegat ta’ armi bijoloġiċi u ta’ tossina. Tista’ tkun ikkunsidrata azzjoni ulterjuri u jittieħdu deċiżjonijiet dwar il-forniment ta’ assistenza u koordinazzjoni fil-kuntest tal-Artikolu VII tal-BTWC ma’ organizzazzjonijiet rilevanti fuq it-talba ta’ kwalunkwe Stat Parti fil-każ tal-użu allegat ta’ armi bijoloġiċi u ta’ tossina, inkluż it-titjib tal-kapaċitajiet nazzjonali għas-sorveljanza, l-iskoperta u dijanjosi tal-mard u sistemi tas-saħħa pubblika. Ħidma li ssir separatament dwar it-tisħiħ tal-Mekkaniżmu tas-Segretarju Ġenerali tan-NU għall-investigazzjoni tal-użu allegat ta’ armi bijoloġiċi u ta’ tossina tista’ tgħin aktar biex indirettament issaħħaħ l-Artikoli VI u VII tal-BTWC;
(viii)
l-appoġġ ta’ proċess ta’ evalwazzjonijiet aktar frekwenti ta’ żviluppi xjentifiċi u teknoloġiċi rilevanti, li jista’ jkollhom implikazzjonijiet għall-BTWC, bħaż-żieda tal-konverġenża tal-kimika u l-bijoloġija u fl-oqsma li qed jiżviluppaw rapidament ta’ bijoloġija sintetika u nanoteknoloġija;
(ix)
konformità mal-obbligi taħt ir-Riżoluzzjonijiet tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU 1540 (2004) u 1673 (2006), b’mod partikolari biex jiġi eliminat ir-riskju li jinkisbu armi bijoloġiċi u ta’ tossina jew li jiġu użati għal finijiet terroristiċi, inkluż l-aċċess possibbli minn terroristi għal materjal, tagħmir, u għarfien li jkunu jistgħu jintużaw fl-iżvilupp u l-produzzjoni ta’ armi bijoloġiċi u ta’ tossina;
(x)
il-programmi ta’ Sħubija Globali tal-G8 immirati lejn appoġġ għad-diżarmament, il-kontroll u s-sigurtà ta’ materjali sensittivi, faċilitajiet, u ħila esperta;
(xi)
konsiderazzjoni ta’, u deċiżjonijiet dwar azzjoni ulterjuri abbażi tal-ħidma li saret skont il-proċess intersessjonali matul il-perijodu mill-2007 sal-2010 u l-isforzi biex ikun diskuss u promoss intendiment komuni u azzjoni effettiva dwar l-adozzjoni tal-miżuri nazzjonali meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-projbizzjoni stabbilita fil-BTWC.
Artikolu 4
Sabiex issaħħaħ il-konformità mal-BTWC, l-Unjoni għandha tippromwovi:
(a)
miżuri relatati mad-dikjarazzjonijiet tas-CBM
(i)
analiżi tad-dikjarazzjonijiet tas-CBM annwali bħala l-għodda ta’ dikjarazzjoni nazzjonali regolari dwar l-implimentazzjoni u l-konformità u l-iżvilupp ulterjuri tagħhom b’dan l-objettiv;
(ii)
żieda fil-kwalità tad-dikjarazzjonijiet tas-CBM permezz ta’:
-
tnaqqis safejn ikun l-aktar possibbli tal-kumplessità tal-formoli tas-CBM u t-tneħħija ta’ ambigwitajiet potenzjali. Il-proposti dettaljati u konkreti għall-modifika tas-CBMs huma bbażati fuq ir-rapporti tal-Workshop tal-Forum ta’ Ġinevra;
-
appoġġ għall-kompilazzjoni tal-informazzjoni provduta fil-formoli tas-CBM. Għal dak l-għan, l-Unjoni għandha tappoġġa l-ISU biex ikollha rwol akbar fl-appoġġ lill-punti ta’ kuntatt nazzjonali u l-awtoritajiet nazzjonali responsabbli biex jiżguraw il-konformità. Dan l-appoġġ jista’ jinkludi elementi bħall-istabbiliment ta’ librerija ta’ referenza, funzjoni ta’ “helpdesk”, li l-formoli tas-CBM ikunu provduti f’diversi lingwi, introduzzjoni ta’ format elettroniku, u l-għoti ta’ seminars reġjonali għall-punti ta’ kuntatt nazzjonali;
-
introduzzjoni ta’ inċentivi għall-preżentazzjoni ta’ CBM, bħall-integrazzjoni ta’ dettalji dwar informazzjoni relatata mal-Artikolu X tal-BTWC fil-mekkaniżmu tas-CBM (bl-użu tal-formola D attwali jew bil-ħolqien ta’ formola ġdida);
(iii)
żieda fir-rilevanza u l-komprensibilità tal-formoli tas-CBM b’:
-
referenza għall-Artikoli kollha rilevanti tal-BTWC, b’kont meħud bir-reqqa tal-ħtieġa li jinkiseb bilanċ adegwat bejn l-għoti ta’ informazzjoni utli u l-isforz meħtieġ biex dan jinkiseb. Dan għandu jsir biex jiġu evitati kumplessità u piż dejjem akbar, li jistgħu potenzjalment jiskoraġġixxu l-parteċipazzjoni;
-
modifikazzjoni tas-CBM possibilment permezz ta’ approċċ b’żewġ fażijiet, filwaqt li modifiki li jkollhom bżonn analiżi ulterjuri jitħallew għal proċess intersessjonali ġdid;
(b)
miżuri relatati mal-mekkaniżmu tas-Segretarju Ġenerali tan-NU għall-investigazzjoni tal-użu allegat ta’ armi bijoloġiċi u ta’ tossina; l-affermazzjoni mill-ġdid tal-bżonn li l-Istati Partijiet jassiguraw l-effettività tad-dispożizzjonijiet tal-mekkaniżmu u billi jittieħdu passi prattiċi għal dan il-għan, bħall-għoti ta’ appoġġ għal programmi ta’ taħriġ, u l-iżvilupp ta’ sistema ta’ laboratorju analitika.
Artikolu 5
Minbarra l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 1 u l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 2, l-Unjoni għandha tappoġġa t-tisħiħ tar-rwol tal-ISU. B’mod partikolari, l-Unjoni għandha tappoġġa:
(a)
il-prolongazzjoni tal-mandat tal-ISU għal ħames snin oħra;
(b)
l-inklużjoni tal-attivitajiet li ġejjin fil-mandat tal-ISU:
(i)
L-istabbiliment ta’ pjattaforma ta’ komunikazzjoni u informazzjoni dwar attivitajiet ta’ politika, xjentifiċi u attivitajiet oħra rilevanti għall-BTWC (l-istabbiliment ta’ “librerija ta’ referenza”/bażi ta’ data elettronika għat-trawwim tal-kuxjenza mal-Istati Parti, l-akkademja u l-industrija);
(ii)
il-kollegament u l-kondiviżjoni ta’ informazzjoni ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti oħra;
(iii)
it-tisħiħ ulterjuri tal-implimentazzjoni nazzjonali tal-BTWC billi jiġi ffaċilitat l-iskambju ta’ informazzjoni u konsulenza dwar l-implimentazzjoni nazzjonali;
(iv)
l-appoġġ ulterjuri tas-sistema ta’ CBM permezz tal-parteċipazzjoni fil-proċess tar-reviżjoni tad-dikjarazzjonijiet tas-CBM. Abbażi ta’ informazzjoni pprovduta permezz ta’ CBMs riveduti, l-ISU tista’ tingħata l-mandat tiġbor informazzjoni relatata mal-Artikolu X tal-BTWC f’bażi ta’ data online;
(v)
l-iżvilupp ta’ sistema għar-reviżjoni ta’ żviluppi xjentifiċi u teknoloġiċi u l-impatt tagħhom fuq il-BTWC;
(vi)
l-iżvilupp ta’ pjan ta’ azzjoni dwar l-universalizzazzjoni.
(c)
espansjoni adegwata tal-persunal attwali tal-ISU sabiex l-ISU jkun jista’ jwettaq l-attivitajiet imsemmija fil-punt (b).
Artikolu 6
Sabiex tappoġġa r-reviżjoni u t-tisħiħ tal-proċess intersessjonali, l-Unjoni għandha b’mod partikolari:
(a)
tappoġġa t-temi li ġejjin għal proċess intersessjonali ġdid jew bħala suġġetti intersessjonali jew permezz ta’ gruppi ta’ ħidma partikolari:
(i)
implimentazzjoni nazzjonali;
(ii)
universalizzazzjoni;
(iii)
ħidma ulterjuri ta’ wara r-RevCon dwar is-CBM;
(iv)
assistenza u kooperazzjoni taħt l-Artikoli VII u X tal-BTWC, inkluża l-identifikazzjoni ta’ rekwiżiti għal assistenza fl-iżvilupp u l-adozzjoni ta’ oqfsa regolatorji adatti (b’fokus fuq il-bijosigurtà u l-bijosikurezza fl-ewwel mument);
(v)
żviluppi fix-xjenza u t-teknoloġija;
(b)
tappoġġa proċess ta’ valutazzjonijiet aktar frekwenti ta’ żviluppi xjentifiċi u teknoloġiċi rilevanti. L-ISU jista’ jkollha rwol permezz tal-mandat imġedded tagħha. Minbarra diskussjoni dettaljata fil-proċess intersessjonali, l-Istati Parti jistgħu jiddeċiedu dwar mezzi alternattivi biex jiddiskutu kwistjonijiet ta’ xjenza u teknoloġija (jiġifieri li jinħoloq grupp ta’ ħidma ġdid, li fl-aġenda tal-Laqgħat tal-Istati Parti jiġi inkluż punt dwar ix-xjenza u t-teknoloġija, li ssir laqgħa partikolari tal-esperti għax-xjenza u t-teknoloġija, li jiġi stabbilit panel konsultattiv jew li jiġi stabbilit forum miftuħ dwar ix-xjenza u t-teknoloġija);
(c)
tappoġġa l-iżvilupp ta’ oqfsa regolatorji nazzjonali, b’mod partikolari dwar il-bijosigurtà u l-bijosikurezza. L-adozzjoni ta’ standards ta’ ġestjoni adegwati għall-bijosigurtà u l-bijosikurezza għal-laboratorji u l-industrija, minkejja li bl-ebda mod ma jieħdu post sistema ta’ konformità, jistgħu jgħinu lill-Istati Parti fil-perijodu fit-tul bl-implimentazzjoni tal-obbligi stabbiliti fil-BTWC. Huma jistgħu jirriżultaw ukoll bħala għodda utli, flimkien ma’ miżuri oħrajn, biex jikkontribwixxu għal sistema ta’ konformità futura mtejba. Diskussjoni dwar dan l-iżvilupp, jiġifieri mal-industrija rilevanti, tista’ tkun parti minn proċess intersessjonali ġdid;
(d)
tappoġġa t-tisħiħ tal-karattru deċiżjonali tal-proċess intersessjonali billi tesplora firxa ta’ alternattivi bħall-fatt li r-rapport finali għal-Laqgħat tal-Istati Parti isir vinkolanti, taqbel dwar pjani direzzjonali, tikkunsidra l-possibilità ta’ gruppi ta’ ħidma dwar kwistjonijiet speċifiċi, pjanijiet ta’ azzjoni jew rakkomandazzjonijiet.
Artikolu 7
Sabiex tappoġġa l-universalità, l-Unjoni għandha:
(a)
tappoġġa l-adozzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni dwar l-universalizzazzjoni, immexxi mill-ISU, billi tistabbilixxi passi u attivitajiet konkreti. Il-Pjan ta’ Azzjoni jista’ jinkludi attivitajiet bħal avvenimenti ta’ għajnuna, inizjattivi konġunti, it-traduzzjoni ta’ dokumenti rilevanti, inċentivi bħal skambju ta’ informazzjoni dwar offerti ta’ assistenza, u żjarat ta’ assistenza biex jimtlew l-ewwel preżentazzjonijiet tas-CBMs. Dan il-pjan ta’ azzjoni jkun evalwat u, jekk meħtieġ, modifikat f’kull Laqgħa tal-Istati Partijiet.
(b)
tappoġġa l-organizzazzjoni ta’ sessjonijiet partikolari jew laqgħat tal-gruppi ta’ ħidma dwar l-universalizzazzjoni matul il-proċess intersessjonali sabiex tikkoordina attivitajiet ta’ għajnuna bjen diversi atturi u tippjana inizjattivi reġjonali.
Artikolu 8
L-Unjoni għandha tappoġġa r-reviżjoni tal-implimentazzjoni tal-Artikolu X tal-BTWC tas-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni. Din ir-reviżjoni għandha timmira lejn:
(a)
l-esplorazzjoni ta’ kif informazzjoni relatata mal-assistenza tiġi integrata fis-CBM, billi tiġi riveduta l-Formola D jew tinħoloq formola ġdida, sabiex l-Istati Parti jkunu jistgħu jiskambjaw informazzjoni dwar attivitajiet relatati mal-kooperazzjoni u l-assistenza;
(b)
l-ISU tingħata mandat biex tiġbor informazzjoni relatata mal-Artikolu X tal-BTWC f’bażi ta’ dejta onlajn, li tista’ tkun fil-parti ristretta tas-sit elettroniku.
Artikolu 9
Azzjoni meħuda mill-Unjoni għall-finijiet imsemmijin fl-Artikoli 1 sa 8, għandha tinkludi:
(a)
abbażi tal-pożizzjoni stabbilita fl-Artikoli 1 sa 8, proposti mill-Unjoni għal arranġamenti speċifiċi, prattiċi u fattibbli għat-titjib effettiv tal-implimentazzjoni tal-BTWC għall-konsiderazzjoni mill-Istati Parti fis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni.
(b)
inizjattivi mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà jew id-delegazzjonijiet tal-Unjoni,
(c)
dikjarazzjonijiet ippreżentati mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà jew id-Delegazzjoni għan-NU fit-tħejjija għas-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni u matulha.
Artikolu 10
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Lulju 2011.