NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1176/2011
ze dne 16. listopadu 2011
o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Koordinace hospodářských politik členských států v Unii by se měla uskutečňovat v kontextu hlavních směrů hospodářských politik a hlavních zásad politiky zaměstnanosti, jak je stanoveno ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a měla by zahrnovat dodržování hlavních zásad, jimiž jsou stabilní ceny, zdravé a udržitelné veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Je třeba se poučit ze zkušeností získaných v prvním desetiletí fungování hospodářské a měnové unie a zejména dosáhnout zdokonalené správy ekonomických záležitostí v Unii založené na větší odpovědnosti členských států.
(3)
Dosažení a udržení dynamického vnitřního trhu by mělo být považováno za součást řádného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(4)
Zdokonalený rámec správy ekonomických záležitostí by se měl opírat o několik vzájemně propojených a soudržných politik zaměřených na udržitelný růst a zaměstnanost, zejména o strategii Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním zaměřením na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik (evropský semestr), o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, o minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB).
(5)
Do posilování správy ekonomických záležitostí by měly být užším a včasnějším způsobem zapojovány i Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, na nějž se vztahuje doporučení Rady nebo rozhodnutí Rady podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na této výměně názorů je dobrovolná.
(6)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupu posíleného dohledu, pokud jde o hodnocení specifické pro každý členský stát, sledování, mise na místě, doporučení a varování.
(7)
Zejména by měl být dohled nad hospodářskými politikami členských států rozšířen nad rámec rozpočtového dohledu, aby tak zahrnoval podrobnější a formálnější rámec, s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a pomoci postiženým členským státům stanovit plán nápravných opatření dříve, než tyto odchylky zakoření. Toto rozšiřování dohledu nad hospodářskými politikami by mělo probíhat současně s prohlubováním fiskálního dohledu.
(8)
Aby bylo možné pomoci napravit tuto nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, je nezbytné stanovit podrobný postup v právních předpisech.
(9)
Postup mnohostranného dohledu uvedený v čl. 121 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování EU je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování makroekonomické nerovnováhy a pro prevenci a nápravu nadměrné makroekonomické nerovnováhy v Unii. Je nezbytné, aby byl tento postup sladěn s ročním cyklem mnohostranného dohledu.
(10)
Tento postup by měl zavést mechanismus varování, který včas odhalí vznikající makroekonomickou nerovnováhu. Měl by být založen na využití orientačního a transparentního srovnávacího přehledu zahrnujícího orientační prahové hodnoty v kombinaci s ekonomickým úsudkem. Tento úsudek by měl mimo jiné zohlednit nominální a reálnou konvergenci uvnitř i vně eurozóny.
(11)
Aby srovnávací přehled účinně sloužil jako součást mechanismu varování, měl by sestávat z omezeného množství hospodářských, finančních a strukturálních ukazatelů relevantních pro odhalování makroekonomické nerovnováhy s příslušnými orientačními prahovými hodnotami. Ukazatele a prahové hodnoty by měly být v případě potřeby upraveny tak, aby odpovídaly měnící se povaze makroekonomické nerovnováhy, mimo jiné v důsledku vyvíjejících se hrozeb pro makroekonomickou stabilitu, a aby se zohlednila větší dostupnost příslušných statistik. Tyto ukazatele by neměly být samy o sobě považovány za cíle hospodářské politiky, ale za nástroje umožňující zohledňovat vývoj povahy makroekonomické nerovnováhy v Unii.
(12)
Při sestavování srovnávacího přehledu a souboru makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy by měla Komise úzce spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou. Komise by měla příslušným výborům Evropského parlamentu a Rady předkládat návrhy připomínek k plánům na stanovení a úpravu ukazatelů a prahových hodnot. Komise by měla Evropský parlament a Radu informovat o jakýchkoli změnách provedených v ukazatelích a prahových hodnotách a uvést důvody, pro které tyto změny navrhla.
(13)
Při sestavování srovnávacího přehledu by se měl rovněž brát náležitý ohled na různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
(14)
Překročení jedné nebo více orientačních prahových hodnot nemusí nutně znamenat, že vznikla makroekonomická nerovnováha, jelikož hospodářské politiky by měly zohledňovat vnitřní propojení mezi makroekonomickými proměnnými. Závěry ze srovnávacího přehledu by neměly být vyvozovány automaticky: ekonomický úsudek by měl zajistit, že budou dány do souvislostí všechny informace bez ohledu na to, zda se jedná o údaje vycházející ze srovnávacího přehledu či nikoli, a stanou se součástí souhrnné analýzy.
(15)
Na základě postupu při mnohostranném dohledu a na základě mechanismu varování nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu, by Komise měla určit členské státy, u nichž by měl být proveden hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum by měl být prováděn, aniž by se předpokládalo, že existuje nerovnováha, a měl by zahrnovat podrobnou analýzu zdrojů nerovnováhy v posuzovaném členském státě s náležitým ohledem na jeho specifické hospodářské podmínky a okolnosti a na širší soubor analytických nástrojů, ukazatelů a kvalitativních informací specifických pro daný členský stát. Provádí-li Komise hloubkový přezkum, měly by s ní členské státy spolupracovat, aby měla k dispozici co nejúplnější a nejsprávnější údaje. Komise by dále měla náležitě zvážit jakékoli další informace, které jsou podle dotčeného členského státu relevantní, a které tento členský stát Radě a Komisi poskytl.
(16)
Hloubkový přezkum by měl být projednán v Radě a v rámci euroskupiny, pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro. Hloubkový přezkum by měl ve vhodných případech zohlednit doporučení a výzvy Rady určené posuzovaným členským státům a přijaté v souladu s články 121, 126 a 148 Smlouvy o fungování EU a s články 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení a rovněž politické záměry posuzovaného členského státu uvedené v jeho národních programech reforem, jakož i mezinárodní osvědčené postupy týkající se ukazatelů a metodik. Rozhodne-li se Komise provést hloubkový přezkum v případě závažného a neočekávaného hospodářského vývoje vyžadujícího urychlenou analýzu, měla by o tom informovat dotčené členské státy.
(17)
Při posuzování makroekonomické nerovnováhy by měla být zohledněna její závažnost a její případné negativní hospodářské a finanční dopady, které prohlubují zranitelnost hospodářství Unie a ohrožují bezproblémové fungování hospodářské a měnové unie. Opatření k řešení makroekonomické nerovnováhy a rozdílů v konkurenceschopnosti jsou zapotřebí ve všech členských státech, zejména v eurozóně. Povaha, význam a naléhavost politických úkolů se však může v různých členských státech značně lišit. Přijetí politických opatření je vzhledem ke zranitelným místům a rozsahu nezbytné korekce obzvláště naléhavě potřebné v členských státech, které trvale vykazují vysoké schodky běžného účtu a oslabování konkurenceschopnosti. V členských státech s velkými přebytky běžného účtu by se politiky dále měly zaměřit na vypracování a provádění opatření, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál.
(18)
Rovněž je třeba brát v úvahu schopnost hospodářské korekce a výsledky dotčeného členského státu, pokud jde o zajištění souladu s dřívějšími doporučeními vydanými na základě tohoto nařízení a dalšími doporučeními vydanými na základě článku 121 Smlouvy o fungování EU v rámci mnohostranného dohledu, zejména hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.
(19)
Postup sledování a nápravy nepříznivé makroekonomické nerovnováhy s preventivními a nápravnými prvky bude vyžadovat posílené kontrolní nástroje vycházející z nástrojů používaných v rámci postupu při mnohostranném dohledu. Může se jednat například o posílené kontrolní mise prováděné Komisí v členských státech, přičemž v členských státech, jejichž měnou je euro, nebo v členských státech, které se účastní Dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (4) (ERM II), je Komise uskutečňuje v součinnosti s Evropskou centrální bankou, a další podávání zpráv členskými státy v případě vážné nerovnováhy nebo nerovnováhy ohrožující řádné fungování hospodářské a měnové unie. Tohoto dialogu by se měli případně účastnit sociální partneři a další vnitrostátní zúčastněné subjekty.
(20)
Pokud je zjištěna makroekonomická nerovnováha, dotčenému členskému státu by měla být vydána doporučení týkající se vhodných politických opatření, na nichž by se případně podílely příslušné výbory. Politická opatření dotčeného členského státu by měla být přijata včas a měla by využívat veškeré dostupné politické nástroje pod kontrolou veřejných orgánů. V souladu se Smlouvou o fungování EU a vnitrostátními právními a politickými ujednáními by měly být případně zapojeny relevantní vnitrostátní zúčastněné subjekty, včetně sociálních partnerů. Politická opatření by měla být přizpůsobená konkrétním podmínkám dotčeného členského státu a měla by se vztahovat na hlavní oblasti hospodářské politiky, případně včetně fiskální a mzdové politiky, trhů práce, trhů produktů a služeb a regulace finančního sektoru. Měly by se zohlednit závazky v rámci dohod ERM II.
(21)
Varování a doporučení ESRB určená členským státům nebo Unii se týkají rizik makrofinanční povahy. Měla by se případně rovněž promítnout ve vhodných návazných opatřeních Komise, která by byla přijata v souvislosti s dohledem nad makroekonomickou nerovnováhou. Je třeba striktně zachovávat nezávislost a režim důvěrnosti zacházení s informacemi ESRB.
(22)
Pokud je zjištěna vážná makroekonomická nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje fungování hospodářské a měnové unie, měl by být zahájen postup při nadměrné nerovnováze, který může zahrnovat vydání doporučení členskému státu, požadavky na posílený dohled a sledování, a pokud jde o členské státy, jejichž měnou je euro, možnost vynucení v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (5) v případě přetrvávajícího neplnění povinnosti přijmout nápravná opatření.
(23)
Členský stát, u něhož byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, by měl stanovit plán nápravných opatření obsahující podrobný popis navrhovaných postupů k provedení doporučení Rady. Součástí plánu nápravných opatření by měl být časový harmonogram pro provedení zamýšlených kroků. Tento plán by měl být schválen doporučením Rady. Toto doporučení by mělo být předloženo Evropskému parlamentu.
(24)
Radě by měla být svěřena pravomoc přijímat v jednotlivých případech rozhodnutí, v nichž konstatuje nesplnění doporučení přijatých Radou v rámci plánu nápravných opatření. Jako součást koordinace hospodářských politik členských států uplatňované v rámci Rady, jak je stanoveno v čl. 121 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, navazují tato jednotlivá rozhodnutí neoddělitelným způsobem na doporučení přijatá Radou v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s plánem nápravných opatření.
(25)
Rada a Komise by měly při uplatňování tohoto nařízení plně zohlednit úlohu vnitrostátních parlamentů a sociálních partnerů a rovněž rozdíly ve vnitrostátních systémech, například v systémech pro tvorbu mezd.
(26)
Pokud Rada usoudí, že se v členském státě již neprojevuje nadměrná nerovnováha, měl by být postup uplatňovaný při nadměrné nerovnováze ukončen poté, co Rada na doporučení Komise zruší svá příslušná doporučení. Toto zrušení by mělo vycházet z komplexní analýzy Komise, z níž vyplývá, že dotčený členský stát jednal v souladu s příslušnými doporučeními Rady a že již pominuly příčiny a související rizika určená v doporučení Rady, na jehož základě byl zahájen postup při nadměrné nerovnováze, přičemž se mimo jiné zohledňují makroekonomický vývoj, vyhlídky a dopady na ostatní členské státy. Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze by mělo být zveřejněno.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení účinného rámce pro odhalování makroekonomické nerovnováhy a prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a důsledků vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států projevujících se v Unii a eurozóně jako celku, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro odhalování makroekonomické nerovnováhy v Unii, jakož i pro prevenci a nápravu nadměrné makroekonomické nerovnováhy.
2. Toto nařízení se uplatňuje v rámci evropského semestru, který je definován v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (6).
3. Uplatňování tohoto nařízení je plně v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a doporučení vydaná na základě tohoto nařízení zohledňují vnitrostátní postupy a subjekty pověřené tvorbou mezd. Toto nařízení zohledňuje článek 28 Listiny základních práv Evropské unie a jeho uplatňováním není dotčeno právo sjednávat, uzavírat nebo vymáhat kolektivní smlouvy ani právo na kolektivní opatření podle vnitrostátního práva a praxe.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„nerovnováhou“ jakékoli směřování k makroekonomickému vývoji, který nepříznivě ovlivňuje, nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku;
2)
„nadměrnou nerovnováhou“ vážná nerovnováha, včetně nerovnováhy, která ohrožuje nebo by mohla ohrozit řádné fungování hospodářské a měnové unie.
KAPITOLA II
ODHALOVÁNÍ NEROVNOVÁHY
Článek 3
Mechanismus varování
1. Zavede se mechanismus varování za účelem včasného zjištění a sledování nerovnováhy. Komise každoročně vypracuje zprávu obsahující kvalitativní hospodářské a finanční hodnocení vycházející ze srovnávacího přehledu tvořeného souborem ukazatelů, jejichž hodnoty se porovnají s orientačními prahovými hodnotami, jak je stanoveno v článku 4. Každoroční zpráva i hodnoty ukazatelů srovnávacího přehledu se zveřejňují.
2. Každoroční zpráva Komise obsahuje hospodářské a finanční hodnocení zasazující vývoj ukazatelů do souvislostí, přičemž při posuzování vývoje nerovnováhy vychází v případě potřeby z dalších relevantních hospodářských a finančních ukazatelů. Závěry z ukazatelů obsažených ve srovnávacím přehledu nebudou vyvozovány mechanicky. Hodnocení zohlední vývoj nerovnováhy v Unii a v eurozóně. Zpráva rovněž uvádí, zda překročení prahových hodnot v jednom nebo více členských státech svědčí o možném vzniku nerovnováhy. Hodnocení členských států vykazujících vysoký schodek běžného účtu se může lišit od hodnocení členských států, které hromadí velké přebytky běžného účtu.
3. Každoroční zpráva určí členské státy, o nichž se Komise domnívá, že mohou být postiženy nerovnováhou či u nich může hrozit riziko vzniku nerovnováhy.
4. Komise předá každoroční zprávu včas Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
5. V rámci mnohostranného dohledu v souladu s čl. 121 odst. 3 Smlouvy o fungování EU Rada projedná a celkově zhodnotí každoroční zprávu Komise. Euroskupina zprávu projedná, pokud se týká členských států, jejichž měnou je euro.
Článek 4
Srovnávací přehled
1. Srovnávací přehled tvořený souborem ukazatelů se používá jako nástroj usnadňující včasné zjištění a sledování nerovnováhy.
2. Srovnávací přehled tvoří několik relevantních, praktických, jednoduchých, měřitelných a dostupných makroekonomických a makrofinančních ukazatelů pro členské státy. Jeho účelem je umožnit včasné zjištění makroekonomické nerovnováhy, která se objevuje krátkodobě, i nerovnováhy, k níž dochází v důsledku strukturálních a dlouhodobých trendů.
3. Srovnávací přehled zahrnuje mimo jiné ukazatele, které jsou užitečné pro včasné zjištění:
a)
vnitřní nerovnováhy, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku veřejného a soukromého zadlužení, vývoje na finančních trzích a trzích s aktivy, a to i na trzích s nemovitostmi, vývoje toku úvěrů v soukromém sektoru a vývoje nezaměstnanosti;
b)
vnější nerovnováhy, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku vývoje běžného účtu a čistých investičních pozic členských států, reálných směnných kurzů, podílů na vývozních trzích, změn ve vývoji cen a nákladů a necenové konkurenceschopnosti, a to s ohledem na různé složky produktivity.
4. Při vyvozování ekonomických závěrů ze srovnávacího přehledu v rámci mechanismu varování věnuje Komise náležitou pozornost vývoji reálné ekonomiky, tedy i hospodářskému růstu, vývoji zaměstnanosti a nezaměstnanosti, nominální a reálné konvergenci uvnitř a vně eurozóny, vývoji produktivity a faktorům podněcujícím její rozvoj, jako jsou výzkum a vývoj a zahraniční a domácí investice, a rovněž vývoji v odvětvích ovlivňujících HDP a stav běžného účtu, včetně energetiky.
Srovnávací přehled zahrnuje rovněž orientační prahové hodnoty pro ty ukazatele, které mají sloužit jako úrovně varování. Výběr ukazatelů a prahových hodnot má vést k podpoře konkurenceschopnosti Unie.
Srovnávací přehled ukazatelů případně zahrnuje horní a dolní prahové hodnoty pro varování, je-li to vhodné, které jsou rozlišeny pro členské státy eurozóny a mimo eurozónu, pokud je to odůvodněno zvláštními znaky měnové unie a relevantními hospodářskými okolnostmi. Při vypracovávání srovnávacího přehledu se náležitě zohlední různorodé hospodářské podmínky, včetně důsledků dohánění vyspělejších ekonomik.
5. Při navrhování ukazatelů stability finančního trhu je třeba náležitě zohlednit práci ESRB. Komise vyzve ESRB, aby se vyjádřila k návrhu ukazatelů, které jsou významné pro stabilitu finančního trhu.
6. Komise zveřejní soubor ukazatelů a prahových hodnot srovnávacího přehledu.
7. Komise pravidelně vyhodnocuje přiměřenost srovnávacího přehledu, včetně složení ukazatelů, stanovených prahových hodnot a používané metodiky a v případě potřeby je změní nebo upraví. Komise zveřejní změny provedené v podkladové metodice a složení srovnávacího přehledu a souvisejících prahových hodnotách.
8. Komise aktualizuje hodnoty pro ukazatele srovnávacího přehledu alespoň jednou ročně.
Článek 5
Hloubkový přezkum
1. S náležitým ohledem na diskuze vedené v Radě a v euroskupině podle čl. 3 odst. 5 nebo v případě neočekávaného a závažného hospodářského vývoje, který pro účely tohoto nařízení vyžaduje urychlenou analýzu, Komise provede hloubkový přezkum pro každý členský stát, o němž se domnívá, že může být postižen nerovnováhou nebo že mu takové postižení hrozí.
Hloubkový přezkum vychází z podrobné analýzy konkrétní situace specifické pro danou zemi, včetně odlišných výchozích pozic v jednotlivých členských státech; zkoumá širokou škálu hospodářských proměnných a používá analytické nástroje a kvalitativní informace specifické pro danou zemi. Přihlíží ke zvláštnostem jednotlivých členských států v oblasti pracovněprávních vztahů a sociálního dialogu.
Komise také náležitě zváží jakékoli další informace, které příslušný členský stát považuje za relevantní a které předložil Komisi.
Komise provede hloubkový přezkum společně s kontrolní misí v dotčeném členském státě podle článku 13.
2. Součástí hloubkového přezkumu Komise je hodnocení toho, zda se v daném členském státě projevuje nerovnováha a zda tato nerovnováha představuje nadměrnou nerovnováhu. Hloubkový přezkum se zabývá původem nerovnováhy na pozadí převládajících hospodářských podmínek, včetně hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a dopadů vnitrostátních hospodářských politik na ekonomiky okolních států. Hloubkový přezkum analyzuje příslušný vývoj týkající se strategie Unie pro růst a zaměstnanost. Zohledňuje také závažnost hospodářského vývoje v Unii a v eurozóně jako celku. Bere v úvahu zejména:
a)
ve vhodných případech doporučení či výzvy Rady určené členským státům, které jsou předmětem přezkumu, přijaté v souladu s články 121, 126 a 148 Smlouvy o fungování EU a podle článků 6, 7, 8 a 10 tohoto nařízení;
b)
politické záměry členského státu, který je předmětem přezkumu, jak je odráží jeho národní programy reforem a ve vhodných případech jeho program stability nebo konvergenční program;
c)
veškerá varování či doporučení ESRB týkající se systémových rizik, která jsou určena členskému státu, který je předmětem přezkumu, nebo se na něj vztahují. Režim důvěrného zacházení s informacemi ESRB musí být zachován.
3. Komise o výsledcích hloubkového přezkumu informuje Evropský parlament a Radu a výsledky přezkumu zveřejní.
Článek 6
Preventivní opatření
1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou, informuje o tom příslušným způsobem Evropský parlament, Radu a euroskupinu. Rada může na základě doporučení Komise vydat dotčenému členskému státu nezbytná doporučení v souladu s postupem stanoveným v čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
2. Rada o doporučení informuje Evropský parlament a zveřejní je.
3. Doporučení Rady a Komise musí být plně v souladu s článkem 152 Smlouvy o fungování EU a musí zohledňovat článek 28 Listiny základních práv Evropské unie.
4. Rada své doporučení každoročně přezkoumává v rámci evropského semestru a v případě potřeby je může v souladu s odstavcem 1 upravit.
KAPITOLA III
POSTUP PŘI NADMĚRNÉ NEROVNOVÁZE
Článek 7
Zahájení postupu při nadměrné nerovnováze
1. Pokud Komise na základě svého hloubkového přezkumu uvedeného v článku 5 dospěje k závěru, že se dotčený členský stát potýká s nadměrnou nerovnováhou, informuje o tom příslušným způsobem Evropský parlament, Radu a euroskupinu.
Komise o této skutečnosti informuje také příslušné evropské orgány dohledu a ESRB. ESRB je vyzvána, aby přijala opatření, jež považuje za nezbytná.
2. Rada může na základě doporučení Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU přijmout doporučení, v němž konstatuje existenci nadměrné nerovnováhy, a doporučí, aby dotčený členský stát přijal nápravná opatření.
Doporučení Rady objasňuje povahu nerovnováhy a její důsledky a určí soubor politických doporučení, kterými je třeba se řídit, a lhůtu, v níž má dotčený členský stát předložit plán nápravných opatření. Rada může své doporučení zveřejnit, jak stanoví čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Článek 8
Plán nápravných opatření
1. Každý členský stát, u něhož je zahájen postup při nadměrné nerovnováze, předloží Radě a Komisi ve lhůtě stanovené v doporučení plán nápravných opatření založený na doporučení Rady podle čl. 7 odst. 2. Plán nápravných opatření stanoví konkrétní politická opatření, která dotčený členský stát provedl či zamýšlí provést, a obsahuje časový harmonogram pro provedení těchto opatření. Plán nápravných opatření zohlední hospodářské a sociální dopady těchto politických opatření a musí být v souladu s hlavními směry hospodářských politik a hlavními zásadami zaměstnanosti.
2. Rada tento plán nápravných opatření na základě zprávy Komise do dvou měsíců od jeho předložení posoudí. Pokud jej na základě doporučení Komise považuje za dostačující, Rada plán schválí doporučením, v němž uvede seznam požadovaných konkrétních opatření a lhůt pro jejich přijetí a stanoví časový harmonogram dohledu, přičemž věnuje náležitou pozornost příslušným transmisním kanálům a zohlední fakt, že mezi přijetím nápravných opatření a skutečným vyřešením nerovnováhy může být dlouhá prodleva.
3. Pokud na základě doporučení Komise Rada usoudí, že jsou opatření nebo časový harmonogram předpokládané v plánu nápravných opatření nedostačující, přijme doporučení určené dotčenému členskému státu, aby předložil nový plán nápravných opatření, a to zpravidla do dvou měsíců. Rada přezkoumá nový plán nápravných opatření v souladu s postupem uvedeným v tomto článku.
4. Plán nápravných opatření, zpráva Komise a doporučení Rady uvedené v odstavcích 2 a 3 se zveřejní.
Článek 9
Sledování nápravných opatření
1. Komise sleduje provádění doporučení Rady přijatého podle čl. 8 odst. 2. Za tímto účelem členský stát předkládá Radě a Komisi v pravidelných intervalech zprávy o pokroku, jejichž četnost stanoví Rada v doporučení uvedeném v čl. 8 odst. 2.
2. Rada zprávy o pokroku členských států zveřejní.
3. Komise může v dotčeném členském státě provádět posílené kontrolní mise za účelem sledování provádění plánu nápravných opatření, a pokud se tyto mise týkají členských států, jejichž měnou je euro nebo které se účastní ERM II, vykonává tyto mise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou. Komise případně zapojí do dialogu během těchto misí sociální partnery a další vnitrostátní zúčastněné subjekty.
4. V případě relevantní a zásadní změny hospodářské situace může Rada na doporučení Komise změnit doporučení přijatá podle čl. 8 odst. 2 v souladu s postupem stanoveným v uvedeném článku. Rada případně vyzve dotčený členský stát, aby předložil revidovaný plán nápravných opatření, a posoudí tento revidovaný plán nápravných opatření v souladu s postupem stanoveným v článku 8.
Článek 10
Posouzení nápravných opatření
1. Rada na základě zprávy Komise posoudí, zda dotčený členský stát přijal doporučená nápravná opatření v souladu s doporučením Rady vydaným podle čl. 8 odst. 2.
2. Komise svou zprávu zveřejní.
3. Rada provede posouzení ve lhůtě, kterou stanovila ve svých doporučeních přijatých v souladu s čl. 8 odst. 2.
4. V případě, že Rada dospěje k závěru, že členský stát doporučená nápravná opatření nepřijal, přijme na doporučení Komise rozhodnutí, v němž konstatuje nesplnění doporučení, spolu s doporučením, jež stanoví nové lhůty k provedení těchto nápravných opatření. V takovém případě Rada informuje Evropskou radu a zveřejní závěry kontrolních misí uvedených v čl. 9 odst. 3.
Doporučení Komise, v němž se konstatuje nesplnění, se považuje za Radou přijaté, pokud Rada do deseti dnů od jeho přijetí Komisí nerozhodne kvalifikovanou většinou o jeho zamítnutí. Dotčený členský stát může požádat o svolání zasedání Rady během této doby, na němž se má o tomto rozhodnutí hlasovat.
5. V případě, že Rada na základě zprávy Komise uvedené v odstavci 1 usoudí, že členský stát přijal nápravná opatření doporučená v souladu s čl. 8 odst. 2, má se za to, že postup při nadměrné nerovnováze se plní a tento postup se dočasně pozastavuje. Sledování však pokračuje v souladu s časovým harmonogramem stanoveným v doporučení podle čl. 8 odst. 2. Rada zveřejní důvody, které ji vedly k pozastavení postupu a k uznání nápravných politických opatření přijatých dotčeným členským státem.
Článek 11
Ukončení postupu při nadměrné nerovnováze
Rada na základě doporučení Komise zruší doporučení vydaná podle článků 7, 8 nebo 10, jakmile dospěje k závěru, že dotčený členský stát již není postižen nadměrnou nerovnováhou uvedenou v doporučení podle čl. 7 odst. 2. Rada tuto skutečnost zveřejní.
Článek 12
Hlasování v Radě
Při přijímání opatření uvedených v článcích 7 až 11 Rada nepřihlíží k hlasu člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Kontrolní mise
1. Komise zajišťuje nepřetržitý dialog s orgány členských států v souladu s cíli tohoto nařízení. Komise za tímto účelem provádí zejména mise za účelem posouzení hospodářské situace v členském státě a určení rizik či problémů při plnění cílů tohoto nařízení.
2. Komise může provádět posílené kontrolní mise pro členské státy, kterých se týká doporučení ohledně existence nadměrné nerovnováhy podle čl. 7 odst. 2 pro účely sledování na místě.
3. Jestliže je dotčený členský stát členským státem, jehož měnou je euro nebo se účastní ERM II, může Komise případně vyzvat představitele Evropské centrální banky, aby se účastnili kontrolních misí.
4. Komise oznámí Radě výsledky misí uvedených v odstavci 2 a případně může rozhodnout o zveřejnění jejích zjištění.
5. Při organizování misí uvedených v odstavci 2 předá Komise dotčenému členskému státu prozatímní zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
Článek 14
Hospodářský dialog
1. V zájmu posílení dialogu mezi orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a případně předsedu Evropské rady nebo předsedu euroskupiny, aby se dostavili do výboru a projednali:
a)
informace, které Rada poskytla k hlavním směrům hospodářské politiky podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;
b)
všeobecné pokyny členským státům, které vydala Komise na začátku ročního cyklu dohledu;
c)
závěry Evropské rady týkající se pokynů pro hospodářské politiky v rámci evropského semestru;
d)
výsledky mnohostranného dohledu prováděného v rámci tohoto nařízení;
e)
závěry Evropské rady týkající se pokynů pro mnohostranný dohled a jeho výsledků;
f)
přezkum provádění mnohostranného dohledu na konci evropského semestru;
g)
doporučení přijatá v souladu s čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Příslušný výbor Evropského parlamentu může dát příležitost členskému státu, na nějž se vztahuje doporučení nebo rozhodnutí Rady podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 4, aby se výměny názorů zúčastnil.
3. Rada a Komise pravidelně informují Evropský parlament o výsledcích uplatňování tohoto nařízení.
Článek 15
Každoroční podávání zpráv
Komise každoročně podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení, včetně aktualizace srovnávacího přehledu uvedeného v článku 4, a se svými zjištěními seznamuje Evropský parlament a Radu v rámci evropského semestru.
Článek 16
Přezkum
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let Komise přezkoumá uplatňování tohoto nařízení a podá o něm zprávu.
Tyto zprávy mimo jiné zhodnotí:
a)
účinnost tohoto nařízení;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a udržitelné konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
Je-li to vhodné, je ke zprávám připojen návrh změn tohoto nařízení.
2. Komise zašle zprávy uvedené v odstavci 1 Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 17
Vstup v platnost
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1176/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ Novembru 2011
dwar il-prevenzjoni u l-korrezzjoni tal-iżbilanċi makroekonomiċi
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 121(6) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-koordinazzjoni tal-linji ta’ politika ekonomika tal-Istati Membri fl-Unjoni għandha tkun żviluppata fil-kuntest ta’ linji gwida ġenerali ta’ politika ekonomika u tal-linji gwida dwar l-impjiegi, kif stipulat mit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u għandha twassal għal konformità mal-prinċipji ta’ gwida ta’ prezzijiet stabbli, finanzi pubbliċi u kondizzjonijiet monetarji sodi u sostenibbli u bilanċ ta’ pagamenti sostenibbli.
(2)
Jeħtieġ li wieħed jitgħallem mill-ewwel deċennju tal-funzjonament tal-unjoni ekonomika u monetarja u, b’mod partikolari, għal governanza ekonomika mtejba fl-Unjoni li għandha tinbena fuq sjieda nazzjonali aktar b’saħħitha.
(3)
Il-kisba u ż-żamma ta’ suq intern dinamiku għandhom jitqiesu bħala element tal-funzjonament xieraq u bla problemi tal-unjoni ekonomika u monetarja.
(4)
Il-qafas imtejjeb ta’ governanza ekonomika għandu jsejjes ruħu fuq diversi linji interkonnessi u koerenti ta’ politika għal tkabbir u impjiegi sostenibbli, b’mod partikolari strateġija tal-Unjoni għal tkabbir u impjiegi, b’attenzjoni partikolari fuq l-iżvilupp u t-tisħiħ tas-suq intern, it-trawwim tal-kummerċ internazzjonali u l-kompetittività, Simestru Ewropew għat-tisħiħ tal-koordinazzjoni ta’ linji ta’ politika ekonomika u baġitarja (Simestru Ewropew), qafas effikaċi biex jiġu evitati u korretti każijiet ta’ defiċit eċċessiv tal-gvernijiet (il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir (SGP)), qafas b’saħħtu biex jiġu evitati u korretti l-iżbilanċi makroekonomiċi, rekwiżiti minimi għall-oqfsa baġitarji nazzjonali, u regolamentazzjoni u superviżjoni msaħħa tas-suq finanzjarju, inkluża s-superviżjoni makroprudenzjali mill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (ESRB).
(5)
It-tisħiħ tal-governanza ekonomika għandu jinkludi l-involviment eqreb u aktar f’waqtu tal-Parlament Ewropew u l-parlamenti nazzjonali. Filwaqt li jirrikonoxxi li l-kontrapartijiet tal-Parlament Ewropew fil-qafas ta’ dan id-djalogu huma l-Istituzzjonijiet Ewropej rilevanti tal-Unjoni u r-Rappreżentanti tagħhom, il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ joffri l-opportunità għal parteċipazzjoni fl-iskambju ta’ opinjonijiet lil Stat Membru li jkun indirizzat minn rakkomandazzjoni jew deċiżjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 7(2), l-Artikolu 8(2) jew l-Artikolu 10(4) ta’ dan ir-Regolament. Il-parteċipazzjoni tal-Istat Membru f’tali skambju ta’ opinjonijiet hija volontarja.
(6)
Il-Kummissjoni għandu jkollha rwol aktar b’saħħtu fil-proċedura ta’ sorveljanza msaħħa fir-rigward tal-evalwazzjonijiet li huma speċifiċi għal kull Stat Membru, il-monitoraġġ, il-missjonijiet fuq il-post, ir-rakkomandazzjonijiet u t-twissijiet.
(7)
B’mod partikolari, is-sorveljanza tal-linji ta’ politika ekonomika tal-Istati Membri għandha titwessa’ lil hinn mis-sorveljanza baġitarja biex tinkludi qafas aktar dettaljat u formali sabiex jiġu evitati żbilanċi makroekonomiċi eċċessivi u tgħin lill-Istati Membri effettwati jistabbilixxu l-pjanijiet korrettivi qabel ma d-diverġenzi jrabbu l-għeruq. Twessigħ tal-qafas tas-sorveljanza tal-politika ekonomika għandha sseħħ b’mod parallel mal-approfondiment tas-sorveljanza fiskali.
(8)
Sabiex tgħin il-korrezzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi eċċessivi, teħtieġ titpoġġa proċedura dettaljata fil-leġiżlazzjoni
(9)
Huwa xieraq li l-proċedura ta’ sorveljanza multilaterali msemmija fil-paragrafi 3 u 4 tal-Artikolu 121tat-TFUE tkun issuplementata b’regoli speċifiċi għall-identifikazzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi, kif ukoll il-prevenzjoni u l-korrezzjoni tal-iżbilanċi makroekonomiċi eċċessivi fl-Unjoni. Huwa essenzjali li l-proċedura tkun allinjata maċ-ċiklu tas-sorveljanza multilaterali annwali.
(10)
Il-proċedura għandha tistabbilixxi mekkaniżmu ta’ twissija għall-identifikazzjoni bikrija tal-iżbilanċi makroekonomiċi li jitfaċċaw. Għandha tkun ibbażata fuq l-użu ta’ “tabella ta’ valutazzjoni” indikattiva u trasparenti li tinkludi limiti indikattivi, ikkumbinata mal-ġudizzju ekonomiku. Dan il-ġudizzju għandu jqis, inter alia, il-konverġenza nominali u reali ġewwa u barra ż-żona tal-euro.
(11)
Sabiex tiffunzjona b’mod effiċjenti bħala parti mill-mekkaniżmu ta’ twissija, it-tabella ta’ valutazzjoni, għandha tikkonsisti f’sett limitat ta’ indikaturi ekonomiċi, finanzjarji u strutturali rilevanti għall-identifikar tal-iżbilanċi makroekonomiċi, bil-livelli ta’ limitu indikattivi korrispondenti. L-indikaturi u l-livelli ta’ limitu għandhom jiġu aġġustati fejn neċċessarju, sabiex jadattaw għan-natura li dejjem tinbidel tal-iżbilanċi makroekonomiċi minħabba, inter alia theddid li jevolvi għall-istabilità makroekonomika, u sabiex tieħu kont, id-disponibilità ikbar ta’ statistika rilevanti. L-indikaturi m’għandhomx jinfthemu bħala għanijiet għall-politka ekonomikafihom infushom iżda bħala għodda sabiex jitqies il-karattru evoluttiv tal-iżbilanċi makroekonomiċi fl-Unjoni.
(12)
Il-Kummissjoni għandha tikkoopera mill-qrib mal-Parlament Ewropew u mal-Kunsill fit-tfassil tat-tabella ta’ valutazzjoni u s-sett ta’ indikaturi makroekonomiċi u makrofinanzjarji għall-Istati Membri. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta suġġerimenti għal kummenti lill-kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar pjanijiet biex jiġu stabbiliti u aġġustati l-indikaturi u l-livelli ta’ limitu. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bil-bidliet tal-indikaturi li jista’ jkun hemm u l-livelli ta’ limitu u tispjega r-raġunijiet tagħha għal tali bidliet.
(13)
Fl-iżvilupp tat-tabella ta’ valutazzjoni, għandu jitqies ukoll l-indirizzar taċ-ċirkostanzi ekonomiċi eteroġenji, inklużi l-effetti ta’ rkupru.
(14)
Il-qbiż ta’ limitu indikattiv wieħed jew aktar m’għandux bilfors jimplika li qed jitfaċċaw l-iżbilanċi makroekonomiċi, peress li t-tfassil tal-politika għandu jqis l-interkonnessjoni bejn il-varjanti makroekonomiċi. M’għandhomx jintlaħqu konklużjonijiet mill-qari awtomatiku tat-tabella ta’ valutazzjoni: il-ġudizzju ekonomiku għandu jiżgura li l-biċċiet kollha ta’ informazzjoni, sew jekk ġejjin mit-tabella ta’ valutazzjoni, sew jekk le, jitpoġġew f’perspettiva u jsiru parti minn analiżi komprensiva.
(15)
Ibbażata fuq il-proċedura ta’ sorveljanza multilaterali u l-mekkaniżmu ta’ twissija, jew fil-każ ta’ żviluppi ekonomiċi sinifikanti mhux mistennija li jeħtieġu analiżi urġenti għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tidentifika l-Istati Membri li jridu jkunu soġġetti għal reviżjoni fil-fond. Ir-reviżjoni fil-fond għandha ssir mingħajr is-suppożizzjoni li jeżisti żbilanċ u għandu jkopri analiżi dettaljata tas-sorsi tal-iżbilanċi fl-Istat Membru li jkun qed jiġi investigat, b’kunsiderazzjoni dovuta tal-kondizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi ekonomiċi speċifiċi għal dak il-pajjiż u ta’ sett usa’ ta’ għodod analitiċi, indikaturi u informazzjoni kwalitattiva li huma ta’ natura speċifika għal dak il-pajjiż. Meta l-Kummissjoni tkun qed tagħmel ir-reviżjoni fil-fond, l-Istat Membru għandu jikkoopera biex jiġi żgurat li l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni tkun kemm jista’ jkun kompleta u korretta. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra b’mod dovut kwalunkwe informazzjoni oħra li, fil-fehma tal-Istati Membri kkonċernati tkun rilevanti, u li l-Istat Membru jkun ressaq quddiem il-Kunsil uil-Kummissjoni.
(16)
Ir-reviżjoni fil-fond għandha tiġi diskussa fil-Kunsill, u fi ħdan il-grupp tal-Euro fil-każ tal-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro. Ir-reviżjoni fil-fond għandha tqis, fejn xieraq, ir-rakkomandazzjonijiet jew l-istediniet tal-Kunsill indirizzati lill-Istati Membri li jkunu qed jiġu eżaminati adottati skont l-Artikoli 121, 126 u 148 tat-TFUE u taħt l-Artikoli 6, 7, 8 u 10 ta’ dan ir-Regolament, u l-intenzjonijiet ta’ politika tal-Istat Membru li jkun qed jiġi eżaminat, kif rifless fil-programmi nazzjonali ta’ riforma, kif ukoll l-aħjar prattiċi internazzjonali f’dawk li huma indikaturi u metodoloġiji. Meta l-Kummissjoni tiddeċiedi li tagħmel studju fil-fond f’każ ta’ żviluppi ekonomiċi sinifikanti u mhux mistennija li jeħtieġu analiżi urġenti, hija għandha tinforma lill-Istati Membri kkonċernati.
(17)
Fl-istima tal-iżbilanċi makroekonomiċi, għandhom jiġu kkunsidrati s-severita’ tagħhom u l-effetti negattivi laterali potenzjali, ekonomiċi u finanzjarji, tagħhom li jaggravaw il-vulnerabbiltà tal-ekonomija tal-Unjoni u li huma ta’ theddida għall-funzjonament mingħajr xkiel tal-unjoni ekonomika u monetarja. Jinħtieġu azzjonijiet biex jiġu indirizzati l-iżbilanċi makroekonomiċi u d-diverġenzi fil-kompetittività fl-Istati Membri kollha, partikolarment fiż-żona tal-euro. Madankollu, in-natura, l-importanza u l-urġenza tal-isfidi ta’ politika jistgħu jvarjaw b’mod sinifikanti skont l-Istati Membri kkonċernati. Minħabba l-vulnerabbiltajiet u d-daqs tal-aġġustament meħtieġ, il-ħtieġa ta’ azzjoni ta’ politika hija partikolarment urġenti fi Stati Membri li persistentement juru defiċits kbar fil-kontijiet kurrenti u telf kbir fil-kompetittività. Barra minn hekk, fl-Istati Membri li jakkumulaw bilanċi favorevoli kbar fil-kontijiet kurrenti, il-linji ta’ politika għandhom ikollhom l-għan li jidentifikaw u jimplimentaw miżuri li jsaħħu t-tisħiħ tad-domanda domestika u l-potenzjal tat-tkabbir tagħhom.
(18)
Għandhom jitqiesu wkoll il-kapaċità tal-aġġustament ekonomiku u l-istorja riċenti tal-Istat Membru kkonċernat fir-rigward tal-konformità ma’ rakkomandazzjonijiet preċedenti maħruġa skont dan ir-Regolament u rakkomandazzjonijiet oħra maħruġa skont l-Artikolu 121 TFUE bħala parti mis-sorveljanza multilaterali, b’mod partikolari l-linji gwida għal-linji ta’ politika ekonomika tal-Istati Membri u tal-Unjoni għandhom ukoll jiġu ikkunsidrati.
(19)
Proċedura li tissorvelja u tikkoreġi żbilanċi makroekonomiċi negattivi, b’elementi preventivi u korrettivi, se teħtieġ għodda ta’ sorveljanza msaħħa bbażati fuq dawk użati fil-proċedura ta’ sorveljanza multilaterali. Din tista’ tinkludi missjonijiet ta’ sorveljanza msaħħa lejn Stati Membri mill-Kummissjoni b’kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro jew l-Istati Membri li jkunu qed jipparteċipaw fil-Ftehim tas-16 ta’ Marzu 2006 bejn il-Bank Ċentrali Ewropew u l-banek ċentrali nazzjonali tal-istati Memebri barra miż-żona tal-euro, dwar il-proċeduri tal-operat rigwardanti il-mekkaniżmu tar-rata ta’ skambju fit-tielet stadju tal-Unjoni Ekonomika u Monetraja (4) (ERM II), u rappurtar addizzjonali mill-Istat Membru fil-każ ta’ żbilianċi severi, inklużi żbilanċi li jipperikolaw il-funzjonament korrett tal-unjoni ekonomika u monetarja. Is-sħab soċjali u partijiet interessati nazzjonali oħra għandhom, meta jkun xieraq, ikunu involuti fid-djalogu.
(20)
Jekk ikunu identifikati żbilanċi makroekonomiċi, għandhom jiġu indirizzati rakkomandazzjonijiet, li fejn ikun xieraq jinvolvu lill-kumitati rilevanti, lill-Istat Membru kkonċernat biex tiġi pprovduta gwida dwar reazzjonijiet politiċi adattati. Ir-reazzjoni politika tal-Istat Membru kkonċernat għandha tkun f’waqtha u għandha tuża l-istrumenti politiċi kollha disponibbli taħt il-kontroll tal-awtoritajiet pubbliċi. Fejn ikun xieraq, il-partijiet interessati nazzjonali rilevanti, inklużi s-sħab soċjali għandhom ikunu involuti wkoll b’konformità mat-TFUE u l-arranġamenti nazzjonali legali u politiċi. Ir-reazzjoni politika għandha titfassal skont l-ambjent u ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-Istat Membru kkonċernat u għandha tkopri l-oqsma ta’ linji ta’ politika ekonomika ewlenin, li potenzjalment jinkludi l-linji ta’ politika fiskali u tal-pagi, is-swieq tax-xogħol, is-swieq tal-prodotti u s-servizzi u r-regolamentazzjoni tas-settur finanzjarju. Jeħtieġ li jitqiesu l-impenji skont il-ftehimiet ERM II.
(21)
It-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet mill-ESRB lill-Istati Membri jew lill-Unjoni jindirizzaw riskji ta’ natura makrofinanzjarja. Dawn għandhom ukoll jippermettu azzjoni ta’ segwitu xierqa mill-Kummissjoni fil-kuntest tas-sorveljanza tal-iżbilanċi makroekonomiċi, fejn ikun xieraq. Is-sistema ta’ indipendenza u kunfidenzjalità tal-ESRB għandha tiġi strettament rispettata.
(22)
Jekk ikunu identifikati żbilanċi makroekonomiċi severi, inklużi żbilanċi li jxekklu l-funzjonament korrett tal-unjoni ekonomika u monetarja, għandha tinbeda proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv li tista’ tinkludi ħruġ ta’ rakkomandazzjonijiet lill-Istat Membru, ħtiġijiet ta’ sorveljanza u monitoraġġ imsaħħin u, fir-rispett tal-Istat Membri li l-munita tagħhom hija l-euro, il-possibilità ta’ infurzar skont ir-Regolament (UE) Nru 1174/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Novembru 2011 dwar miżuri ta’ infurzar biex jiġu ikkoreġuti żbilanċi eċċessivi makroekonomiċi fiż-żona tal-euro (5) fl-eventwalità ta’ nuqqas sostnut biex tittieħed azzjoni korrettiva.
(23)
Stat Membru li jkun suġġett għall-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv għandu jistabbilixxi pjan ta’ azzjoni korrettiva li jistipula dettalji tal-politiki tiegħu mfassla biex jimplimentaw ir-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill. Il-pjan ta’ azzjoni korrettiva għandu jinkludi tabella ta’ skadenza li timplimenta il-miżuri previsti. Din għandha tkun approvata permezz ta’ rakkomandazzjoni mill-Kunsill. Din ir-rakkomandazzjoni għandha tintbagħat lill-Parlament Ewropew.
(24)
Il-Kunsill għandu jingħata s-setgħa li jadotta deċiżjonijiet individwali fejn tiġi determinata n-nonkonformità mar-rakkomandazzjonijiet adottati mill-Kunsill fil-qafas tal-pjan ta’ azzjoni korrettiva. Bħala parti mill-koordinazzjoni tal-linji ta’ politika ekonomika tal-Istati Membri mwettqa fi ħdan il-Kunsill, kif provdut fl-Artikolu 121(1) tat-TFUE, dawn id-deċiżjonijiet individwali huma segwitu integrali tar-rakkomandazzjonijiet adottati mill-Kunsill fuq il-bażi tal-Artikolu 121(4) tat-TFUE fil-kuntest ta’ pjan ta’ azzjoni korrettiva.
(25)
Fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, l-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jirrispettaw bis-sħiħ ir-rwol tal-parlamenti nazzjonali u s-sħab soċjali kif ukoll jirrispettaw id-differenzi fis-sistemi nazzjonali, bħas-sistemi għall-formazzjoni tal-pagi.
(26)
Jekk il-Kunsill iqis li Stat Membru m’għadux milqut minn żbilanċ makroekonomiku eċċessiv, il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv għandha tingħalaq wara li l-Kunsill jirrevoka fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni dawk r-rakkomandazzjonijiet rilevanti li jkun għamel. Din ir-revoka għandha ssir fuq il-bażi ta’ analiżi komprensiva mill-Kummissjoni li turi li l-Istat Membru aġixxa f’konformità mar-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill u li l-kawżi sottostanti u r-riskji assoċjati identifikati fir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-ftuħ tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv m’għadhomx jeżistu, billi jitqiesu, inter alia, l-prospetti u l-iżviluppi makroekonomiċi kif ukoll l-effetti laterali. L-għeluq tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv għandu jkun wieħed pubbliku.
(27)
Ladarba l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jistabbilixxi qafas effettiv għad-detezzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi u għall-prevenzjoni u l-korrezzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi eċċessivi, ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri minħabba interkonnessjonijiet kummerċjali u finanzjarji qawwija bejn l-Istati Membri u l-effett laterali tal-linji ta’ politika ekonomika nazzjonali fuq l-Unjoni u ż-żona tal-euro, u għaldaqstant jista’ jinkiseb aħjar fuq il-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri konformement mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stipulati fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konformement mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jinkiseb dak l-għan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
SUĠĠETT U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dettaljati għall-identifikazzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi, kif ukoll il-prevenzjoni u l-korrezzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi eċċessivi fl-Unjoni.
2. Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat fil-kuntest tas-Simestru Ewropew kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1175/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Novembru 2011 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1466/97 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ta’ pożizzjonijiet tal-budget u s-sorveljanza u l-koordinazzjoni ta’ politika ekonomika (6).
3. L-applikazzjoni tar-Regolament għandha tosserva bis-sħiħ l-Artikolu 152 tat-TFUE, u r-rakkomandazzjonijiet maħruġa taħt dan ir-Regolament għandhom jirrispettaw l-istituzzjonijiet u l-prattiċi nazzjonali għall-formazzjoni tal-pagi. Dan ir-Regolament għandu jikkunsidra l-Artikolu 28 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali u tal-Unjoni Ewropea, u għaldaqstant ma teffettwax id-dritt li wieħed jinnegozja, jikkonkludi jew jinforza ftehimiet kollettivi u li tittieħed azzjoni kollettiva skont il-liġi u l-prattiċi nazzjonali.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
“żbilanċi” tfisser kwalunkwe xejra li tagħti bidu għal żviluppi makroekonomiċi li qed jaffettwaw negattivament jew għandhom il-potenzjali li jaffettwaw negattivament, il-funzjonament korrett tal-ekonomija ta’ Stat Membru jew tal-unjoni ekonomika u monetarja, jew tal-Unjoni b’mod ġenerali;
(2)
“żbilanċi eċċessivi” tfisser żbilanċi severi, inklużi żbilanċi li jxekklu jew li jistgħu jxekklu l-funzjonament korrett tal-unjoni ekonomika u monetarja.
KAPITOLU II
L-ISKOPERTA TAL-IŻBILANĊI
Artikolu 3
Mekkaniżmu ta’ twissija
1. Għandu jiġi stabbilit mekkaniżmu ta’ twissija biex jiffaċilita l-identifikazzjoni bikrija u l-monitoraġġ tal-iżbilanċi. Il-Kummissjoni għandha tħejji rapport annwali li jkun fih valutazzjoni ekonomika u finanzjarja kwalitattiva bbażata fuq tabella ta’ valutazzjoni b’sett ta’ indikaturi li l-valuri tagħhom ikunu komparati mal-limiti indikattivi tagħhom, kif previst fl-Artikolu 4. Ir-rapport annwali, inklużi l-valuri tal-indikaturi tat-tabella ta’ valutazzjoni, għandu jsir pubbliku.
2. Ir-rapport annwali tal-Kummissjoni għandu jkun fih valutazzjoni ekonomika u finanzjarja li tqiegħed il-moviment tal-indikaturi f’perspettiva, u jekk meħtieġ, juża, indikaturi ekonomiċi u finanzjarja rilevanti oħra meta jeżamina l-evoluzzjoni tal-iżbilanċi. M’għandhomx jintlaħqu konklużjonijiet mill-qari mekkaniku tal-indikaturi tat-tabella ta’ valutazzjoni. Il-valutazzjoni għandha tqis l-evoluzzjoni tal-iżbilanċi fl-Unjoni u fiż-żona tal-euro. Ir-rapport għandu jindika wkoll jekk il-qbiż tal- limiti fi Stat Membru wieħed jew aktar jurix li possibbilment qed jitfaċċaw żbilanċi. Il-valutazzjoni ta’ Stati Membri li juru defiċits kbar fil-kontijiet kurrenti tista’ tvarja minn dik ta’ Stati Membri li jakkumulaw bilanċi favorevoli kbar fil-kontijiet kurrenti.
3. Ir-rapport annwali għandu jidentifika l-Istati Membri li l-Kummissjoni tqis li jistgħu jintlaqtu minn żbilanċi jew li jistgħu jkunu f’periklu li jintlaqtu minn żbilanċi.
4. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapport annwali b’mod f’waqtu lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew.
5. Bħala parti mis-sorveljanza multilaterali skont l-Artikolu 121(3) tat-TFUE, il-Kunsill għandu jiddiskuti u jwettaq valutazzjoni ġenerali tar-rapport annwali tal-Kummissjoni. Il-grupp tal-Euro għandu jiddiskuti r-rapport safejn dan ikun relatat ma’ Stati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
Artikolu 4
Tabella ta’ valutazzjoni
1. It- tabella ta’ valutazzjoni li tinkludi sett ta’indikaturi għandha tintuża bħala għodda biex ikunu ffaċilitati l-identifikazzjoni bikrija u l-monitoraġġ tal-iżbilanċi.
2. It-tabella ta’ valutazzjoni għandha tinkludi għadd żgħir ta’ indikaturi makroekonomiċi u makrofinanzjarji rilevanti, prattiċi, sempliċi, li jistgħu jitkejlu u disponibbli għall-Istati Membri. Din għandha tippermetti l-identifikazzjoni bikrija tal-iżbilanċi makroekonomiċi li jitfaċċaw f’perjodu ta’ żmien qasir u l-iżbilanċi li jinħolqu minħabba xejriet strutturali u fit-tul.
3. It-tabella ta’ valutazzjoni għandha, inter alia, tinkludi indikaturi li jkunu utli għall-identifikazzjoni bikrija ta’:
(a)
żbilanċi interni, inklużi dawk li jistgħu jinħolqu mid-dejn pubbliku u privat; l-iżviluppi tas-swieq finanzjarji u tal-assi, inklużi s-settur tad-djar; l-evoluzzjoni tal-flussi ta’ kreditu tas-settur privat; u l-evoluzzjoni tal-qgħad;
(b)
żbilanċi esterni, inklużi dawk li jistgħu jinħolqu mill-evoluzzjoni tal-kont kurrenti u l-pożizzjonijiet tal-investimenti netti tal-Istati Membri; tar-rati ta’ kambju reali effettivi; tal-ishma tas-swieq tal-esportazzjoni; u tal-bidliet fl-iżviluppi tal-prezzijiet u l-ispejjeż; u il-kompetittività mhux marbuta mal-prezzijiet, filwaqt li jitqiesu l-komponenti differenti tal-produttività.
4. Fil-qari ekonomiku tat-tabella ta’ valutazzjoni fil-mekkaniżmu ta’ twissija, il-Kummissjoni għandha tagħti attenzjoni mill-qrib fir-rigward tal-iżviluppi fl-ekonomija reali, inklużi t-tkabbir ekonomiku, ir-rendiment tal-impjiegi u l-qgħad, il-konverġenza ekonomika nominali u reali ġewwa u barra ż-żona tal-euro, l-iżviluppi tal-produttività u l-elementi rilevanti tagħha li jmexxu, bħall-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp u l-investiment barrani u domestiku, kif ukoll l-iżviluppi settorjali inkluż is-settur tal-enerġija, li jaffettwaw il-PDG u l-prestazzjoni tal-kont kurrenti.
It-tabella ta’ valutazzjoni għandu jkun fiha wkoll limiti indikattivi għall-indikaturi, biex iservu ta’ livelli ta’ twissija. L-għażla tal-indikaturi u l-limiti għandha twassal għall-promozzjoni tal-kompetittività fl-Unjoni.
It-tabella ta’ valutazzjoni tal-indikaturi għandu jkollha limiti tat-twissija massimi u minimi, sakemm dan ma jkunx xieraq, li għandhom ikunu differenzjati għall-Istati Membri fiż-żona tal-euro u għal dawk li mhumiex jekk ġustifikat minn karatteristiċi speċifiċi tal-unjoni monetarja u ċirkostanzi ekonomiċi rilevanti. Fl-iżvilupp tat-tabella ta’ valutazzjoni, għandu jitqies, l-indirizzar taċ-ċirkostanzi ekonomiċi eteroġenji, inklużi l-effetti ta’ rkupru.
5. Ix-xogħol tal-ESRB għandu jingħata l-konsiderazzjoni dovuta fit-tfassil tal-indikaturi rilevanti għall-istabbiltà tas-swieq finanzjarji. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-ESRB biex jipprovdi l-fehmiet tiegħu dwar l-abbozz ta’ indikaturi, rilevanti għall-istabbiltà tas-swieq finanzjarji.
6. Il-Kummissjoni għandha tagħmel is-sett ta’ indikaturi u l-limiti fit-tabella ta’ valutazzjoni pubbliċi.
7. Il-Kummissjoni għandha tevalwa fuq bażi regolari l-adegwatezza tat-tabella ta’ valutazzjoni, inkluż il-kompożizzjoni tal-indikaturi, il-limiti stabbiliti u l-metodoloġija użata, u għandhom jiġu aġġustati u modifikati meta meħtieġ. Il-Kummissjoni għandha tagħmel it-tibdiliet fil-metodoloġija sottostanti u l-kompożizzjoni tat-tabella ta’ valutazzjoni u l-limiti assoċjati pubbliċi.
8. Il-Kummissjoni għandha taġġorna il-valuri tal-indikaturi fuq it-tabella ta’ valutazzjoni tal-anqas fuq bażi annwali.
Artikolu 5
Reviżjoni fil-fond
1. Wara li jitqiesu kif dovut id-diskussjonijiet fi ħdan il-Kunsill u fil-grupp tal-Euro kif imsemmi fl-Artikolu 3(5), jew f’każ ta’ żviluppi ekonomiċi sinifikanti u mhux mistennija li jeħtieġu analiżi urġenti għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tagħmel reviżjoni fil-fond għal kull Stat Membru li hi tikkunsidra li jista’ jiġi affettwat jew li jista’ jkun f’periklu, li jiġi affettwat, mill-iżbilanċi.
Ir-reviżjoni fil-fond għandha tjun imsejsa fuq analiżi dettaljati taċ-ċirkustanzi speċifiċi għal dak il-pajjiż, inklużi l-pożizzjonijiet ta’ tluq differenti fost l-Istati Membri; din għandha teżamina l-firxa wiesgħa ta’ varjanti ekonomiċi u għandha tinvolvi l-użu ta’ għodod analitiċi u informazzjoni kwalitattiva speċifiċi għal dak il-pajjiż. Għandha tirrikonoxxi l-ispeċifitajiet nazzjonali fir-rigward tar-relazzjonijiet industrijali u d-djalogu soċjali.
Il-Kummissjoni għandha tqis ukoll b’mod dovut kwalunkwe informazzjoni oħra li, l-Istat Membru kkonċernat iħoss li tkun rilevanti, u li jkun ikkomunika lil Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha tagħmel reviżjoni fil-fond fl-istess żmien li jsiru l-missjonijiet ta’ sorveljanza fl-Istat Membru kkonċernat skont l-Artikolu 13.
2. Ir-reviżjoni fil-fond tal- Kummissjoni għandha tinkludi stima ta’ jekk l-Istat Membru ikkonċernat hux milqut mill-iżbilanċi, u jekk dawn l-iżbilanċi humiex żbilanċi eċċessivi. Din għandha teżamina l-oriġini tal-iżbilanċi identifikati fl-isfond taċ-ċirkostanzi ekonomiċi prevalenti, inklużi l-interkonnessjonijiet kummerċjali u finanzjarji qawwija bejn l-Istati Membri u l-effetti laterali tal-linji ta’ politika ekonomika nazzjonali. Ir-reviżjoni fil-fond għandha tanalizza l-iżviluppi rilevanti relatati mal-istrateġija tal-Unjoni għat-tkabbir u l-impjiegi. Din għandha tqis ukoll ir-rilevanza tal-iżviluppi ekonomiċi fl-Unjoni u fiż-żona tal-euro b’mod ġenerali. Għandha, b’mod partikolari, ukoll tqis:
(a)
fejn xieraq, rakkomandazzjonijiet u l-istediniet tal-Kunsill indirizzati lill-Istati Membri taħt ir-reviżjoni adottati skont l-Artikoli 121, 126 u 148 tat-TFUE u skont l-Artikoli 6, 7, 8 u 10 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
l-intenzjonijiet politiċi tal-Istat Membru taħt ir-reviżjoni, kif riflessi fil-Programmi Nazzjonali ta’ Riforma u fejn xieraq fil-programm ta’ stabbiltà u konverġenza;
(c)
kwalunkwe twissija jew rakkomandazzjoni mill-ESRB dwar riskji sistemiċi indirizzati lil jew li jkunu rilevanti lill-Istat Membru li qed issirlu reviżjoni. Is-sistema ta’ kunfidenzjalità tal-ESRB għandu jkun osservat.
3. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar ir-riżultati tar-reviżjoni fil-fond u għandha tagħmilhom pubbliċi.
Artikolu 6
Azzjoni preventiva
1. Jekk, fuq il-bażi tar-reviżjoni fil-fond msemmija fl-Artikolu 5, il-Kummissjoni tqis li Stat Membru qed jesperjenza żbilanċi, din għandha tinforma b’dan lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-grupp tal-Euro kif meħtieġ. Il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, jista’ jindirizza r-rakkomandazzjonijiet neċessarji lill-Istat Membru kkonċernat, skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 121(2) tat-TFUE.
2. Il-Kunsill għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bir-rakkomandazzjoni u jagħmilha pubblika.
3. Ir-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill u tal-Kummissjoni għandhom josservaw b’mod sħiħ l-Artikolu 152 tat-TFUE u għandhom iqisu l-Artikolu 28 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
4. Il-Kunsill għandu jagħmel reviżjoni tar-rakkomandazzjonijiet tiegħu kull sena fil-kuntest tas-Simestru Ewropew u jista’, jekk ikun xieraq, jaġġustaha skont il-paragrafu 1.
KAPITOLU III
PROĊEDURA TA’ ŻBILANĊ EĊĊESSIV
Artikolu 7
Ftuħ tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv
1. Jekk, fuq il-bażi tar-reviżjoni fil-fond imsemmija fl-Artikolu 5, il-Kummissjoni tqis li l-Istat Membru kkonċernat huwa affettwat bi żbilanċi eċċessivi, din għandha tinforma b’dan lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-grupp tal-Euro kif meħtieġ.
Il-Kummissjoni għandha tinforma wkoll lill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej rilevanti u lill-ESRB. L-ESRB huwa mistieden jieħu l-passi li huwa jqis neċessarji.
2. Il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, jista’, skont l-Artikolu 121(4) tat-TFUE, jadotta rakkomandazzjoni li tiddetermina żbilanċ eċċessiv u li tirrakkomanda li l-Istat Membru kkonċernat jieħu azzjoni korrettiva.
Ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill għandha tistabbilixxi n-natura u l-implikazzjonijiet tal-iżbilanċi u għandha tispeċifika sett ta’ rakkomandazzjonijiet ta’ politika biex jiġu segwiti u d-data ta’ skadenza sa meta l-Istat Membru kkonċernat għandu jippreżenta pjan ta’ azzjoni korrettiva. Il-Kunsill jista’, kif previst fl-Artikolu 121(4) tat-TFUE, jagħmel ir-rakkomandazzjoni pubblika.
Artikolu 8
Pjan ta’ azzjoni korrettiva
1. Kwalunkwe Stat Membru li għalih tinfetaħ proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv għandu jippreżenta pjan ta’ azzjoni korrettiva lill-Kunsill u lill-Kummissjoni fuq il-bażi ta’, u sad-data ta’ skadenza li trid tkun definita fir-rakkomdanzzjoni tal-Kunsill imsemmija fl-Artikolu 7(2). Il-pjan ta’ azzjoni korrettiva għandu jistabbilixxi l-azzjonijiet politiċi speċifiċi li l-Istat Membru kkonċernat implimenta jew għandu l-intenzjoni li jimplimenta u għandu jinkludi tabella ta’ skadenza għall-azzjonijiet kollha. Il-pjan ta’ azzjoni korrettiva għandu jqis l-impatt ekonomiku u soċjali tal-azzjonijiet ta’ politika u għandu jkun konsistenti mal-linji gwida ġenerali għal-linji ta’ politika ekonomika u l-linji gwida dwar l-impjiegi.
2. Il-Kunsill fuq il-bażi ta’ rapport tal-Kummissjoni, għandu jivvaluta l-pjan ta’ azzjoni korrettiva fi żmien xahrejn wara l-preżentazzjoni ta’ dak il-pjan. Jekk fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, il-Kunsill iqis li l-pjan ta’ azzjoni korrettiva huwa suffiċjenti għandu japprovah permezz ta’ rakkomandazzjoni li telenka l-azzjonijiet speċifiċi u d-dati ta’ skadenza meħtieġa biex dawn jittieħdu, u għandu jistabbilixxi skeda ta’ żmien għas-sorveljanza, bl-attenzjoni dovuta tal-kanali ta’ trażmissjoni u filwaqt li jirrikonoxxi li jista’ jkun hemm dewmien twil bejn l-adozzjoni tal-azzjoni korrettiva u r-riżoluzzjoni reali tal-iżbilanċi.
3. Jekk, fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, il-Kunsill jikkunsidra li l-azzjonijiet meħudin jew previsti fil-pjan ta’ azzjoni korrettiva huma insuffiċjenti, hu għandu jadotta rakkomandazzjoni indirizzata lill-Istat Membru biex jippreżenta, bħala regola fi żmien xahrejn, pjan ta’ azzjoni korrettiva ġdid fi żmien xahrejn bħala regola. Il-Kunsill għandu jeżamina il-pjan ta’ azzjoni korrettiva l-ġdid skont il-proċedura stipulata f’dan l-Artikolu.
4. Il-pjan ta’ azzjoni korrettiva, ir-rapport tal-Kummissjoni u r-rakkomandazzjoni tal-Kunsill imsemmijin fil-paragrafi 2 u 3 għandhom isiru pubbliċi.
Artikolu 9
Monitoraġġ ta’ azzjoni korrettiva
1. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill adottata taħt l-Artikolu 8(2). Għal dak il-għan, l-Istat Membru għandu jippreżenta lill-Kunsill u lill-Kummissjoni f’intervalli regolari rapporti ta’ progress, li l-frekwenza tagħhom għandha tkun stabbilita mill-Kunsill fir-rakkomandazzjoni msemmija fl-Artikolu 8(2).
2. Il-Kunsill għandu jagħmel ir-rapport ta’ progress tal-Istati Membri pubbliċi.
3. Il-Kummissjoni tista’ twettaq missjonijiet imtejba ta’ sorveljanza fl-Istat Membru kkonċernat biex tissorvelja l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni korrettiva, b’kooperazzjoni mal-BĊE meta dawk il-missjonijiet jikkonċernaw l-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro jew Stati Membri li jkunu qed jipparteċipaw fl-ERM II. Il-Kummissjoni għandha fejn hu xieraq, tinvolvi s-sħab soċjali u partijiet interessati nazzjonali oħrajn fid-djalogu matul dawk il-missjonijiet.
4. F’każ ta’ bidla rilevanti kbira fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi, il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, jista’ jemenda r-rakkomandazzjonijiet adottati skont l-Artikolu 8(2) b’konformità mal-proċedura stabbilita f’dak l-Artikolu. Fejn ikun xieraq, il-Kunsill għandu jistieden l-Istat Membru kkonċernat jissottometti pjan ta’ azzjoni korrettiva rivedut, u għandu jevalwa, dak il- pjan ta’ azzjoni korrettiva rivedut skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 8.
Artikolu 10
Valutazzjoni tal-azzjoni korrettiva
1. Fuq il-bażi ta’ rapport tal-Kummissjoni, il-Kunsill għandu jivvaluta jekk l-Istat Membru kkonċernat ikunx ħa l-azzjoni korrettiva rakkomandata b’konformità mar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill maħruġa skont l-Artikolu 8(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ir-rapport pubbliku.
3. Il-Kunsill għandu jagħmel il-valutazzjoni tiegħu sad-data ta’ skadenza stabbilita mill-Kunsill fir-rakkomandazzjonijiet tiegħu adottati skont l-Artikolu 8(2).
4. Fejn iqis li l-Istat Membru ma jkunx ħa l-azzjoni korrettiva rrakkomandata, il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, għandu jaddotta deċiżjoni li tiddetermina n-nonkonformità flimkien mar-rakkomandazzjoni li tistabbilixxi skadenzi ġodda biex tittieħed azzjoni korrettiva. F’dan il-każ, il-Kunsill għandu jinforma lill-Kunsill Ewropew, u għandu jagħmel pubbliku l-konklużjonijiet tal-missjonijiet ta’ sorveljanza msemmija fl-Artikolu 9(3).
Ir-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tan-nonkonformità għandha titqies li ġiet adottata mill-Kunsill, sakemm dan ma jiddeċidix, b’maġġoranza kkwalifikata li jirrifjuta r-rakkomandazzjoni fi żmien għaxart ijiem mill-addozzjoni tagħha mill-Kummissjoni. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jitlob li ssir laqgħa tal-Kunsill f’dak il-perjodu biex issir votazzjoni dwar id-deċiżjoni.
5. Fejn il-Kunsill, fuq il-bażi tar-rapport tal-Kummissjoni imsemmi fl-ewwel paragrafu jikkunsidra li l-Istat Membru jkun ħa l-azzjoni korrettiva, irrakkomandata skont l-Artikolu 8(2), il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv għandha titqies li miexja fit-triq it-tajba u għandha tinżamm fi stat ta’ sospensjoni. Madanakollu filwaqt li s-sorveljanza għandha tkompli skont l-iskeda ta’ żmien imsemmija fir-rakkomandazzjonijiet skont l-Artikolu 8(2). Il-Kunsill għandu jagħmel pubbliċi r-raġunijiet tiegħu għaliex żamm il-proċedura f’pożizzjoni ta’ sospensjoni filwaqt li jirrikonoxxi l-azzjonijiet ta’ politika korrettivi li ttieħdu mill-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 11
Għeluq tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv
Il-Kunsill għandu fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni jirrevoka r-rakkomandazzjonijiet maħruġa skont l-Artikoli 7, 8 jew 10 malli jqis li l-Istat Membru kkonċernat m’għadux milqut minn żbilanċi eċċessivi kif deskritt fir-rakkomandazzjoni msemmija fl-Artikolu 7(2). Il-Kunsill għandu jagħmel dikjarazzjoni pubblika li tirrifletti dak il-fatt.
Artikolu 12
Votazzjoni fil-Kunsill
Għall-miżuri msemmija fl-Artikoli 7 sa 11, il-Kunsill għandu jaġixxi mingħajr ma jqis il-vot tal-membru tal-Kunsill li jirrappreżenta lill-Istat Membru kkonċernat.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 13
Missjonijiet ta’ sorveljanza
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura djalogu permanenti mal-awtoritajiet tal-Istati Membri skont l-objettivi ta’ dan ir-Regolament. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha, b’mod partikolari, twettaq missjonijiet bl-iskop li tagħmel evalwazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika fl-Istat Membru u tidentifika kwalunkwe riskju jew diffikultajiet fil-konformità mal-objettivi ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni tista’ twettaq missjonijiet imtejba ta’ sorveljanza fir-rigward tal-Istati Membri li jkunu suġġetti għal rakkomandazzjoni fuq l-eżistenza ta’ pożizzjoni ta’ żbilanċ eċċessiv skont l-Artikolu 7(2) ta’ dan ir-Regolament għall-finijiet ta’ monitoraġġ fuq il-post.
3. Fejn l-Istat Membru kkonċernat ikun Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro jew li jkun qed jipparteċipa fl-ERM II, il-Kummissjoni tista’ jekk ikun xieraq, tistieden rappreżentanti tal-Bank Ċentrali Ewropew, biex jipparteċipaw fil-missjonijiet ta’ sorveljanza.
4. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kunsill dwar ir-riżultat tal-missjonijiet ta’ sorveljanza msemmija fil-paragrafu 2 u tista’, jekk ikun xieraq tiddeċiedi li tagħmel ir-riżultati tagħha disponibbli għall-pubbliku.
5. Meta torganizza l-missjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2, il-Kummissjoni tista’ tittrażmetti r-riżultati proviżorji tagħha lill-Istati Membri kkonċernati għall-kummenti.
Artikolu 14
Djalogu ekonomiku
1. Sabiex jissaħħaħ id-djalogu bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni, b’mod partikolari l-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, u biex jiġu żgurati trasparenza u responsabilità ikbar, il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ jistieden lill-President tal-Kunsill, il-Kummissjoni u, fejn ikun xieraq, lill-President tal-Kunsill Ewropew jew lill-President tal-grupp tal-Euro biex jidhru quddiem il-kumitat sabiex jiddiskutu:
(a)
l-informazzjoni pprovduta mill-Kunsill dwar il-linji gwida ġenerali għall-politika ekonomika skont l-Artikolu 121(2) tat-TFUE;
(b)
il-gwida ġenerali tal-Istati Membri maħruġa mill-Kummissjoni fil-bidu taċ-ċiklu annwali tas-sorveljanza;
(c)
il-konklużjoni tal-Kunsill Ewropew li jikkonċerna l-orjentazzjonijiet għal-linji ta’ politika ekonomika fil-kuntest tas-Simestru Ewropew;
(d)
ir-riżultati tas-sorveljanza multilaterali li tkun saret skont dan ir-Regolament;
(e)
il-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew li jikkonċernaw l-orjentazzjonijiet għas-sorveljanza multilaterali u r-riżultati tagħha;
(f)
reviżjoni tat-twettiq ta’ sorveljanza multilaterali fit-tmiem tas-Simestru Ewropew;
(g)
ir-rakkomandazzjonijiet meħuda skont l-Artikolu 7(2), l-Artikolu 8(2) u l-Artikolu 10(4) ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ joffri l-opportunita’ li jipparteċipa fi skambju ta’ opinjonijiet lill-Istat Membru li jkun indirizzat minn rakkomandazzjoni jew deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 7(2), l-Artikolu 8(2) jew l-Artikolu 10(4).
3. Il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jinformaw regolarment lill-Parlament Ewropew bir-riżultati tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Rappurtar annwali
Kull sena l-Kummissjoni għandha tħejji rapport dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament inkluż l-aġġornar tat-tabella ta’ valutazzjoni kif stipulat fl-Artikolu 4 u għandha tippreżenta l-konklużjonijiet tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fil-kuntest tas-Simestru Ewropew.
Artikolu 16
Reviżjonijiet
1. Sal-14 ta’ Diċembru 2014 u kull ħames snin wara dan, il-Kummissjoni għandha tevalwa u tirrapporta dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Dawk ir-rapporti għandhom jevalwaw, inter alia:
(a)
l-effikaċja ta’ dan ir-Regolament
(b)
il-progress magħmul biex jiġu żgurati koordinazzjoni eqreb tal-linji ta’ politika ekonomika u konverġenza sostnuta ta’ rendimenti ekonomiċi tal-Istati Membri skont it-TFUE.
Fejn xieraq, dawk ir-rapporti għandhom ikunu akkumpanjati bi proposta għal emendi għal dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapporti imsemmija fil-paragrafu 1 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Artikolu 17
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ Novembru 2011.