PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 436/2011
ze dne 5. května 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 690/2008, kterým se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti České republiky, Řecka, Francie a Itálie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě nařízení Komise (ES) č. 690/2008 (2) byly některé členské státy nebo některé oblasti v členských státech uznány za chráněné zóny ohledně určitých škodlivých organismů. V některých případech bylo uznání uděleno na omezenou dobu, aby mohl dotčený členský stát poskytnout úplné údaje nezbytné k tomu, aby se prokázalo, že se dané škodlivé organismy v dotčeném členském státě nebo v dotčené oblasti nevyskytují, nebo aby mohl dotčený členský stát dokončit úsilí o eradikaci takových organismů.
(2)
Celé území Řecka bylo do 31. března 2011 uznáno za chráněnou zónu ohledně Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer a Ips duplicatus Sahlberg.
(3)
V roce 2010 Řecko provedlo průzkumy a jejich výsledky oznámilo Komisi v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) třetím a pátým pododstavcem směrnice 2000/29/ES. Návštěva Řecka odborníky Komise v období od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že uvedený členský stát nadále dosahuje značného pokroku co do organizace a provádění zmíněných průzkumů a oznamování jejich výsledků. Řecko bude nicméně muset prokázat, že dosažený pokrok je udržitelný.
(4)
Výsledky průzkumů provedených v Řecku v roce 2010 ukazují, že byl pouze jedenkrát zjištěn Ips cembrae Heer a nebyl zjištěn výskyt ostatních pěti dotčených organismů. Vzhledem k těmto výsledkům a k závěrům návštěvy Řecka odborníky Komise je vhodné Řecko na další tři roky uznat za chráněnou zónu ohledně uvedených organismů, aby mu byl poskytnut potřebný čas ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se uvedené organismy, s výjimkou Ips cembrae Heer, na jeho území nevyskytují, a v případě Ips cembrae Heer čas na dokončení úsilí o jeho eradikaci a ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se tento organismus na jeho území již nevyskytuje.
(5)
Celé území Řecka bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Citrus tristeza virus (evropské kmeny). Ve své výroční zprávě za rok 2010 o provedeném úředním průzkumu ohledně přítomnosti uvedeného škodlivého organismu Řecko oznámilo, že pozitivní výsledek testů na přítomnost uvedeného škodlivého organismu byl zjištěn u 104 stromů v prefektuře Argolida. Pozorování provedená odborníky Komise během jejich návštěvy v Řecku od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že se Citrus tristeza virus (evropské kmeny) v uvedené prefektuře vyskytuje přinejmenším tři poslední roky navzdory eradikačním opatřením, která přijaly řecké orgány a která se ukázala jako neúčinná. Citrus tristeza virus (evropské kmeny) je tudíž nutno považovat v prefektuře Argolida za usídlený. Uvedená prefektura by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(6)
Celé území Španělska bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.. Španělsko předložilo údaje prokazující, že Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. je v současné době usídlen v autonomní oblasti Castilla y León. Opatření uplatňovaná po dobu dvou po sobě následujících let, 2009 a 2010, za účelem eradikace uvedeného škodlivého organismu se ukázala jako neúčinná. Autonomní oblast Castilla y León by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(7)
Celé území České republiky, některé regiony ve Francii (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko) a jeden region v Itálii (Basilicata) byly uznány za chráněné zóny ohledně Grapevine flavescence dorée MLO do 31. března 2011. Údaje poskytnuté Českou republikou, Francií a Itálií od udělení zmíněného uznání dokazují, že uvedený škodlivý organismus se v dotčených chráněných zónách nevyskytuje. Celé území České republiky, regiony Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko ve Francii a region Basilicata v Itálii by tudíž měly být nadále uznány za chráněné zóny ohledně uvedeného organismu.
(8)
Itálie požádala o uznání regionu Sardinie za chráněnou zónu ohledně škodlivého organismu Grapevine flavescence dorée MLO. Na základě průzkumů provedených v letech 2004-2010 Itálie předložila důkazy, že se dotčený škodlivý organismus v regionu Sardinie nevyskytuje, přestože jsou v tomto regionu příznivé podmínky pro jeho usídlení. Bude nicméně nutné provést další průzkumy. Tyto průzkumy by měly být sledovány odborným dohledem Komise. Sardinie by proto měla být uznána za chráněnou zónu ohledně Grapevine flavescence dorée MLO pouze na období tří let.
(9)
Nařízení (ES) č. 690/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
U některých uvedených chráněných zón platnost uznání skončí 31. března 2011. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. dubna 2011, aby se umožnilo nepřerušené trvání uznání pro všechny chráněné zóny.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 690/2008 se mění takto:
1)
Ve druhém sloupci bodů 4, 5 a 7 až 10 písmene a) po slově „Řecko“ se slova „(do 31. března 2011)“ nahrazují slovy „(do 31. března 2014)“.
2)
Ve druhém sloupci bodu 2 písmene b) se za slovo „Španělsko“ vkládají slova „(s výjimkou autonomní oblasti Castilla y León)“.
3)
Písmeno d) se mění takto:
a)
Ve druhém sloupci bodu 3 se za slovo „Řecko“ vkládají slova „(s výjimkou prefektury Argolida)“.
b)
Bod 4 se nahrazuje tímto:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Česká republika, Francie (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko), Itálie ((Basilicata) a (Sardinie, do 31. března 2014))“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. května 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 436/2011
tal-5 ta’ Mejju 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 690/2008 li jirrikonoxxi żoni protetti esposti għal riskji partikolari għas-saħħa tal-pjanti fil-Komunità
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE tat-8 ta’ Mejju 2000 dwar il-miżuri protettivi kontra l-introduzzjoni ġewwa l-Komunità ta’ organiżmi ta’ ħsara għall-prodotti tal-pjanti u kontra t-tixrid tagħhom ġewwa l-Komunità (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 2(1)(h) tagħha,
Wara li kkunsidrat il-rekwiżiti mressqa mir-Repubblika Ċeka, id-Danimarka, Franza u l-Italja,
Billi:
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 690/2008 (2) ċerti Stati Membri jew ċerti żoni fi Stati Membri ġew rikonoxxuti bħala żoni protetti fir-rigward ta’ ċerti organiżmi ta’ ħsara. F’ċerti każijiet ir-rikonoxximent ingħata għal perjodu ta’ żmien limitat biex jippermetti lill-Istat Membru kkonċernat jipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex juri li l-organiżmi ta’ ħsara kkonċernati ma kinux jeżistu fl-Istat Membru jew fiż-żona kkonċernata jew biex itemm l-isforzi biex jeqred l-organiżmu inkwistjoni.
(2)
It-territorju kollu tal-Greċja ġie rikonoxxut bħala żona protetta fir-rigward tad-Dendroctonus micans Kugelan, il-Gilpinia hercyniae (Hartig), il-Gonipterus scutellatus Gyll., l-Ips amitinus Eichhof, l-Ips cembrae Heer u l-Ips duplicatus Sahlberg sal-31 ta’ Marzu 2011.
(3)
Fl-2010 l-Greċja wettqet stħarriġ u infurmat lill-Kummissjoni bir-riżultati f’konformità mat-tielet u l-ħames subparagrafu tal-Artikolu 2(1)(h) tad-Direttiva 2000/29/KE. Żjara fil-Greċja mill-esperti tal-Kummissjoni mill-24 sal-31 ta’ Jannar 2011 kkonfermat li dak l-Istat Membru kompla jagħmel progress sinifikanti fir-rigward tal-organizzazzjoni u t-twettiq ta’ dak l-istħarriġ u fir-rigward tan-notifikazzjoni tar-riżulati tiegħu. Madankollu, huwa meħtieġ li l-Greċja tagħti prova li l-progress li sar huwa sostenibbli.
(4)
Skont ir-riżultati tal-istħarriġ li sar fil-Greċja fl-2010, kien hemm sejba waħda biss ta’ Ips cembrae Heer, u ma kienx hemm sejbiet tal-ħames organiżmi l-oħra kkonċernati. Filwaqt li jiġu kkunsidrati dawk ir-riżultati u l-eżitu ta’ dik iż-żjara tal-esperti tal-Kummissjoni fil-Greċja, huwa xieraq li l-Greċja tkompli tiġi rikonoxxuta bħala żona protetta fir-rigward ta’ dawk l-organiżmi għal tliet snin oħra, sabiex tagħti lill-Greċja ż-żmien meħtieġ biex tiġbor u tressaq informazzjoni li tikkonferma li dawk l-organiżmi, minbarra l-Ips cembrae Heer, ma jeżistux fit-territorju tagħha u, biex fir-rigward tal-Ips cembrae Heer, tkompli l-isforzi biex teqirdu u biex tiġbor u tissottometti l-informazzjoni li tikkonferma li dak l-organiżmu ma jeżistix aktar fit-territorju tagħha.
(5)
It-territorju kollu tal-Greċja ġie rikonoxxut bħala żona protetta fir-rigward tal-vajrus tas-Citrus tristeza (varjanti Ewropej). Fir-rapport annwali għall-2010 dwar l-istħarriġ uffiċjali li sar dwar il-preżenza ta’ dak l-organiżmu ta’ ħsara, il-Greċja rrappurtat 104 siġra li rriżultaw pożittivi għal dak l-organiżmu ta’ ħsara fil-Prefettura ta’ Argolida. Osservazzjonijiet magħmula mill-Kummissjoni matul iż-żjara fil-Greċja mill-24 sal-31 ta’ Jannar 2011 ikkonfermaw li l-vajrus tas-Citrus tristeza (varjanti Ewropej) kien preżenti f’dik il-prefettura tal-inqas għal dawn l-aħħar tliet snin minkejja l-miżuri ta’ eradikazzjoni li wettqu l-awtoritajiet Griegi, li rriżultaw mhux effettivi. Konsegwentament, il-vajrus tas-Citrus tristeza (varjanti Ewropej) għandu jiġi kkunsidrat bħala stabbilit fil-Prefettura ta’ Argolida. Għaldaqstant, dik il-prefettura ma għandhiex tibqa’ tiġi rrikonoxxuta bħala żona protetta fir-rigward ta’ dak l-organiżmu ta’ ħsara.
(6)
It-territorju kollu ta’ Spanja ġie rikonoxxut bħala żona protetta fir-rigward ta’ Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.. Spanja ressqet informazzjoni li turi li l-Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. issa hija stabbilita fil-komunità awtonoma ta’ Castilla y León. Il-miżuri meħuda għal perjodu ta’ sentejn suċċessivi, l-2009 u l-2010, bil-għan li jeqirdu l-organiżmu li jagħmel ħsara wrew li ma kinux effettivi. Għaldaqstant, Castilla y León m’għandhiex tibqa’ tiġi rrikonoxxuta bħala żona protetta fir-rigward ta’ dan l-organiżmu ta’ ħsara.
(7)
It-territorju kollu tar-Repubblika Ċeka, ċerti reġjuni ta’ Franza (Alsace, Champagne-Ardenne u Lorraine) u reġjun wieħed fl-Italja (Basilicata) ġew rikonoxxuti bħala żoni protetti fir-rigward tal-Grapevine flavescence dorée MLO sal-31 ta’ Marzu 2011. Minn meta ngħata dak ir-rikonoxximent, L-informazzjoni mibgħuta mir-Repubblika Ċeka, Franza u l-Italja, mindu ngħata dak ir-rikonoxximent tat evidenza li dak l-organiżmu ta’ ħsara ma jinstabx fiż-żoni protetti kkonċernati. Għaldaqstant it-territorju kollu tar-Repubblika Ċeka, ir-reġjuni ta’ Alsace, Champagne-Ardenne u Lorraine fi Franza u r-reġjun ta’ Basilicata fl-Italja għandhom ikomplu jiġu rikonoxxuti bħala żoni protetti fir-rigward ta’ dak l-organiżmu.
(8)
L-Italja talbet li r-reġjun ta’ Sardenja jkun rikonoxxut bħala żona protetta fir-rigward tal-organiżmu ta’ ħsara Grapevine flavescence dorée MLO. Fuq il-bażi tal-istħarriġ li sar bejn l-2004 u l-2010, l-Italja ressqet evidenza li l-organiżmu kkonċernat ta’ ħsara ma jeżistix fir-reġjun ta’ Sardenja minkejja kundizzjonijiet favorevoli għal dak l-organiżmu biex jistabbilixxi lilu nnifsu hemm. Madankollu, huwa meħtieġ li jsir aktar stħarriġ. Dak l-istħarriġ għandu jiġi monitorjat minn esperti taħt l-awtorità tal-Kummissjoni. Għalhekk Sardenja għandha tiġi rikonoxxuta bħala żona protetta fir-rigward tal-Grapevine flavescence dorée MLO għal perjodu ta’ tliet snin biss.
(9)
Għaldaqstant, ir-Regolament (KE) Nru 690/2008 għandu jiġi emendat kif xieraq.
(10)
Ir-rikonoxximent attwali ta’ wħud minn dawn iż-żoni protetti jiskadi fil-31 ta’ Marzu 2011. Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ April 2011 sabiex jippermetti rikonoxximent mhux interrott taż-żoni kollha protetti.
(11)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma f’konformità mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar is-Saħħa tal-Pjanti,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 690/2008 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fit-tieni kolonna tal-punti 4, 5 u 7 sa 10 tal-intestatura (a), wara l-kelma “Greċja”, il-kliem “(sal-31 ta’ Marzu 2011)” huma sostitwiti bil-kliem “(sal-31 ta’ Marzu 2014)”.
(2)
Fit-tieni kolonna tat-2 punt tal-intestatura (b), wara l-kelma “Spanja” il-kliem “(minbarra l-komunità awtonoma ta’ Castilla y León),” huma miżjuda.
(3)
L-intestatura (d) hija emendata kif ġej:
(a)
Fit-tieni kolonna tal-punt 3, wara l-kelma “Greċja” il-kliem “(minbarra l-Prefettura ta’ Argolida),” huma miżjuda.
(b)
Il-punt 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Ir-Repubblika Ċeka (Alsace, Champagne-Ardenne u Lorraine), l-Italja ((Basilicata) u (Sardenja, sal-31 ta’ Marzu 2014))”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ April 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Mejju 2011.