ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. července 2010
o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v italské makrozóně Sever a maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2010) 4740)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/403/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 této směrnice,
s ohledem na žádost Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. - Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (dále jen „CVA“) předloženou prostřednictvím elektronické pošty ze dne 15. února 2010,
po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 15. února 2010 zaslala CVA elektronickou poštou Komisi žádost dle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Komise požádala elektronickou poštou ze dne 15. dubna 2010 italské orgány a společnost CVA o doplňující informace. Doplňující informace byly zaslány italskými orgány prostřednictvím elektronické pošty ve dnech 10. a 20. května 2010 a společností CVA po prodloužení původní lhůty dne 7. května 2010.
(2)
Žádost předložená společností CVA, veřejným podnikem ve smyslu směrnice 2004/17/ES, se týká těchto činností, které jsou popsány v žádosti:
a)
výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky;
b)
podpůrně výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na území severní zeměpisné zóny (dále jen „Makrozóna Sever“ (2)) a
c)
maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům na volném trhu s elektřinou na celém území Italské republiky.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(3)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se neřídí touto směrnicí, pokud je činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se vyhodnocuje na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví. K neomezenému přístupu na trh dochází, pokud členský stát provede a uplatní příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která pro odvětví elektrické energie odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (4).
(4)
Itálie provedla a uplatnila nejen směrnici 96/92/ES, ale rovněž směrnici 2003/54/ES a zvolila právní a funkční oddělení u přenosových a rozvodných sítí s výjimkou nejmenších distribučních společností, které jsou vyňaty z požadavků na právní a funkční oddělení. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený na celém území Italské republiky.
(5)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je míra koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci mění dodavatele.
(6)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(7)
Na základě precedentů Komise (5) lze v odvětví elektrické energie odlišit tyto relevantní trhy výrobků: i) výroba a velkoobchodní dodávky, ii) přenos, iii) rozvod a iv) maloobchodní dodávky. Žádost CVA by tedy měla být analyzována nezávisle, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky na jedné straně a maloobchodní prodej na straně druhé.
(8)
Jak se připomíná výše v 2. bodě odůvodnění, žádost předložená společností CVA se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky nebo případně v makrozóně Sever.
(9)
Podle dostupných informací (6) by se mělo mít za to, že celostátní území Itálie kvůli přetížení na spojení mezi jednotlivými zónami, jejichž ceny jsou téměř dokonale korelované, tvoří čtyři zeměpisné trhy, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie: makrozóna Sever, makrozóna Střed-Jih (7), makrozóna Sicílie (8) a Sardinie. Italské orgány potvrdily, že vymezení makrozóny Sever zůstává v platnosti jako relevantní trh. Dodaly však, že probíhají změny, takže vymezení mezi zbývajícími makrozónami není zatím jasné, a dokud neproběhnou rozsáhlá šetření, není v současné době konečné posouzení stavu hospodářské soutěže na těchto zeměpisných trzích možné. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že se mimochodem všechny elektrárny CVA nacházejí v makrozóně Sever, se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES toto rozhodnutí omezí na zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže na území makrozóny Sever, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie. Přestože makrozóna Sever tvoří relevantní trh sám o sobě, nemůže být nicméně považována za zcela oddělenou od okolních zemí a ostatních regionů.
(10)
Jak vyplývá z ustálené praxe (9) v rozhodnutích Komise podle článku 30, Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“. Podle italských orgánů činil v makrozóně Sever v roce 2009 podíl tří největších výrobců 49,7 %. Tato míra koncentrace zahrnující celkový podíl na trhu tří největších výrobců je nižší než míra (52,2 %) uvedená v rozhodnutí 2008/585/ES ohledně Rakouska a je rovněž nižší než míra (58 % hrubé produkce) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES v případě Polska a mnohem nižší než příslušné míry uvedené v rozhodnutích 2006/422/ES a 2007/706/ES týkající se Finska (73,6 %) a Švédska (86,7 %). Je však třeba poznamenat, že míra koncentrace je vyšší než odpovídající procentní podíl, který uvádějí rozhodnutí Komise 2006/211/ES a 2007/141/ES pro Spojené království, tj. 39 %. Tato míra je nicméně považována za uspokojivě nízkou, a lze ji tedy považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever.
(11)
Itálie navíc rovněž vykazuje významné hodnoty dovozu elektrické energie, kdy v roce 2008 její vývoz dosáhl více než 42 997 GWh. Itálie je čistým dovozcem a dovezená elektřina se na pokrytí jejích celkových potřeb podílela zhruba 13,43 % (10). Jak potvrdily italské orgány (11), dovoz má pozitivní účinek na hospodářskou soutěž, a to zejména v makrozóně Sever. Přestože je tento účinek podmíněn technickým omezením vzájemného propojení s jinými zeměmi, očekává se, že s ohledem na zavedení nových právních předpisů (12) se situace dále zlepší. Dovoz elektřiny ze zahraničí tedy vytváří určitý tlak na cenové chování předních výrobců elektrické energie v makrozóně Sever. Tyto faktory by se proto měly považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži z jiných členských států EU v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever.
(12)
Ze sdělení Komise ze dne 11. března 2010„Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu s plynem a elektřinou“ (13) vyplynulo, že tři největší producenti stále kontrolují více než 75 % výrobní kapacity ve 14 členských státech. Zpráva nicméně řadí italský trh s elektřinou do kategorie „mírně koncentrovaných“ trhů (14), ve které má Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) nižší hodnoty ve srovnání s ostatními kategoriemi. Vzhledem k tomu, že konkurenční tlak je v makrozóně Sever pociťován ještě mnohem více než ve zbytku zón, může být míra koncentrace považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny a velkoobchodního prodeje v makrozóně Sever.
(13)
Za doplňkový ukazatel by se také mělo považovat fungování vyrovnávacích mechanismů, byť představují malý podíl na celkovém množství elektřiny vyrobené a/nebo spotřebované v členském státě. Podle dostupných informací fungování vyrovnávacího mechanismu (zejména tržní ceny a dobře vyvinutý intradenní trh) nepředstavuje samo o sobě překážku tomu, aby byla výroba elektřiny přímo vystavena hospodářské soutěži.
(14)
Pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny, lze rozdělit relevantní trhy výrobků na: (A) maloobchodní dodávky velkým průmyslovým zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí a (B) maloobchodní dodávky menším zákazníkům z řad podniků, obchodníků a domácností napojeným na nízkonapěťovou soustavu. Tyto trhy budou dále analyzovány samostatně.
(15)
Jak potvrdily italské orgány, trh pro maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí je celostátního rozsahu.
(16)
Podle dostupných informací (15) celkové tržní podíly všech tří největších maloobchodních prodejců elektřiny pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí činí 43,89 %, což je uspokojivě nízká úroveň (16) a měla by být považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.
(17)
Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Počet zákazníků, kteří mění dodavatele, může proto sloužit jako ukazatel cenové konkurence, a tedy nepřímo jako „přirozený ukazatel účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo zákazníků, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli.“ (17)
(18)
Podle posledních dostupných údajů (18) dosahuje míra změn dodavatele na odběrní místo v roce 2008 úrovně 32,50 % v případě velkých průmyslových zákazníků a úrovně 32,80 % v případě středně velkých průmyslových subjektů v Itálii. Třebaže je nižší než míra změny dodavatele např. v Rakousku, kde míra změny dodavatele u velkých a největších průmyslových zákazníků činila 41,5 % (19), přesto je míra změny dodavatele v Itálii stále značná, přičemž ji využívá téměř jedna třetina velkých a středně velkých průmyslových zákazníků. Maloobchodní trh pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí navíc nepodléhá regulovaným cenám. Situace v Itálii je proto uspokojivá, pokud jde o změnu dodavatele a regulaci cen pro koncového uživatele, a měla by se považovat za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži.
(19)
Co se týče relevantního zeměpisného trhu pro maloobchodní dodávky, byl tradičně považován za trh celostátního rozsahu. Ve své přihlášce CVA používá celostátní trh jako trh relevantní pro maloobchodní dodávky elektrické energie.
(20)
Na základě předpokladu, že zeměpisný trh je celostátního rozsahu, a na základě údajů, které jsou v současné době dostupné (20), se zdá, že míra koncentrace trhu pro maloobchodní dodávky elektřiny na italském trhu je velmi vysoká. Kumulovaný podíl na trhu tří největších maloobchodních dodavatelů pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu činí 79,44 %, z toho největší společnost má sama o sobě podíl 71,11 %. V této souvislosti by mělo být přihlédnuto k ustálené judikatuře (21), podle které jsou až na výjimečné případy „velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %“.
(21)
Mimoto je maloobchodní trh v Itálii rozdělen do tří podkategorií, z nichž první dvě podléhají regulovaným cenám:
a)
služba zvýšené ochrany pro zákazníky v domácnostech a malé společnosti (s méně než 50 zaměstnanci a obratem nejvýše 10 milionů EUR) napojené na nízkonapěťovou soustavu, kteří nepodepsali smlouvu o nákupu na volném trhu. Provozování této služby je vyhrazeno pro společnost Acquirente Unico SpA (dále jen „Jediný kupující“);
b)
chráněná služba pro všechny zákazníky, kteří nejsou způsobilí pro službu zvýšené ochrany a kteří nemají smlouvu pro nákupy na volném trhu. Tato služba je dodávána poskytovateli vybranými Jediným kupujícím prostřednictvím výběrového řízení; a
c)
volný trh, tedy zbývající část maloobchodního trhu
(22)
Tyto trhy by však neměly být považovány za nezávislé relevantní trhy pro účely tohoto rozhodnutí, jelikož zákazníci mohou přecházet z jedné podkategorie do druhé a jelikož ceny v rámci všech tří podkategorií jsou tržně orientované (22). Podle výroční zprávy AEEG z roku 2009 však na takzvaný „trh vlastní spotřeby“, který zahrnuje „službu zvýšené ochrany“ a „chráněnou službu“, připadá zhruba 36 % celého maloobchodního trhu. Podle stejné zprávy se navíc služba zvýšené ochrany vyznačuje velmi silnou přítomností (84,3 %) jednoho konkrétního dodavatele, který působí také na volném trhu. Podle italských orgánů jsou náklady na změnu dodavatele vnímány zákazníky jako vysoké a vnímané výhody změny dodavatele jsou považovány za nízké. To ve spojení s nízkými cenami v podkategorii služby zvýšené ochrany způsobuje novým operátorům velké obtíže při získávání dostatečné zákaznické základny v této podkategorii. To má v podstatě za následek konkurenční výhodu operátorů působících v podkategorii služby zvýšené ochrany, kteří působí rovněž na volném trhu, vzhledem k tomu, že zákazníci, kteří chtějí přejít od služby zvýšené ochrany na volný trh nebo naopak, tak činí, aniž by změnili dodavatele.
(23)
Nicméně na základě údajů předaných příslušnými italskými orgány (23) lze mít pro účely tohoto rozhodnutí za to, že zeměpisný trh pro maloobchodní prodej elektřiny v Itálii není celostátního rozsahu, za jaký je tradičně považován a jak předpokládá žadatel, nýbrž je rozsahu místního, s územím, které nejčastěji nepřekračuje úroveň obce.
(24)
Při nedostatku informací o míře hospodářské soutěže na každém z takto definovaných místních trhů pro maloobchodní dodávky elektřiny koncovým uživatelům napojeným na nízkonapěťovou soustavu a s ohledem na výše uvedené pochybnosti o míře hospodářské soutěže na maloobchodním trhu pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu posuzované celkově na vnitrostátní úrovni, jak je uvedeno v 19. až 22. bodě odůvodnění, nelze mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii.
(25)
Směrnice 2004/17/ES proto nadále zůstává v platnosti v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, které mají být poskytovány v Itálii, a v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v Itálii.
IV. ZÁVĚRY
(26)
Pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny v makrozóně Sever, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších výrobců na trhu je relativně nízký a podstatné množství dovážené elektrické energie má v této zóně na hospodářskou soutěž pozitivní účinky. Jak je uvedeno v 13. bodu odůvodnění, fungování vyrovnávacího mechanismu nepředstavuje překážku přímému vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny. Lze mít tedy za to, že všechny výše uvedené faktory jsou projevem přímého vystavení hospodářské soutěži v makrozóně Sever.
(27)
Na základě faktorů posouzených v 8. až 13. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever.
(28)
Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.
(29)
Pokud jde o maloobchodní prodej elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších maloobchodních společností na trhu je nízký a míra změny dodavatele podle odběrního místa je uspokojivá a neexistuje kontrola cen pro koncového uživatele. Tyto závěry jsou rovněž v souladu se stanoviskem příslušných italských orgánů, dle kterého byl tento trh vystaven hospodářské soutěži po několik let a výsledná míra hospodářské soutěže je uspokojivá.
(30)
Na základě faktorů posouzených v 15. až 18. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o maloobchodní dodávky elektrické energie konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky.
(31)
Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.
(32)
Na základě faktorů posouzených v 19. až 25. bodě odůvodnění a vzhledem k pochybnostem o existenci dostatečné hospodářské soutěže na vnitrostátní úrovni, pokud jde o maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, a mimoto při nedostatku podrobnějších informací o všech jednotlivých relevantních místních trzích, jak jsou definovány italskými orgány, není možné mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále uplatňuje v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii nebo když pořádají veřejné soutěže na výkon této činnosti v Itálii. Vzhledem k tomu, že budou nadále platit statistické povinnosti podle článku 67, může být nezbytné zajistit, aby dotyční zadavatelé přijali vhodná opatření, jako je oddělené řízení a/nebo účetnictví, aby bylo možné podávat přesné zprávy o zadávání zakázek na výkon příslušných činností, které nebyly vyňaty podle tohoto rozhodnutí.
(33)
Rovněž se připomíná, že se zakázkami zahrnujícími více činností se nakládá v souladu s článkem 9 směrnice 2004/17/ES. Za stávající situace to znamená, že pokud zadavatel provádí „smíšené“ zadávání zakázek, tj. zadávání zakázek určených na podporu provádění jak činností vyňatých z použití směrnice 2004/17/ES, tak činností nevyňatých, je třeba přihlížet k činnostem, pro které je zakázka především zamýšlena. V případě tohoto smíšeného zadávání zakázek, kde je účelem především podpora maloobchodního prodeje konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, se použije ustanovení směrnice 2004/17/ES. Jestliže je objektivně nemožné stanovit, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s pravidly stanovenými v odstavcích 2 a 3 článku 9.
(34)
Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období února až května 2010, jak je zřejmé z informací předložených Italskou republikou, společností CVA, ze sdělení z roku 2005 a 2010 a jejich technických příloh a z dokumentu útvarů Komise z roku 2007 a ze závěrečné zprávy a z výroční zprávy AEEG z roku 2009. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES pro velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever a maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které jim mají umožnit provádět tyto činnosti:
a)
výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever;
b)
maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 14. července 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta’ Lulju 2010
li teżenta l-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana fl-Italja u l-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja, mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4740)
(It-test Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/403/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba ppreżentata mill-Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. - Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (minn hawn ’il quddiem “CVA”) permezz ta’ e-mail tal-15 ta’ Frar 2010,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fil-15 ta’ Frar 2010, CVA bagħtet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE lill-Kummissjoni permezz ta’ e-mail. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-Awtoritajiet Taljani permezz ta’ e-mail tal-15 ta’ April 2010, u mingħand CVA permezz ta’ e-mail tal-15 April 2010. Informazzjoni addizzjonali ntbagħtet mill-awtoritajiet Taljani permezz ta’ e-mail tal-10 ta’ Mejju 2010 u tal-20 ta’ Mejju 2010 u, wara li ttawlet d-data ta’ għeluq inizjali, minn CVA fis-7 ta’ Mejju 2010.
(2)
It-talba ppreżentata minn CVA, impriża pubblika skont it-tifsira tad-Direttiva 2004/17/KE, tikkonċerna l-attivitajiet li ġejjin, kif deskritt fit-talba:
(a)
Il-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku, fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana;
(b)
B’mod alternattiv, il-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fit-territorju taż-Żona Ġeografika tat-Tramuntana (minn hawn ’il quddiem “Makro Żona Tramuntana” (2)); u
(ċ)
Il-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lill-klijenti finali fis-suq ħieles tal-elettriku fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
II. QAFAS LEGALI
(3)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jistabbilixxi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva ma għandhomx ikunu soġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru li fih titwettaq, l-attività tkun esposta direttament għal kompetizzjoni fi swieq li l-aċċess għalihom mhuwiex ristrett. Espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tiġi vvalutata fuq il-bażi ta’ kriterji oġġettivi, billi jittieħdu f’kunsiderazzjoni l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti li tiftaħ settur partikolari jew parti minnu. Din il-leġiżlazzjoni hija elenkata fl-Anness XI tad-Direttiva 2004/17/KE, li, għas-settur tal-elettriku, tirreferi għad-Direttiva 96/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku (3). Id-Direttiva 96/92/KE ġiet sostitwita bid-Direttiva 2003/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2003 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fil-qasam tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 96/92/KE (4).
(4)
L-Italja implimentat u applikat mhux biss id-Direttiva 96/92/KE iżda wkoll id-Direttiva 2003/54/KE, u għażlet separazzjoni (unbundling) legali u funzjonali għan-netwerks ta’ trasmissjoni u ta’ distribuzzjoni għajr għall-iżgħar kumpaniji, li huma eżentati mir-rekwiżiti tas-separazzjoni (unbundling) funzjonali. Konsegwentement, u skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3), l-aċċess għas-suq għandu jitqies bħala li mhuwiex ristrett fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
(5)
L-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni għandha tiġi evalwata fuq il-bażi ta’ indikaturi differenti, li ebda wieħed minnhom ma huwa, per se, deċiżiv. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-parteċipanti ewlenin f’suq partikolari jikkostitwixxi kriterju wieħed li għandu jittieħed f’kunsiderazzjoni. Kriterju ieħor huwa l-livell ta’ konċentrazzjoni f’dawk is-swieq. Meta wieħed iqis il-karatteristiċi tas-swieq ikkonċernati, għandhom jiġu kkunsidrati kriterji oħrajn bħall-funzjonament tas-suq ta’ bilanċ, il-kompetizzjoni fil-prezzijiet u l-grad tal-bdil tal-klijenti.
(6)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
(7)
Fuq il-bażi tal-preċedenti tal-Kummissjoni (5), is-swieq li ġejjin tal-prodotti rilevanti jistgħu jiġu distinti fis-settur tal-elettriku: (i) il-ġenerazzjoni u l-provvista bl-ingrossa; ii) it-trażmissjoni; (iii) id-distribuzzjoni u (iv) il-provvista bl-imnut. Konsegwentement, it-talba ta’ CVA għandha tiġi analizzata b’mod indipendenti fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa fuq naħa waħda u l-provvista bl-imnut fuq in-naħa l-oħra.
Il-Produzzjoni u l-Provvista bl-Ingrossa tal-Elettriku
(8)
Kif imfakkar fil-Premessa (2) hawn fuq, it-talba ppreżentata minn CVA tikkonċerna l-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku, fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana, jew inkella fil-Makro Żona Tramuntana.
(9)
Skont l-informazzjoni disponibbli (6), it-territorju nazzjonali tal-Italja għandu, minħabba konġestjonijiet fil-links bejn iż-żoni differenti li l-prezzijiet tagħhom huma kważi korrelatati perfettament, jitqies bħala li huwa kostitwit minn erba’ swieq ġeografiċi reġjonali fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku: il-Makro Żona Tramuntana, il-Makro Żona Ċentru Nofsinhar (7), il-Makro Żona Sqallija (8) u Sardinja. L-Awtoritajiet Taljani kkonfermaw li d-delimitazzjoni tal-Makro Żona Tramuntana tibqa’ valida bħala suq rilevanti; filwaqt li jżidu, madankollu, li l-bidliet huma kontinwi biex b’hekk id-delimitazzjoni bejn il-bqija tal-makro żoni mhijiex ċara għalissa, sakemm isiru inkjesti estensivi u, għalhekk, bħalissa mhuwiex possibbli li ssir evalwazzjoni definittiva tal-istat tal-kompetizzjoni f’dawn is-swieq ġeografiċi. Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, u meta wieħed iqis li, inċidentalment, l-impjanti tal-enerġija ta’ CVA jinsabu fil-Makro Żona Tramuntana, din id-Deċiżjoni sejra, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, tillimita lilha nnifisha għal eżaminazzjoni tas-sitwazzjoni kompetittiva eżistenti fit-territorju tal-Makro Żona Tramuntana fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku. Għalkemm il-Makro Żona Tramuntana tifforma suq rilevanti weħidha, madankollu, hija tista’ ma tidhirx li hija kompletament iżolata mill-pajjiżi tal-madwar u r-reġjuni l-oħrajn.
(10)
Kif jirriżulta minn prattika kostanti (9) fir-rigward tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 30, il-Kummissjoni kkunsidrat li, fir-rigward tal-ġenerazzjoni tal-elettriku, “indikatur wieħed għall-grad ta’ kompetizzjoni fis-swieq nazzjonali huwa s-sehem totali tas-suq tal-akbar tliet produtturi”. Skont l-Awtoritajiet Taljani, għall-2009, is-sehem tal-akbar tliet ġeneraturi fil-Makro Żona Tramuntana huwa indikat bħala 49,7 %. Dan il-livell ta’ konċentrazzjoni, li jinkludi s-sehem totali tas-suq tal-akbar tliet ġeneraturi, huwa aktar baxx mil-livell (52,2 %) imsemmi fid-Deċiżjoni 2008/585/KE fir-rigward tal-Awstrija, kif ukoll aktar baxx mil-livell (58 % tal-produzzjoni gross) imsemmi fid-Deċiżjoni 2008/741/KE fil-każ tal-Polonja, u ferm aktar baxx mil-livelli rispettivi msemmija fid-Deċiżjonijiet 2006/422/KE u 2007/706/KE li jikkonċernaw il-Finlandja (73,6 %) u l-Isvezja (86,7 %) rispettivament. Madankollu, huwa nnotat li l-livell huwa ogħla mill-perċentwal korrispondenti, 39, li għalih jirreferu d-Deċiżjonijiet 2006/211/KE u 2007/141/KE għar-Renju Unit. Madankollu, dan il-livell jitqies bħala baxx b’mod sodisfaċenti, u għalhekk jista’ jittieħed bħala indikazzjoni ta’ ċertu grad ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(11)
Barra minn hekk, l-Italja timporta provvisti sostanzjali ta’ elettriku, tant li fl-2008 kellha ordni ta’ aktar minn 42 997 GWh. L-Italja hija importatur nett u importat elettriku li jammonta għal madwar 13,43 % tal-ħtiġijiet totali tagħha (10). Kif ġie kkonfermat mill-Awtoritajiet Taljani (11), l-importazzjonijiet għandhom effett pro-kompetittiv, b’mod partikolari fil-Makro Żona Tramuntana. Għalkemm dan l-effett huwa kkundizzjonat mil-limitazzjoni teknika tal-interkonnessjoni ma’ pajjiżi oħrajn, huwa mistenni li, fid-dawl tal-leġiżlazzjoni l-ġdida fis-seħħ (12), is-sitwazzjoni għandha tkompli titjieb. Għalhekk, hemm ċertu grad ta’ restrizzjoni fuq l-imġiba tal-prezzijiet tal-produtturi ewlenin fil-Makro Żona Tramuntana permezz ta’ importazzjonijiet ta’ elettriku minn barra t-territorju Taljan. Dawn il-fatturi għandhom għalhekk jittieħdu bħala indikazzjoni ta’ ċertu grad ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni minn Stati Membri oħrajn tal-UE, fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(12)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill u l-Parlament Ewropew, “Rapport dwar il-progress fil-ħolqien tas-suq intern tal-gass u tal-elettriku” tal-2010 (13) uriet li l-akbar tliet ġeneraturi għadhom qegħdin jikkontrollaw aktar minn 75 % tal-kapaċità tal-ġenerazzjoni f’14-il Stat Membru. Madankollu, ir-rapport ipoġġi s-suq tal-elettriku fl-Italja fil-kategorija tas-swieq b’“konċentrazzjoni moderata” (14), filwaqt li l-Indiċi Herfindahl-Hirchman (HHI) għandu valuri aktar baxxi meta mqabbla mal-kategoriji l-oħrajn. Minħabba li l-pressjoni tal-kompetizzjoni tinħass saħansitra aktar fil-Makro Żona Tramuntana milli fil-bqija taż-żoni, il-grad ta’ konċentrazzjoni jista’ jitqies bħala indikazzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(13)
Barra minn hekk, anki jekk jirrappreżentaw parti żgħira tal-ammont totali tal-elettriku prodott u/jew ikkonsmat fi Stat Membru, il-funzjonament tal-mekkaniżmi ta’ bilanċ għandu jitqies bħala indikatur addizzjonali. Skont l-informazzjoni disponibbli, it-tħaddim tal-mekkaniżmu ta’ bilanċ - b’mod partikolari l-prezzijiet ibbażati fis-swieq u s-suq ta’ matul il-ġurnata żviluppat sew - huwa tali li ma jikkostitwixxi ebda ostakolu għall-produzzjoni tal-elettriku soġġett għall-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
Il-provvista bl-imnut tal-elettriku
(14)
Fir-rigward tal-provvista bl-imnut, tista’ ssir distinzjoni oħra tas-suq tal-prodotti rilevanti bejn: (A) il-provvista bl-imnut għal klijenti industrijali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna u (B) il-provvista bl-imnut għal klijenti industrijali, kummerċjali u domestiċi iżgħar imqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx. Dawn is-swieq għandhom ikomplu jiġu analizzati separatament.
Provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna
(15)
Kif ġie kkonfermat mill-Awtoritajiet Taljani, fl-ambitu tiegħu, is-suq għall-provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna huwa nazzjonali.
(16)
Skont l-informazzjoni disponibbli (15), l-ishma totali tas-suq tal-akbar tliet bejjiegħa bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna jammontaw għal 43,89 %, li huwa livell baxx b’mod sodisfaċenti (16) u għandu jittieħed bħala indikazzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
(17)
Minħabba l-karatteristiċi tal-prodott ikkonċernat (elettriku) u l-iskarsezza jew in-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ prodotti jew servizzi sostitwibbli xierqa, il-kompetizzjoni fil-prezzijiet u l-formazzjoni tal-prezzijiet jassumu importanza akbar fil-valutazzjoni tal-istat kompetittiv tas-swieq tal-elettriku. Għalhekk, in-numru ta’ klijenti li jbiddlu l-fornitur jista’ jservi bħala indikatur tal-kompetizzjoni fil-prezzijiet u, għalhekk, indirettament, bħala “indikatur naturali tal-effikaċja tal-kompetizzjoni. Jekk ikun hemm ftit klijenti li jbiddlu l-fornitur, x’aktarx li jkun hemm problema bil-funzjonament tas-suq, anki jekk il-benefiċċji mill-possibbiltà tan-negozjar mill-ġdid mal-fornitur storiku ma għandhomx jiġu injorati” (17).
(18)
Skont l-aħħar informazzjoni disponibbli (18), ir-rati li jinbidlu sal-punt eliġibbli fl-2008 jammontaw għal 32,50 % għal klijenti industrijali kbar u għal 32,80 % għall-industrija ta’ daqs medju fl-Italja. Filwaqt li huwa aktar baxx mill-grad ta’ bdil, pereżempju, fl-Awstrija, fejn ir-rata tal-bdil għal klijenti industrijali kbar u kbar ħafna kienet tammonta għal 41,5 % (19), ir-rata tal-bdil fl-Italja għadha waħda konsiderevoli, li tinvolvi kważi terz tal-klijenti industrijali kbar u ta’ daqs medju. Barra minn hekk, is-suq tal-bejgħ bl-imnut lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna mhuwiex soġġett għal prezzijiet regolati. Is-sitwazzjoni fl-Italja hija għalhekk waħda sodisfaċenti fir-rigward tal-bdil u l-kontroll tal-prezzijiet għall-utenti finali, u għandha tittieħed bħala indikatur tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
Provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx
(19)
Fir-rigward tas-suq ġeografiku rilevanti għall-provvista bl-imnut, tradizzjonalment dan kien meqjus li huwa nazzjonali fl-ambitu tiegħu. Fl-applikazzjoni tagħha, CVA tuża s-suq nazzjonali bħala suq rilevanti għall-provvista bl-imnut tal-elettriku.
(20)
Fuq il-bażi tas-suppożizzjoni li s-suq ġeografiku huwa nazzjonali fl-ambitu tiegħu, u skont l-informazzjoni disponibbli bħalissa (20), jidher li l-ammont tal-konċentrazzjoni fis-suq għall-provvista bl-imnut tal-elettriku fis-suq Taljan huwa għoli ħafna. L-ishma akkumulati fis-suq tal-akbar tliet bejjiegħa bl-imnut lil klijenti mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx jammontaw għal 79,44 %, li minnhom l-akbar kumpanija għandha sehem ta’ 71,11 % weħidha. F’dan il-kuntest għandha titfakkar ġurisprudenza kostanti (21), li tgħid li “ishma ta’ swieq kbar ħafna huma minnhom infushom, għajr f’ċirkostanzi eċċezzjonali, evidenza tal-eżistenza ta’ pożizzjoni dominanti. Dik hija s-sitwazzjoni meta jkun hemm sehem fis-suq ta’ 50 %”.
(21)
Barra minn hekk, is-suq bl-imnut fl-Italja huwa suddiviż fi tliet subkategoriji, li l-ewwel tnejn minnhom huma soġġetti għal prezzijiet regolati:
(a)
servizz imtejjeb ta’ protezzjoni għal klijenti domestiċi u kumpaniji żgħar (b’inqas minn 50 impjegat u qligħ ta’ mhux aktar minn EUR 10 miljun) imqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, u li ma ffirmawx kuntratt għal xiri fis-suq ħieles. L-operat ta’ dan is-servizz huwa riservat għall-kumpanija Acquirente Unico SpA (minn hawn ’il quddiem “ix-Xerrej waħdieni”);
(b)
servizz protett għall-klijenti kollha li mhumiex eliġibbli għas-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni u li ma għandhom ebda kuntratt għal xiri fis-suq ħieles. Dan is-servizz jingħata minn fornituri magħżula mix-xerrej Waħdieni permezz ta’ offerta kompetittiva; u
(ċ)
is-suq ħieles, jiġifieri l-bqija tas-suq bl-imnut.
(22)
Madankollu, dawn is-swieq ma għandhomx jitqiesu bħala swieq indipendenti rilevanti, bil-għan tad-deċiżjoni preżenti ladarba l-klijenti jistgħu jaqilbu minn subkategorija waħda għal oħra u ladarba l-prezzijiet fit-tliet subkategoriji kollha huma bbażati fis-suq (22). Madankollu, skont ir-Rapport Annwali 2009 tal-AEEG, l-hekk imsejjaħ “suq magħluq”, li jinkludi s-“servizz imtejjeb ta’ protezzjoni” u s-“servizz protett”, jammonta għal madwar 36 % tas-suq bl-imnut kollu. Barra minn hekk, skont l-istess rapport, is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni huwa kkaratterizzat minn preżenza b’saħħitha ħafna (84,3 %) ta’ fornitur wieħed speċifiku, li huwa attiv ukoll fis-suq ħieles. Skont l-awtoritajiet Taljani, il-klijenti jqisu li l-ispejjeż tal-bdil huma għoljin, filwaqt li l-benefiċċji tal-bdil huma meqjusa bħala baxxi. Dan, flimkien mal-prezzijiet baxxi taħt is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni jagħmilha diffiċli ħafna għall-operaturi l-ġodda biex jiksbu bażi ta’ klijenti suffiċjenti fi ħdan din is-subkategorija. Bażikament, dan jirriżulta f’vantaġġ kompetittiv għall-operaturi taħt is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni li joperaw ukoll fis-suq ħieles, minħabba li l-klijenti li jkunu jixtiequ jibdlu minn servizz imtejjeb ta’ protezzjoni għas-suq ħieles, jew viċi versa, spiss jagħmlu dan mingħajr ma jbiddlu l-fornitur.
(23)
Madankollu, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Taljani rilevanti (23), jista’ jiġi konkluż, għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, li s-suq ġeografiku għall-bejgħ bl-imnut tal-elettriku fl-Italja mhuwiex nazzjonali fl-ambitu tiegħu, kif inhu meqjus tradizzjonalment u kif preżunt mill-applikant, iżda huwa lokali fl-ambitu, b’territorju li ħafna drabi ma jaqbiżx il-livell muniċipali.
(24)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni dwar il-livell ta’ kompetizzjoni fuq kull wieħed mis-swieq lokali hekk definiti għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal utenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx u meta jitqiesu d-dubji msemmija fuq dwar il-livell ta’ kompetizzjoni fis-suq bl-imnut għal klijenti mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, kif jidhru globalment fuq livell nazzjonali, kif diskuss fil-premessi (19) sa (22), mhuwiex possibbli li jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ eżenzjoni skont l-Artikolu 30(1) ta’ Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja, huma ssodisfati.
(25)
Għalhekk, id-Direttiva 2004/17/KE tkompli tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti bil-għan li jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja u meta dawn jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività fl-Italja.
IV KONKLUŻJONIJIET
(26)
Fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana, is-sitwazzjoni tista’ għalhekk tinġabar fil-qosor kif ġej: l-ammont totali tal-ishma fis-suq tal-akbar tliet ġeneraturi huwa moderatament baxx, u l-ammont sostanzjali ta’ elettriku importat qiegħed ikollu effett pro-kompetittiv fuq din iż-żona. Kif stipulat fil-Premessa (13), il-funzjonament tal-mekkaniżmu ta’ bilanċ ma jikkostitwixxi ebda ostakolu għall-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tas-suq tal-ġenerazzjoni tal-elettriku. Konsegwentement, jista’ jitqies li l-fatturi kollha msemmija fuq huma indikazzjonijiet ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni fil-Makro Żona Tramuntana.
(27)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (8) sa (13), il-kundizzjoni tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies bħala li ġiet issodisfata fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(28)
Barra minn hekk, minħabba li l-kundizzjoni tal-aċċess mhux ristrett għas-suq titqies bħala li ġiet issodisfata, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin sabiex jippermettu li titwettaq il-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana u lanqas meta jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività f’dik iż-żona ġeografika.
(29)
Fir-rigward tal-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja, is-sitwazzjoni tista’ għalhekk tinġabar fil-qosor kif ġej: it-total tal-ishma fis-suq tal-akbar tliet kumpaniji bl-imnut huwa baxx, u l-ammont tal-bdil skont il-punt tal-irtirar huwa sodisfaċenti, filwaqt li ma hemm ebda kontroll fil-prezzijiet għall-utenti finali. Dawn il-konklużjonijiet huma wkoll skont l-opinjoni tal-Awtoritajiet Taljani rilevanti billi dan is-suq kien għal diversi snin espost għal kompetizzjoni u, għalhekk, il-grad ta’ kompetizzjoni li jirriżulta huwa sodisfaċenti.
(30)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (15) sa (18), il-kundizzjoni tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies bħala li ġiet issodisfata fir-rigward tal-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
(31)
Barra minn hekk, ladarba l-kundizzjoni tal-aċċess mhux ristrett għas-suq titqies bħala li ġiet issodisfata, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja u lanqas meta jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività f’dik iż-żona ġeografika.
(32)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (19) sa (25) u minħabba d-dubji dwar l-eżistenza ta’ kompetizzjoni suffiċjenti fil-livell nazzjonali fir-rigward tal-provvista bl-imnut għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx u, minbarra dan, fin-nuqqas ta’ informazzjoni dettaljata fuq kull suq lokali rilevanti, kif definit mill-awtoritajiet Taljani, mhuwiex possibbli li jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ eżenzjoni skont l-Artikolu 30(1) ta’ Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja, huma ssodisfati. Konsegwentement, id-Direttiva 2004/17/KE tkompli tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja u meta dawn jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività fl-Italja. Minħabba li l-obbligi statistiċi skont l-Artikolu 67 sejrin ikomplu japplikaw, jista’ jkun meħtieġ li jiġi żgurat li l-entitajiet kontraenti kkonċernati jieħdu miżuri xierqa bħal separazzjoni maniġerjali u/jew kontabbli sabiex ikunu jistgħu jirrapportaw b’mod korrett dwar l-akkwisti magħmula għat-twettiq tal-attivitajiet rilevanti li ma ġewx eżentati skont id-Deċiżjoni preżenti.
(33)
Barra minn hekk, qiegħed jiġi mfakkar li l-kuntratti li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Fil-kuntest preżenti, dan ifisser li meta entità kontraenti tiġi involuta f’akkwist “imħallat”, jiġifieri akkwist li jintuża biex jappoġġja l-eżekuzzjoni taż-żewġ attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u attivitajiet mhux eżentati, għandha tingħata attenzjoni għall-attivitajiet li għalihom il-kuntratt ikun prinċiparjament maħsub. F’każ ta’ akkwist imħallat bħal dan, meta l-għan ikun prinċiparjament li tiġi appoġġjata l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun oġġettivament impossibbli li jiġi stabbilit għal liema attività huwa primarjament maħsub il-kuntratt, dan għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafi (2) u (3) tal-Artikolu 9.
(34)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Frar sa Mejju 2010 kif jidher mill-informazzjoni ppreżentata mir-Repubblika tal-Italja, CVA, il-Komunikazzjonijiet tal-2005 u tal-2010 u l-annessi Tekniċi tagħhom u d-Dokument tal-Persunal tal-2007, ir-Rapport Finali u r-Rapport Annwali 2009 tal-AEEG. Id-deċiżjoni tista’ tiġi riveduta, f’każ li l-bidliet sinjifikanti fis-sitwazzjoni legali jew fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana u l-provvista bl-imnut għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna ma għadhomx qegħdin jiġu ssodisfati,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika għal kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u maħsubin biex jippermettu li jitwettqu l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
Il-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana;
(b)
Il-provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli jew għoli ħafna fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Italja.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Lulju 2010.