NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 438/2010
ze dne 19. května 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 998/2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 (3) stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a pravidla pro kontroly těchto přesunů.
(2)
Článek 5 nařízení (ES) č. 998/2003 obsahuje ustanovení pro přesun psů, koček a fretek uvedených v částech A a B přílohy I uvedeného nařízení mezi členskými státy. Na základě čl. 5 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení musí být uvedená zvířata v zájmovém chovu identifikována elektronickým systémem identifikace (transpondér). Během osmiletého přechodného období ode dne vstupu uvedeného nařízení v platnost se uvedená zvířata v zájmovém chovu považují rovněž za identifikovaná, pokud mají zřetelně čitelné tetování.
(3)
Čl. 4 odst. 1 a článek 14 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, musí při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje normu ISO 11784 nebo přílohu A normy ISO 11785.
(4)
Aby se zabránilo zbytečným nedorozuměním, zejména v případě přesunů zvířat v zájmovém chovu ze třetích zemí, je nezbytné upřesnit odkazy na uvedené normy ISO předtím, než se používání transpondérů stane povinností. Vzhledem k technické povaze uvedených odkazů je vhodné zařadit je do přílohy nařízení (ES) č. 998/2003 a odpovídajícím způsobem změnit články 4 a 14 uvedeného nařízení.
(5)
Kromě toho čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že psi, kočky a fretky musí být provázeni pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že dané zvíře bylo podle doporučení výrobní laboratoře platně očkováno proti vzteklině inaktivovanou očkovací látkou o účinnosti alespoň jedné mezinárodní antigenové jednotky (norma WHO). Po přijetí nařízení (ES) č. 998/2003 se pro účely očkování proti vzteklině staly dostupné rovněž rekombinantní očkovací látky.
(6)
Aby byly umožněny přesuny psů, koček a fretek očkovaných rekombinantními očkovacími látkami, zejména ze třetích zemí, je třeba pro účely nařízení (ES) č. 998/2003 rovněž povolit použití těchto očkovacích látek v souladu s určitými technickými požadavky stanovenými v příloze uvedeného nařízení.
(7)
Pokud jsou očkovací látky podávány v členském státě, měla by jim být udělena registrace buď v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (4), nebo s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (5).
(8)
Pokud jsou očkovací látky podávány ve třetí zemi, měly by splňovat minimální bezpečnostní normy stanovené v příslušné kapitole Příručky norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE).
(9)
Kromě toho by měla být přijata vědecky podložená pravidla podobná pravidlům, jež jsou stanovena pro vzteklinu. Tato pravidla by měla stanovit preventivní zdravotní opatření pro přesuny zvířat v zájmovém chovu, pokud jde o jiné nákazy, jež mohou uvedená zvířata postihovat, pokud jsou zmíněná preventivní opatření přiměřená riziku šíření uvedených nákaz v důsledku takových přesunů.
(10)
V článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že při dovozu psů a koček do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království musí být dodrženy další požadavky vzhledem ke zvláštní situaci v uvedených členských státech, pokud jde o vzteklinu. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010.
(11)
Psi a kočky, již jsou dováženi na území uvedených členských států, musí být v souladu s uvedenými dalšími požadavky identifikováni transpondérem, pokud členský stát určení neuznává rovněž identifikaci zvířete zřetelně čitelným tetováním. Uvedené požadavky kromě toho zahrnují povinný sérologický test prokazující titr ochranné protilátky před dovozem uvedených zvířat v zájmovém chovu na území uvedených členských států, aby byla potvrzena ochranná úroveň protilátek proti vzteklině.
(12)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o preventivní zdravotní opatření týkající se jiných nemocí, než je vzteklina, a úpravy technických požadavků na identifikaci zvířat a na očkování proti vzteklině stanovené v přílohách vložených podle tohoto nařízení do nařízení (ES) č. 998/2003. Zejména je důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(13)
V článku 8 nařízení (ES) č. 998/2003 jsou stanoveny podmínky pro přesun psů, koček a fretek ze třetích zemí v závislosti na stávající situaci ve výskytu vztekliny ve třetí zemi původu a v členském státě určení.
(14)
V čl. 8 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z určitých třetích zemí do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království, použijí se další požadavky stanovené v článku 6 uvedeného nařízení. Uvedené třetí země jsou na seznamu v oddíle 2 části B a v části C přílohy II uvedeného nařízení.
(15)
V čl. 8 odst. 1 písm. b) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z jiných třetích zemí, musí být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6 uvedeného nařízení.
(16)
Kromě toho se v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, mohou podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu uvedeného nařízení v platnost. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010.
(17)
V článku 23 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že po přijetí stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) o nezbytnosti provádět sérologické testy předloží Komise na základě získaných zkušeností a posouzení rizik Evropskému parlamentu a Radě zprávu doplněnou vhodnými návrhy pro určení režimu, který se od 1. července 2010 použije pro články 6, 8 a 16 uvedeného nařízení.
(18)
Aby bylo možné určit uvedený režim, provedla Komise posouzení dopadů založené na různých nedávných konzultacích a na zprávě Komise přijaté dne 8. října 2007 ve spojení s článkem 23 nařízení (ES) č. 998/2003 a přihlédla k doporučením EFSA.
(19)
Dne 11. prosince 2006 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení vztekliny do Spojeného království, Irska, Švédska a na Maltu v důsledku zrušení sérologického testu ke stanovení ochranných protilátek na vzteklinu“ („Assessment of the risk of rabies introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta, as a consequence of abandoning the serological test measuring protective antibodies to rabies“ (6).
(20)
Na základě údajů z roku 2005 EFSA zjistil, že u zvířat v zájmovém chovu v určitých členských státech existuje nezanedbatelná prevalence vztekliny. Kromě toho EFSA doporučil, aby byla učiněna opatření pro zmírnění rizika, pokud jde o přesuny zvířat v zájmovém chovu ze zemí s nezanedbatelnou prevalencí vztekliny u zvířat v zájmovém chovu.
(21)
Vzteklina v uvedených členských státech je primárně nákazou vyskytující se u volně žijících živočichů. Praktické zkušenosti ukázaly, že po eradikaci vztekliny u volně žijících živočichů v důsledku intenzivních programů orálního očkování volně žijících živočichů klesá výskyt nákazy u domácích zvířat.
(22)
Na základě čl. 24 odst. 5 rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (7) schválilo Společenství řadu programů na eradikaci, tlumení a sledování vztekliny v uvedených členských státech. Komise plánuje ukončení podpory EU pro vnitrostátní programy na území uvedených členských států do konce roku 2011.
(23)
Vzhledem ke stanovisku EFSA ze dne 11. prosince 2006 a k programům podporovaným Společenstvím na eradikaci vztekliny v určitých členských státech by doba použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 měla být prodloužena do 31. prosince 2011.
(24)
Dne 18. ledna 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení echinokokózy do Spojeného království, Irska, Švédska, na Maltu a do Finska v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of echinococcosis introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta and Finland as a consequence of abandoning the national rules“ (8).
(25)
Dne 8. března 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení klíšťat do Spojeného království, Irska a na Maltu v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of tick introduction into the UK, Ireland, and Malta as a consequence of abandoning the national rules“ (9).
(26)
Uvedená stanoviska dokládají, že dostupné údaje neumožnily EFSA prokázat zvláštní status těchto členských států uplatňujících přechodná opatření, pokud jde o určitá klíšťata a tasemnici Echinococcus multilocularis, a kvantifikovat riziko zavlečení patogenních původců prostřednictvím neobchodních přesunů zvířat v zájmovém chovu.
(27)
Za účelem zajištění souladu mezi přechodnými opatřeními je vhodné prodloužit dobu použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 do 31. prosince 2011.
(28)
Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 998/2003 se mění takto:
1)
V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě uvedeném v písmenu b) prvního pododstavce musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia.“
2)
V článku 5 se odstavec 1 mění takto:
a)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
být provázena pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že
i)
dotyčné zvíře bylo podle přílohy Ib platně očkováno proti vzteklině,
ii)
u dotyčného zvířete byla v případě nutnosti provedena preventivní zdravotní opatření, pokud jde o jiné nákazy.“;
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„S cílem zajistit kontrolu jiných nemocí, než je vzteklina, které se mohou šířit při přesunu zvířat v zájmovém chovu, může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek uvedených v článcích 19c a 19d preventivní zdravotní opatření uvedená v písm. b) bodu ii) prvního pododstavce. Tato opatření musí být vědecky odůvodněná a přiměřená riziku šíření těchto nemocí v důsledku přesunu zvířat.“
3)
V čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci se úvodní věta a první odrážka nahrazují tímto:
„1. Do 31. prosince 2011 musí být při dovozu zvířat v zájmovém chovu uvedených v části A přílohy I na území Irska, Malty, Švédska a Spojeného království dodrženy tyto požadavky:
-
musí být identifikována v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. b), pokud členský stát určení do konce přechodného osmiletého období stanoveného v čl. 4 odst. 1 neuznává rovněž identifikaci v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), a“.
4)
V článku 8 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu a) se bod ii) nahrazuje tímto:
„ii)
do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, splňovat požadavky článku 6.“;
b)
v písmenu b) se bod ii) nahrazuje tímto:
„ii)
do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6.“
5)
V článku 14 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě uvedeném v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. b), kdy daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia, musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru.“
6)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Do 31. prosince 2011 mohou Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.“
7)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. S cílem zohlednit technický pokrok může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na identifikaci uvedených v příloze Ia.
2. S cílem zohlednit vědeckotechnický pokrok v oblasti očkování proti vzteklině může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na očkování proti vzteklině uvedených v příloze Ib.
3. Komise přijímá tyto akty v přenesené pravomoci v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení.
Článek 19b
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a je svěřena Komisi na dobu 5 let od 18. června 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději do 6 měsíců od konce tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 19c.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 19c a 19d.
Článek 19c
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a kdykoliv zrušit.
2. Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19d
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
3. Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, tento akt nevstoupí v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“
8)
Vkládají se přílohy Ia a Ib, jež jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. května 2010.
REGOLAMENT (UE) Nru 438/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tad-19 ta’ Mejju 2010
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 998/2003 dwar il-ħtiġiet rigward is-saħħa tal-annimali li japplikaw għall-moviment mhux kummerċjali tal-pets
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 43(2) u 168(4)(b) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 998/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) jistabbilixxi l-ħtiġiet tas-saħħa tal-annimali li japplikaw għall-moviment mhux kummerċjali tal-pets u r-regoli li japplikaw għall-kontrolli fuq tali moviment.
(2)
L-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jistabbilixxi dispożizzjonijiet applikabbli għall-moviment bejn l-Istati Membri ta’ klieb, qtates u nemsijiet kif elenkat fil-Partijiet A u B tal-Anness I ta’ miegħu. Skont l-Artikolu 5(1)(a) ta’ dak ir-Regolament, dawk il-pets għandhom jiġu identifikati permezz ta’ sistema ta’ identifikazzjoni elettronika (transponder). Għal perijodu tranżitorju ta’ tmien snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dak ir-Regolament, dawk il-pets għandhom jitqiesu bħala identifikati wkoll meta jkollhom tattwaġġ li jkun jista’ jinqara bla diffikultà.
(3)
L-Artikoli 4(1) u 14 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedu li, meta t-transponder ma jikkonformax mal-Istandard ISO 11784 jew mal-Anness A tal-Istandard ISO 11785, is-sid jew il-persuna fiżika responsabbli mill-pet f’isem is-sid tipprovdi l-mezzi meħtieġa sabiex jinqara t-transponder kull meta ssir spezzjoni.
(4)
Sabiex jiġu evitati kull disturbi bla bżonn, b’mod partikolari fir-rigward tal-movimenti tal-pets minn pajjiżi terzi, jeħtieġ li r-referenzi għal dawk l-Istandards tal-ISO isiru aktar preċiżi qabel ma jsir obbligatorju l-użu tat-transponders. Minħabba fin-natura teknika ta’ dawk ir-referenzi, jixraq li dawn jiġu inklużi f’Anness għar-Regolament (KE) Nru 998/2003 u li jiġu emendati l-Artikoli 4 u 14 ta’ dak ir-Regolament kif meħtieġ.
(5)
Barra minn dan, l-Artikolu 5(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li l-klieb, il-qtates u n-nemsijiet ikunu akkumpanjati minn passaport maħruġ minn veterinarju awtorizzat mill-awtorità kompetenti, li jiċċertifika t-tilqim validu kontra r-rabbja, skont ir-rakkomandazzjonijiet tal-laboratorju tal-manifattura, imwettaq fuq l-annimal inkwistjoni, b’tilqima ta’ kontra r-rabbja inattivata ta’ mill-inqas unità antiġenika waħda f’kull doża (l-istandard tad-WHO). Mindu ġie adottat ir-Regolament (KE) Nru 998/2003, saru disponibbli wkoll tilqimiet rikombinanti għall-għanijiet ta’ tilqim kontra r-rabbja.
(6)
Sabiex jiġi permess il-moviment, b’mod partikolari minn pajjiżi terzi, tal-klieb, tal-qtates u tan-nemsijiet imlaqqma bit-tilqimiet rikombinanti, għandhom jissawru dispożizzjonijiet ukoll sabiex jiġi awtorizzat, għall-għan tar-Regolament (KE) Nru 998/2003, l-użu ta’ tilqimiet ta’ dan it-tip skont ċerti ħtiġiet tekniċi stabbiliti fl-Anness għal dak ir-Regolament.
(7)
Jekk ikunu amministrati fi Stat Membru, it-tilqimiet għandhom ikunu ngħataw awtorizzazzjoni għat-tqegħid fis-suq jew skont id-Direttiva 2001/82/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Novembru 2001 dwar il-kodiċi tal-Komunità rigward il-prodotti mediċinali veterinarji (4) jew skont ir-Regolament (KE) Nru 726/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li jistabbilixxi proċeduri Komunitarji għall-awtorizzazzjoni u s-sorveljanza ta’ prodotti mediċinali għall-użu mill-bniedem u veterinarju u li jistabbilixxi l-Aġenzija Ewropea għall-Mediċini (5).
(8)
Jekk ikunu amministrati f’pajjiż terz, it-tilqimiet għandhom ikunu konformi mal-istandards minimi għas-sikurezza kif stabbilit fil-Kapitolu rilevanti tal-Manwal tat-Testijiet Djanjostiċi u t-Tilqimiet għall-Annimali li Jgħixu fuq l-Art maħruġ mill-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali (OIE).
(9)
Barra minn dan, għandhom jiġu adottati regoli msejsa fuq ix-xjenza ta’ tip simili għal dawk stabbiliti għar-rabbja. Huma għandhom jipprovdu miżuri tas-saħħa preventivi għall-moviment ta’ pets fir-rigward ta’ mard ieħor li jaf jolqot lil dawn l-annimali, f’każijiet fejn dawk il-miżuri preventivi jkunu proporzjonali għar-riskju li jinxtered dak il-mard minħabba t-tali moviment.
(10)
L-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li d-dħul tal-klieb u l-qtates fl-Irlanda, Malta, l-Iżvezja u r-Renju Unit ikun suġġett għal ħtiġiet addizzjonali, fid-dawl tas-sitwazzjoni partikolari f’dawk l-Istati Membri fir-rigward tar-rabbja. Dik id-dispożizzjoni għandha tiġi applikata bħala miżura tranżitorja sat-30 ta’ Ġunju 2010.
(11)
Skont dawk il-ħtiġiet addizzjonali, il-klieb u l-qtates li jiddaħħlu fit-territorju ta’ dawk l-Istati Membri jeħtieġ li jiġu identifikati permezz ta’ transponder sakemm l-Istat Membru ta’ destinazzjoni ma jirrikonoxxix ukoll li l-annimal jista’ jiġi identifikat permezz ta’ tattwaġġ li jkun jista’ jinqara bla diffikultà. Barra minn hekk, dawk il-ħtiġiet jinkludu titrazzjoni tal-antikorpi obbligatorja qabel id-dħul ta’ dawk il-pets fit-territorju ta’ dawk l-Istati Membri, sabiex jiġi kkonfermat li jkun intlaħaq livell protettiv ta’ antikorpi kontra r-rabbja.
(12)
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward ta’ miżuri tas-saħħa preventivi fir-rigward ta’ mard ieħor minbarra r-rabbja, u modifiki ta’ ħtiġiet għall-identifikazzjoni ta’ annimali u għat-tilqim ta’ kontra r-rabbja kif stabbilit fl-Annessi imdaħħlin, skont dan ir-Regolament, fir-Regolament (KE) Nru 998/2003. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti.
(13)
L-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għall-moviment tal-klieb, il-qtates u n-nemsijiet minn pajjiżi terzi skont is-sitwazzjoni prevalenti tar-rabbja fil-pajjiż terz ta’ oriġini u fl-Istat Membru ta’ destinazzjoni.
(14)
L-Artikolu 8(1)(a)(ii) tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li, f’każijiet fejn il-pets jittieħdu minn ċerti pajjiżi terzi lejn l-Irlanda, Malta, l-Isvezja u r-Renju Unit, għandhom japplikaw il-ħtiġiet addizzjonali previsti fl-Artikolu 6 ta’ dak ir-Regolament. Dawk il-pajjiżi terzi huma elenkati fit-Taqsima 2 tal-Parti B u fil-Parti C tal-Anness II għal dak ir-Regolament.
(15)
L-Artikolu 8(1)(b)(ii) tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li, f’każijiet fejn pets jinġarru minn pajjiżi terzi oħra, dawn għandhom jitqiegħdu taħt kwarantina sakemm ma jkunux inġiebu f’konformità mal-ħtiġiet tal-Artikolu 6 ta’ dak ir-Regolament wara li jkunu ddaħħlu fl-Unjoni.
(16)
Barra minn hekk, l-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li l-Finlandja, l-Irlanda, Malta, l-Isvezja u r-Renju Unit, għal dik li hija ekinokoċċosi, u l-Irlanda, Malta u r-Renju Unit għal dak li huwa qurdien, jistgħu jagħmlu d-dħul ta’ pets fit-territorju tagħhom suġġett għall-konformità mar-regoli speċjali applikabbli fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dak ir-Regolament. Dik id-dispożizzjoni għandha tiġi applikata bħala miżura tranżitorja sat-30 ta’ Ġunju 2010.
(17)
L-Artikolu 23 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 jipprevedi li l-Kummissjoni, wara li taslilha l-opinjoni tal-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel (EFSA) dwar il-ħtieġa li jinżamm it-test seroloġiku, u abbażi tal-esperjenza miksuba u ta’ valutazzjoni tar-riskju, għandha tressaq rapport quddiem il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ proposti xierqa sabiex tiġi ddeterminata s-sistema li għandha tiġi applikata b’effett mill-1 ta’ Lulju 2010 għall-Artikoli 6, 8 u 16 ta’ dak ir-Regolament.
(18)
Sabiex tiddetermina dak ir-reġim, il-Kummissjoni wettqet valutazzjoni tal-impatt imsejsa fuq għadd ta’ konsultazzjonijiet riċenti u fuq ir-rapport tal-Kummissjoni li ġie adottat fit-8 ta’ Ottubru 2007 b’rabta mal-Artikolu 23 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 u ħadet kont tar-rakkomandazzjonijiet li saru mill-EFSA.
(19)
Fil-11 ta’ Diċembru 2006, l-EFSA adottat opinjoni msejjħa “Il-valutazzjoni tar-risjku tad-dħul tar-rabbja fir-Renju Unit, l-Irlanda, l-Iżvezja u Malta, bħala konsegwenza tat-tneħħija tat-test seroloġiku li jkejjel l-antikorpi protettivi kontra r-rabbja” (6).
(20)
Abbażi ta’ data mill-2005, l-EFSA identifikat li ċerti Stati Membri għandhom prevalenza li ma tistax tiġi injorata ta’ rabbja fil-pets. Barra minn dan, l-EFSA rrakkomandat li jiġu implimentati miżuri li jtaffu r-riskju fir-rigward tal-moviment tal-pets mill-pajjiżi fejn hemm prevalenza li ma tistax tiġi injorata ta’ rabbja fil-pets.
(21)
Ir-rabbja f’dawk l-Istati Membri hija primarjament ta’ natura selvatika. Evidenza minn fuq il-post turi li permezz tal-qirda tar-rabbja selvatika b’riżultat ta’ programmi intensivi ta’ tilqim orali tal-annimali selvaġġi, il-frekwenza tal-preżenza tal-marda fl-annimali domestiċi tittaffa.
(22)
Il-Komunità approvat għadd ta’ programmi għall-eradikazzjoni, il-kontroll u l-monitoraġġ tar-rabbja f’dawk l-Istati Membri, skont l-Artikolu 24(5) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 90/424/KEE tas-26 ta’ Ġunju 1990 dwar in-nefqa fil-kamp veterinarju (7). Il-Kummissjoni tipprevedi li ttemm is-sostenn tal-UE għall-programmi nazzjonali fit-territorju ta’ dawk l-Istati Membri sa tmiem l-2011.
(23)
Fid-dawl tal-opinjoni tal-EFSA tal-11 ta’ Diċembru 2006 u tal-programmi sostnuti mill-Komunità għall-eradikazzjoni tar-rabbja f’ċerti Stati Membri, il-miżura tranżitorja prevista fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 għandha tiġi estiża sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(24)
Fit-18 ta’ Jannar 2007, l-EFSA adottat opinjoni msejħa “Il-valutazzjoni tar-riskju tad-dħul tal-ekinokoċċosi fir-Renju Unit, l-Irlanda, l-Iżvezja, Malta u l-Finlandja minħabba t-tneħħija tar-regoli nazzjonali” (8).
(25)
Fit-8 ta’ Marzu 2007, l-EFSA adottat opinjoni msejħa “Il-valutazzjoni tar-riskju tad-dħul tal-qurdien fir-Renju Unit, l-Irlanda u Malta minħabba t-tneħħija tar-regoli nazzjonali” (9).
(26)
Dawk l-opinjonijiet juru li d-data disponibbli ma ppermettietx lill-EFSA turi xi status partikolari tal-Istati Membri li japplikaw il-miżuri tranżitorji fir-rigward ta’ ċertu qurdien u d-duda Echinococcus multilocularis u tikkwantifika r-riskju li jiddaħħal il-patoġenu permezz tal-moviment mhux kummerċjali tal-pets.
(27)
Sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konsistenza fir-rigward tal-miżuri tranżitorji, jixraq li l-miżura tranżitorja prevista fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 998/2003 tiġi estiża sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(28)
Ir-Regolament (KE) Nru 998/2003 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 998/2003 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 4(1), it-tieni subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Fil-każ imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, meta t-transponder ma jikkonformax mal-ħtiġiet stabbiliti fl-Anness Ia, is-sid jew il-persuna fiżika responsabbli mill-pet f’isem is-sid jeħtieġ li tipprovdi l-mezzi neċessarji sabiex jinqara t-transponder kull meta ssir spezzjoni.”;
(2)
L-Artikolu 5(1) huwa emendat kif ġej:
(a)
Il-punt (b) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
għandhom ikunu akkumpanjati minn passaport maħruġ minn veterinarju awtorizzat mill-awtorità kompetenti li jiċċertifika li:
(i)
l-annimal inkwistjoni jkun ingħata tilqima valida kontra r-rabbja skont l-Anness Ib,
(ii)
fejn ikun meħtieġ, ikunu ttieħdu miżuri tas-saħħa preventivi kontra mard ieħor fir-rigward tal-annimal inkwistjoni.”;
(b)
Is-subparagrafu li ġej huwa miżjud:
“Sabiex jiġi żgurat il-kontroll tal-mard l-ieħor minbarra r-rabbja, li x’aktarx jinxtered minħabba l-moviment tal-pets, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti delegati skont l-Artikolu 19b u suġġetti għall-kondizzjonijiet tal-Artikoli 19c u 19d, il-miżuri tas-saħħa preventivi msemmija fil-punt (b)(ii) tal-ewwel subparagrafu. Dawk il-miżuri għandhom ikunu ġġustifikati xjentifikament u għandhom ikunu proporzjonati mar-riskju li dak il-mard jinxtered minħabba dak il-moviment.”;
(3)
Fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 6(1), il-parti introduttorja u l-ewwel inċiż huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(1) Sal-31 ta’ Diċembru 2011, id-dħul tal-pets elenkati fil-Parti A tal-Anness I fit-territorju tal-Irlanda, Malta, l-Iżvezja u r-Renju Unit għandu jkun suġġett għall-ħtiġiet li ġejjin:
-
dawn għandhom jiġu identifikati skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1), sakemm, sa tmiem il-perijodu tranżitorju ta’ tmien snin previst fl-Artikolu 4(1), l-Istat Membru ta’ destinazzjoni jirrikonnoxxi wkoll l-identifikazzjoni skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1), u”;
(4)
L-Artikolu 8(1) huwa emendat kif ġej:
(a)
Fil-punt (a), il-punt (ii) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(ii)
sal-31 ta’ Diċembru 2011, f’wieħed mill-Istati Membri elenkati fil-parti A tal-Anness II, jew direttament jew inkella wara tranżitu f’wieħed mit-territorji elenkati fil-parti B tal-Anness II, jissodisfaw il-ħtiġiet tal-Artikolu 6.”
(b)
Fil-punt (b), il-punt (ii) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(ii)
sal-31 ta’ Diċembru 2011, f’wieħed mill-Istati Membri elenkati fil-parti A tal-Anness II, jew direttament jew inkella wara tranżitu f’wieħed mit-territorji elenkati fil-parti B tal-Anness II, jitpoġġew taħt kwarantina sakemm ma jkunux inġiebu f’konformità mal-ħtiġiet tal-Artikolu 6 wara d-dħul tagħhom fl-Unjoni.”;
(5)
Fl-Artikolu 14, it-tieni paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Fil-każ imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1), meta t-transponder ma jkunx konformi mal-ħtiġiet stabbiliti fl-Anness Ia, is-sid jew il-persuna fiżika responsabbli mill-pet f’isem is-sid jeħtieġ li tipprovdi l-mezzi neċessarji sabiex jinqara t-transponder kull meta ssir spezzjoni.”;
(6)
L-Artikolu 16 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Sal-31 ta’ Diċembru 2011, il-Finlandja, l-Irlanda, Malta, l-Iżvezja u r-Renju Unit, għal dik li hija ekinokoċċosi, u l-Irlanda, Malta u r-Renju Unit, għal dak li huwa qurdien, jistgħu jagħmlu d-dħul ta’ pets fit-territorju tagħhom suġġett għal konformità mar-regoli speċjali applikabbli fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.”;
(7)
L-Artikoli li ġejjin huma mdaħħla:
“Artikolu 19a
1. Sabiex jittieħed kont tal-progress tekniku, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ddelegati skont l-Artikolu 19b u suġġetti għall-kundizzjonijiet tal-Artikoli 19c u 19d, emendi għall-ħtiġiet tekniċi għall-identifikazzjoni kif stabbilit fl-Anness Ia.
2. Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi xjentifiċi u tekniċi rigward it-tilqim ta’ kontra r-rabbja, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti delegati skont l-Artikolu 19b u suġġett għall-kondizzjonijiet tal-Artikoli 19c u 19d, emendi għall-ħtiġiet tekniċi għat-tilqim ta’ kontra r-rabbja kif stabbilit fl-Anness Ib.
3. Meta tadotta dawn l-atti delegati, il-Kummissjoni għandha taġixxi f’konformità mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 19b
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni tal-atti delegati msemmija fl-Artikolu 5(1) u l-Artikolu 19a għandhom jingħataw lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin wara t-18 ta’ Ġunju 2010. Il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport fir-rigward tas-setgħat delegati mhux aktar tard minn sitt xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delegazzjoni tas-setgħat għandha tiġġedded awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jirrevokawha skont l-Artikolu 19c.
2. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati tingħata lill-Kummissjoni taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 19c u 19d.
Artikolu 19c
1. Id-delega ta’ setgħat imsemmijin fl-Artikolu 5(1) u l-Artikolu 19a jistgħu jiġu revokati fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
2. L-istituzzjoni li tkun bdiet proċedura interna sabiex jiġi deċiż jekk tiġix revokata d-delega ta’ setgħat għandha tagħmel ħilitha sabiex tinforma lill-istituzzjoni l-oħra u lill-Kummissjoni fi żmien raġonevoli qabel ma tittieħed id-deċiżjoni finali, filwaqt li tindika s-setgħat delegati li jistgħu jkunu suġġetti għar-revoka u r-raġunijiet possibbli għal revoka.
3. Id-deċiżjoni ta’ revoka għandha ġġib fi tmiemha d-delega tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ immedjatament jew f’data aktar tard speċifikata fid-deċiżjoni. Din m’għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati li jkunu diġà fis-seħħ. Din għandha tkun ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 19d
1. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jista’ joġġezzjona għal att delegat fi żmien perijodu ta’ xahrejn mid-data tan-notifika.
Fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, dan il-perijodu għandu jittawwal b’xahrejn.
2. Jekk, meta jiskadi dan il-perijodu, la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma jkunu oġġezzjonaw għall-att delegat, dan għandu jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandu jidħol fis-seħħ fid-data stabbilita fih.
L-att delegat jista’ jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jidħol fis-seħħ qabel ma jiskadi dak il-perijodu jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma infurmaw lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħhom li ma joġġezzjonawx.
3. Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjona għal att delegat, dan m’għandux jidħol fis-seħħ. L-istituzzjoni li toġġezzjona għandha tiddikjara r-raġunijiet għaliex oġġezzjonat għall-att delegat.”;
(8)
L-Annessi Ia u Ib, kif stabbiliti fl-Anness ma’ dan ir-Regolament, huma mdaħħla.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, id-19 ta’ Mejju 2010.