PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 990/2011
tat-3 ta’ Ottubru 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11, il-paragrafi (2), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta sottomessa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KEE) Nru 2474/93 (2), il-Kunsill impona dazju definittiv anti- dumping ta’ 30,6 % fuq importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (il-“miżuri oriġinali”). Wara investigazzjoni dwar evażjoni ta’ miżuri skont l-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku, dan id-dazju ġie estiż bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 71/97 (3) għall-importazzjonijiet ta’ ċertu parts ta’ roti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (RPĊ). Barra minn hekk ġie deċiż li tinħoloq ‘skema ta’ eżenzjoni’ abbażi tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku. Id-dettalji tal-iskema ġew stipulati fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 88/97 (4). Biex jirċievu eżenzjoni mid-dazju estiż il-produtturi tar-roti fl-Unjoni jridu jirrispettaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jirrispettaw proporzjon ta’ anqas minn 60 % tal-parts tar-roti Ċiniżi fl-operazzjoni tagħhom jew iż-żieda ta’ valur ta’ aktar minn 25 % għall-parts kollha mdaħħla fl-operazzjoni. Sa issa ngħataw aktar minn 250 eżenzjoni.
(2)
Wara t-twettiq ta’ reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1524/2000 (5), iddeċieda li dawn il-miżuri għandhom jinżammu.
(3)
Wara reviżjoni interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku (l-“investigazzjoni preċedenti”), il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1095/2005 (6), iddeċieda li jżid id-dazju anti-dumping fis-seħħ għal 48,5 %.
2. L-investigazzjoni preżenti
(4)
Fit-13 ta’ Lulju 2010, il-Kummissjoni ħabbret b’avviż (‘Avviż ta’ tnedija’) (7), ippubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, li kienet se tinbeda reviżjoni ta’skadenza tal-miżuri anti-dumping applikabbli għal importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-RPĊ.
(5)
Ir-reviżjoni ngħatat bidu wara talba sostanzjata mressqa mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Produtturi tar-Roti (‘EBMA’, “l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 25 %, mill-produzzjoni ta’ roti tal-Unjoni.
(6)
It-talba kienet imsejsa fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għall-kontinwazzjoni ta’ dumping u r-rikorrenza ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
3. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, il-produtturi tal-Unjoni msemmija fit-talba, il-produtturi l-oħra kollha magħrufa fl-Unjoni, il-produtturi esportaturi, l-importaturi kif ukoll l-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati u l-awtoritajiet tar-RPĊ dwar il-bidu tal-investigazzjoni.
(8)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li juru fehmiethom bil-miktub u li jitolbu seduta fi l-limiti ta’ żmien stabbiliti fl-avviż ta’ tnedija.
(9)
Għadd ta’ produtturi tal-Unjoni rappreżentati mill-applikant, produtturi oħrajn tal-Unjoni li kkooperaw, produtturi esportaturi, importaturi, u assoċjazzjonijiet li jużaw il-prodott wasslu fehmiethom.
(10)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u li ppreżentaw raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ngħataw seduta ta’ smigħ.
4. It-teħid ta’ kampjuni
(11)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi involuti fl-investigazzjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien ippjanat fl-avviż ta’ tnedija, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(12)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi dwar il-bżonn ta’ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi u r-rappreżentanti li jidhru f’isimhom, il-produtturi tal-Unjoni u l-importaturi ntalbu jippreżentaw lilhom infushom u jagħtu tagħrif kif speċifikat fl-avviż ta’ tnedija. Il-Kummissjoni kkuntattjat ukoll assoċjazzjonijiet magħrufa ta’ produtturi esportaturi u lill-awtoritajiet rilevanti tar-RPĊ. Dawn il-partijiet ma qajmu ebda oġġezzjoni li jintuża t-teħid ta’ kampjuni.
(13)
B’kollox, 7 esportaturi/produtturi, madwar 100 produttur tal-Unjoni u 4 importaturi ipprovdew it-tagħrif mitlub fil-limiti ta’ żmien stabbiliti.
(14)
Billi 7 produtturi Ċiniżi biss wieġbu għat-tagħrif mitlub għat-teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ tnedija, ġie deċiż li ma jiġix applikat it-teħid ta’ kampjuni. Intbagħtu kwestjonarji lil dawn is-seba’ kumpaniji, li minnhom tlieta biss wieġbu. Minn dawn it-tliet kumpaniji tnejn biss irrappurtaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu bejn l-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “RIP”).
(15)
Rigward il-produtturi tal-Unjoni, skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-kampjun intagħżel wara konsultazzjoni mal-assoċjazzjonijiet rilevanti u bi qbil magħhom fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta’ bejgħ u produzzjoni fi ħdan l-Unjoni.B’riżultat ta’ dan tmien produtturi tal-Unjoni ġew magħżula fil-kampjun. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lit-tmien kumpaniji magħżula, li wieġbu b’mod komplut.
(16)
Minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi li wieġbu u wrew ħeġġa li jikkooperaw (4 importaturi), ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni mhuwiex meħtieġ fir-rigward tal-importaturi. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-4 importaturi. Sussegwentement, importatur wieħed biss wieġeb il-kwestjonarju, iżda din it-tweġiba ma kinitx kompluta billi l-importatur kien impenjat fil-proċess tal-għeluq definittiv tal-operazzjonijiet tiegħu.
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li dehrilha meħtieġ biex tistabbilixxi l-probabbilità tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u dannu u l-interess tal-Unjoni. It-tagħrif mibgħut mill-kumpaniji li ġejjin ġie vverifikat fuq il-post:
(a)
Produtturi fl-Unjoni
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Il-Pajjiżi l-Baxxi,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franza,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franza,
-
Denver S.R.L., Dronero, l-Italja,
-
Derby Cycles Werke GmbH, Cloppenburg, il-Ġermanja,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, il-Ġermanja,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, il-Polonja u Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, il-Ġermanja,
-
UAB Baltik Vairas u UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, il-Litwanja, u Pantherwerke AG u Onyx Cycle GmbH, Löhne, il-Ġermanja.
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., iċ-Ċina,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., iċ-Ċina.
(18)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet l-eżami tat-tendenzi fil-kuntest tal-analiżi tal-ħsara li kopra l-perjodu minn Jannar 2007 sa tmiem l-PIR (“il-perjodu meqjus”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(19)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak kopert bir-Regolament (KE) Nru 1524/2000, jiġifieri roti u ċikletti oħra (inklużi triċikletti għall-kunsinni, iżda esklużi ċikletti ta’ rota waħda), mingħajr magna, li attwalment jaqgħu fil-kodiċijiet tan-NM eks 8712 00 10, 8712 00 30 u eks 8712 00 80.
(20)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, ir-roti ġew ikklassifikati fil-kategoriji li ġejjin:
-
(A) ATB (roti għal kull tip ta’ art inklużi roti tal-muntanja 24″ jew 26″),
-
(B) roti tal-ittrekkjar/tal-ibliet/ibridi/VTC/tal-ġiti 26″ jew 28″,
-
(C) roti taż-żgħar (B.M.X) u tat-tfal 16″ jew 20″,
-
(D) roti/ċikletti oħra (esklużi ċikletti ta’ rota waħda).
(21)
Kull tip ta’ rota kif definit hawn fuq għandha l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi. Barra minn hekk, jinbiegħu permezz tal-istess mod ta’ distribuzzjoni bħal bejjiegħa speċjalizzati bl-imnuta, katina ta’ ħwienet tal-isport u negozjanti bil-massa fis-suq tal-Unjoni. Billi l-applikazzjoni bażika u l-użu tar-roti huma identiċi, fil-biċċa l-kbira tagħhom huma interskambjabbli u għaldaqstant mudelli minn kategoriji differenti jikkompetu ma’ xulxin. Abbażi ta’ dan, ġie konkluż li l-kategoriji kollha jifformaw prodott wieħed uniku.
(22)
L-investigazzjoni wriet ukoll li r-roti prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, dawk prodotti u mibjugħa fis-suq ta’ pajjiż analogu u dawk impurtati fis-suq tal-Unjoni li joriġinaw fir-RPĊ għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi.
(23)
Wara l-iżvelar, waħda mill-partijiet allegat li kien hemm ftit kompetizzjoni jew kważi xejn bejn ir-roti Ċiniżi u r-roti prodotti fis-suq tal-Unjoni. Iżda, ma kien hemm ebda tagħrif fil-fajl li seta’ jkun ta’ appoġġ għal din l-istqarrija u ma ntbagħat ebda dokument ta’ evidenza b’appoġġ għal din l-istqarrija. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota wkoll li kif jissemma hawn taħt fil-premessa (26), il-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi kienet ta’ livell baxx ħafna u huma pprovdew tagħrif limitat ħafna dwar il-prodotti magħmula u mibjugħa mill-produtturi Ċiniżi lis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, u fin-nuqqas ta’ xi tagħrif ieħor li ta’ min jorbot fuqu, din l-istqarrija ma ntlaqgħetx.
(24)
Ir-roti prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, dawk prodotti u mibjugħa fis-suq tal-pajjiż analogu u dawk importati fis-suq tal-Unjoni u li joriġinaw fir-RPĊ huma għalhekk meqjusa indaqs skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ TKOMPLIJA JEW TA’ RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Kummenti preliminari
(25)
B’mod konformi mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li d-dumping jitkompla jew jerġa’ jseħħ mal-possibbiltà ta’ skadenza tal-miżuri fis-seħħ.
(26)
Il-livell ta’ kooperazzjoni f’dan il-proċediment kien baxx ħafna mit-tnedija tiegħu. Kif intwera fil-premessa (14), tliet produtturi Ċiniżi biss bagħtu t-tweġibiet tal-kwestjonarju u kienu lesti li jikkooperaw inizjalment. Minn dawn it-tliet kumpaniji tnejn biss irrappurtaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR, u dawn flimkien jirrappreżentaw inqas minn 10 % tal-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(27)
Saru żjarat ta’ kontroll fuq il-post fiż-żewġ kumpaniji li għandhom bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Iżda, għal waħda minnhom, ma kienx possibbli li jkun ivverifikat it-tagħrif mogħti fit-tweġiba tal-kwestjonarju billi l-kumpanija naqset milli tipprovdi dokumenti li jissostanzjaw id-data li bagħtet. Il-kumpanija l-oħra kkooperat b’mod sodisfaċenti, iżda l-esportazzjonijiet tagħha lejn l-Unjoni matul il-PIR jirrappreżentaw anqas minn 5 % tal-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni.
(28)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, l-awtoritajiet Ċiniżi u t-tliet kumpaniji ġew innotifikati bil-possibbiltà li l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku jista’ jiġi applikat minħabba livell baxx ta’ kooperazzjoni min-naħa tal-produtturi esportaturi u ngħataw opportunità li jressqu l-kummenti tagħhom. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment bi tweġiba għal din il-komunikazzjoni. Għaldaqstant il-konklużjonijiet dwar il-possibbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping ta’ hawn taħt huma msejsa fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq l-istatistika kummerċjali u s-sottomissjonijiet mill-partijiet interessati, inkluża t-talba.
2. Dumping ta’ importazzjonijiet Ċiniżi matul il-PIR
2.1. Pajjiż analogu
(29)
Fl-Avviż ta’ tnedija, kien hemm il-ħsieb li jintuża l-Messiku bħala pajjiż analogu għall-fini li jkun stabbilit il-valur normali għar-RPĊ. Il-partijiet interessati ġew mistiedna jikkummentaw dwar kemm din l-għażla kienet xierqa.
(30)
Waħda mill-partijiet ikkummentat dwar kemm kienet xierqa l-għażla tal-Messiku bħala pajjiż analogu u qalet li l-prezzijiet domestiċi tar-roti fil-Messiku mhumiex ta’ min jorbot fuqhom u mhumiex xierqa għall-fini ta’ din l-investigazzjoni. Ġiet proposta l-Indja bħala alternattiva. Din l-istqarrija, iżda, ma kinitx issostanzjata u għalhekk ma ntlaqitx.
(31)
Il-Messiku ntuża bħala pajjiż analogu fl-investigazzjonijiet ta’ qabel u ma ġiet ippruvata li teżisti ebda ċirkustanza ġdida jew ta’ xort’oħra li tista’ tiġġustifika bidla. Il-profil tas-suq tal-Messiku għall-prodott ikkonċernat, l-għadd ta’ operaturi, il-kompetizzjoni domestika u l-karatteristiċi tal-proċess ta’ produzzjoni kkonfermaw li l-Messiku kien għadu pajjiż analogu xieraq.
(32)
Intbagħtu kwestjonarji lil tliet kumpaniji Messikani. Mit-tliet kumpaniji, waħda biss xtaqet tikkoopera u bagħtet it-tweġiba tal-kwestjonarju.
2.2. Valur normali
(33)
Il-prezzijiet domestiċi tal-bejgħ mill-pajjiż analogu ntużaw biex jiġi stabbilit valur normali medju, filwaqt li ntużat ir-rata ta’ valuta medja waqt il-PIR bejn l-Euro u l-Peso biex jinkiseb prezz medju differenzjat ex-fabbrika f’Euro.
2.3. Prezz ta’ esportazzjoni
(34)
Minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 u n-nuqqas ta’ tagħrif ieħor ta’ min jorbot fuqu, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew fil-biċċa l-kbira tagħhom stabbiliti fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat u fuq it-tagħrif pprovdut mill-uniku esportatur Ċiniż li kkoopera.
(35)
Matul l-investigazzjoni ta’ qabel ġie konkluż li l-prezzijiet misjuba fl-Eurostat ma kinux konklużivi għall-fini tal-analiżi (8). Iżda, minħabba l-kooperazzjoni ta’ livell baxx mill-esportaturi Ċiniżi, il-Kummissjoni qieset il-prezzijiet ta’ importazzjoni tal-Eurostat għar-RPĊ bħala sors raġonevoli għall-fini tal-investigazzjoni attwali. Madankollu, il-Kummissjoni tagħraf il-limitazzjonijiet ta’ din l-analiżi u li tista’ biss tkun ta’ użu bħala indikatur tat-tendenzi tal-prezzijiet.
(36)
Il-prezz ta’ esportazzjoni miksub mill-Eurostat huwa prezz CIF, li kellu jiġi aġġustat għall-ispiża medja ta’ trasport bil-baħar għal kull tranżazzjoni biex jiġi kkalkolat livell ex-fabbrika. It-tagħrif li kien hemm fit-tweġiba tal-uniku produttur Ċiniż li kkoopera ntuża biex tiġi stabbilita l-ispiża medja ta’ trasport bil-baħar għal kull unità, li nstabet li kienet EUR 8,30. Il-prezz ta’ esportazzjoni ex-fabbrika lejn l-Unjoni tal-unika kumpanija Ċiniża li kkooperat ġie stabbilit fuq bażi simili. Il-prezz għal kull unità li jirriżulta ntuża mbagħad biex tiġi kkalkolata l-medja differenzjata tal-prezz ex-fabbrika Ċiniż.
2.4. Tqabbil
(37)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-medja differenzjata tal-valur normali għall-Messiku tqabblet mal-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni Ċiniż fuq bażi tal-prezz ex-fabbrika. B’hekk ġiet stabbilita medja differenzjata tal-marġni ta’ dumping.
2.5. Marġni ta’ dumping
(38)
Il-kalkoli tad-dumping urew marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu ta’ aktar minn 20 %. Iżda dan il-livell għandu jitqies bħala wieħed konservattiv minħabba l-fatt li d-data tal-Eurostat ma tikkunsidrax id-differenzi sostanzjali ta’ prezz fost it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat. Ta’ min jinnota f’dan il-kuntest li skont it-tagħrif mibgħut fit-talba, il-marġnijiet ta’ dumping laħqu livelli ta’ aktar minn 100 %.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
3.1. Kumment preliminari
(39)
L-iżvilupp probabbli tal-importazzjonijiet mir-RPĊ ġie analizzat f’termini kemm ta’ tendenzi ta’ prezzijiet mistennija kif ukoll ta’ volum.
3.2. Il-kapaċità ta’ riżerva tal-produtturi esportaturi Ċiniżi
(40)
Abbażi tat-tagħrif mibgħut fit-talba, l-industrija Ċiniża tal-manifattura tar-roti hija, f’termini ta’ volum, l-ikbar waħda fid-dinja. Ir-RPĊ għandha kapaċità ta’ produzzjoni ta’ bejn 100 miljun sa 110 miljun rota u produzzjoni ta’ madwar 80 miljun rota fis-sena. L-industrija tar-roti Ċiniża hija orjentata lejn l-esportazzjoni: minn produzzjoni annwali ta’ 80 miljun rota, 25 miljun rota huma għas-suq domestiku u l-55 miljun rota li jibqgħu, jew 69 % tal-produzzjoni totali, huma għall-esportazzjoni.
(41)
Il-kapaċità ta’ riżerva annwali fir-RPĊ hija stmata għal madwar 20 sa 30 miljun rota, li hija aktar mid-doppju tal-produzzjoni attwali fl-Unjoni kif msemmi fil-premessa (66). Barra minn hekk, it-tagħrif miksub matul l-investigazzjoni juri li l-kapaċità ta’ produzzjoni fir-RPĊ għar-roti tista’ tiżdied faċilment, fost l-oħrajn, permezz tal-impjieg ta’ forza tax-xogħol addizzjonali, f’każ ta’ żieda fid-domanda.
(42)
Għalhekk, fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ma jistax jiġi eskluż li l-kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ tista tintuża biex jiżdiedu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri anti-dumping.
(43)
Wara l-iżvelar waħda mill-partijiet stqarriet li l-kapaċità ta’ produzzjoni Ċiniża msemmija fir-regolament kienet bla bażi u msejsa fuq spekulazzjoni pura. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kienet baxxa ħafna u fil-biċċa l-kbira tagħhom is-sejbiet kellhom jissejsu fuq il-fatti disponibbli. F’dan il-każ, u kif jissemma fil-premessa (40) hawn fuq, fin-nuqqas ta’ xi tagħrif ieħor li wieħed jista’ jorbot fuqu, il-Kummissjoni użat l-evidenza prima facie mibgħuta fit-talba. L-investigazzjoni ma żvelatx xi tagħrif li seta’ jissuġġerixxi li din l-evidenza prima facie ma kinitx eżatta. Il-parti msemmija wkoll ma bagħtitx xi tagħrif jew evidenza li setgħat turi livelli ta’ kapaċità ta’ riżerva sostanzjalment differenti fir-RPĊ. Għaldaqstant, dan l-argument ma ntlaqax.
3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(44)
Id-data mill-Eurostat u mit-talba wriet li l-Unjoni tikkostitwixxi suq attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi.
(45)
It-tagħrif dwar il-prezz ipprovdut mill-unika kumpanija Ċiniża li tesporta juri li l-medja differenzjata tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni ex-fabbrika tal-prodott fir-rigward tal-pajjiżi terzi hija iktar baxxa mill-medja tal-prezzijiet ta’ bejgħ ex-fabbrika fl-Unjoni għall-PIR. Meqjusal-kapaċità ta’ produzzjoni fir-RPĊ u meqjusa d-domanda fis-suq tal-Unjoni, huwa probabbli ħafna li l-produtturi Ċiniżi jżidu minnufih l-esportazzjonijiet tagħhom ta’ roti lejn l-Unjoni, kemm-il darba jitneħħew il-miżuri. Barra minn hekk, il-kapaċità żejda attwali tagħti lill-produtturi Ċiniżi l-possibbiltà li jkunu preżenti fis-suq Ewropew bi prezzijiet baxxi ħafna.
3.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija tad-dumping
(46)
Fid-dawl tal-fatt li anki jekk jitqiesu l-miżuri attwalment fis-seħħ, it-tqabbil konservattiv bl-użu taċ-ċifri tal-Eurostat u t-tagħrif mibgħut mill-uniku esportatur Ċiniż li kkoopera wrew marġni ta’ dumping ta’ aktar minn 20 % għall-esportazzjonijiet Ċiniżi matul il-PIR, jidher li x’aktarx id-dumping se jitkompla fin-nuqqas ta’ miżuri.
(47)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet Ċiniżi baqgħu jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet taħt il-prezz tas-suq. L-aktar minħabba l-kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ, li tista’ faċilment tiżdied anki aktar jekk ikun meħtieġ, kif ukoll l-analiżi tal-livelli tal-prezzijiet fl-Unjoni u pajjiżi oħra terzi, wieħed jista’ jikkonkludi li d-dumping x’aktarxikompli, kemm-il darba jitneħħew il-miżuri.
D. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(48)
Fil-kors tal-investigazzjoni attwali nstab li r-roti ġew prodotti minn madwar 100 produttur tal-Unjoni li ppreżentaw lilhom infushom waqt l-investigazzjoni flimkien ma’ produtturi oħra, li l-biċċa l-kbira tagħhom huma rrappreżentati mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali tagħhom. Dawn il-kumpaniji jiffurmaw l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-industrija qed tgawdi mill-iskema ta’ eżenzjoni deskritta fil-premessa (1) hawn fuq.
(49)
It-tagħrif kollu disponibbli, inkluż it-tagħrif ipprovdut fit-talba, id-data miġbura mill-produtturi tal-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet nazzjonali qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, kif ukoll l-istatistika dwar il-produzzjoni ġenerali ntużaw biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali fil-Unjoni.
2. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(50)
Il-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni ġie vvalutat abbażi tad-data miġbura mill-produtturi fit-tweġiba tal-formoli tat-teħid ta’ kampjuni u d-data rrappurtata fit-talba mressqa mill-applikant. Id-data fit-talba nġabret minn bosta assoċjazzjonijiet ta’ produtturi tar-roti fl-Unjoni.
(51)
Il-konsum apparenti tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-bejgħ tal-produtturi kollha tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, kif stmat fil-premessa (68), flimkien mal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kollha, kif irrappurtat mill-Eurostat.
(52)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi 11 % minn 22 912 066 unità fis-sena 2007 għal 20 336 813 unità matul il-PIR. Il-konsum niżel b’mod partikolari bejn l-2008 u l-2009. Id-data fid-dettall, espressa f’unitajiet, hija kif ġej:
Tabella 1 - Konsum
2007
2008
2009
PIR
Volum (unitajiet)
+ Importazzjoni totali
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Produzzjoni tal-Unjoni mibjugħa fis-suq tal-Unjoni
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Konsum
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indiċi (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Volum u sehem mis-suq ta’ importazzjonijet oġġett ta’ dumping mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(53)
Il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat ġie stabbilit abbażi tat-tagħrif statistiku pprovdut mill-Eurostat. Il-volum ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-RPĊ naqas bi 38 % matul il-perjodu kkunsidrat għal 615 920 unità matul il-PIR (ara t-Tabella 2). L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat kienu 26 % ogħla minn dawk importati matul il-PIR tal-investigazzjoni ta’ qabel (l-1 ta’ April 2003 sal-31 ta’ Marzu 2004: 733 901 unità (9)). L-ikbar tnaqqis fl-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat seħħ bejn l-2008 u l-2009 u dan jaqbel ma’ dak li seħħ fil-konsum totali tal-Unjoni (ara t-Tabella 1 u 2).
(54)
Billi l-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu aktar mill-konsum matul il-perjodu kkunsidrat, is-sehem tas-suq tar-RPĊ naqas ftit minn 4,4 % fl-2007 għal 3,1 % fil-PIR.
(55)
L-iżvilupp tal-importazzjonijiet u s-sehem tas-suq tar-roti li joriġinaw fir-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat jidher fit-tabella li ġejja:
Tabella 2 - Importazzjonijiet mir-RPĊ
2007
2008
2009
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (unitajiet)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indiċi (2007 = 100)
100
95
61
62
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Prezzijiet tal-importazzjonijiet ikkonċernati
4.1. L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(56)
Kif ġie spjegat fil-premessa (35) il-Kummissjoni kkunsidrat il-prezzijiet tal-importazzjonijiet tal-Eurostat għar-RPĊ bħala sors raġonevoli għall-fini tal-investigazzjoni preżenti.
(57)
Skont id-data tal-Eurostat, il-medja differenzjata tal-prezzijiet ta’ importazzjoni, minn issa ‘l quddiem indikati bl-indiċi, mir-RPĊ żdiedet b’125 % bejn is-sena 2007 u l-PIR. Il-prezzijiet ta’ importazzjoni żdiedu b’mod sinifikanti fl-2009 u wara baqgħu kważi xorta. Id-data fid-dettall tidher fit-tabella li ġejja:
Tabella 3 - Prezzijiet tal-importazzjonijiet ikkonċernati
2007
2008
2009
PIR
RPĊ
Indiċi (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Twaqqigħ tal-prezz
(58)
Biex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ fil-prezz tar-roti li joriġinaw fir-RPĊ, il-Kummissjoni bbażat l-analiżi tagħha fuq it-tagħrif mibgħut matul l-investigazzjoni mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-prezzijiet medji mill-Eurostat. Il-prezzijiet rilevanti tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienu dawk li ngħataw lill-klijenti indipendenti li ġew aġġustati fejn kien meħtieġ għal-livell ex-fabbrika. It-tqabbil wera wkoll li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni bi 53 %, wara t-tnaqqis tad-dazju anti-dumping.
5. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(59)
Abbażi tad-data tal-Eurostst, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra naqsu minn 9 087 000 unità fl-2007 għal 8 587 000 unità fil-PIR; tnaqqis ġenerali ta’ 6 %. Segwew it-tendenza ta’ tnaqqis tal-konsum tal-Unjoni (- 11 %), b’pass inqas mgħaġġel. Is-sehem tas-suq tal-pajjiżi terzi żdied minn 40 % għal 42 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iżda kif intqal fil-premessa (35) u (56), il-prezzijiet tal-Eurostat ma jqisux il-bosta taħlitiet ta’ prodotti minn kull pajjiż u għalhekk jintużaw biss l-indiċijiet għall-indikazzjoni tat-tendenzi tal-prezzijiet. Billi t-taħlita tal-prodotti tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi mhijiex magħrufa, ma jagħmilx sens li jitqabblu l-prezzijiet tal-importazzjonijiet ta’ hawn taħt ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, intalab u nkiseb xi tagħrif addizzjonali dwar l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi li jirrappreżentaw il-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet l-oħra ta’ roti. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 4 - Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
2007
2008
2009
PIR
It-tipi kollha
Unitajiet ‘000
Sehem mis-suq
Prezz EUR/unità
Unitajiet ‘000
Sehem mis-suq
Prezz EUR/unità
Unitajiet ‘000
Sehem mis-suq
Prezz EUR/unità
Unitajiet ‘000
Sehem mis-suq
Prezz EUR/unità
It-Tajwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indiċjati
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
It-Tajlandja
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indiċjati
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Il-Filippini
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indiċjati
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Il-Malasja
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indiċjati
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Is-Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indiċjati
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
It-Tuneżija
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indiċjati
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Oħrajn
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indiċjati
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
TOTALI
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indiċjati
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
(1) It-Tajwan
(60)
L-importazzjonijiet mit-Tajwan naqsu matul il-perjodu kkunsidrat minn 3 158 600 unità fl-2007 għal 2 958 000 unità fil-PIR u s-sehem tas-suq tagħhom żdied ftit minn 14 % għal 15 % matul l-istess perjodu. L-importazzjonijiet tar-roti mit-Tajwan huma maħsuba għas-suq għoli. Matul l-investigazzjoni, ġie muri, bl-applikazzjoni tat-tqabbil ma’ mudell, li l-importazzjonijiet mit-Tajwan jinbiegħu bi prezz ogħla mill-mudelli simili magħmula mill-industrija tal-Unjoni bħal fil-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ qabel (10). Barra minn hekk, matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz tal-importazzjonijiet kellu tendenza li jiżdied, b’żieda ta’ 25 % reġistrata fil-PIR bi tqabbil mal-2007.
(2) It-Tajlandja
(61)
L-importazzjonijiet li joriġinaw fit-Tajlandja naqsu matul il-perjodu kkunsidrat minn 1 534 000 unità fl-2007 għal 1 397 000 unità matul il-PIR. It-tnaqqis fl-importazzjonijiet kien jaqbel mat-tendenza fil-konsum billi s-sehem tas-suq tagħhom baqa’ l-istess, ta’ 7 %. Iżda, l-importazzjonijiet tar-roti mit-Tajlandja huma roti tal-medda tan-nofs u l-investigazzjoni wriet li bl-applikazzjoni tat-tqabbil ma’ mudell, l-importazzjonijiet mit-Tajlandja jinbiegħu bi prezz ogħla mill-mudelli prodotti mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz tal-importazzjonijiet kellu tendenza li jiżdied, b’żieda reġistrata ta’ 27 % fil-PIR bi tqabbil mal-2007.
(3) Is-Sri Lanka
(62)
L-importazzjonijiet mis-Sri Lanka kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat minn 574 000 unità fl-2007 għal 1 101 000 unità matul il-PIR u s-sehem tas-suq tagħhom laħaq 5 % fi tmiem il-perjodu kkunsidrat. Iżda, ġie allegat minn parti waħda li l-esportaturi Ċiniżi qed jevitaw b’qerq id-dazji ta’ anti-dumping billi jibagħtu l-merkanzija minn Sri Lanka. F’dan il-mument, il-Kummissjoni ma għandhiex biżżejjed tagħrif biex tiġbed xi konklużjoni fir-rigward tal-qagħda ta’ dawn l-importazzjonijiet. F’dawn iċ-ċirkustanzi ma jistax jiġi eskluż li l-importazzjonijiet rrappurtati bħala li joriġinaw fis-Sri Lanka mhux qed jikkontribwixxu għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(63)
Wara l-iżvelar, waħda mill-partijiet interessati stqarret li l-konklużjonijiet dwar evitar possibbli ta’ miżuri permezz tas-Sri Lanka kienu biss konġettura u kull allegazzjoni dwar prassi ta’ evitar ta’ miżuri permezz tas-Sri Lanka ma għandhiex titqies fil-konklużjonijietfinali. Bi tweġiba għal din l-istqarrija, ta’ min jissottolinja li, kif ġie espress b’mod ċar fil-premessa (62) hawn fuq, il-Kummissjoni ma ġibdet l-ebda konklużjoni dwar din il-kwistjoni.
6. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
6.1. Kummenti preliminari
(64)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha rilevanti li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(65)
Kif spjegat hawn fuq, minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li lmentaw, kellhom jintużaw id-dispożizzjonijiet dwar it-teħid ta’ kampjuni. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti kif ġej:
-
L-elementi makroekonomiċi (kapaċità ta’ produzzjoni, volum ta’ bejgħ, sehem tas-suq, impjieg, produttività, tkabbir, kobor tal-marġini tad-dumping u rkupru mill-effetti tad-dumping tal-passat) ġew evalwati fuq il-livell tal-produzzjoni sħiħa fl-Unjoni, fuq il-bażi tat-tagħrif miġbur mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali tal-produtturi tal-Unjoni u kumpaniji individwali. Dawn il-fatturi ġew kontrovverifikati, meta possibbli, mat-tagħrif ġenerali provdut mill-istatistika uffiċjali rilevanti.
-
L-analiżi tal-elementi mikro-ekonomiċi (ħażniet, prezzijiet ta’ bejgħ, likwidità, kapaċità ta’ profitt, dħul mill-investimenti, kapaċità ta’ żieda fil-kapital, investimenti u pagi) twettqet għall-kumpaniji individwali, jiġifieri fil-livell ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni li ġew inklużi fil-kampjun.
6.2. Indikaturi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
(66)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi ftit matul il-perjodu kkunsidrat. Sa tmiem il-PIR, il-produzzjoni naqset bi 11 % meta mqabbla mal-2007 u skont it-tendenza tal-konsum. Id-data fid-dettall tidher fit-Tabella 5:
Tabella 5 - Produzzjoni totali tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Volum (unitajiet)
Produzzjoni
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indiċi (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni żdiedet bi 2 % bejn l-2007 u l-PIR. Hekk kif il-produzzjoni naqset, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità li rriżultat uriet tnaqqis ġenerali ta’ 13 % bejn l-2007 u l-PIR, b’tlaħħiq ta’ 81 % ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-PIR. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 6 - Il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2007
2008
2009
PIR
Volum (unitajiet)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indiċi (2007 = 100)
100
107
106
102
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
93 %
86 %
82 %
81 %
Indiċi (2007 = 100)
100
92
87
87
(b) Volum ta’ bejgħ
(68)
Il-volum ta’ bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas bi 13 % matul l-2007 u l-PIR. Dan l-iżvilupp huwa konformi max-xejra ġenerali ta’ tnaqqis fil-konsum fis-suq tal-Unjoni. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 7 - Bejgħ lil klijenti mhux relatati
2007
2008
2009
PIR
Volum (unitajiet)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indiċi (2007 = 100)
100
97
90
87
(ċ) Sehem tas-suq
(69)
Is-sehem tas-suq f’idejn l-industrija tal-Unjoni iċċaqlaq bi ftit bejn l-2007 u l-RIP. Kumplessivament, kien hemm tnaqqis ta’ 1,3 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 8 - Sehem tas-suq tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Sehem tas-suq tal-Unjoni
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indiċi (2007 = 100)
100
99
101
98
(d) L-impjieg u l-produttività
(70)
L-impjieg naqas b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat minn 14 925 impjegat fl-2007 għal 13 646 matul il-PIR.
(71)
Il-produttività żdiedet bi ftit fl-2008 bi tqabbil mal-2007, iżda mbagħad naqset. Kumplessivament, tul il-perjodu meqjus il-produttività naqset bi 3 %. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 9 - Impjieg u produttività totali tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Numru ta’ impjegati
14 925
14 197
14 147
13 646
Indiċi (2007 = 100)
100
95
95
91
Produttività (unitajiet/sena)
926
954
903
899
Indiċi (2007 = 100)
100
103
98
97
(e) Tkabbir
(72)
Kumplessivament, ta’ min jinnota li s-sehem tas-suq tal-produtturi kollha tal-Unjoni naqas bi ftit b’1,3 punti perċentwali, filwaqt li l-livell ta’ konsum naqas b’11 %, u dan juri biċ-ċar li ma kinux f’qagħda li jikbru.
(f) Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(73)
Id-dumping mir-RPĊ issokta matul il-PIR. Kif ġie spjegat fil-premessa (34), il-kalkolu tad-dumping huwa bbażat fuq il-medja tal-prezzijiet mill-Eurostat minħabba l-kooperazzjoni baxxa mill-esportaturi Ċiniżi. Kif intqal fil-premessa (35), il-prezzijiet medji mill-Eurostat fihom tagħrif limitat dwar it-taħlita tal-prodott u dan huwa ta’ importanza sinifikattiva għall-kalkolu tal-marġni ta’ dumping; madankollu, minħabba l-kapaċità ta’ riżerva mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġnijiet attwali ta’ dumping ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
(g) Irkupru minn dumping fil-passat
(74)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni rkupratx mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi. Ġie konkluż li l-irkupru mistenni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti tad-dumping tal-imgħoddi ma seħħx sa fejn kien mistenni kif jidher, b’mod partikolari, mill- profitt baxxa li baqà jippersisti u tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità.
6.3. Indikaturi mikroekonomiċi
(h) Ħażniet
(75)
Produttur wieħed ma setax jipprovdi tagħrif konsistenti dwar ħażniet għall-perjodu kkunsidrat minħabba l-istruttura interna attwali tiegħu. Skont dan, id-data minn din il-kumpanija kellha titwarrab fit-twettiq tal-analiżi tal-ħażniet għall-perjodu kkunsidrat.
(76)
Il-ħażniet tar-roti żdiedu tul il-perjodu tal-analiżi minn 880 935 fl-2007 għal 1 091 516-il unità fil-PIR, żieda ta’ 24 %. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 10 - Ħażniet
2007
2008
2009
PIR
Volum (unitajiet)
Ħażniet tal-għeluq
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indiċi (2007 = 100)
100
129
93
124
(i) Prezzijiet tal-bejgħ u spejjeż
(77)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ex-fabbrika tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni segwew tendenza ta’ żieda matul il-perjodu kkunsidrat. Kumplessivament, l-industrija tal-Unjoni żiedet il-prezzijiet tagħha b’9 % bejn l-2007 u l-PIR bi qbil maż-żieda fl-ispejjeż ta’ produzzjoni kif spjegat fil-premessa (79).
Tabella 11 - Prezz ta’ unità fis-suq tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Prezz ta’ unità tal-bejgħ tal-Unjoni (EUR kull unità)
163
170
176
178
Indiċi (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
L-ispejjeż ta’ produzzjoni ġew kkalkolati abbażi tal-medja differenzjata tat-tipi kollha tal-prodott simili magħmul mill-produtturi fil-kampjun.
(79)
L-ispejjeż ta’ produzzjoni matul il-perjodu kollu żdiedu b’9 %. Din iż-żieda ġejja l-aktar minn bidla fit-taħlita tal-prodotti. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 12 - Spiża tal-produzzjoni ta’ unità
2007
2008
2009
PIR
Spiża tal-produzzjoni ta’ unità (EUR kull unità)
165
169
180
180
Indiċi (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Wara l-iżvelar, waħda mill-partijiet allegat li l-ispiża ta’ produzzjoni li dejjem tiżdied seħħet fuq sfond ta’ tnaqqis sinifikanti f’xi spejjeż ta’ materja prima, l-aktar l-azzar u l-aluminju, u dan jagħti x’tifhem li l-ħsara mġarrba kienet ġejja minn ġewwa stess. Madankollu, din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata b’xhieda suffiċjenti. Tabilħaqq, il-parti involuta pprovdiet biss data li turi, f’termini ġenerali ħafna, l-evoluzzjoni tal-prezz tal-aluminju u l-azzar matul il-perjodu kkunsidrat, iżda ma wrietx sa fejn dawn l-iżviluppi kellu jkollhom impatt fuq l-ispiża ġenerali tal-produzzjoni tar-roti. Barra minn hekk, dan l-argument tqajjem biss wara l-iżvelar, jiġifieri fi stadju avvanzat tal-proċediment u ma setax, għaldaqstant, jiġi vverifikat. B’hekk, l-allegazzjoni ma ntlaqatx.
(j) Kapaċità ta’ profitt
(81)
Kumplessivament il-kapaċità ta’ profitt tal-produtturi fil-kampjun fir-rigward tal-prodott ikkonċernat matul l-ewwel sena tal-perjodu kkunsidrat kienet fin-negattiv (- 1,7 %). Fl-2008, il-produtturi tal-Unjoni bdew jagħmlu profitt. Iżda, fl-2009 u fil-PIR, l-industrija reġgħet bdiet tagħmel it-telf.
(82)
Din it-tendenza turi li l-industrija tinsab f’qagħda fraġli mqabbla mal-investigazzjoni ta’ qabel meta l-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni kienet 3,6 % matul il-PIR.
Tabella 13 - Kapaċità ta’ profitt
2007
2008
2009
PIR
Kapaċità ta’ profitt tal-bejgħ tal-Unjoni
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indiċi (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Wara l-iżvelar, ġie allegat mingħajr, madankollu, ebda xhieda ta’ dokumenti ta’ sostenn, li l-industrija tal-Unjoni naqset milli ttejjeb l-effiċjenza u r-rendiment tagħha. Għall-kuntrarju l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi ċari biex tadatta għall-pressjoni tal-prezzijiet li kienet ġejja mill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping billi ċaqilqet mill-ġdid il-faċiltajiet ta’ produzzjoni fi ħdan l-Unjoni, u dan, biex iżżid l-effettività fl-infiq, kif jissemma fil-premessa (85) hawn taħt. B’hekk, dawn l-allegazzjonijiet ma ntlaqgħux.
(k) Dħul mill-investiment
(84)
L-investiment fin-negozju tal-prodott ikkonċernat naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, minn EUR 21 491 000 fl-2007 għal EUR 11 738 000 matul il-PIR. Dan jista’ jiġi spjegat fil-biċċa l-kbira bil-kriżi ekonomika li bdiet fl-2008 u laħqet l-iktar punt baxx tagħha matul il-PIR meta l-aċċess għal kapital ġdid kien terġa’ iktar diffiċli u t-tbassir ta’ bejgħ kien wieħed ħażin ħafna.
(85)
Ta’ min jinnota li biċċa mdaqqsa mill-investimenti saret biex tiżdied l-effiċjenza tal-proċess ta’ manifattura u jkun hemm aġġornament mal-aħħar żviluppi tat-teknoloġija. F’dan il-proċess, xi partijiet tal-kapaċità ta’ produzzjoni ġew imċaqilqa mill-pajjiżi tal-Ewropa tal-Punent għall-pajjiżi tal-Ewropa tal-Lvant, bit-twessigħ tal-bażi ta’ produzzjoni lejn kważi l-Istati Membri kollha u b’turija tal-vitalità tal-industrija tal-Unjoni u tal-isforzi biex tibqa’ kompetittiva.
Tabella 14 - Investimenti u Dħul mill-Investiment
2007
2008
2009
PIR
Investmenti (EUR ‘000)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indiċi (2007 = 100)
100
101
50
55
Dħul mill-investiment
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Wieħed mill-produtturi ma setax jipprovdi tagħrif konsistenti dwar il-produzzjoni netta ta’ assi fissi għall-perjodu kkunsidrat għall-kalkolu tad-dħul mill-investiment minħabba l-istruttura interna tiegħu. Skont dan, id-data minn din il-kumpanija kellha titħalla barra waqt it-twettiq tal-analiżi tad-dħul mill-investiment għall-perjodu kkunsidrat.
(87)
Id-dħul mill-investiment segwa tendenza ta’ kapaċità ta’ profitt. Fl-2007 il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun rreġistraw dħul negattiv mill-investiment ta’ 16 % li żdied bi ftit għal 10 % fin-negattiv matul il-PIR.
(l) Fluss ta’ flus u kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(88)
Wieħed mill-produtturi ma setax jipprovdi tagħrif konsistenti dwar il-likwidità għall-perjodu kkunsidrat minħabba l-istruttura tiegħu li ma kinitx tippermetti li ssir stima tal-likwidità għall-part ta’ rota biss mill-attività totali tiegħu. Skont dan, id-data minn din il-kumpanija kellha titħalla barra waqt it-twettiq tal-analiżi tal-likwidità għall-perjodu kkunsidrat.
(89)
Il-likwidità, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, baqgħet pożittiva matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Madankollu, bejn l-2007 u l-PIR, hija naqset bi kważi 33 %. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 15 - Likwidità
2007
2008
2009
PIR
Likwidità (EUR ‘000)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indiċi (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Il-produtturi fil-kampjun jiġbru l-kapital jew minn ġewwa meta jkunu parti minn grupp ta’ kumpaniji jew permezz ta’ self mill-bank. F’każijiet oħra, il-likwidità ġġenerata mill-kumpannija tintuża bħala sors ta’ finanzjament. Ebda wieħed mill-produtturi fil-kampjun ma wera xi diffikultà sinifikanti biex jiġbor il-kapital.
(m) Pagi
(91)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-ispiża tal-pagi għal kull ħaddiem żdiedet bi 11 %. Dan juri ċaqliq ta’ produzzjoni lejn prodotti daqsxejn aktar sofistikati.
Tabella 16 - Pagi
2007
2008
2009
PIR
Spiża tal-pagi għal kull impjegat (f’EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indiċi (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Wara l-iżvelar, ġie allegat li l-ispiża tal-pagi għal kull impjegat kienet qed tiżdied, filwaqt li fl-istess ħin, id-domanda naqset f’daqqa, u dan juri li l-ħsara kienet ġejja minn ġewwa. Tabilħaqq, kif jidher fit-tabella hawn fuq, l-ispiża tal-pagi għal kull impjegat żdiedet bi 11 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iżda, kif ġie spjegat fil-premessa (70), l-għadd ta’ impjegati naqas b’9 %. Għaldaqstant, l-ispiża totali tal-pagi żdiedet bi 2 % biss. Għalhekk, l-impatt ġenerali fuq il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni nstab li kien żgħir ħafna.
7. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(93)
Il-miżuri attwali ta’ anti-dumping kellhom impatt ċar fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. Tabilħaqq, din tal-aħħar irnexxielha, sa ċertu punt, tgawdi mill-eżistenza tal-miżuri u żammet sehem tas-suq stabbli. Iżda, il-produzzjoni tal-Unjoni naqset u l-marġni ta’ profitt baqa’ insuffiċjenti. Kull possibbiltà ta’ aktar tkabbir u profitti ġiet mhedda mill-pressjoni tal-prezz u tal-volum tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
(94)
Kif jidher fil-premessa (53), il-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu bejn l-2007 u l-PIR. Iżda, l-ikbar tnaqqis fil-volum tal-importazzjonijiet kien bejn l-2008 u l-2009 meta l-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ żdiedu b’mod sinifikanti. Madankollu, kif uriet l-investigazzjoni u kif ġie spjegat fil-premessa (58), din iż-żieda fil-prezz xorta ma kinitx biżżejjed biex tippermetti li l-industrija ttejjeb il-qagħda tagħha. Tabilħaqq, l-importazzjonijiet mir-RPĊ waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni bi 53 %.
(95)
L-industrija tinsab b’mod ċar f’qagħda fraġli billi qed tagħmel it-telf. Kważi l-indikaturi tal-ħsara kollha marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni - bħall-kapaċità ta’ profitt, id-dħul mill-investiment u l-likwidità - marru għall-agħar matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hija mingħajr periklu. Barra minn hekk, din il-qagħda setgħet tmur aktar għall-agħar minħabba l-pressjoni tal-importazzjonijiet li possibbilment evitaw il-miżuri
(96)
Abbażi ta’ dan, il-konklużjoni hi li l-industrija tal-Unjoni, fis-sħiħ tagħha, għadha f’qagħda ekonomika vulnerabbli u kompliet iġġarrab ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku.
8. Impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping u fatturi oħra
8.1. Impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(97)
B’mod parallel għall-konsum dejjem jonqos fl-Unjoni, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqas bi ftit minn 4,4 % għal 3,1 % (ara l-premessa (53)). Kif imsemmi fil-premessa (58) hawn fuq, abbażi ta’ kalkolu li jeskludi d-dazju anti-dumping, l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu 53 % inqas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR. Ta’ min ifakkar li r-rata tad-dazju tammonta għal 48,5 %. Għaldaqstant, il-livell ta’ kemm kien iktar baxx juri minn naħa l-effettività tad-dazji fis-seħħ, u min-naħa l-oħra l-bżonn li l-miżuri jkomplu. Din il-konklużjoni tissaħħaħ bil-fatt li l-ammont inqas kien fl-istess livell tal-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni. B’hekk, l-impatt ta’ ħsara fil-prezz tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ fuq l-industrija tal-Unjoni baqa’ sinifikanti u, kif ġie spjegat fil-premessa (58), x’aktarx li jkompli.
8.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(98)
Minħabba l-kundizzjonijiet ekonomiċi negattivi li seħħew matul il-PIR, il-konsum tar-roti naqas. Il-produzzjoni u l-impjieg naqsu wkoll biex isegwu t-tendenza tal-konsum. Billi l-industrija tar-roti ma għandhiex spejjeż fissi għolja, it-tnaqqis fil-produzzjoni ma kellux impatt fuq il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tar-roti tal-Unjoni.
(99)
Wara l-iżvelar, ġie allegat li l-industrija tal-Unjoni ħolqot kapaċità ta’ produzzjoni addizzjonali meta l-konsum tal-Unjoni kien qed jonqos u dan kellu impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. Din l-istqarrija hija f’kontradizzjoni mal-iżvilupp tal-konsum u l-kapaċità kif deskritt fil-premessi (52) u (67) hawn fuq. Tabilħaqq, il-konsum l-aktar li naqas kien bejn l-2008 u l-2009 filwaqt li l-kapaċità ta’ produzzjoni kienet diġà żdiedet sena qabel, jiġifieri fl-2007 u l-2008. Għaldaqstant, din l-allegazzjoni ma ntlaqatx.
8.3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(100)
Kif ġie spjegat fil-premessa (59) il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra naqas b’6 %, b’konfomità mat-tendenza fil-konsum. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra żdied minn 40 % fl-2007 għal 42 % fil-PIR. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet tagħhom kellu tendenza li jiżdied b’6 % bejn l-2007 u l-RIP. Il-pajjiżi ewlenin li minnhom ġie impurtat il-prodott ikkonċernat kienu t-Tajwan, it-Tajlandja u s-Sri Lanka.
(101)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan żdied bi ftit matul il-perjodu kkunsidrat (minn 14 % għal 15 %). Iżda, it-tagħrif disponibbli juri li, kif ġie spjegat fil-premessa (60), l-importazzjonijiet mit-Tajwan qed jikkompetu b’kundizzjonijiet ġusti mar-roti prodotti mill-Unjoni.
(102)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan baqa’ kostanti matul il-perjodu kkunsidrat. Kif ġie spjegat fil-premessa (61), it-tagħrif disponibbli juri li matul il-PIR dawn l-importazzjonijiet inbiegħu bi prezz kompetittiv ma’ roti simili prodotti fl-Unjoni.
(103)
L-importazzjonijiet li joriġinaw fis-Sri Lanka żdiedu bi 92 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem tas-suq tagħhom matul il-PIR kien ta’ 5 %. Iżda, kif ġie spjegat fil-premessa (62), l-importazzjonijiet mis-Sri Lanka huma allegati li jinkludu roti ta’ oriġini Ċiniża.
(104)
Fl-aħħar nett, fost l-akbar esportaturi tar-roti lejn l-Unjoni, l-importazzjonijiet mit-Tajwan u t-Tajlandja ma setgħux ikollhom impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni l-aktar minħabba l-livelli tal-prezzijiet tagħhom (simili jew ogħla wkoll minn dawk tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni). B’kuntrast, ma jistax jiġi eskluż li l-importazzjonijiet irrappurtati bħala li joriġinaw fis-Sri Lanka qed jikkontribwixxu għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
8.4. Evażjoni
(105)
Ġie allegat b’xhieda li l-esportaturi Ċiniżi kontinwament qed jevadu l-miżuri permezz ta’ importazzjonijiet minn bosta pajjiżi u dawn l-importazzjonijiet jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Meqjusa x-xhieda ta’ evażjoni li nstabet mill-Uffiċċju Ewropew kontra l-Frodi (“OLAF”) fl-imgħoddi, b’mod aktar speċifiku għall-importazzjonijiet permezz tal-Filippini, ma jistax jiġi eskluż li dan l-aġir illegali għadu jseħħ fis-suq u li jikkawża ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
E. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAL-ĦSARA
1. Kummenti preliminari
(106)
Kif deskritt fil-premessi minn (66) sa (91), l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping ppermettiet lill-industrija tal-Unjoni tirkupra mill-ħsara mġarrba, iżda sa ċertu punt biss. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni dehret f’qagħda fraġli u vulnerabbli, miftugħa għall-effett ta’ ħsara tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
(107)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabilità ta’ tkomplija tal-ħsara.
2. Volumi ta’ esportazzjoni Ċiniżi
(108)
Kif jissemma fil-premessa (40), l-industrija Ċiniża tar-roti hija orjentata lejn l-esportazzjoni. Ir-roti Ċiniżi jinsabu fis-swieq tad-dinja kollha, b’mod partikolari fl-Istati Uniti u l-Ġappun, fejn għandhom pożizzjoni dominanti. Kif jissemma f’investigazzjoni preċedenti (11), fi tmiem is-snin disgħin, wara assenza mis-suq tal-Istati Uniti ta’ sentejn wara l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping, il-produtturi esportaturi Ċiniżi rnexxielhom iżiedu b’mod sinifikanti l-preżenza tagħhom f’dak is-suq f’perjodu ta’ żmien qasir ħafna. Fl-2009, l-esportazzjonijiet tar-roti Ċiniżi lejn l-Istati Uniti kienu madwar 14 055 000 unità, minn konsum totali ta’ 14 888 000 unità.
(109)
Din il-qagħda turi li l-produtturi Ċiniżi jafu jesportaw u jidħlu malajr fi swieq ġodda u jżommu pożizzjoni dominanti għal perjodu twil ta’ żmien.
(110)
Wara l-iżvelar, waħda mill-partijiet stqarret li jekk jitħallew jiskadu l-miżuri ma jkunx hemm żieda sostanzjali ta’ importazzjonijiet ta’ roti Ċiniżi billi l-esportaturi Ċiniżi kellhom diffikultajiet ta’ konformità mal-istandards ta’ sikurezza tar-roti Ewropej (EN 14764, EN 14765, EN 14766 u EN 14781). Iżda, din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata b’xhieda dokumentata. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li proporzjon sinifikanti ta’ roti u parts tar-roti diġà qed jiġu impurtati mir-RPĊ b’konformità mal-istandards meħtieġa ta’ sikurezza. Għalhekk ma kien hemm ebda raġuni biex wieħed jaħseb li l-produtturi Ċiniżi mhumiex kapaċi jikkonformaw mal-istandards ta’ sikurezza fis-seħħ għar-roti. Għaldaqstant, dan l-argument ma ntlaqax.
3. Kapaċità ta’ riżerva fis-suq tar-RPĊ
(111)
Kif deskritt fil-premessa (41), id-data miġbura matul l-investigazzjoni wriet li hemm kapaċità ta’ riżerva sinifikanti disponibbli fir-RPĊ. Għadd ta’ indikazzjonijiet ċari wasslu għall-konklużjoni li parti kbira tal-kapaċità ta’ riżerva tista’ tintuża biex jiżdiedu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri anti-dumping. Dan huwa kkonfermat b’mod partikolari minħabba li ma hemmx indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku Ċiniż jistgħu jassorbu xi produzzjoni addizzjonali mir-RPĊ.
(112)
Barra minn hekk, wara l-iżvelar, ġie allegat li ż-żieda fl-ispejjeż tax-xogħol Ċiniżi se jrażżnu ż-żieda tal-kapaċità ta’ produzzjoni Ċiniża. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li kif jissemma fil-premessa (26), il-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi kienet baxxa ħafna u ċ-ċifri marbuta mal-ispejjeż tax-xogħol u l-kapaċità fir-RPĊ ma ġewx ipprovduti. Barra minn hekk, il-parti kkonċernata ma bagħtitx xhieda biex tappoġġja l-argument tagħha. Għaldaqstant, dan l-argument ma setax jintlaqa’.
4. Allegazzjonijiet ta’ evażjoni
(113)
Kif ġie spjegat fil-premessa (105), ġie allegat b’xhieda li l-esportaturi Ċiniżi qegħdin il-ħin kollu jevadu l-miżuri permezz ta’ importazzjonijiet minn bosta pajjiżi. Dan ġie kkonfermat ukoll mill-OLAF fil-każ tal-Filippini. Dan it-tip ta’ aġir juri l-interess kbir tal-esportaturi Ċiniżi fis-suq attraenti tal-Unjoni.
5. Konklużjoni
(114)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet l-effetti tal-importazzjonijiet Ċiniżi oġġett ta’ dumping għal bosta snin u bħalissa għadha f’qagħda ekonomika fraġli.
(115)
Kif deher minn hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tirkupra mill-prassi Ċiniża tad-dumping bis-saħħa tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ. Matul il-PIR, iżda, sabet lilha nnifisha f’qagħda ekonomika iebsa. F’dan il-kuntest, kemm-il darba l-industrija tal-Unjoni tiġi esposta għal żieda fil-volumi ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mill-pajjiż ikkonċernat, dan x’aktarx jirriżulta f’deterjorament ulterjuri tal-bejgħ, tas-sehem mis-suq, u tal-prezzijiet tal-bejgħ tagħha, kif ukoll aktar deterjorament tal-qagħda finanzjarja tagħha.
(116)
Barra minn hekk, kif intqal fil-premessa (58) hawn fuq, instab ukoll li l-fatt li l-prezz tal-bejgħ tal-produtturi Ċiniżi kien iktar baxx minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, bħala medja kważi 53 %, jidher li jindika li fin-nuqqas ta’ miżuri, il-produtturi esportaturi Ċiniżi x’aktarx li jesportaw il-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet konsiderevolment iktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Fid-dawl ta’ dak li nstab matul l-investigazzjoni, jiġifieri l-kapaċità ta’ riżerva fir-RPĊ, l-orjentazzjoni lejn l-esportazzjoni bħala karatteristika tal-industrija Ċiniża u dak li għamlu fl-imgħoddi l-esportaturi Ċiniżi fis-swieq barranin, kull tneħħija tal-miżuri x’aktarx li twassal għall-kontinwazzjoni tal-ħsara.
(118)
Fl-aħħar nett, kif jissemma fil-premessi (105) u (113), l-evażjoni qed tirfed bis-sħiħ il-konklużjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tal-ħsara. Hija tikkostitwixxi evidenza ċara li s-suq tal-Unjoni għadu suq attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li x’aktarx li jindirizzaw volumi ogħla ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fin-nuqqas tal-miżuri anti-dumping.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(119)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar dumping ta’ ħsara, tistax tintlaħaq il-konklużjoni b’mod ċar li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri ta’ anti-dumping kontra l-importazzjonijiet mir-RPĊ.
(120)
Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjonijiet ta’ qabel, l-adozzjoni tal-miżuri tqieset li mhijiex kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri anti-dumping eżistenti.
(121)
Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(122)
L-industrija tar-roti tal-Unjoni wriet li hija vijabbli u kompetittiva jekk ikun hemm kundizzjonijiet tas-suq ġusti. Iżda l-investigazzjoni wriet li l-industrija għadha f’qagħda ta’ djufija b’riżultat finanzjarju qrib bilanċ kemm kemm pożittiv. Għaldaqstant jeħtieġ li jinzammu kundizzjonijiet effettivi ta’ kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni.
(123)
Barra minn hekk, meta wieħed jikkunsidra li jiġu żviluppati ħafna mudelli ġodda ta’ roti mill-industrija tal-Unjoni, jekk il-pressjoni tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping tinżamm taħt kontroll permezz tal-miżuri, dawn jibbenefikaw ukoll minn dawn l-iżviluppi, f’dak li huma volumi ta’ bejgħ u prezzijiet.
(124)
Ġie meqjus li t-tkomplija tal-miżuri tibbenefika lill-industrija tal-Unjoni li mbagħad għandha tkun kapaċi li żżomm u possibbilment iżżid il-volumi tal-bejgħ u, x’aktarx, il-prezzijiet tal-bejgħ u b’hekk tiġġenera l-livell ta’ dħul meħtieġ li jippermettilha li tkompli tinvesti f’teknoloġija ġdida.
(125)
B’kuntrast, kieku kellhom jiskadu l-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ, x’aktarx li jkun hemm aktar tgħawwiġ ta’ kummerċ, li bilfors iwassal għal waqfa fil-proċess ta’ rkupru tal-industrija tal-Unjoni. Meta wieħed jikkunsidra l-kapaċità ta’ riżerva tal-produzzjoni tar-RPĊ, l-aġir tal-imgħoddi tal-esportaturi Ċiniżi fis-swieq barranin, jidher ċar li kieku l-miżuri jiskadu, jkun diffiċli ħafna, jekk mhux impossibbli, li l-industrija tal-Unjoni tirkupra u anki żżomm il-pożizzjoni tagħha. Jekk le, il-qagħda ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni x’aktarx li tmur aktar għall-agħar u dan jista’ jwassal għal aktar tnaqqis tal-kapaċità ta’ produzzjoni fl-Unjoni u l-għeluq ta’ bosta kumpaniji li jipproduċu. Gћalhekk qed jiġi konkluż li l-miżuri ta’ anti-dumping huma fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
(126)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessi minn (93) sa (96) hawn fuq, u skont l-argumenti marbuta mal-analiżi tal-probabilità ta’ tkomplija ta’ ħsara kif spjegat fil-premessi minn (106) sa (117), jista’ jitqies ukoll li l-industrija tal-Unjoni aktarx li tgħaddi minn deterjorament serju fil-qagħda finanzjarja tagħha f’każ li d-dazji ta’ anti-dumping jitħallew jiskadu.
3. L-interess tal-utenti
(127)
Din l-investigazzjoni għandha l-appoġġ tal-Federazzjoni taċ-Ċiklisti Ewropej (ECF), federazzjoni li tkopri l-assoċjazzjonijiet nazzjonali taċ-ċiklisti fl-Ewropa.
(128)
L-ECF tistqarr li l-Ewropa hija l-iktar suq importanti għall-prodotti moderni taċ-ċikliżmu b’livelli għoljin fil-kwalità u s-sikurezza u li l-fluss ta’ prodotti mir-RPĊ idgħajjef dawn il-livelli. Barra minn hekk, l-ECF tistqarr li hemm potenzjal enormi għat-tkabbir tal-industrija tar-roti fi ħdan l-ekonomija tal-Unjoni, u jekk jiġu fi tmiem id-dazji ta’ anti-dumping dan il-potenzjal jiġi mhedded.
(129)
Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjoni preċedenti, instab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri ma għandux ikun sinifikanti għall-utenti. Minkejja l-eżistenza tal-miżuri, l-importaturi/utenti fl-Unjoni setgħu jkomplu jakkwistaw il-provvisti tagħhom, fost l-oħrajn, mir-RPĊ. Ma tressqu l-ebda indikazzjonijiet dwar kienx hemm diffikultajiet fis-sejba ta’ sorsi oħra. Għalhekk ġie konkluż li huwa improbabbli li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping ikollha effett serju fuq l-utenti fl-Unjoni.
4. Interess tal-fornituri
(130)
L-Assoċjazzjoni tal-Produtturi tal-Parts tar-Roti (COLIPED) ippreżentat lilha nnifisha matul l-investigazzjoni. Il-COLIPED stqarret li fl-Unjoni hemm madwar 300 fabbrika li jissupplixxu komponenti lill-produtturi tar-roti li jimpjegaw madwar 7 300 ruħ u l-kontinwazzjoni tal-eżistenza tal-industrija tal-fornituri tiddependi bilfors mill-kontinwazzjoni tal-produzzjoni tar-roti fl-Ewropa. F’dan ir-rigward instab li mingħajr l-eżistenza tal-miżuri huwa mistenni li jseħħ aktar għeluq tal-produzzjoni tar-roti fl-Ewropa u dan ikollu konsegwenzi negattivi għall-industrija tal-parts tal-Unjoni u jhedded l-impjieg fl-industrija tal-fornituri. Huwa għaldaqstant konklużiv li l-impożizzjoni ta’ miżuri ta’ anti-dumping hija fl-interess tal-industrija tal-fornituri.
5. L-interess tal-importaturi
(131)
Waslet tweġiba waħda biss tal-kwestjonarju mill-importaturi mhux relatati dwar l-importazzjonijiet mir-RPĊ iżda dan il-kwestjonarju ma kienx komplut billi l-kumpanija kienet qed tħejji biex twaqqaf l-operazzjonijiet tagħha minħabba raġunijiet mhux magħrufa.
(132)
Ta’ min jinnota l-ewwel nett li minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni tal-importaturi ma kienx possibbli li ssir stima sħiħa u kif xieraq tal-effetti possibbli tal-impożizzjoni jew in-nonimpożizzjoni ta’ miżuri. Ta’ min ifakkar ukoll li l-għan tal-miżuri ta’ anti-dumping mhux li jwaqqaf l-importazzjonijiet, iżda li jġib lura kummerċ ġust u jiżgura li l-importazzjonijiet ma jsirux bi prezzijiet ta’ ħsara u oġġett ta’ dumping. Billi l-importazzjonijiet bi prezz ġust jibqgħu jidħlu fis-suq tal-Unjoni, u billi l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi se jkomplu wkoll, x’aktarx li n-negozju tradizzjonali tal-importaturi ma jkunx affettwat sostanzjalment. Huwa ċar ukoll li l-produtturi tal-Unjoni għandhom biżżejjed kapaċità li jissupplixxu għal żieda fid-domanda ta’ roti. Barra minn hekk, kif jidher mit-tabella fil-premessa (59), l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra juru li hemm kapaċità sostanzjali għall-produzzjoni ta’ roti f’dawn il-pajjiżi. Huwa għaldaqstant improbabbli ħafna li jista’ jkun hemm skarsezza ta’ roti.
(133)
Billi l-importazzjonijiet bi prezz ġust ikomplu jidħlu fis-suq tal-Unjon, huwa probabbli li n-negozju tradizzjonali tal-importaturi jkompli anke jekk il-miżuri ta’ anti-dumping kontra l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping jinżammu fuq ir-RPĊ. Il-kooperazzjoni baxxa mill-importaturi mhux relatati u l-fatt li wara l-impożizzjoni tal-miżuri fuq ir-RPĊ l-investigazzjoni ma setgħatx tiġbor ix-xhieda tal-importaturi li jgħaddu minn diffikultajiet partikolari, jkomplu jirfdu din il-konklużjoni.
6. Konklużjoni
(134)
L-itkomplija tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw fir-RPĊ jkun b’mod ċar fl-interess tal-industrija tal-Unjoni, tal-konsumaturi u fl-interess tal-fornituri tal-parts tar-roti tal-Unjoni. Dan jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tikber u ttejjeb il-qagħda tagħha f’kompetizzjoni ġusta stabbilita mill-ġdid. Barra minn hekk, l-importaturi ma jkunx affettwati sostanzjalment billi r-roti bi prezz ġust ikunu xorta disponibbli fis-suq. B’kuntrast, jekk il-miżuri ma jiġux imposti, il-produtturi tar-roti tal-Unjoni x’aktarx li jfallu u b’hekk tiġi mheddha l-eżistenza tal-fornituri tal-parts tar-roti tal-Unjoni.
(135)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni hi li m’hemmx raġunijiet konvinċenti gћaliex m’gћandhomx jiġu imposti d-dazji ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw mir-RPĊ.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING DEFINITTIVI
(136)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-miżuri ta’ anti-dumping fuq ir-roti għandhom jinżammu. Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-estensjoni tal-miżuri wara reviżjoni ta’ skadenza normalment tkun tapplika għal 5 snin, sakemm ma jkunx hemm ċirkustanzi jew raġunijiet speċifiċi li jeżiġu perjodu iqsar.
(137)
F’dan il-kuntest ta’ min jinnota li l-proċediment attwali huwa kkaratterizzat minn ċirkustanzi partikolari kif jissemma fil-premessi (1) u (48), li wkoll għandhom jkunu riflessi b’mod xieraq fit-tul ta’ żmien tal-miżuri ta’ anti-dumping. Fis-sustanza, l-industrija tal-Unjoni qed tgawdi minn sett atipiku ta’ miżuri li jikkombinaw flimkien dazji ad valorem fuq ir-roti kompluti kif ukoll skema ta’ eżenzjoni li tippermetti lil din l-industrija li tuża l-parts tar-roti Ċiniżi li huma ħielsa minn dazji ta’ kontra-evażjoni, kemm-il darba jintlaħqu kundizzjonijiet speċifiċi.
(138)
Ir-reviżjoni attwali ta’ skadenza kkonfermat l-komplessità tas-settur tar-roti u l-interkonnessjoni mill-qrib mas-settur tal-parts tar-roti. Uriet li l-industrija tal-roti tal-Unjoni qed tuża b’mod wiesa’, kif jidher fil-premessa (1), l-iskema ta’ eżenzjoni għall-importazzjonijiet tal-parts tar-roti. Għalhekk huwa importanti li t-tħaddim tal-miżuri jiġi eżaminat mill-ġdid b’mod regolari. Abbażi ta’ dan, ingħatat konsiderazzjoni dwar jekk il-miżuri għandhomx ikunu limitati għal 3 snin.
(139)
Wara l-iżvelar bosta produtturi tal-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet tagħhom stqarrew li l-miżuri għandhom jiġu estiżi għal 5 snin. Il-partijiet fil-biċċa l-kbira tagħhom ressqu l-argument li l-produtturi tar-roti kienu lesti li jinvestu fil-produzzjoni tal-parts tar-roti biex inaqqsu d-dipendenza tagħhom fuq l-importazzjonijiet tal-parts tar-roti Ċiniżi, iżda perjodu ta’ 3 snin ma kienx biżżejjed biex jinkiseb dħul pożittiv minn investimenti bħal dawn.
(140)
F’dan ir-rigward, l-argument li bosta partijiet investew jew għandhom il-ħsieb li jinvestu fis-settur tar-roti jew tal-parts tar-roti mhux rilevanti meta ssir valutazzjoni tal-ħtieġa u t-tul ta’ żmien tal-miżuri ta’ anti-dumping fil-kuntest tar-reviżjoni ta’ skadenza. Tabilħaqq, din tal-aħħar tista’ tissejjes biss fuq jekk jiġix iddeterminat li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx li twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara.
(141)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessa (137) hawn fuq, ta’ min ifakkar li mill-impożizzjoni inizjali tal-miżuri fl-1993 u l-estensjoni tagħhom għall-parts tar-roti fl-1997, il-qagħda tal-produzzjoni tar-roti fl-Unjoni nbidlet b’mod sinifikanti billi ngħataw aktar minn 250 eżenzjoni. Barra minn hekk, il-miżuri fuq ir-roti huma marbuta direttament mal-miżuri estiżi għall-partijiet tar-roti u għas-sistema ta’ skema ta’ eżenzjoni li nħolqot. Fid-dawl ta’ dan, il-konklużjoni li l-miżuri jitolbu eżami mill-ġdid kif ġie stabbilit hawn fuq fil-premessa (138) għadha tapplika. F’dan ir-rigward il-Kunsill jinnota li l-Kummissjoni għandha l-possibbiltà li tagħti bidu ex officio għal reviżjoni interim li tkopri d-dumping, il-ħsara kif ukoll aspetti tal-iskema ta’ eżenzjoni skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
(142)
Abbażi ta’ dan u fid-dawl tal-fatti, li t-tul ta’ żmien tal-miżuri jkun, fi kwalunkwe każ, kwistjoni fi kwalunkwe reviżjoni, għadu mhux iż-żmien li ssir valutazzjoni fil-qafas tar-reviżjoni ta’ skadenza attwali jekk hemmx raġunijiet jew ċirkustanzi speċifiċi li jitolbu perjodu ta’ żmien differenti mill-perjodu normali ta’ 5 snin kif speċifikat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, qed jitqies, li l-miżuri għandhom jiġu mtawla għal perjodu ta’ 5 snin. Dan huwa mingħajr ħsara għall-fatt li t-tul ta’ żmien tal-miżuri attwali ta’ anti-dumping jista’ jerġa’ jiġi rivedut f’reviżjoni sħiħa interim sussegwenti, jekk ikun hemm, skont dak li jkun nstab.
H. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(143)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu ta’ żmien biex jibagħtu l-kummenti tagħhom wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw kunsiderazzjoni xierqa fejn kien ħaqqhom.
(144)
Minn dan ta’ hawn fuq isegwi li d-dazji anti-dumping għandhom jinżammu għal 5 snin,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv ta’ anti-dumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ roti u ċikletti oħra (inklużi triċikletti għall-kunsinni, iżda esklużi ċ-ċikletti ta’ rota waħda), mingħajr magna, bħalissa kklassifikabbli fil-kodiċijiet tan-NM ex 8712 00 10 (kodiċi TARIC 8712001090), 8712 00 30 u ex 8712 00 80 (kodiċi TARIC 8712008090) u li joriġinaw fir-Repubblika Populari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiva ta’ anti-dumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 48,5 %.
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, it-3 ta’ Ottubru 2011.