ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. července 2011
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(přepracované znění)
(2011/734/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Rady 2010/320/EU ze dne 10. května 2010 určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (1), bylo několikrát podstatně změněno (2). Vzhledem k novým změnám by uvedené rozhodnutí mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracováno.
(2)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(3)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(4)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (3). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí přijmout účinná opatření do 27. října 2009. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(5)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. V roce 2010 došlo k většímu snížení reálného HDP a očekává se, že snižování bude v roce 2011 pokračovat. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010) (4) a později na 15,4 % HDP po završení šetření, které Eurostat provedl ve spolupráci s řeckými statistickými úřady (5). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 127,1 % HDP. Jedná se o největší míru zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2013. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných financí zvýšily dluhu též některé finanční operace. Tyto činitele přispěly k podlomení důvěry trhů ve schopnost řecké vlády do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se ostatní členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí.
(9)
V červnu 2011 se ukázalo, že s ohledem na zhoršení stavu rozpočtu v roce 2010 a na plnění rozpočtu do května by byl cílový schodek pro rok 2011 bez změny politiky výrazně překročen, což by ohrozilo celkovou důvěryhodnost programu. Proto bylo nutné aktualizovat konkrétní rozpočtová opatření, aby se Řecko v roce 2011 neodchýlilo od cílového schodku a dodrželo stropy schodku pro následující roky stanovené v rozhodnutí 2010/320/EU. Tato opatření byla podrobně projednána s řeckou vládou a na jejich přijetí se společně dohodla Evropská komise, Evropská centrální banka a Mezinárodní měnový fond.
(10)
S ohledem na výše uvedené úvahy se jeví vhodné změnit rozhodnutí 2010/320/EU v řadě ohledů a ponechat lhůtu pro nápravu nadměrného schodku beze změny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,8 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě projekcí HDP z května 2011 odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP nepřesáhnou 143 % v roce 2010, 154 % v roce 2011, 158 % v roce 2012, 159 % v roce 2013 a 157 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (6);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3,2 % HDP (4,3 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010), která se zahrnou do návrhu rozpočtu na rok 2011: snížení mezispotřeby vládního sektoru o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místní samosprávy podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a výnosy, které v letech 2012 a 2013 vzrostou alespoň o 100 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet DPH tak, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupné zavedení ekologické daně na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); povedení právních předpisů k reformě veřejné správy a reorganizaci místní samosprávy vládou (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 500 milionů EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z ročních licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 400 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (orgány státní správy a místní samosprávy, fondy sociálního zabezpečení, veřejné společnosti, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu. Opatření přinášející srovnatelné rozpočtové úspory lze zvážit po konzultaci s Komisí;
b)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
c)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, která bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní správu, místní samosprávu a další veřejné instituce;
d)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
e)
zahájení nezávislých přezkumů ústřední veřejné správy a stávajících sociálních programů;
f)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládním sektoru a jeho podřízených složkách;
g)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (7), (ES) č. 264/2000 (8), (ES) č. 1221/2002 (9), (ES) č. 501/2004 (10), (ES) č. 1222/2004 (11), (ES) č. 1161/2005 (12), (ES) č. 223/2009 (13) a (ES) č. 479/2009 (14);
h)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládního sektoru (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech);
i)
zřízení uceleného centrálního rejstříku pro veřejné podniky;
j)
akční plán s harmonogramem pro konkrétní opatření vedoucí k vytvoření ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek;
k)
právní předpis stanovící horní hranici ve výši 50 milionů EUR pro každoroční veřejný příspěvek na závazek veřejné služby provozovatelům železnic na období 2011-2013 a stanovící zásadu, že stát provozovatelům železnic neposkytuje žádnou dodatečnou explicitní či implicitní podporu;
l)
obchodní plán pro řecké železnice. Obchodní plán uvádí, jakým způsobem dosáhnou provozní činnosti zisku, včetně nákladů na odpisy, a to od roku 2011, včetně uzavření ztrátových tratí, zvýšení tarifů a snížení platů a počtu zaměstnanců; dále uvádí podrobnou analýzu citlivosti týkající se důsledků pro mzdové náklady v souvislosti s různými scénáři výsledku kolektivního vyjednávání a poskytuje informace o několika možnostech pro zaměstnance; a rovněž stanoví restrukturalizaci holdingové společnosti, včetně prodeje pozemků a jiného majetku;
m)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by měl stanovit snížení sazeb za práci přesčas a větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnit, aby místní územní pakty stanovovaly nižší růst mezd než odvětvové dohody;
n)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou a práce na částečný úvazek;
o)
změnu právní úpravy rozhodčího řízení, která všem stranám umožní uchýlit se k rozhodčímu řízení, nesouhlasí-li s návrhem mediátora;
p)
reformu rozhodčího řízení, jíž se zajistí, aby rozhodčí řízení probíhala na základě průhledných a objektivních kritérií s nezávislým výborem rozhodců, jejichž rozhodovací pravomoc není ovlivňována veřejnou mocí.
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a);
b)
provedení právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 5 % celkových rozpočtových prostředků vládních resortů, kromě platů, důchodů a úroků, vytvoření silnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení rozpočtového úřadu Parlamentu;
c)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
d)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
e)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
f)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb;
g)
právní předpis znemožňující místním samosprávám vytvářet schodky alespoň do roku 2014; snížení transferů místním samosprávám v souladu s plánovanými úsporami a přesuny pravomocí;
h)
zveřejnění prozatímních dlouhodobých prognóz výdajů na důchody až do roku 2060, jak je stanoveno v legislativní reformě z července 2010, týkající se hlavních systémů důchodového zabezpečení (IKA, včetně důchodového systému pro státní zaměstnance, OGA a OAEE);
i)
zavedení jednotného systému elektronického předepisování; zveřejnění úplného ceníku léčiv na trhu; uplatňování seznamu léčivých přípravků, které nejsou hrazeny ze zdravotního pojištění, a seznamu volně prodejných léčivých přípravků; zveřejnění nového seznamu léčivých přípravků, které jsou hrazeny ze zdravotního pojištění, s využitím nového systému referenčních cen; využívání informací zpřístupňovaných prostřednictvím elektronického předepisování a skenování ke sběru rabatů od farmaceutických společností; zavedení mechanismu sledování, jenž umožňuje měsíční hodnocení farmaceutických výdajů; prosazení spoluúčasti ve výši 5 EUR za běžné ambulantní služby a rozšíření spolufinancování za neopodstatněné návštěvy na pohotovosti; zveřejňování ověřených účetních závěrek nemocnic a zdravotních středisek; vytvoření nezávislé pracovní skupiny odborníků na politiku zdravotnictví, jejímž úkolem je do konce května 2011 vypracovat podrobnou zprávu o celkové reformě systému zdravotnictví s cílem zlepšit účinnost a účelnost systému zdravotnictví;
j)
další snížení provozních výdajů alespoň o 5 %, čímž se uspoří minimálně 100 milionů EUR;
k)
další snížení transferů, čímž vláda uspoří celkově alespoň 100 milionů EUR. Veřejné subjekty, jež jsou příjemci těchto prostředků, zajistí souběžné snížení výdajů, aby se nehromadily nedoplatky;
l)
navázání rodinných přídavků na majetkové poměry od ledna 2011, čímž se uspoří alespoň 150 milionů EUR (bez souvisejících administrativních nákladů);
m)
snížení nákupu vojenského vybavení (dodávek) alespoň o 500 milionů EUR ve srovnání se skutečným stavem v roce 2010;
n)
snížení farmaceutických výdajů fondů sociálního zabezpečení o 900 milionů EUR díky dalšímu snížení cen léčiv a novým postupům při zadávání veřejných zakázek a výdajů nemocnic (rovněž včetně výdajů na vybavení) alespoň o 350 milionů EUR;
o)
změny v řízení, oceňování a mzdách veřejných podniků vedoucí k úsporám alespoň 800 milionů EUR;
p)
zvýšení snížených sazeb DPH z 5,5 na 6,5 % a z 11 na 13 %, čímž vzniknou úspory alespoň ve výši 880 milionů EUR, a snížení sazby DPH pro léčivé přípravky a hotelové ubytování z 11 na 6,5 %, přičemž náklady nepřesáhnou 250 milionů EUR bez úspor pro fondy sociálního zabezpečení a nemocnice, které vyplynou z nižší sazby DPH pro léčivé přípravky;
q)
zintenzívnění boje proti pašování paliv (získat alespoň 190 milionů EUR);
r)
zvýšení poplatků za soudní řízení (získat alespoň 100 milionů EUR);
s)
provedení akčního plánu na urychlení výběrů daňových nedoplatků (vybrat alespoň 200 milionů EUR);
t)
urychlení výběru daňových penále (vybrat alespoň 400 milionů EUR);
u)
výběr příjmů, které vyplynou z nového rámce daňových sporů a řízení (získat alespoň 300 milionů EUR);
v)
příjmy z obnovení telekomunikačních licencí s končící platností (alespoň ve výši 350 milionů EUR);
w)
příjmy z koncesí (získat alespoň 250 milionů EUR);
x)
plán restrukturalizace aténské dopravní sítě (OASA). Cílem plánu je snížit provozní ztráty společnosti a obnovit její ekonomickou životaschopnost. Plán zahrnuje škrty provozních výdajů společnosti a zvýšení jízdného. Požadovaná opatření mají být provedena do března 2011;
y)
právní předpis, kterým se omezí nábor zaměstnanců v celé veřejné správě na poměr maximálně 1 nový zaměstnanec na 5 zaměstnanců, kteří odešli do důchodu nebo byli propuštěni, bez odvětvových výjimek a včetně zaměstnanců, kteří byli v rámci restrukturalizace převedeni z veřejných podniků do orgánů veřejné správy;
z)
právní předpisy na podporu institucí trhu práce, které stanoví, že: dohody na úrovni podniků mají přednost před dohodami podle odvětvových kolektivních smluv bez jakýchkoliv neodůvodněných omezení; podnikové kolektivní smlouvy nejsou omezeny požadavkem na minimální velikost podniku; rozšíření působnosti odvětvových kolektivních smluv na subjekty, které se neúčastnily vyjednávání, je vyloučeno; zkušební doba u nových pracovních míst je prodloužena; časová omezení pro využívání dočasného agenturního zaměstnávání jsou zrušena; překážky většího využívání smluv na dobu určitou jsou odstraněny; ustanovení o vyšším hodinovém výdělku zaměstnanců pracujících na částečný úvazek jsou zrušena; větší flexibilita uspořádání pracovní doby včetně práce na částečný úvazek je dovolena.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
zveřejnění ucelených dlouhodobých prognóz výdajů na důchody do roku 2060, jak je stanoveno v legislativní reformě z července 2010. Prognózy zahrnují doplňkové (pomocné) systémy na základě uceleného souboru údajů shromážděných a zpracovaných národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy. Prognózy jsou předmětem odborného přezkumu a schvaluje je Výbor pro hospodářskou politiku;
b)
vláda vyrovná nedoplatky nahromaděné v roce 2010 a sníží nedoplatky z předešlých let;
c)
plán proti daňovým únikům, který zahrnuje kvantitativní ukazatele výkonnosti, podle kterých by byla vedena k odpovědnosti správa příjmů; právní předpisy pro zjednodušení správního řízení a odvolacích soudních řízení u daňových sporů a potřebné předpisy a postupy pro lepší řešení případů porušení povinností, korupce a slabé výkonnosti daňových úředníků, včetně stíhání v případě porušení povinností; zveřejňování měsíčních zpráv pěti zřízených pracovních skupin pro boj proti daňovým únikům, včetně souboru ukazatelů pokroku;
d)
podrobný akční plán s harmonogramem na dokončení a zavedení zjednodušeného systému odměňování; příprava střednědobého plánu lidských zdrojů na období do roku 2013 v souladu s pravidlem „1 nový zaměstnanec na 5 odcházejících“, s uvedením plánů na převedení kvalifikovaných pracovníků do prioritních oblastí; zveřejňování měsíčních údajů o pohybu zaměstnanců (nábor, odchod, převedení mezi institucemi) určitých vládních resortů;
e)
provedení komplexní reformy systému zdravotní péče zahájené v roce 2010 s cílem udržet veřejné výdaje na zdravotnictví na úrovni nejvýše 6 % HDP; opatření, která přinesou úspory za farmaceutické výrobky ve výši nejméně 2 miliardy EUR ve srovnání s úrovní roku 2010, z čehož nejméně 1 miliarda EUR bude ušetřena v roce 2011; zlepšení účetních a fakturačních systémů nemocnic, a to dokončením zavádění podvojného účetnictví respektujícího zásadu časového rozlišení ve všech nemocnicích, využíváním jednotného systému kódů a společného rejstříku zdravotnických potřeb, prováděním výpočtu zásob a toku zdravotnických potřeb ve všech nemocnicích pomocí jednotného systému kódů pro zdravotnické potřeby, včasnou fakturací nákladů na léčbu (nejpozději do dvou měsíců) řeckým fondům sociálního zabezpečení, jiným členským státům a soukromým zdravotním pojišťovnám a zajištěním, aby alespoň 50 % objemu léčivých přípravků používaných ve veřejných nemocnicích do konce roku 2011 tvořila generika a nepatentované léčivé přípravky, a to stanovením povinnosti, že všechny veřejné nemocnice musí obstarávat farmaceutické výrobky podle účinné látky;
f)
s cílem bojovat proti plýtvání a špatnému hospodaření ve státem vlastněných společnostech a dosáhnout fiskálních úspor ve výši alespoň 800 milionů EUR sníží primární odměňování ve veřejných podnicích alespoň o 10 % na úrovni společnosti, sníží sekundární odměňování na 10 % primárního odměňování, zavede strop ve výši 4 000 EUR měsíčně na hrubý příjem (12 plateb ročně), zvýší jízdné v městské dopravě alespoň o 30 %, zavede opatření, kterými sníží provozní výdaje veřejných společností o 15 až 25 %, a přijme právní předpis, kterým restrukturalizuje OASA;
g)
nový regulační rámec, který usnadní uzavírání koncesních dohod pro regionální letiště;
h)
zřízení nezávislé pracovní skupiny pro politiku vzdělávání s cílem zvýšit efektivitu systému veřejného vzdělávání (základní, střední a vyšší vzdělávání) a dosáhnout účinnějšího využívání zdrojů;
i)
přijetí zákona o zřízení ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek v souladu s akčním plánem; vývoj IT platformy pro elektronické zadávání veřejných zakázek a stanovení dílčích milníků v souladu s akčním plánem, včetně testování pilotní verze, dostupnosti všech funkcí pro všechny zakázky a postupného zavedení povinného využívání systému elektronického zadávání veřejných zakázek na dodávky, služby a stavební práce.
5. Řecko přijme do konce července 2011 tato opatření:
a)
předloží Parlamentu zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro orgány státní správy a místní samosprávy a další veřejné subjekty, která bude zavedena postupně v průběhu tří let a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
střednědobý plán pracovních míst na období do roku 2015 v souladu s pravidlem „1 nový zaměstnanec na 5 odcházejících“ (1 na 10 v roce 2011). Plán zahrnuje přísnější pravidla pro dočasné zaměstnance, rušení volných pracovních míst a převedení kvalifikovaných pracovníků do prioritních oblastí a bere v úvahu prodloužení pracovní doby ve veřejném sektoru;
c)
podrobný akční plán s harmonogramem na dokončení a zavedení zjednodušeného systému odměňování v souladu se mzdami v soukromém sektoru, který přispěje ke snížení celkových mzdových nákladů. Tento plán vychází z výsledků zprávy zveřejněné ministerstvem financí a jednotným platebním úřadem. Právní předpis týkající se zjednodušeného systému odměňování se zavede postupně v průběhu tří let. Mzdy zaměstnanců ve státem vlastněných podnicích musí být v souladu s novou mzdovou tabulkou pro veřejný sektor;
d)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny;
e)
právní předpis, kterým se mění hlavní parametry důchodového systému s cílem omezit zvýšení veřejných výdajů na důchody v období 2009-2060 na méně než 2,5 % HDP, pokud z dlouhodobých prognóz vyplývá, že by předpokládaný nárůst veřejných výdajů na důchody překročil tuto hranici. Národní orgán pro pojistněmatematické prognózy nadále předkládá dlouhodobé prognózy výdajů na důchody do roku 2060 podle přijaté reformy. Prognózy zahrnují hlavní doplňkové (pomocné) systémy (ETEAM, TEADY, MTPY) na základě komplexních údajů shromážděných a zpracovaných národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy;
f)
revizi seznamu náročných a fyzicky namáhavých povolání provedenou tak, aby se oblast jeho působnosti snížila na nejvýše 10 % zaměstnanců; nový seznam náročných a nebezpečných povolání bude platit od 1. srpna 2011 pro všechny stávající i budoucí zaměstnance;
g)
právní předpis, kterým se zřizuje ústřední orgán pro zadávání veřejných zakázek a stanoví jeho poslání, cíle, působnost, pravomoci a harmonogram zahájení činnosti, v souladu s akčním plánem;
h)
další opatření na podporu využívání generických léčiv, a to prostřednictvím povinného elektronického předepisování podle účinné látky, a levnějších generik, jsou-li k dispozici; zavedení nižší sazby spoluúčasti pacientů na úhradě generických léčiv, jejichž cena je výrazně nižší než referenční cena (méně než 60 % referenční ceny), na základě zkušeností z ostatních členských států; stanovení maximální ceny generik na 60 % značkových léčivých přípravků s podobnou účinnou látkou;
i)
zveřejnění soupisu majetku státu, včetně účastí v kotovaných i nekotovaných společnostech a vlastnictví hospodářsky životaschopných nemovitostí; zřídí se ústřední sekretariát pro rozvoj nemovitostí za účelem lepší správy nemovitostí, zbavení nemovitostí veškerých zatížení a jejich přípravy k privatizaci;
j)
střednědobou fiskální strategii až do roku 2015 popsanou v příloze I tohoto rozhodnutí a příslušné prováděcí zákony. Střednědobá fiskální strategie vychází z trvalých opatření fiskální konsolidace, která zajišťují, aby stropy schodku pro roky 2011-2015 stanovené v rozhodnutí Rady nebyly překročeny a poměr dluhu k HDP byl udržitelným způsobem snižován;
k)
privatizaci majetku v hodnotě nejméně 390 milionů EUR; přijetí programu privatizace s cílem získat nejméně 15 miliard EUR do konce roku 2012, 22 miliard EUR do konce roku 2013, 35 miliard EUR do konce roku 2014 a nejméně 50 miliard EUR do konce roku 2015; příjmy z privatizace majetku (nemovitostí, koncesí a finančních aktiv) se použijí na umoření dluhu a nesníží snahu o fiskální konsolidaci na splnění stropů schodku podle čl. 1 odst. 2;
l)
zřízení privatizačního fondu s řádným vedením k urychlení procesu privatizace a zajištění jeho nezvratnosti a profesionálního řízení. Fond nabude vlastnická práva k majetku určenému k privatizaci. Fond nesmí uzavírat závazky na svůj majetek způsobem, který by mařil jeho účel, tj. privatizaci majetku;
m)
předložení právních předpisů o rušení a slučování neživotaschopných subjektů a snižování počtu jejich zaměstnanců;
n)
opatření k zesílení kontroly výdajů: rozhodnutí stanovící kvalifikaci a povinnosti účetních, kteří mají být jmenováni na všech hlavních ministerstvech a odpovídat za řádné finanční kontroly;
o)
nová kritéria a podmínky pro uzavírání smluv fondy sociálního zabezpečení se všemi poskytovateli zdravotní péče s cílem dosáhnout požadovaného snížení výdajů; organizace společného nákupu zdravotnických služeb a zdravotnického zboží ve snaze podstatně snížit výdaje o nejméně 25 % oproti roku 2010 prostřednictvím dohod, v nichž cena závisí na objemu nákupů (price-volume agreements);
p)
zveřejnění závazných pokynů pro lékaře k předepisování léčivých přípravků na základě mezinárodních pokynů k lékařským předpisům, aby se zajistilo hospodárné používání léčivých přípravků; zveřejnění a průběžná aktualizace pozitivního seznamu léčivých přípravků hrazených ze zdravotního pojištění;
q)
příprava plánu reorganizace a restrukturalizace nemocnic v krátkodobém a střednědobém výhledu za účelem snížení stávajících nedostatků, využití úspor z rozsahu a zlepšení kvality péče o pacienty. Cílem je snížit náklady nemocnic o nejméně 10 % v roce 2011 a o dalších 5 % v roce 2012.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
rozpočet na rok 2012 v souladu se střednědobou fiskální strategií a cíl dodržet stropy schodku stanovené v čl. 1 odst. 2;
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008);
f)
právní předpisy o rušení a slučování velkých neživotaschopných subjektů a snižování počtu jejich zaměstnanců;
g)
opatření ke snížení nákladů na veřejné zakázky a nákladů třetí strany ve státem vlastněných podnicích, aktualizace tarifů a vstup do nových oblastí podnikání, snižování personálních nákladů díky dokončení a zavedení plánu omezování počtu zaměstnanců. Nadbytečný počet zaměstnanců, který nelze zredukovat podle pravidla přijetí 1 nového zaměstnance na 5 odcházejících (1 na 10 v roce 2011), je řešen nedobrovolným propouštěním a nucenou dovolenou (rezerva pracovních sil). Toto pravidlo se uplatňuje bez odvětvových výjimek, a to i na zaměstnance převedené z veřejných společností do jiných veřejných institucí poté, co jejich odbornou kvalifikaci prověří podle svých běžných hodnotících kritérií rada ASEP. Zaměstnanci zařazení do rezervy pracovních sil jsou odměňováni ve výši 60 % své základní mzdy po dobu nejvýše dvanácti měsíců a poté jsou propuštěni;
h)
právní rámec, který umožní rychle určit způsob využívání půdy a urychlí zápis vlastnictví státních pozemků;
i)
právní předpis, který podpoří investice v odvětví cestovního ruchu (turistická letoviska a prázdninové turistické ubytování) a spolu se zákonem o využívání půdy přispěje ke zrychlení procesu privatizace pozemků spravovaných řeckou agenturou pro cestovní ruch a nemovitosti (ETA);
j)
dokončení funkčního přezkumu stávajících sociálních programů; posouzení výsledků druhé a poslední fáze nezávislého funkčního přezkumu ústřední správy vládou; právní předpis a opatření provádějící doporučení politických nástrojů z první fáze funkčního přezkumu veřejné správy na ústřední úrovni a celkového přezkumu stávajících sociálních programů;
k)
důkladný přezkum fungování vedlejších/doplňkových veřejných penzijních fondů, včetně fondů sociální péče a systémů jednorázových plateb. Cílem přezkumu je stabilizovat výdaje na důchody, zaručit rozpočtovou neutralitu těchto systémů a zajistit střednědobou a dlouhodobou udržitelnost systému. Přezkum povede k dalšímu snížení počtu stávajících fondů, odstranění nerovnováhy ve fondech, které vykazují deficit, stabilizaci současných výdajů na udržitelné úrovni pomocí vhodných úprav, které se provedou od 1. ledna 2012, a dlouhodobé udržitelnosti vedlejších systémů díky přísné vazbě mezi příspěvky a dávkami;
l)
určení systémů, v nichž paušální částky vyplácené při odchodu do důchodu neodpovídají uhrazeným příspěvkům, v zájmu upravení plateb do konce prosince 2011;
m)
další opatření k nákladově efektivnímu rozšíření elektronického předepisování léčivých přípravků, elektronické diagnostiky a elektronických lékařských doporučení ve všech fondech sociálního zabezpečení, zdravotních střediscích a nemocnicích. Vláda vyhlašuje v souladu s pravidly EU pro zadávání zakázek nezbytná nabídková řízení k zavedení komplexního a jednotného informačního systému zdravotní péče (systém elektronického zdravotnictví);
n)
další opatření k zajištění požadavku, aby alespoň 30 % objemu léčivých přípravků používaných ve veřejných nemocnicích tvořila generika, jejichž cena je nižší než cena podobných značkových výrobků, a nepatentované léčivé přípravky, a to především stanovením povinnosti, že všechny veřejné nemocnice musí obstarávat farmaceutické výrobky podle účinné látky;
o)
rozhodnutí o vytvoření a zavedení pracovních míst pro zaměstnance ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek, o organizaci lidských zdrojů a služeb orgánu v souladu s ustanoveními zákona o tomto orgánu a o jmenování jeho členů;
p)
zveřejňování měsíčních údajů o pohybu zaměstnanců (nábor, odchod, převedení mezi institucemi) určitých vládních resortů.
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
konečné přijetí rozpočtu na rok v 2012;
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikace podle normy ISO 9001:2008 (management kvality);
c)
systém individuálního účtování nemocničních nákladů, který se má využívat pro rozpočtové účely počínaje rokem 2013;
d)
právní předpisy provádějící doporučení politických nástrojů z první fáze funkčního přezkumu veřejné správy na ústřední úrovni a celkového přezkumu stávajících sociálních programů; posouzení výsledků druhé a poslední fáze nezávislého funkčního přezkumu ústřední správy;
e)
zahájení provozu ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek s nezbytnými zdroji, aby mohl plnit své poslání a cíle a vykonávat svou působnost a pravomoci v souladu s akčním plánem;
f)
přezkum poplatků za zdravotnické služby zadané soukromým poskytovatelům, aby bylo možno snížit související náklady o nejméně 15 % v roce 2011 a o dalších 15 % v roce 2012;
g)
opatření ke zjednodušení daňového systému, rozšíření daňových základů a snížení daňových sazeb fiskálně neutrálním způsobem u daní z příjmu fyzických a právnických osob a u DPH;
h)
další opatření k zajištění požadavku, aby alespoň 50 % objemu léčivých přípravků používaných ve veřejných nemocnicích tvořila generika, jejichž cena je nižší než cena podobných značkových výrobků, a nepatentované léčivé přípravky, a to především stanovením povinnosti, že všechny veřejné nemocnice musí obstarávat farmaceutické výrobky podle účinné látky.
8. Řecko přijme do konce března 2012 tato opatření:
a)
zreformování vedlejších/doplňkových penzijních systémů sloučením fondů a zahájením výpočtu dávek na základě nového formálně fondového příspěvkově definovaného systému (notional defined-contribution system); zmrazení nominálních důchodů z doplňkových systémů a snížení náhradových poměrů pro nároky nabyté u fondů ve schodku na základě pojistněmatematické studie vypracované národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy. Nebude-li pojistněmatematická studie hotova, sníží se náhradové poměry, s cílem předejít schodkům, od 1. ledna 2012;
b)
výpočet marží lékáren jako paušální částky nebo paušálního poplatku v kombinaci s nízkým ziskovým rozpětím ve snaze snížit celkovou marži na nejvýše 15 %, a to i u nejdražších léčiv.
Článek 3
Řecko plně spolupracuje s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko předkládá Radě a Komisi čtvrtletně zprávy, v nichž uvede opatření přijatá k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 musí obsahovat podrobné informace o:
a)
konkrétních opatřeních provedených k dosažení souladu s tímto rozhodnutím do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaných konkrétních opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíčním plnění státního rozpočtu;
d)
plnění rozpočtu institucemi sociálního zabezpečení, místní samosprávou a mimorozpočtovými fondy za dobu kratší než jeden rok;
e)
vydávání a výplatě státních dluhopisů;
f)
vývoji pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávaných platbách z veřejných výdajů, přičemž se upřesní ty, které jsou po splatnosti;
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise označit opatření nezbytná k dodržení postupu korekce k nápravě nadměrného schodku stanoveného tímto rozhodnutím.
Článek 5
Rozhodnutí 2010/320/EU se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 6
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 12. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Lulju 2011
indirizzata lill-Greċja bl-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit, liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv
(riformulazzjoni)
(2011/734/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 126(9) u 136 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/320/UE tal-10 ta’ Mejju 2010 indirizzata lill-Greċja bil-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit, liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv (1) ġiet emendata sostanzjalment bosta drabi (2). Peress li għandhom isiru iktar emendi, din għandha tiġi riformulata fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
L-Artikolu 136(1)(a) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jipprevedi l-possibiltà li jiġu adottati miżuri adattati b’mod speċifiku għall-Istati Membri li l-valuta tagħhom hija l-euro bil-għan li jsaħħu l-koordinazzjoni u s-sorveljanza tad-dixxiplina baġitarja.
(3)
L-Artikolu 126 TFUE jistabilixxi li l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċit eċċessiv tal-gvern u għal dan l-iskop jistipula l-proċedura dwar żbilanċ eċċessiv. Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir, li fil-parti korrettiva tiegħu jimplimenta l-proċedura ta’ defiċit eċċessiv, jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern għal ritorn immedjat għal pożizzjonijiet baġitarji tajbin filwaqt li jqis il-qagħda ekonomika.
(4)
Fis-27 ta’ April 2009, il-Kunsill iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea (TKE), li fil-Greċja jeżisti defiċit eċċessiv u ħareġ rakkomandazzjonijiet biex jiġi kkoreġut dak id-defiċit sa mhux aktar tard mill-2010, skont l-Artikolu 104(7) (TKE) u l-Artikolu 3(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (3). Il-Kunsill stabilixxa wkoll l-iskadenza tas-27 ta’ Ottubru 2009 għall-Greċja sabiex tieħu azzjoni effettiva. Fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Kunsill stabilixxa, skont l-Artikolu 126(8) TFUE, li l-Greċja ma kinetx ħadet azzjoni effettiva; b’konsegwenza ta’ dan, fis-16 ta’ Frar 2010, il-Kunsill, skont l-Artikolu 126(9) TFUE, avża lill-Greċja biex tieħu miżuri li jikkoreġu d-defiċit eċċessiv sa mhux aktar tard mill-2012 (minn hawn ’il quddiem imsejħa “id-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9)”). Il-Kunsill stabilixxa wkoll l-iskadenza tal-15 ta’ Mejju 2010 biex tittieħed azzjoni effettiva.
(5)
Skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97, jekk tkun ittieħdet azzjoni effettiva skont l-Artikolu 126(9) TFUE u wara l-adozzjoni ta’ dak l-avviż ikun hemm avvenimenti ekonomiċi kuntrarji mhux mistennija li jkollhom konsegwenzi sfavorevoli kbar għall-finanzi tal-gvern, il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, li jadotta avviż irrivedut skont l-Artikolu 126(9) TFUE.
(6)
Skont it-tbassiriet tal-ħarifa 2009 tas-servizzi tal-Kummissjoni, li pprovdew il-bażi għall-avviż inizjali indirizzat lill-Greċja, il-PDG kien mistenni li jonqos b’0,25 % fl-2010, u li jirkupra sa mill-2011, meta l-ekonomija kienet imbassra li tikber b’0,7 %.Fl-2010 seħħet kontrazzjoni akbar fil-PDG reali, liema kontrazzjoni mistennija tippersisti fl-2011. Wara dan huwa mistenni li jkun hemm ritorn gradwali tat-tkabbir. Dan id-deterjorament konsiderevoli tax-xenarju ekonomiku jimplika deterjorament korrespondenti tal-prospettiva għall-finanzi pubbliċi f’politika li ma tinbidilx. Ma’ dan għandha tiżdied ir-reviżjoni ′l fuq tal-eżitu tad-defiċit tal-gvern għall-2009 (minn stima ta’ 12,7 % tal-PDG fil-ħin tad-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) għal 13,6 % tal-PDG skont in-notifika fiskali ppreżentata mill-Greċja fl-1 ta’ April 2010) (4) u aktar tard mal-15,4 % tal-PDG wara t-tmiem tal-investigazzjonijiet li l-Eurostat wettaq mal-Awtoritajiet Griegi inkarigati mill-Istatistika (5). Finalment, tħassib fis-swieq għall-prospettiva tal-finanzi pubbliċi ġew riflessi f’żieda qawwija fil-primja tar-riskju fuq id-dejn tal-gvern, li tkompli żżid id-diffikultajiet fil-kontroll tal-pjan għad-defiċit u d-dejn tal-gvern.
(7)
Id-dejn gross tal-gvern sal-aħħar tal-2009 kien ta’ 127,1 % tal-PDG. Dan huwa l-ogħla proporzjon ta’ dejn fl-UE, u huwa konsiderevolment ogħla mill-valur ta’ referenza ta’ 60 % tal-PDG stabilit fit-Trattat. Il-kisba tal-pjan għat-tnaqqis fid-defiċit li hu meqjus neċessarju u fattibbli fid-dawl ta’ dawn iċ-ċirkustanzi, tkun timplika li ż-żieda fid-dejn titreġġa’ lura mill-2013 ’il quddiem. B’żieda mad-defiċit tal-gvern li huwa persistentament għoli, ċerti operazzjonijiet finanzjarji żiedu aktar id-dejn. Dawn il-fatturi kkontribwew biex is-swieq inaqqsu l-fiduċja fl-abilità tal-Gvern Grieg biex ikompli jitratta d-dejn. Hemm bżonn urġenti li l-Greċja tieħu azzjoni deċisiva, fuq skala mingħajr preċedent, dwar id-defiċit tagħha u dwar fatturi oħra li jikkontribwixxu għaż-żieda fid-dejn, sabiex iż-żieda fil-proporzjon tad-dejn mal-PDG titreġġa’ lura u tkun tista’ tirritorna għall-finanzjament tas-suq kemm jista’ jkun malajr.
(8)
Id-deterjorazzjoni tassew qalila tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-Gvern Grieg wasslet lill-Istati Membri l-oħra taż-żona tal-euro biex jiddeċiedu li jipprovdu sostenn ta’ stabilità lill-Greċja, bil-għan li jħarsu l-istabilità finanzjarja taż-żona tal-euro kollha, flimkien ma’ għajnuna multilaterali pprovduta mill-Fond Monetarju Internazzjonali. L-appoġġ ipprovdut mill-Istati Membri taż-żona tal-euro sejjer jkun fil-forma ta’ ġabra ta’ self bilaterali, ikkoordinata mill-Kummissjoni. Dawk il-pajjiżi li se jagħtu s-self iddeċidew li l-appoġġ tagħhom għandu jkun dipendenti fuq ir-rispett tal-Greċja lejn din id-Deċiżjoni. B’mod partikolari, il-Greċja hija mistennija twettaq il-miżuri speċifikati f’din id-Deċiżjoni b’mod konformi mal-kalendarju hawnhekk stabilit.
(9)
F’Ġunju 2011, ħareġ biċ-ċar li, meta jitqies l-iżvijjar baġitarju tal-2010 u l-eżekuzzjoni baġitarja sa Mejju, b’politiki mhux mibdula, il-mira tal-2011 għad-defiċit mhux ser tintlaħaq b’ammont konsiderevoli li jippreġudika l-kredibilità kumplessiva tal-programm. Għalhekk, kien meħtieġ li jiġu aġġornati miżuri baġitarji speċifiċi biex jippermettu li l-Greċja żżomm mal-mira tad-defiċit għall-2011 u jiġu rispettati l-limiti massimi tad-defiċit għas-snin ta’ wara stabiliti bid-Deċiżjoni 2010/320/UE. Dawn il-miżuri ġew diskussi fid-dettall mal-gvern Grieg u bil-qbil komuni tal-Kummissjoni Ewropea, tal-Bank Ċentrali Ewropew u tal-Fond Monetarju Internazzjonali.
(10)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet imsemmija hawn fuq, jidher xieraq li tiġi emendata d-Deċiżjoni 2010/320/UE f’għadd ta’ aspetti, filwaqt li titħalla kif inhi l-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-Greċja għandha ttemm is-sitwazzjoni tad-defiċit eċċessiv li għandha bħalissa malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard mill-iskadenza tal-2014.
2. Il-pjan ta’ aġġustament biex jikkoreġi d-defiċit eċċessiv għandu jimmira għal defiċit tal-ammistrazzjoni pubblika li ma jeċċedix EUR 18 508 miljun (8,0 % tal-PDG) fl-2010, EUR 17 065 miljun 7,6 % tal-PDG) fl-2011, EUR 14 916 miljun (6,5 % tal-PDG fl-2012, EUR 11 399 miljun (4,8 % tal-PDG) fl-2013 u EUR 6 385 miljun (2,6 % tal-PDG) fl-2014. Għal dan il-għan, matul il-perjodu 2009-2014, għandu jinkiseb titjib fil-bilanċ strutturali ta’ minn tal-inqas 10 % tal-PDG.
3. Il-pjan ta’ aġġustament imsemmi fil-paragrafu 2 jeħtieġ li l-bidla annwali fid-dejn gross ikkonsolidat tal-amministrazzoni pubblika ma teċċedix EUR 34 058 miljun fl-2010, EUR 17 365 miljun fl-2011, EUR 15 016 miljun fl-2012, EUR 11 599 miljun fl-2013, EUR 7 885 miljun fl-2014. Abbażi tal-previżjonijiet ta’ Mejju 2011 dwar il-PDG, il-perkors korrespondenti għall-proporzjon ta’ dejn mal-PDG ma għandux ikun iktar minn 143 % fl-2010, 154 % fl-2011, 158 % fl-2012, 159 % fl-2013 u 157 % fl-2014.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin qabel l-aħħar ta’ Ġunju 2010:
(a)
liġi li tintroduċi skala ta’ taxxa progressiva għas-sorsi kollha ta’ introjtu u trattament unifikat b’mod orizzontali ta’ introjtu ġġenerat minn xogħol u minn assi kapitali;
(b)
liġi li tħassar l-eżenzjonijiet u d-dispożizzjonijiet ta’ tassazzjoni awtonoma kollha fis-sistema tat-taxxa, inkluż l-introjtu minn benefiċċji speċjali mħallsa lill-ħaddiema taċ-ċivil;
(c)
il-kanċellazzjoni tal-approprjazzjonijiet baġitarji fir-riżerva ta’ kontinġenza, bil-għan li jiġu ffrankati EUR 700 miljun;
(d)
l-abolizzjoni tal-biċċa l-kbira tal-approprjazzjoni baġitarja għall-benefiċċju ta’ solidarjetà (ħlief parti għal benefiċċju li jingħata kontra l-faqar) bil-għan li jiġu ffrankati EUR 400 miljun;
(e)
tnaqqis fl-ogħla pensjonijiet bil-għan li jiġu ffrankati EUR 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 350 miljun għall-2010);
(f)
It-tnaqqis tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied u benefiċċji li jingħataw lill-ħaddiema taċ-ċivil bil-għan li jiġu ffrankati EUR 1 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 100 miljun fl-2010);
(g)
l-abolizzjoni tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied li jingħataw lill-pensjonanti, għalkemm dawk li jirċievu pensjonijiet baxxi għandhom jiġu mħarsa, bil-għan li jiġu ffrankati EUR 1 900 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 500 miljun fl-2010);
(h)
żieda fir-rata tal-VAT, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 800 miljun f’sena sħiħa (EUR 800 miljun fl-2010);
(i)
żieda fid-dazji għall-fjuwil, it-tabakk u l-alkoħol, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 050 miljun f’sena sħiħa (EUR 450 miljun fl-2010);
(j)
leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva dwar is-Servizzi (6);
(k)
liġi li tirriforma u tissimplifika l-amministrazzoni pubblika fil-livell lokali bil-għan li jitnaqqsu l-kostijiet operatorji;
(l)
it-twaqqif ta’ task force li jkollha l-għan li ttejjeb ir-rata tal-assorbiment tal-fondi strutturali u ta’ koeżjoni;
(m)
liġi biex tissimplifika l-fażi tal-bidu ta’ negozji ġodda;
(n)
tnaqqis fl-investiment pubbliku b’EUR 500 miljun meta mqabbel mal-pjanijiet;
(o)
it-trasferiment tal-approprjazzjonijiet baġitarji għall-kofinanzjament ta’ fondi strutturali u ta’ koeżjoni f’kont ċentrali speċjali li ma jkun jista’ jintuża għall-ebda skop ieħor;
(p)
L-istabiliment ta’ fond indipendenti għall-istabilità finanzjarja sabiex jittratta nuqqasijiet u jippreserva l-istabilità tas-settur finanzjarju, billi jipprovdi appoġġ finanzjarju lill-banek meta dan ikunn meħtieġ;
(q)
is-sorveljanza msaħħa tal-banek, b’żieda fir-riżorsi umani, rappuratar aktar frekwenti u testijiet tal-istress li jsiru darba kull tliet xhur.
2. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2010:
(a)
miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw mill-inqas għal 3,2 % tal-PDG (4,3 % tal-PDG jekk jittieħed kont tal-ammonti ttrasferiti mill-miżuri implimentati fl-2010) li għandhom jiġu inklużi fl-abbozz tal-baġit għall-2011: tnaqqis fil-konsum intermedju tal-amministrazzjoni pubblika mill-inqas ta’ EUR 300 miljun meta mqabbel mal-livel tal-2010 (li jiżdied mal-iffrankar mir-riforma tal-amministrazzjoni pubblika u l-gvern lokali msemmi f’dan il-paragrafu); iffriżar fl-aġġustamenti tal-pensjonijiet (bil-għan li jiġu ffrankati EUR 100 miljun); imposta temporanja ta’ kriżi fuq intrapriżi bi profittabilità għolja (li trendi mill-inqas EUR 600 miljun ‘fi dħul addizzjonali kull sena fl-2011, l-2012 u l-2013); tassazzjoni preżuntiva tal-professjonisti (li trendi mill-inqas EUR 400 miljun fl-2011 u żżid ir-redditi mill-inqas b’EUR 100 miljun fis-sena fl-2012 u l-2013); twessigħ tal-bażi tal-VAT biex tinkludi ċerti servizzi li bħalissa huma eżenti u permezz tat-trasferiment ta’ 30 % tal-oġġetti u s-servizzi mir-rata mnaqqsa għar-rata ewlenija (li trendi EUR 1 biljun); taxxa ambjentali gradwali fuq l-emissjonijiet tas-CO2 (li trendi mill-inqas EUR 300 miljun fl-2011); l-implimentazzjoni mill-Gvern tal-leġiżlazzjoni li tirriforma l-amministrazzjoni pubblika u organizzazzjoni mill-ġdid tal-gvern lokali (bl-iskop li jitnaqqsu l-ispejjeż mill-inqas b’EUR 500 miljun fl-2011, u EUR 500 miljun addizzjonali kull sena fl-2012 u l-2013); tnaqqis f’investimenti ffinanzjati domestikament (mill-inqas b’EUR 500 miljun) billi tingħata prijorità lill-proġetti ta’ investiment iffinanzjati mill-fondi strutturali tal-UE, inċentivi biex jiġi regolarizzat il-ksur tal-liġi fl-użu tal-art (li jrendu mill-inqas EUR 1 500 miljun mill-2011 sal-2013, li minnhom mill-inqas EUR 500 miljun fl-2011); ġabra ta’ dħul mil-liċenzjar tal-logħob tal-ażżard (mill-inqas EUR 500 miljun f’bejgħ ta’ liċenzji u EUR 200 miljun fi drittijiet annwali); twessigħ tal-bażi tat-taxxa fuq il-proprjetà billi jiġu aġġornati l-valuri tal-assi (biex irendi mill-inqas EUR 400 miljun dħul addizzjonali); tassazzjoni miżjuda tal-pagi in natura, inkluż billi jiġu ntaxxati l-pagamenti tal-kiri tal-karozzi (mill-inqas b’EUR 150 miljun); tassazzjoni miżjuda tal-oġġetti ta’ lussu (mill-inqas b’EUR 100 miljun); taxxa speċjali fuq stabilimenti mhux awtorizzati (biex trendi mill-inqas EUR 800 miljun kull sena) u sostituzzjoni ta’ 20 % biss tal-impjegati li jirtiraw fis-settur pubbliku (il-gvern ċentrali, il-gvernijiet lokali, il-fondi tas-sigurtà soċjali, il-kumpaniji pubbliċi, l-aġenziji statali u istituzzjonijiet pubbliċi oħra). Miżuri li jrendu ffrankar baġitarju kumparabbli jistgħu jiġu kkunsidrati wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni;
(b)
rinfurzar tar-rwol u tar-riżorsi tal-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u t-twaqqif ta’ salvagwardji kontra interferenzi politiċi possibbli fit-tbassir tad-dejta u l-kontabilità;
(c)
abbozz ta’ riforma tal-leġiżlazzjoni dwar is-salarji fis-settur pubbliku, inkluż b’mod partikolari t-twaqqif ta’ Awtorità Unika ta’ Pagament biex jitħallsu l-pagi, l-introduzzjoni ta’ prinċipji unifikati u skeda biex tiġi stabilita xibka tal-pagi tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti u tkun tista’ tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u aġenziji oħra;
(d)
leġiżlazzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza tal-amministrazzjoni u l-kontrolli tat-taxxa;
(e)
it-tnedija tal-eżami indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali u tal-programmi soċjali eżistenti;
(f)
il-pubblikazzjoni ta’ statistika mensili (abbażi tal-pagamenti) dwar id-dħul, in-nefqa, l-iffinanzjar u l-arrettrati tal-infiq għall-“amministrazzjoni pubblika disponibbli” u s-subentitatjiet tagħha;
(g)
pjan ta’ azzjoni biex itejjeb il-ġbir u l-ipproċessar ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika, billi b’mod partikolari jittejbu l-mekkaniżmi ta’ kontroll tal-awtoritajiet responsabbli mill-istatistika u l-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u tiġi żgurata r-responsabilità personali effettiva f’każijiet ta’ rapportar ħażin, sabiex jiġi żgurat il-forniment immedjat ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika ta’ kwalità għolja mitluba skont ir-Regolamenti (KE) Nru 2223/96 (7), (KE) Nru 264/2000 (8), (KE) Nru 1221/2002 (9), (KE) Nru 501/2004 (10), (KE) Nru 1222/2004 (11), (KE) Nru 1161/2005 (12), (KE) Nru 223/2009 (13) u (KE) Nru 479/2009 (14);
(h)
il-pubblikazzjoni regolari tal-informazzjoni dwar il-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra li mhumiex klassifikati bħala parti mill-amministrazzjoni pubblika (inklużi rapporti tal-introjtu dettaljati, il-karti tal-bilanċ u dejta dwar l-impjiegi u n-nefqa tal-pagi);
(i)
l-istabiliment ta’ reġistru ċentrali komprensiv għall-intrapriżi pubbliċi;
(j)
pjan ta’ azzjoni bi skeda għal azzjonijiet konkreti li jwasslu għall-ħolqien ta’ awtorità ċentrali tal-akkwist pubbliku;
(k)
att li jistabilixxi limitu massimu ta’ EUR 50 miljun għall-kontribuzzjoni tal-obbligu tas-servizz pubbliku mill-amministrazzjoni pubblika lill-operaturi tal-ferroviji għall-perjodu 2011-2013 u li jistabilixxi l-prinċipju li l-Istat ma jagħti l-ebda appoġġ addizzjonali espliċitu jew impliċitu lill-operaturi tal-ferroviji;
(l)
pjan kummerċjali għall-ferroviji Griegi. Il-pjan ekonomiku jispeċifika l-mod kif l-attivitajiet operazzjonali se jsiru profittabbli, inkluża l-kopertura tal-kost tad-deprezzar, mill-2011 ‘il hemm, inkluż billi jingħalqu rotot li qed jagħmlu t-telf, billi jiżdiedu t-tariffi u jitnaqqsu l-pagi u l-ammont ta’ impjegati; jipprovdi analiżi dettaljata tas-sensittività dwar l-implikazzjoni għall-kost tal-pagi ta’ xenarji varji għar-riżultat tal-ftehim kollettiv u jipprovdi informazzjoni dwar alternattivi differenti fir-rigward tal-persunal; u jipprevedi r-ristrutturar tal-holding company, inkluż il-bejgħ tal-art jew ta’ assi oħra;
(m)
liġi biex tirriforma s-sistema ta’ negozjar dwar il-pagi fis-settur privat, li għandha tipprovdi għal tnaqqis fir-rati ta’ ħlas għas-sahra, flessibiltà aħjar fil-ġestjoni tal-ħin tax-xogħol u tippermetti li patti territorjali lokali jkunu jistgħu jistabilixxu żidiet fil-pagi li jkunu inqas mill-ftehimijiet settorali;
(n)
riforma tal-leġiżlazzjoni dwar il-protezzjoni tal-impjiegi biex il-perjodu ta’ żmien ta’ prova għal xogħolijiet ġodda jiġi estiż għal sena, u biex jiġi ffaċilitat użu akbar ta’ kuntratti temporanji u xogħol part-time;
(o)
emenda tar-regolamentazzjoni tas-sistema ta’ arbitraġġ sabiex kull parti tkun tista’ tirrikorri għall-arbitraġġ jekk ma tkunx taqbel mal-proposta tal-medjatur;
(p)
riforma tal-proċedura ta’ arbitraġġ sabiex jiġi żgurat li hija topera skont kriterji trasparenti oġġettivi, b’kumitat indipendenti ta’ arbitraturi, b’kapaċità ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet, liberu minn indħil tal-gvern.
3. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2010:
(a)
l-adozzjoni finali tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 2(a);
(b)
l-implimentazzjoni ta’ leġiżlazzjoni li ssaħħaħ il-qafas fiskali. Dan għandu jinkludi, b’mod partikolari, t-twaqqif ta’ qafas fiskali fuq il-medda medja ta’ żmien, il-ħolqien ta’ riżerva ta’ kontinġenza obbligatorja fil-baġit li tikkorrispondi għal 5 % tal-approprjazzjonijiet totali tad-dipartimenti tal-gvern, esklużi l-pagi, l-pensjonijiet u l-interessi, it-twaqqif ta’ mekkaniżmi ta’ monitoraġġ aktar b’saħħithom fuq in-nefqa u t-twaqqif ta’ uffiċċju tal-baġit magħqud mal-Parlament;
(c)
żieda sinifikanti fir-rata ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u ta’ koeżjoni;
(d)
leġiżlazzjoni li tissimplifika u taċċelera l-proċess tal-ħruġ tal-liċenzji għall-intrapriżi, l-attivitajiet industrijali u l-professjonijiet;
(e)
modifika tal-qafas istituzzjonali tal-awtorità Ellenika dwar il-kompetizzjoni (HCC) bl-għan li tiżdied l-indipendenza tagħha, jiġu stabiliti skadenzi raġonevoli għall-investigazzjoni u l-ħruġ ta’ deċiżjonijiet u tingħata l-poter li tirrifjuta l-ilmenti;
(f)
miżuri li għandhom l-għan li jneħħu r-restrizzjonijiet eżistenti għal-libertà tal-proviżjoni tas-servizzi;
(g)
digriet li jipprojbixxi lill-gvernijiet lokali milli jkollhom defiċits mill-inqas sal-2014; tnaqqis fit-trasferimenti lill-gvern lokali f’konformità mal-iffrankar ippjanat u t-trasferimenti ta’ kompetenzi;
(h)
pubblikazzjoni ta’ projezzjonijiet interim fuq medda twila ta’ żmien tan-nefqa fuq il-pensjonijiet sal-2060 kif stabilit fir-riforma leġiżlattiva ta’ Lulju 2010 li tkopri l-iskemi ewlenin tal-pensjonijiet (IKA, inkluża l-iskema tal-pensjoni tal-ħaddiema taċ-ċivil, OGA u OAEE);
(i)
implimentazzjoni ta’ sistema uniformi ta’ preskrizzjoni elettronika; pubblikazzjoni tal-lista tal-prezzijiet kompluta għall-mediċini fis-suq; applikazzjoni tal-lista ta’ mediċini li mhumiex rimborżati u lista ta’ mediċini li jistgħu jinbigħu mingħajr preskrizzjoni; pubblikazzjoni tal-lista l-ġdida ta’ mediċini rimburżati bl-użu tas-sistema ġdida ta’ prezz ta’ referenza; l-użu tal-informazzjoni disponibbli permezz tal-preskrizzjoni elettronika u l-iskennjar għall-ġbir ta’ roħs mill-kumpaniji farmaċewtiċi; introduzzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ monitoraġġ li jippermetti li n-nefqa farmaċewtika tkun ivvalutata kull xahar; infurzar ta’ kopagamenti ta’ EUR 5 għal servizzi ambulatorji (outpatient) regolari u l-estensjoni ta’ kopagamenti ta’ konsulti mhux meħtieġa lid-dipartimenti tal-emerġenza; pubblikazzjoni ta’ kontijiet awditjati għall-isptarijiet u ċ-ċentri tas-saħħa; u l-ħolqien ta’ taskforce indipendenti ta’ esperti tal-politika tas-saħħa li l-kompitu tagħhom huwa li sal-aħħar ta’ Mejju 2011 jipproduċu rapport dettaljat għal riforma kumplessiva tas-sistema tas-saħħa bil-għan li ttejjeb l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistema tas-saħħa;
(j)
tnaqqis ulterjuri fin-nefqa operazzjonali b’mill-inqas 5 % li jwassal għal iffrankar ta’ mill-inqas EUR 100 miljun;
(k)
tnaqqis ulterjuri fit-trasferimenti li jrendi ffrankar għall-gvern kollu ta’ mill-inqas EUR 100 miljun. L-entitajiet pubbliċi benefiċjarji se jiżguraw tnaqqis assoċjat fin-nefqa sabiex ma jkunx hemm akkumulazzjoni ta’ arrettrati;
(l)
verifika tal-mezzi tal-familji minn Jannar 2011 ’il quddiem li se jrendi iffrankar ta’ mill-inqas EUR 150 miljun (nett mill-kostijiet amministrattivi rispettivi);
(m)
tnaqqis mix-xiri ta’ tagħmir militari (kunsinji) b’mill-inqas EUR 500 miljun meta mqabbel mal-livell reali tal-2010;
(n)
tnaqqis fin-nefqa farmaċewtika mill-fondi tas-sigurtà soċjali b’EUR 900 miljun minħabba tnaqqis ulterjuri fil-prezzijiet tal-mediċini u minħabba proċeduri ġodda tal-akkwist pubbliku; u mill-isptarijiet (inkluża wkoll in-nefqa fuq it-tagħmir) b’mill-inqas EUR 350 miljun;
(o)
tibdil fil-maniġment, l-ipprezzar u l-pagi tal-intrapriżi pubbliċi li se jrendi ffrankar ta’ mill-inqas EUR 800 miljun;
(p)
żieda fir-rati mnaqqsa tal-VAT minn 5,5 % għal 6,5 % u minn 11 % għal 13 %, li se trendi mill-inqas EUR 880 miljun u tnaqqis fir-rata tal-VAT applikabbli għall-mediċini u l-akkomodazzjoni fil-lukandi minn 11 % għal 6,5 % b’kost li ma jaqbizx EUR 250 miljun, nett mill-iffrankar għall-fondi tas-sigurtà soċjali u l-isptarijiet li jirriżulta mir-rata iktar baxxa tal-VAT fuq il-mediċini;
(q)
intensifikazjoni tal-ġlieda kontra l-kutrabandu tal-fjuwil (mill-inqas EUR 190 miljun);
(r)
żieda fit-tariffi tal-qrati (mill-inqas EUR 100 miljun);
(s)
implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni għall-ġbir tal-arretrati tat-taxxa (mill-inqas EUR 200 miljun);
(t)
it-tħaffif tal-ġbir tal-penali tat-taxxa (mill-inqas EUR 400 miljun);
(u)
il-ġbir tad-dħul li jirriżulta mill-qafas ġdid tat-tilwim u l-proċeduri legali tat-taxxa (mill-inqas EUR 300 miljun);
(v)
dħul mit-tiġdid tal-liċenzji tat-telekomunikazzjonijiet li waslu biex jiskadu (mill-inqas EUR 350 miljun);
(w)
dħul minn konċessjonijiet (mill-inqas EUR 250 miljun).
(x)
pjan ta’ ristrutturazzjoni għan-netwerk tat-trasportazzjoni ta’ Ateni (OASA). L-għan tal-pjan għandu jkun li jitnaqqas it-telf operazzjonali tal-kumpanija u jagħmilha ekonomikament vijabbli. Il-pjan għandu jinkludi tnaqqis fin-nefqa operazzjonali tal-kumpanija u żidiet fit-tariffi. L-azzjonijiet meħtieġa għandhom jiġu implimentati mhux aktar tard minn Marzu 2011;
(y)
att li jillimita r-reklutaġġ fl-amministrazzjoni pubblika kollha għal proporzjon ta’ mhux iktar minn reklutaġġ wieħed għal kull ħames persuni li jirtiraw jew jitkeċċew mingħajr eċċezzjonijiet settorjali u inkluż persunal trasferit minn intrapriżi pubbliċi taħt ristrutturazzjoni għal entitajiet pubbliċi;
(z)
atti li jsaħħu l-istituzzjoni tas-suq tax-xogħol u li jistabilixxu li: ftehimiet fil-livell tal-kumpanija jipprevalu fuq dawk taħt ftehimiet tas-settur jew okkupazzjonali mingħajr restizzjonijiet mhux xierqa; ftehimiet kollettivi fil-livell tal-kumpanija m’humiex restritti minn rekwiżiti rigward id-daqs minimu tal-kumpaniji; it-tneħħija tal-estensjoni ta’ ftehimiet tas-settur u okkupazzjonali għal partijiet mhux rappreżentati fin-negozjati; il-perjodu ta’ prova għal xogħlijiet ġodda huwa estiż; limiti temporanji fl-użu ta’ aġenziji ta’ xogħol temporanji huma eliminati; impedimenti għal użu akbar ta’ kuntratti ta’ żmien determinat huma mneħħija; id-dispożizzjoni li tistabilixxi remunerazzjoni ogħla fis-siegħa għal ħaddiema part-time tiġi eliminata u mmaniġjar aktar flessibbli tal-ħinijiet tax-xogħol inkluż ix-xogħol part-time bix-xift huwa permess.
4. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Marzu 2011:
(a)
pubblikazzjoni ta’ projezzjonijiet komprensivi li jifirxu fuq medda twila ta’ żmien tan-nefqa fuq il-pensjonijiet sal-2060 kif stabilit fir-riforma leġiżlattiva ta’ Lulju 2010. Il-projezzjonijiet għandhom jinkludu l-iskemi (awżiljari) supplementarji, abbażi ta’ sett komprensiv ta’ dejta miġbura u elaborata mill-Awtorità Attwarjali Nazzjonali. Il-Kumitat tal-Politika Ekonomika għandu jagħmel analiżi inter pares u jivvalida l-projezzjonijiet;
(b)
il-gvern iħallas kompletament l-arretrati akkumulati fl-2010 u jnaqqas dawk tas-snin preċedenti;
(c)
pjan kontra l-evażjoni li jinkludi indikaturi kwantitattivi tal-prestazzjoni biex l-amministrazzjoni fiskali tinżamm responsabbli; leġiżlazzjoni li tissimplifika l-proċessi tat-tilwim amministrattiv fiskali u l-proċessi ta’ appell ġudizzjarju u l-atti u l-proċeduri meħtieġa sabiex ikunu indirizzati aħjar il-kondotta ħażina, il-korruzzjoni u l-prestazzjoni ħażina tal-uffiċjali fiskali, inkluża l-prosekuzzjoni f’każijiet ta’ ksur ta’ dover; u l-pubblikazzjoni ta’ rapporti ta’ kull xahar tal-ħames taskforces kontra l-evażjoni, inkluż sett ta’ indikaturi dwar il-progress;
(d)
pjan ta’ azzjoni dettaljat bi skeda li jlesti u jimplimenta s-sistema simplifikata ta’ remunerazzjoni; preparazzjoni ta’ pjan għar-riżorsi umani għaż-żmien medju għall-perjodu sal-2013 f’konformità mar-regola ta’ reklutaġġ 1 għal kull 5 ħaddiema li jitilqu, li jispeċifika wkoll pjanijiet għall-allokazzjoni mill-ġdid ta’ persunal kwalifikat għal f’oqsma prijoritarji; u l-pubblikazzjoni ta’ dejta kull xahar dwar il-movimenti tal-persunal (ġodda, dawk li spiċċaw, trasferimenti fost l-entitajiet) fil-bosta dipartimenti tal-gvern;
(e)
l-implimentazzjoni tar-riforma komprensiva tas-sistema tal-kura tas-saħħa bdiet fl-2010 bil-għan li n-nefqa pubblika fuq is-saħħa tinżamm għal 6 % tal-PDG jew anqas; miżuri li jrendru ffrankar fuq farmaċewtiċi ta’ għall-inqas EUR 2 biljun meta mqabbel mal-livell għall-2010, li minnhom għall-inqas EUR 1 biljun huma tal-2011; titjib fis-sistemi ta’ kontabilità u fatturazzjoni tal-isptarijiet permezz ta’: finalizzazzjoni tal-introduzzjoni ta’ sistemi ta’ kontabilità abbażi tad-dovuti b’entrati doppji korrispondenti fl-isptarijiet kollha; l-użu ta’ sistema ta’ kodiċi uniformi u reġistru komuni għall-provvisti tal-mediċina; il-kalkolu ta’ stokkijiet u flussi tal-provvisti tal-mediċina fl-isptarijiet kollha bl-użu ta’ sistema ta’ kodiċi uniformi għall-provvisti tal-mediċina; u l-fatturazzjoni fil-ħin tal-ispejjeż tat-trattament (mhux aktar tard minn xahrejn) lill-fondi tas-sigurtà soċjali tal-Greċja, lil Stat Membri oħra u lill-assiguraturi privati tas-saħħa; u l-iżgurar li għall-inqas 50 % mill-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi sa tmiem l-2011 ikun ikkostitwit minn ġeneriċi u mediċini mhux protetti bit-trejdmark (marka kummerċjali) billi issir ħaġa obbligatorja għall-isptarijiet pubbliċi kollha li jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva;
(f)
bl-għan li jkunu miġġielda l-ħela u l-immaniġjar ħażin tal-kumpaniji li huma proprjetà tal-Istat u biex jiġu ffrankati mill-inqas EUR 800 miljun fiskalment, att li: jnaqqas ir-remunerazzjoni primarja fl-intrapriżi pubbliċi b’mill-inqas 10 % fil-livell tal-kumpaniji; jillimita r-remunerazzjoni sekondarja għal 10 % tar-remunerazzjoni primarja; jistabilixxi limitu massimu ta’ EUR 4 000 fix-xahar qligħ gross (12-il pagament fis-sena); iżid it-tariffi tat-trasport urban b’mill-inqas 30 %; azzjonijiet li jnaqqsu n-nefqa operattiva fil-kumpaniji pubbliċi b’bejn 15 % u 25 %; u att għar-ristrutturazzjoni tal-OASA;
(g)
qafas regolatorju ġdid li jiffaċilita l-konklużjoni tal-ftehimiet ta’ konċessjoni għall-ajruporti reġjonali;
(h)
l-istabiliment ta’ taskforce indipendenti għall-politika tal-edukazzjoni li jkollha l-għan li żżid l-effiċjenza tas-sistema pubblika tal-edukazzjoni (edukazzjoni primarja, sekondarja u għolja) u li tagħmel użu iktar effiċjenti tar-riżorsi;
(i)
l-adozzjoni ta’ liġi għall-istabiliment ta’ Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku f’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni; u l-iżvilupp ta’ pjattaforma tat-teknoliġija tal-informazzjoni għall-akkwist elettroniku u l-istabiliment ta’ stadji intermedji f’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni, inkluż: l-ittestjar ta’ verżjoni pilota, id-disponibilità tal-funzjonalitajiet kollha għall-kuntratti kollha u l-introduzzjoni f’fażijiet tal-użu mandatorju tas-sistema tal-akkwist elettroniku għall-kuntratti tal-provvisti, is-servizzi u x-xogħlijiet;
5. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Lulju 2011:
(a)
tintroduċi lill-Parlament xibka tal-paga tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti li għandha tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u l-aġenziji l-oħra, imqassma fuq perjodu ta’ tliet snin, b’remunerazzjonijiet li jirriflettu l-produttività u x-xogħlijiet;
(b)
pjan ta’ terminu medju għar-reklutaġġ għall-perjodu sal-2015 f’konformità mar-regola ta’ reklutaġġ 1 għal kull 5 ħaddiema li jitilqu (1 għal kull 10 fl-2011). Il-pjan għandu jinkludi regoli aktar stretti għall-persunal temporanju, il-kanċellazzjoni ta’ karigi vakanti u r-riallokazzjoni ta’ persunal kwalifikat għal oqsma prijoritarji u jikkunsidra l-estensjoni tas-sigħat tax-xogħol għas-settur pubbliku;
(c)
pjan ta’ azzjoni dettaljat bi programmazzjoni għall-ikkompletar u l-implimentazzjoni ta’ sistema simplifikata tar-remunerazzjoni, bi qbil mal-pagi fis-settur privat, li jwassal għal tnaqqis fin-nefqa totali fuq il-pagi. Dan il-pjan għandu jissejjes fuq ir-riżultati tar-rapport ippublikat mill-Ministeru tal-Finanzi u l-Awtorità Unika ta’ Pagament. Il-leġiżlazzjoni għal sistema simplifikata ta’ rimunerazzjoni għandha tiddaħħal fuq tliet (3) snin. Il-pagi tal-impjegati tal-intrapriżi statali għandhom ikunu bi qbil max-xibka ġdida tal-pagi għas-settur pubbliku.
(d)
rinfurzar tal-ispettorat tax-xogħol, li għandu jkollu biżżejjed impjegati kwalifikati u jkollu miri kwantitattivi dwar in-numru ta’ kontrolli li għandhom jitwettqu;
(e)
att li jirrevedi l-parametri ewlenin tas-sistema tal-pensjonijiet sabiex tiġi limitata ż-żieda fl-infiq tas-settur pubbliku fuq il-pensjonijiet matul il-perijodu 2009-2060 għal inqas minn 2,5 % tal-PDG, jekk il-previżjonijiet fit-tul juru li ż-żieda prevista fin-nefqa pubblika tal-pensjonijiet tkun ser taqbeż dan l-ammont. L-Awtorità Attwarjali Nazzjonali (AAN) għandha tkompli bis-sottomissjoni tal-previżjonijiet fit-tul tan-nefqa tal-pensjonijiet sal-2060 taħt ir-riforma adottata. Il-previżjonijiet għandhom jinkludu l-iskemi (awżiljari) supplementarji ewlenin (ETEAM, TEADY, MTPY), abbażi ta’ dejta komprensiva miġbura u elaborata mill-AAN;
(f)
reviżjoni tal-lista ta’ professjonijiet intensivi u diffiċli biex titnaqqas il-kopertura għal mhux iktar minn 10 % tal-impjiegi; il-lista l-ġdida ta’ impjiegi diffiċli u perikolużi għandha tapplika b’effett mill-1 ta’ Awwissu 2011 għall-impjegati attwali u futuri kollha;
(g)
leġiżlazzjoni li tistabilixxi Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku (AUAP) bil-mandat, objettivi, kompetenzi, setgħat u skeda għad-dħul fis-seħħ, b’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni;
(h)
miżuri addizzjonali għall-promozzjoni tal-użu ta’ mediċini ġeneriċi permezz: ta’ preskrizzjoni elettronika obbligatorja minn sustanza attiva u ta’ ġeneriki orħos fejn disponibbli; bl-irbit ta’ rata iżgħar ta’ kondiviżjoni tal-kost mal-mediċini ġeneriċi li jkollhom prezz konsiderevolment orħos mill-prezz referenzjarju (anqas minn 60 % tal-prezz referenzjarju) abbażi tal-esperjenza ta’ Stati Membri oħra tal-UE; bl-iffissar tal-prezz massimu tal-ġeneriki għal 60 % tal-mediċina tad-ditta b’sustanza attiva simili;
(i)
il-pubblikazzjoni ta’ inventarju tal-assi li huma proprjetà tal-istat, inklużi ishma f’intrapriżi kwotati u f’dawk li mhumiex u proprjetà immobbli u art kummerċjalment vijabbli.’ għandu jiġi stabilit Segretarjat Ġenerali għall-Iżvilupp ta’ Proprjetà Immobbli bl-għanijiet li jittejjeb l-immaniġjar tal-assi immobiljari, jiġu kklerjati mill-okkupanti u jitħejjew għall-privatizzazzjoni;
(j)
l-istrateġija fiskali ta’ terminu medju (minn hawn ’il quddiem imsejħa SFTM) sal-2015 kif deskritt fl-Anness I ta’ din id-deċiżjoni u abbozzi ta’ implimentazzjoni rispettivi. L-SFTM għandha telabora dwar miżuri permanenti ta’ konsolidazzjoni fiskali li jiżguraw li l-limitu massimu tad-defiċit għall-2011-15 kif stabilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill ma jinqabiżx u li l-proporzjon tad-dejn-PDG jitpoġġa f’perkors sostenibbli ta’ tnaqqis;
(k)
privatizzazzjoni tal-assi b’valur mill-inqas EUR 390 miljun; adozzjoni ta’ programm ta’ privatizzazzjoni bl-għan li jinġabru tal-anqas EUR 15-il biljun sa tmiem l-2012 EUR 22 biljun sa tmiem l-2013, EUR 35 biljun sa tmiem l-2014 u tal-anqas EUR 50 biljun sa tmiem l-2015; ir-rikavati mill-privatizzazzjoni tal-assi (assi immobiljari, konċessjonijiet u assi finanzjarji) għandhom jintużaw biex jinfeda d-dejn u mhux se jnaqqas l-isforzi tal-konsolidazzjoni fiskali għall-konformità tal-limiti massimi tad-defiċit fl-Artikolu 1(2);
(l)
l-istabiliment ta’ fond ta’ privatizzazzjoni b’governanza tajba biex jiġi aċċellerat il-proċess ta’ privatizzazzjoni u tkun iggarantita l-irriversibilità tiegħu u maniġment professjonali; Il-Fond jikseb il-pussess legali tal-assi li jridu jiġu provatizzati. Il-Fond ma jistax jorbot l-assi tieghu b’mod li jtellef l-iskop tieghu, i.e. il-privatizzazzjoni tal-assi;
(m)
iressaq leġiżlazzjoni biex tagħlaq, tagħmel fużjoni jew iċċekken entitajiet mhux vijabbli;
(n)
miżuri biex isaħħu l-kontroll tan-nefqa: deċiżjoni li tispeċifika l-kwalifika u r-responsabilitajiet tal-uffiċjali tal-kontabilità li għandhom jinħatru fil-ministeri rilevanti kollha bir-responsabilità li jiżguraw kontrolli finanzjarji affidabbli;
(o)
kriterji u termini ġodda għall-konklużjoni ta’ kuntratti mill-fondi tas-sigurtà soċjali mal-fornituri tal-kura tas-saħħa kollha, bl-għan li tintlaħaq il-mira ta’ tnaqqis fl-infiq; jingħata bidu għax-xiri konġunt tas-servizzi u oġġetti mediċi biex jintlaħaq tnaqqis sostanzjali fin-nefqa ta’ mill-anqas 25 % meta mqabbel mal-2010 permezz ta’ ftehimiet ta’ prezz marbut mal-volum;
(p)
il-pubblikazzjoni ta’ linji gwida vinkolanti tal-preskrizzjonijiet għat-tobba abbażi ta’ linji gwida internazzjonali tal-preskrizzjonijiet biex jiġi żgurat użu kosteffikaċi tal-mediċini; pubblikazzjoni u aġġornament kontinwu tal-lista pożittiva tal-mediċini rimburżati;
(q)
preparazzjoni ta’ pjan għar-riorganizzazzjoni u r-ristrutturar tal-isptarijiet għat-terminu medju u immedjat bl-għan li jitnaqqsu l-ineffiċjenzi, jiġu sfruttati l-ekonomiji ta’ skala u ta’ firxa, u tittejjeb il-kwalità tal-kura għall-pazjenti. L-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż tal-isptarijiet b’tal-anqas 10 % fl-2011 u b’5 % fl-2012 addizzjonali fuq is-sena ta’ qabel.
6. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2011:
(a)
baġit għall-2012 b’konformità mal-SFTM u l-objettiv tal-osservanza tal-limitu massimu tad-defiċit stabilit fl-Artikolu 1(2);
(b)
mitigazzjoni tal-ostakoli tat-taxxa għal fużjonijiet u akkwiżizzjonijiet;
(c)
simplifikazzjoni tal-proċess tal-ikklerjar doganali għall-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet;
(d)
żieda sinifikanti fir-rati ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u dak ta’ koeżjoni;
(e)
l-implimentazzoni sħiħa tal-aġenda għal Regolamentazzjoni Aħjar bil-għan li jitnaqqsu il-piżijiet amministrattivi b’20 % (meta mqabbel mal-2008);
(f)
leġiżlazzjoni biex tagħlaq, tagħmel fużjoni jew iċċekken entitajiet mhux vijabbli;
(g)
miżuri li jagħmlu possibbli tnaqqis fl-akkwist u fl-ispejjeż fuq partijiet terzi f’intrapriżi statali, taġġorna t-tariffi, u toħloq linji ġodda tan-negozju, u tnaqqas il-kost tal-persunal billi tlesti u timplimenta pjan ta’ tiċkin fil-persunal. Persunal żejjed li ma jistax jitneħħa permezz tar-regola li jiġi rreklutat 1 għal kull 5 li jitilqu (1 għal kull 10 fl-2011) għandu jiġi indirizzat permezz ta’ sensji u assenza fit-tul mhux volontarji (riżerva ta’ ħaddiema). Din ir-regola hija mingħajr eċċezzjonijiet settorjali; għandha tapplika wkoll għall-persunal trasferit minn intrapriżi pubbliċi għal entitajiet pubbliċi oħra wara l-eżami tal-kwalifiki professjonali mill-ASEP skont il-kriterji ta’ evalwazzjoni regolati tagħha. Persunal fir-riżerva ta’ ħaddiema għandu jitħallas 60 % tal-paga bażika tiegħu għal mhux aktar minn 12-il xahar, u wara dan għandhom jingħataw is-sensja.
(h)
qafas legali li jippermetti l-assenjar veloċi tal-użu tal-art u jaċċellera r-registrazzjoni tas-sjieda tal-art tal-istat.
(i)
att li jippermetti l-promozzjoni tal-investiment fis-settur tat-turiżmu (kumplessi turistiċi u residenzi sekondarji għat-turisti), bil-ħsieb li, flimkien mal-abbozz dwar l-użu tal-art, jippermetti għall-aċċellerazzjoni tal-proċess ta’ privatizzazzjoni tal-plottijiet tal-art ġestiti mill-Aġenzija Griega tal-Immobiljari Turistiċi (ETA).
(j)
l-iffinalizzar tal-eżami funzjonali tal-programmi soċjali eżistenti; valutazzjoni mill-gvern tar-riżultati tat-tieni u l-aħħar fażi tal-eżami funzjonali indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali; leġiżlazzjoni u miżuri għall-implimentazzjoni ta’ rakkomandazzjonijiet operazzjonali tal-ewwel fażi tal-eżami funzjonali tal-amministrazzjoni pubblika fuq livell ċentrali u tal-eżami sħiħ tal-programmi soċjali eżistenti;
(k)
reviżjoni qawwija tal-funzjonament tal-fondi tal-pensjoni pubblika sekondarja/supplimentari, inkluż fondi tal-protezzjoni soċjali u skemi tal-għoti ta’ somma. L-għan tar-reviżjoni huwa li tiġi stabilizzata n-nefqa tal-pensjonijiet, tiġi ggarantita n-newtralità baġitarja ta’ dawn l-iskemi u tiġi żgurata s-sostenibilità tas-sistema fit-terminu medju u twil. Ir-reviżjoni għandha twassal għal: tnaqqis akbar fl-għadd ta’ fondi eżistenti; l-eliminazzjoni tal-iżbilanċi f’dawk il-fondi b’defiċits; l-istabilizzazzjoni tal-infiq kurrenti f’livell sostenibbli, permezz ta’ aġġustamenti xierqa li għandhom isiru mill-1 ta’ Jannar 2012; is-sostenibilità fit-tul ta’ skemi sekondarji permezz ta’ rabta stretta bejn il-kontribuzzjonijiet u l-benefiċċji.
(l)
identifikazzjoni tal-iskemi li għalihom l-għoti ta’ somma mħallas fl-irtirar mix-xogħol ma jirriflettix il-kontribuzzjonijiet imħallsa bl-għan li l-ħlas jiġi aġġustat sa tmiem Diċembru 2011.
(m)
aktar miżuri biex jiġu estiżi b’mod kosteffikaċi l-preskrizzjonijiet tal-mediċini, id-dijanjożi u r-referti mit-tobba b’mod elettroniku għall-fondi kollha tas-sigurtà soċjali, iċ-ċentri tas-saħħa u l-isptarijiet. B’konformità mar-regoli tal-akkwist tal-UE, il-Gvern għandu jwettaq il-proċeduri neċessarji tal-offerti biex jimplimenta sistema informatika komprensiva u uniformi tal-kura tas-saħħa (sistema tas-saħħa-e).
(n)
aktar miżuri biex jiġi żgurat li tal-inqas 30 % tal-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi jkun ikkostitwit minn ġeneriki bi prezz orħos minn dak ta’ prodotti simili tad-ditta u mediċini mhux koperti bi privattiva, partikolarment billi jagħmlu obbligatorju li l-isptarijiet pubbliċi kollha jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva.
(o)
deċiżjonijiet sabiex ikunu disposti l-istituzzjoni u stabiliment ta’ karigi għall-persunal tal-AUAP (Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku), kif ukoll għar-riorganizzazzjoni tar-riżorsi umani u s-servizzi tal-Awtorità skont id-dispożizzjonijiet tal-liġi dwar l-AUAP; jinħatru l-membri tal-AUAP.
(p)
Il-pubblikazzjoni ta’ dejta mensili dwar il-movimenti tal-persunal (ġodda, dawk li spiċċaw, trasferimenti fost l-entitajiet) fil-bosta dipartimenti tal-gvern;
7. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2011:
(a)
l-adozzjoni finali tal-baġit għall-2012;
(b)
rinfurzar tal-kapaċità ta’ ġestjoni tal-awtoritajiet kollha li jiġġestixxu u entitajiet intermedji ta’ programmi operattivi skont il-qafas tal-qafas ta’ referenza tal-istrateġija nazzjonali 2007-2013 u ċ-ċertifikazzjoni tagħhom ISO 9001:2008 (immaniġjar tal-kwalità);
(c)
sistema ta’ pprezzar ibbażata fuq il-każijiet fl-isptar għandha tintuża għall-finijiet baġitarji mill-2013 ’il quddiem;
(d)
atti għall-implimentazzjoni ta’ rakkomandazzjonijiet operazzjonali tal-ewwel fażi tar-reviżjoni funzjonali tal-amministrazzjoni pubblika fuq livell ċentrali u tar-reviżjoni sħiħa tal-programmi soċjali eżistenti; valutazzjoni tar-riżultati tat-tieni u l-aħħar fażi tal-eżami funzjonali indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali;
(e)
il-bidu tal-operazzjonijiet tal-Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku bir-riżorsi neċessarji sabiex taqdi l-mandat, l-għanijiet, il-kompetenzi u s-setgħat tagħha fil-Pjan ta’ Azzjoni;
(f)
reviżjoni tat-tariffi għas-servizzi mediċi esternalizzati lill-fornituri privati bl-għan li jitnaqqsu l-kostijiet relatati b’tal-anqas 15 % sal-2011, u bi 15 % addizzjonali fl-2012.
(g)
miżuri biex jissimplifikaw is-sistema tat-taxxa, jitwessgħu l-bażijiet u jitnaqqsu r-rati tat-taxxa b’mod fiskalment newtrali, b’rabta mat-taxxa fuq l-introjtu personali, it-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u l-VAT.
(h)
aktar miżuri biex jiġi żgurat li tal-inqas 50 % tal-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi jkun ikkostitwit minn ġeneriki bi prezz orħos minn dak ta’ prodotti simili tad-ditta u mediċini mhux koperti bi privattiva, partikolarment billi jagħmlu obbligatorju li l-isptarijiet pubbliċi kollha jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva.
8. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Marzu 2012:
(a)
riforma fl-iskemi tal-pensjonijiet sekondarji/supplementari, bil-fużjoni tal-fondi u billi jibda jsir kalkolu tal-benefiċċji abbażi tas-sistema ta’ ‘kontribuzzjoni nozzjonali definita l-ġdida; l-iffriżar tal-pensjonijiet supplementari nominali u t-tnaqqis tar-rati ta’ sostituzzjoni għal drittijiet dovuti fi fondi b’defiċits, abbażi ta’ studju attwarju mħejji mill-Awtorità Attwarjali Nazzjonali. Fil-każ li l-istudju attwarju ma jkunx lest, ir-rati ta’ sostituzzjoni għandhom jonqsu, b’effett mill-1 ta’ Jannar 2012 biex jiġu evitati d-defiċits;
(b)
il-kalkolu tal-marġini tal-profitti tal-ispiżeriji bħala ammont fiss jew tariffa fissa kkombinata ma’ marġini ta’ profitt baxxa bl-għan li jitnaqqas il-marġini ta’ profitt kumplessiv għal mhux aktar minn 15 %, inkluż fuq l-ogħla mediċini.
Artikolu 3
Il-Greċja għandha tikkoopera b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u tipprovdi mingħajr dewmien, kull meta tkun mitluba biex tagħmel hekk, kwalunkwe dejta jew dokument meħtieġ biex tiġi mmonitorjata l-konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-Greċja għandha tipprovdi lill-Kunsill u lill-Kummissoni rapport li juri l-miżuri tal-politika meħuda biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni kull tliet xhur.
2. Ir-rapporti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu informazzoni dettaljata dwar:
(a)
miżuri konkreti implimentati sad-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, inkluż l-impatt baġitarju kwantifikat tagħhom;
(b)
miżuri konkreti ppjanati li jiġu implimentati wara d-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, il-kalendarju tal-implimentazzjoni tagħhom u stima tal-impatt baġitarju tagħhom;
(c)
l-eżekuzzjoni tal-baġit mensili tal-Istat;
(d)
l-implimentazzjoni baġitarja infraannwali mis-sigurtà soċjali, il-gvern lokali u l-fondi baġitari żejda;
(e)
ħruġ u rimborsar tad-dejn tal-gvern;
(f)
żviluppi permanenti u temporanji fl-impjiegi tas-settur pubbliku;
(g)
nefqa tal-gvern fl-istennija tal-ħlas, bl-ispeċifikazzjoni ta’ dawk li skaditilhom id-data meta kienu dovuti;
(h)
il-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra.
3. Il-Kummissjoni u l-Kunsill għandhom janalizzaw ir-rapporti bil-għan li jevalwaw il-konformità tal-Greċja ma’ din id-Deċiżjoni. Fil-kuntest ta’ dawn il-valutazzonijiet, il-Kummissjoni tista’ tindika l-miżuri meħtieġa biex jiġi rrispettat il-pjan ta’ aġġustament stipulat b’din id-Deċiżjoni għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv.
Artikolu 5
Id-Deċiżjoni 2010/320/KE għandha tiġi revokata.
Referenzi għad-Deċiżjoni mħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness III.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Lulju 2011.