ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 26. ledna 2011
o státní podpoře Německa C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) „Zákon o dani z příjmu právnických osob (KStG), systém převodu daňových ztrát („Sanierungsklausel“)“
(oznámeno pod číslem K(2011) 275)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/527/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V dopisech ze dne 5. srpna 2009 a 30. září 2009 Komise požádala Německo o informace k § 8c zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „KStG“ (Körperschaftsteuergesetz)). Německé orgány odpověděly dopisy ze dne 20. srpna 2009 a 5. listopadu 2009. Rozhodnutím ze dne 24. února 2010 zahájila Komise ohledně podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(2)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Zároveň byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(3)
Německé orgány zaslaly své připomínky dopisem ze dne 9. dubna 2010.
(4)
Ve dnech 9. dubna a 3. června 2010 se v Bruselu uskutečnila dvě setkání se zástupci Německa. Další informace Německo poskytlo dne 2. července 2010. Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran.
2. POPIS OPATŘENÍ
2.1 Souvislosti
(5)
Zdanění podniků v Německu probíhá v zásadě na základě zákona o dani z příjmu (dále jen „EStG“ (Einkommensteuergesetz)) a KStG. Podle § 10d odst. 2 EStG lze ztráty zaznamenané v jednom fiskálním roce převést, tj. zdanitelné příjmy v následujících zdaňovacích obdobích je možné podle principu daňové způsobilosti snížit započtením ztrát celkem až o 1 mil. EUR ročně. Tuto možnost převodu ztrát mají podle § 8 odst. 1 KStG také podniky, na které se vztahuje daň z příjmu právnických osob.
(6)
Možnost převodu ztrát vedla k tomu, že byly kupovány podniky, které již před dlouhou dobou ukončily veškerou činnost, avšak stále ještě vlastnily převody ztrát (tzv. zastřešující společnosti (empty-shell companies)).
(7)
Aby se zabránilo nákupu takových zastřešujících společností, omezil německý zákonodárce v roce 1997 možnost převodu ztrát tím, že do § 8 odst. 4 KStG zavedl tzv. pravidlo pro nákup zastřešujících společností. Toto pravidlo omezilo možnost převodu ztrát na podniky, které byly právně a hospodářsky totožné s podnikem, jenž ztrátu zaznamenal. Neobsahuje sice definici pojmu „hospodářsky totožný“, ale obsahuje jeden negativní příklad a dva pozitivní.
a)
O hospodářskou totožnost se nejedná, pokud se převádí více než polovina podílů kapitálové společnosti a pokud kapitálová společnost pokračuje ve své hospodářské činnosti nebo ji znovu zahájí s převážně novým majetkem podniku.
b)
Naopak o hospodářskou totožnost se jedná, pokud vklad nového majetku podniku slouží pouze k ozdravení hospodářské činnosti, která způsobila zbývající odpočet ztráty, a pokud tento subjekt v následujících pěti letech pokračuje v hospodářské činnosti v objemu srovnatelném s celkovým obrazem hospodářských poměrů.
c)
O hospodářskou totožnost je jedná rovněž tehdy, když nabyvatel, namísto aby vložil do podniku nový majetek, vyrovná ztráty, které ztrátovému podniku vznikly.
(8)
Oba poslední příklady byly společně označeny jako „systém převodu daňových ztrát“ (Sanierungsklausel).
(9)
§ 8 odst. 4 KStG byl s účinností od 1. ledna 2008 zrušen zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008.
(10)
Tímto zákonem o reformě podnikových daní byl také zaveden nový § 8c odst. 1 KStG, jenž oproti bývalému § 8 odst. 4 KStG podstatně silněji omezuje možnost převodu ztrát v případě nabytí podílů. Nové ustanovení stanoví:
a)
Nevyužité ztráty nejsou vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu.
b)
Bylo-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu, zanikají nevyužité ztráty poměrně k výši procentuální změny ve vlastnictví podílů.
(11)
Nová úprava zpočátku nepředpokládala žádnou výjimku pro podniky, v nichž došlo zároveň k restrukturalizaci i k významným změnám ve struktuře podílníků.
(12)
Po odůvodnění zákona, které schválil německý Spolkový sněm spolu se zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008, byl § 8 odst. 4 KStG nahrazen následnou úpravou § 8c odst. 1 KStG, aby se režim zjednodušil (odůvodnění zákona naznačuje, že z praktického použití § 8 odst. 4 KStG vyplynuly četné složité právní otázky) a aby se cíleně postupovalo proti zneužití (4). Zákonodárce si byl vědom toho, že tato úprava znamená, že při restrukturalizaci podniků v obtížích spojené s nabytím účasti už nebude možné převádět ztráty. To však bylo považováno za přijatelné, neboť daňové orgány se mohly vzdát daňových pohledávek v takových případech na základě spravedlivého nároku i bez výslovné zákonné úpravy (5).
2.2 Opatření
(13)
V červnu 2009 bylo úpravou § 8c KStG zavedeno ustanovení jako § 8c odst. 1a KStG, podle něhož je i nadále možný převod ztrát, pokud účelem nabytí podniku v obtížích je jeho restrukturalizace. Tato úprava byla součástí zákona o nižším zatížení občanů v oblasti zdravotního pojištění (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Nové ustanovení je rovněž označováno jako systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel), případně jako nový systém převodu daňových ztrát (aby se odlišilo od předchozího režimu v § 8 odst. 4 KStG). Tímto byla vytvořena výjimka pro omezení převodu ztrát zavedené § 8c odst. 1 KStG od 1. ledna 2008.
(14)
Podle § 8c odst. 1a KStG smí právnická osoba převést ztráty za těchto podmínek také v případě změn ve vlastnictví podílů spadajících pod § 8c odst. 1 KStG:
a)
účelem nabytí podílů je restrukturalizace subjektu (7);
b)
podnik je v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti nebo je nadměrně zadlužený, nebo je těmito jevy ohrožen (8);
c)
zásadní struktury podniku zůstanou zachovány, což předpokládá, že
-
subjekt se řídí uzavřenou podnikovou dohodou obsahující ustanovení o zachování pracovních míst, nebo
-
je v prvních pěti letech po nabytí podílů zachováno 80 % pracovních míst (měřeno průměrným ročním objemem mezd), nebo
-
je během dvanácti měsíců do podniku vložen značný majetek nebo jsou odepsány závazky, které ještě mají hodnotu; o vložení značného majetku do podniku se jedná tehdy, když nový majetek podniku odpovídá nejméně 25 % aktiv předcházejícího hospodářského roku; zpětné převody kapitálové společnosti, ke kterým dojde během tří let po vkladu nového majetku podniku, snižují hodnotu vloženého majetku;
d)
v průběhu pěti let po nabytí podílů nedojde ke změně odvětví činnosti;
e)
podnik v okamžiku nabytí podílů neukončil hospodářskou činnost.
(15)
§ 8c odst. 1a KStG vstoupil v platnost 10. července 2009 a platí zpětně od 1. ledna 2008.
(16)
§ 8c odst. 1a KStG byl původně zaveden jen dočasně do 31. prosince 2009. Dne 22. prosince 2009 však německý Spolkový sněm schválil v rámci zákona o urychlení růstu z roku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz 2009) (9) ustanovení, které zrušilo příslušné ustanovení KStG o skončení platnosti.
(17)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že ztráty, které lze převést, mohou být započítány pouze proti ziskům restrukturalizovaného podniku. Nabyvatel nemůže tyto ztráty započítat proti svým vlastním ziskům.
(18)
To platí i tehdy, když nabyvatel konsoliduje své daňové závazky na úrovni koncernu, neboť § 15 věta 1 č. 1 KStG zakazuje převod ztrát, pokud je společnost součástí daňové jednotky (10).
(19)
Podle německých právních předpisů o dani z příjmu právnických osob však takové ztráty nezanikají; jsou pouze „zmraženy“ na úrovni daňové jednotky a mohou být použity, jakmile už podnik není konsolidován. U těchto „zmražených“ ztrát neexistuje žádná lhůta pro převod.
(20)
Nabyvatel je § 8c odst. 1a KStG nepřímo zvýhodňován, neboť se daňové zatížení restrukturalizovaného podniku po úspěšném ukončení restrukturalizace snižuje. Kromě toho může nabyvatel samozřejmě zcela nebo částečně začlenit svou hospodářskou činnost do získaného podniku a tímto způsobem využít převedených ztrát.
2.3 Porovnání ustanovení § 8c odst. 1a KStG a § 8 odst. 4 KStG
(21)
Nové režim podle § 8c odst. 1a KStG se odlišuje od předchozího pravidla podle zrušeného § 8 odst. 4 KStG jedním důležitým a pro posouzení opatření rozhodujícím aspektem.
(22)
Podle § 8c odst. 1 KStG podnik nemůže provést převod ztrát, pokud je převáděna více než polovina podílů, ledaže by se použil systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). Tímto podle obecného pravidla ztráta při významné změně ve struktuře podílů společníků zaniká. Stávající systém převodu daňových ztrát je tudíž výjimkou z obecného pravidla.
(23)
Podle bývalého § 8 odst. 4 KStG spočívalo obecné pravidlo v tom, že převod ztrát byl při významné změně ve struktuře podílů společníků i nadále možný, pokud existovala hospodářská totožnost podniku. Cílem této výjimky bylo zabránit zneužití (např. ve formě nákupu zastřešujících společností).
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(24)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(25)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zastávala názor, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi zdravými podniky, které zaznamenaly ztrátu, a podniky (potenciálně) platebně neschopnými nebo nadměrně zadluženými tím, že zvýhodňuje pouze posledně jmenované. § 8c odst. 1a KStG proto zřejmě představoval výjimku z referenčního systému, podle něhož by obě skupiny podniků nebyly způsobilé pro převod ztrát. Jelikož byly předpoklady uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU zřejmě splněny, Komise zastávala předběžné stanovisko, že je opatření selektivní a že zahrnuje státní podporu. Nakonec Komise vysvětlila, že má pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU podle výkladu dočasného rámce Společenství (11) a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU podle výkladu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) a pokynů k regionální podpoře (13).
(26)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (14). Komise vyzvala Německo a všechny zúčastněné strany, aby podaly připomínky.
(27)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby § 8c odst. 1a KStG již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí, a informovaly příslušné podniky, že v případě, že Komise vydá záporné rozhodnutí, budou muset být podpory vráceny (15).
4. STANOVISKO NĚMECKA
(28)
Německé orgány se domnívají, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje státní podporu z těchto tří důvodů:
a)
režim je v souladu se zásadou soukromého věřitele (viz oddíl 4.1);
b)
není selektivní (viz oddíl 4.2);
c)
je oprávněn povahou a vnitřní strukturou německého daňového systému (viz oddíl 4.3).
(29)
Německé orgány kromě toho tvrdí, že nový systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) v § 8c odst. 1a KStG v zásadě odpovídá starému systému převodu daňových ztrát v § 8 odst. 4 KStG, k němuž Komise nikdy nevyjádřila pochybnosti (viz oddíl 4.4), a že několik dalších členských států má obdobná daňová pravidla (viz oddíl 4.5).
4.1 Soulad se zásadou soukromého věřitele
(30)
Toto tvrzení německé orgány předložily poprvé dopisem ze dne 2. července 2010. Německé orgány v něm vysvětlují, že zásadu soukromého věřitele lze použít rovněž v oblasti výběru fiskálních nebo parafiskálních pohledávek (16). Vztah německého státu k jeho daňovým poplatníkům je srovnatelný s trvalým závazkovým vztahem mezi soukromým věřitelem a dlužníkem, jakým je např. nájemní nebo pracovní smlouva. Podle názoru německých orgánů by se soukromý věřitel v trvalém závazkovém vztahu vzdal části svých budoucích nároků, pokud by se tím umožnilo převzetí dlužníka jiným podnikem a tím i další trvání trvalého závazkového vztahu.
4.2 Neselektivnost opatření
(31)
Německo se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je obecným opatřením, neboť jej mohou využívat všechny podniky nezávisle na jejich příslušnosti k určitému regionu, výrobnímu odvětví nebo velikosti podniku. Tvrdí, že potenciálně se každý podnik může bez vlastního zavinění dostat do finančních obtíží a je způsobilý pro použití pravidla.
(32)
Německo upozorňuje na to, že Komise ve svém sdělení o zdanění podnikatelské činnosti z roku 1998 sama zastává názor, že čistě technická daňová opatření, jako jsou předpisy o převodu ztrát, nejsou selektivní „za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu“, a že „skutečnost, že některé podniky nebo některá odvětví těží z těchto některých daňových opatření více než jiné, neznamená nezbytně, že se na ně vztahují soutěžní předpisy upravující státní podporu“ (17).
(33)
Německé orgány se domnívají, že tyto úvahy jsou obzvláště důležité pro daňové pobídky pro výzkum a vývoj, ale také v oblasti ochrany životního prostředí, vzdělávání nebo zaměstnanosti. Daňová pravidla prospívající podnikům, které v těchto oblastech vyvíjejí zvláštní úsilí, nejsou podle Německa selektivní, jelikož jsou přístupná všem podnikům, i když je de facto využívají více podniky, které působí v určitých oblastech. Německé orgány se domnívají, že by totéž mělo platit také pro daňová pravidla, která prospívají podnikům v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace.
(34)
Německo tvrdí, že Soudní dvůr a Soud akceptovaly, že opatření, které prospívá výlučně podnikům v obtížích, v zásadě může být obecným opatřením, které není selektivní. Německo v této souvislosti odkazuje nejprve na věc DMT, kde Soudní dvůr ohledně belgického platebního nástroje pro podniky v obtížích zjistil toto (18):
„Francouzská vláda tvrdí, že úlevy na platbách příspěvků na sociální zabezpečení nepředstavují státní podporu, pokud jsou poskytovány za stejných podmínek každému podniku, který je ve finančních obtížích. Zdá se, že v případě režimu zavedeného podle belgického práva tomu tak je. Komise však oponuje, že ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení.
Jak vyplývá z čl. 92 odst. 1 Smlouvy, na opatření obecné povahy, která nezvýhodňují pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby, se toto ustanovení nevztahuje. Naopak, pokud subjekt poskytující finanční výhody má prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření považovat za opatření obecné povahy (viz rozsudek ze dne 26. září 1996 ve věci Francie v. Komise, C-241/94, Sb. rozh. 1996, s. I 4551, body 23 a 24).
Je tedy věcí vnitrostátního soudu, aby v hlavním řízení zjistil, zda ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení a zda - pokud tomu tak není - jsou úlevy na platbách poskytované ONSS obecné povahy nebo zda zvýhodňují určité podniky.“
(35)
Německo dále odkazovalo na věc HAMSA, kde španělské orgány tvrdily, že opatření není selektivní, neboť platí pro všechny podniky v obtížích. Soud se k tomu vyjádřil takto (19):
„V daném případě je třeba tvrzení žalobkyně a Španělského království, že španělský zákon ze dne 26. července 1922 o zastavení plateb zavádí postup obecné povahy platný pro všechny podniky v obtížích, zamítnout. Je sice pravda, že tento zákon nemá být použit selektivně ve prospěch určitých skupin podniků nebo určitých výrobních odvětví, avšak prominutí dluhů kritizovaná Komisí nevyplývají z použití tohoto zákona automaticky, nýbrž z rozhodnutí na základě uvážení příslušných veřejných subjektů. Pokud má subjekt poskytující finanční výhody prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření podle judikatury považovat za opatření obecné povahy (rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci DM Transport, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3913, bod 27).“
(36)
Německo tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG - oproti opatřením uváděným ve věcech DMT a HAMSA - nepočítá s volným uvážením veřejných subjektů; použití opatření vyplývá automaticky ze zákona. Německo tudíž naopak vyvodilo, že § 8c odst. 1a KStG není selektivní.
(37)
Německo dále zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG je normou insolvenčního práva. Způsobilost podniků se opírá o pojmy platební neschopnost, hrozící platební neschopnost a nadměrné zadlužení, které jsou definovány v InsO a představují důvody pro podání návrhu na konkurzní řízení.
(38)
Německo ohledně selektivity dospělo k závěru, že by se z názoru Komise dalo vyvodit, že každá úleva na dani představuje státní podporu, i když je obecně použitelná, a že takový postoj je v rozporu s SFEU.
4.3 Oprávněnost na základě povahy nebo vnitřní struktury daňového systému
(39)
Německo zastává názor, že je výjimka vytvořená § 8c odst. 1a KStG oprávněná povahou a vnitřní strukturou německého systému zdaňování právnických osob. Tvrdí, že existuje objektivní rozdíl mezi podniky v obtížích, které musejí být restrukturalizovány, a jinými podniky, a tento objektivní rozdíl opravňuje k jinému zacházení s podniky v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace. Německo u těchto tvrzení vychází ze tří úvah.
(40)
Za prvé by podniky v obtížích oproti finančně zdravým podnikům, které by měly možnost volby mezi financováním přes kapitálový trh a hledáním případného nabyvatele, měly pouze možnost hledat si případného nabyvatele, jelikož by na kapitálovém trhu nemohly obdržet cizí kapitál, ani by nezískaly bankovní úvěr. V důsledku toho by podniky v obtížích systematicky ztrácely možnost převodu ztrát, zatímco zdravé podniky by vždy měly možnost volby mezi nabytím cizího kapitálu a hledáním kupce.
(41)
Za druhé Německo tvrdí, že smysl a účel § 8c odst. 1 KStG - zabránit nákupu zastřešujících společností - nevyžaduje vyloučení možnosti převodu ztrát v případech, kdy účelem nabytí je restrukturalizace a nikoli čistě daňový důvod. Bez omezení § 8c odst. 1a KStG na nabývání podniků v obtížích za účelem restrukturalizace, tj. zahrnutím dalších případů nabývání, by smysl normy nebyl zachován.
(42)
Za třetí Německo tvrdí, že pomocí § 8c odst. 1 KStG má být zajištěno, že kupní cena podílů podniku je založena pouze na hospodářské hodnotě podniku a hodnota kumulovaných ztrát k optimalizaci daní není do kupní ceny zahrnuta. Naopak v případě nabytí podniku v obtížích za účelem restrukturalizace nehraje případná hodnota kumulovaných ztrát žádnou zvláštní roli. Na podporu tohoto tvrzení Německo upozorňuje na to, že auditor v účetnictví daňové jednotky podle obchodního práva případným převodům ztrát hospodářsky neprosperující společnosti nepřičítá žádnou hodnotu.
(43)
Na základě kombinace těchto okolností Německo zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG, i kdyby byl prima facie selektivní, je v každém případě oprávněný povahou a vnitřní strukturou německého systému daní z příjmu právnických osob.
4.4 Vztah mezi novým a starým systémem převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)
(44)
Německé orgány poznamenávají, že § 8c KStG k 1. lednu 2008 nahradil podobné pravidlo - § 8 odst. 4 KStG, které bylo zároveň zrušeno. Obě pravidla sledovala stejný účel - zabránit nákupu zastřešujících společností.
(45)
Německé orgány upozorňují na to, že Komise nikdy ohledně § 8 odst. 4 KStG nevyjádřila pochybnosti, tudíž by toto pravidlo nemělo představovat státní podporu.
(46)
Z tohoto důvodu Německo považuje postoj Komise v tomto ohledu za rozporný.
4.5 Obdobná pravidla v jiných daňových systémech
(47)
Německé orgány uvádějí, že v mnoha dalších členských státech existují obdobná pravidla jako § 8c odst. 1a KStG. Jako příklad jsou jmenovány Belgie, Finsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko a Rakousko. Navzdory velké podobnosti systémů Komise ohledně těchto členských států nepřijala žádná opatření, která má v rámci svých pravomocí v oblasti státních podpor k dispozici.
(48)
Německé orgány k bodu 34 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž se vysvětlují opatření Komise přijatá v souvislosti s francouzským daňovým systémem, prohlašují, že se německý systém odlišuje od francouzského systému, který je omezen na určitá hospodářská odvětví a předpokládá úplné osvobození od daně z příjmu právnických osob.
5. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(49)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
5.1 Státní prostředky a přičitatelnost státu
(50)
Opatření musí být financováno z státních prostředků a využití státních prostředků musí být přičitatelné státu. Ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě daňových výdajů. Tím, že spolková vláda umožňuje podnikům snížit jejich daňové zatížení v případě daně z příjmu právnických osob, unikají Německu příjmy, tudíž se jedná o státní podporu. Německo Komisi informovalo, že provedení opatření by mohlo vést ke snížení daňových příjmů ročně o 900 milionů EUR. Jelikož je opatření spojené se ztrátou státních prostředků, je poskytováno ze státních prostředků. Podpora je poskytována na základě zákona a je tudíž přičitatelná státu.
5.2 Existence selektivní výhody
(51)
Opatření navíc musí příjemci poskytovat selektivní výhodu. Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem podpory nejen pozitivní přínos, ale také opatření, která v různé formě snižují zátěž, jež by podnik musel za obvyklých okolností nést (20).
(52)
Podle § 8c odst. 1 KStG vedou určité změny ve struktuře podílů společníků v podniku k tomu, že částečně nebo zcela ztrácí možnost převodu dřívějších ztrát k daňovým účelům.
(53)
§ 8c odst. 1a KStG poskytuje výjimku z tohoto pravidla pro případ, že se změna ve struktuře podílů společníků týká podniku v obtížích a uskutečňuje se za účelem restrukturalizace.
(54)
§ 8c odst. 1a KStG tudíž může podnikům, které splňují tyto předpoklady, poskytovat selektivní výhodu, neboť jim nabízí možnost při výpočtu zdanitelného příjmu započítat v minulosti zaznamenané ztráty proti budoucím ziskům.
(55)
Německé orgány tvrdí, jak je uvedeno v bodě 28, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje takovou selektivní výhodu. Toto tvrzení vychází z těchto tří úvah:
a)
§ 8c 1a KStG je v souladu se zásadou soukromého věřitele (5.2.1);
b)
§ 8c odst. 1a KStG není prima facie selektivní (5.2.2);
c)
§ 8c odst. 1a KStG je oprávněn povahou a vnitřní strukturou daňového systému (5.2.3).
(56)
Německo dále poukazuje na podobnosti mezi § 8c odst. 1a KStG a jeho předchůdcem, § 8c odst. 4 KStG (viz 5.2.4), jakož i na skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobná pravidla (viz 5.2.5).
5.2.1 Možné uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství
(57)
Německé orgány tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG je slučitelný se zásadou soukromého věřitele, neboť odpovídá chování soukromého věřitele v tržním hospodářství, ke kterému má dlužník trvalý závazkový vztah.
(58)
Komise se domnívá, že toto stanovisko není udržitelné z několika důvodů. Podle judikatury Soudního dvora a Soudu se zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství použije pouze tehdy, když stát jedná jako hospodářský subjekt; použití této zásady však nepřipadá v úvahu, pokud stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci (21). V daném případě náleží státu jako vykonavateli veřejné moci státní monopol v oblasti zdanění.
(59)
Podle názoru Komise Německem citované judikatury nemění nic na tomto hodnocení. V případě § 8c odst. 1a KStG se jedná o vznik daňového dluhu, zatímco u skutečností vedoucích k rozsudkům ve věcech Španělsko v. Komise (22) a DMT (23) se jednalo o skutečnosti, kdy správa měla možnost stávající daňový dluh prominout. Proto nepřipadá použití zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství v této věci v úvahu.
(60)
Za druhé, i kdyby byla tato zásada použitelná - což Komise popírá - Komise konstatuje, že daňová výhoda je poskytována automaticky, aniž by se předtím posoudilo, jaké částky ztráty celkem dosahují (rozhodující pro stanovení maximální částky budoucího snížení daní), do jaké míry bude příjemce schopen opět hospodařit se ziskem a zda dlužník hraje strategicky důležitou úlohu. Soukromý věřitel v tržním hospodářství by ve svých všeobecných podmínkách nikdy nepředpokládal takové automatické prominutí budoucích pohledávek, aniž by si předem udělal představu o objemu prominutí pohledávek, finančních vyhlídkách dlužníka a jeho strategickém významu.
(61)
Za třetí Komise zjistila, že se § 8c odst. 1a KStG oproti dlouhodobému smluvnímu vztahu nevztahuje na prominutí stávajících dluhů, nýbrž na snížení případných budoucích dluhů, které by mohly vzniknout poté, co se finanční situace dlužníka opět zlepšila. Jinými slovy, v okamžiku, kdy stát povolí převod ztrát, nemá žádné nesplacené dluhy.
(62)
Za čtvrté Komise poukazuje na to, že v případě úpadku přebírá obchodní činnosti dlužníka obvykle jiný podnik, od něhož pak stát na základě daňového monopolu může vybírat daně. Na místě dlužníka, který opouští trh, tak nastupuje jiný dlužník. Oproti zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství nehraje koncept věrnosti stávajícího zákazníka při rozhodování státu žádnou roli.
(63)
Komise dospěla k závěru, že zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství není v daném případě použitelná, neboť stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci a nejedná jako hospodářský subjekt. Kromě toho, i kdyby byla zásada soukromého věřitele v daném případě použitelná, Komise prokázala, že v případě dlouhodobého smluvního poměru by soukromý věřitel, který by se nacházel ve stejné situaci jako stát, opatření srovnatelné s § 8c odst. 1a KStG nepřijal.
5.2.2 Selektivita prima facie
(64)
Podle judikatury Evropského Soudního dvora ohledně selektivity určitého daňového opatření se musí podle čl. 107 odst. 1 SFEU posoudit, zda je vnitrostátní opatření v rámci určitého právního režimu vhodné k tomu, aby zvýhodnilo „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ oproti jiným podnikům nebo odvětvím výroby, které se s ohledem na účel sledovaný příslušným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci (24).
(65)
Z tohoto důvodu musí Komise při posuzování selektivní povahy daňového pravidla nejprve určit, jak je příslušná daňová oblast regulována podle platného daňového systému (dále jen „referenční systém“) v obecném či „normálním“ případě. Jako další krok je třeba posoudit a zjistit, zda opatření představuje výjimku z referenčního systému do té míry, do jaké rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na účel sledovaný daňovým systémem příslušného členského státu nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.
5.2.2.1 Referenční systém
(66)
Komise se domnívá, že referenčním systémem je německý systém daní z příjmu právnických osob ve stávajícím znění, zejména předpisy § 8c odst. 1 KStG o odpočtu ztrát u právnických osob, u nichž dochází k nabytí podílů společníků. Jak je popsáno v bodě 10, nejsou podle tohoto pravidla nevyužité ztráty již vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % podílnických práv v určitém subjektu; nevyužité ztráty zanikají poměrně, je-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % podílnických práv. Komise z toho vyvozuje, že zánik ztrát je pravidlem, tzn. je v případě změny ve vlastnictví podílů referenčním systémem.
(67)
Komise poukazuje na to, že § 8c odst. 1 KStG již dříve stanovila jako referenční systém v jiné dřívější věci (25). Tehdy Komise prohlásila výjimku z § 8c odst. 1 KStG za neslučitelnou s vnitřním trhem, podle které byl pro podniky, jež byly převzaty společnostmi rizikového kapitálu, navzdory změně ve vlastnictví podílů převod ztrát přípustný. Odůvodnění rozhodnutí platí také pro tento případ.
5.2.2.2 Rozlišování mezi podniky, které se s ohledem na účel daňového systému nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci
(68)
Odchylně od referenčního scénáře je také podle § 8c odst. 1a KStG možné, aby podniky, které jsou v okamžiku nabytí podílů za účelem restrukturalizace v platební neschopnosti či nadměrně zadlužené nebo jsou těmito jevy ohroženy, své ztráty převedly, pokud jsou splněny určité předpoklady (viz bod 14).
(69)
Německé orgány tvrdí, že cílem § 8c odst. 1a KStG je odstranění daňové překážky pro restrukturalizaci podniků v obtížích. Z hlediska účelu daňového systému se proto ve srovnatelné skutkové a právní situaci nacházejí pouze podniky v obtížích. Vzhledem k použitelnosti § 8c odst. 1a KStG na všechny podniky v obtížích tak § 8c odst. 1a KStG není selektivní.
(70)
Rozsudky ve věcech DMT (26) a HAMSA (27) podle názoru německých orgánů toto stanovisko podporují. Soudní dvůr a Soud dospěly k závěru, že opatření v daných věcech jsou selektivní, neboť se jednalo o rozhodnutí na základě volného uvážení příslušných orgánů. Naopak lze z těchto rozsudků odvodit, že opatření, které platí pro všechny podniky v obtížích a které neponechává těmto orgánům prostor k volnému uvážení, není selektivní.
(71)
Komise nejprve poukazuje na to, že účel daňového systému musí být definován na úrovni referenčního systému a nikoli na úrovni ustanovení o výjimce (28). Smyslem a účelem systému daní z příjmu právnických osob je vytvářet příjmy pro rozpočet. Otázkou je, zda je tento účel splněn, když podniky nadměrně snižují svůj daňový základ využíváním převodů ztrát ze zastřešujících společností. § 8c odst. 1 KStG má zabránit tomu, aby podniky, u nichž se mění podílníci, převáděly své ztráty. Tato skutečnost jasně vyplývá z odůvodnění zákona, kterým byl § 8 odst. 1 KStG zaveden a § 8 odst. 4 KStG zrušen (29). Proto jsou všechny podniky, u nichž dochází ke změně podílníků, z hlediska účelu daňového systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci.
(72)
Komise poukazuje na to, že pro výjimku podle § 8c odst. 1a KStG jsou způsobilé výlučně podniky v obtížích. Podniky, které nejsou v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti či nejsou nadměrně zadlužené, nebo nejsou těmito jevy ohroženy, možná také zaznamenávají ztráty, nesmí však žádné ztráty převádět.
(73)
Komise proto dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi ztrátovými, avšak jinak zdravými podniky a nesolventními či nadměrně zadluženými podniky nebo podniky těmito jevy ohroženými, přičemž druhá skupina je zvýhodněna. § 8c odst. 1a KStG rozlišuje tedy mezi podniky, které se s ohledem na účel daňového systému nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci
(74)
Za druhé Komise zdůrazňuje, že judikatura Soudního dvora a Soudu oproti německému stanovisku nikdy nezastávala názor, že opatření, které je použitelné pro všechny podniky v obtížích a které nedává veřejným orgánům žádný prostor k volnému uvážení, není podle definice selektivní.
(75)
Pokud jde o věc DMT, je třeba poznamenat, že Soudní dvůr ohledně tvrzení francouzské vlády, které odpovídá stanovisku Německa, dospěl v bodě 28 k závěru, že i tehdy, když vnitrostátní orgány neměly žádný prostor k volnému uvážení, je úkolem vnitrostátního soudu, aby prověřil, zda má příslušné vnitrostátní opatření všeobecný nebo selektivní charakter. Soudní dvůr tímto implicitně uznává, že vnitrostátní opatření, které je otevřené všem podnikům v obtížích a které orgánům nedává žádný prostor k volnému uvážení, může být přesto selektivní.
(76)
K věci HAMSA Komise poznamenává, že se obiter dictum Soudního dvora v bodu 157 vztahuje k obecnému španělskému insolvenčnímu právu. Ve věci HAMSA však nejde o insolvenční opatření, nýbrž o prominutí pohledávek ze strany španělských orgánů, ke kterému dochází na základě dobrovolnosti, ke kterému nebyly orgány zákonem povinovány a které ve svém rozsahu dalece převyšovalo prominutí pohledávek ze strany soukromých investorů. Proto tento případ není relevantní pro hodnocení daného opatření.
(77)
Generální advokát Fennelly ve svých závěrech ve věci Ecotrade potvrdil, že předpisy, které platí pro všechny podniky v obtížích, jsou selektivní a mohou představovat státní podporu (30).
(78)
Proto je posouzení daného opatření ze strany Komise - oproti stanovisku Německa - v souladu s judikaturou Soudního dvora a Soudu.
(79)
Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je prima facie selektivní.
5.2.3 Oprávněnost na základě povahy či vnitřní struktury daňového systému, ke kterému opatření náleží
(80)
Podle judikatury Soudního dvora ovšem opatření, které sice představuje výhodu pro příjemce, avšak je oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury systému, ke kterému náleží, tuto podmínku selektivity nesplňuje (31).
(81)
Pokud tedy Komise, stejně jako v dané věci, dospěje k závěru, že se opatření prima facie zdá být selektivním, musí prověřit, zda povaha či vnitřní struktura daňového systému, ke kterému opatření náleží, opravňuje k takovému rozlišování.
(82)
Komise konstatuje, že podle ustálené judikatury Soudního dvora musí příslušný členský stát takovou oprávněnost zdůvodnit (32).
(83)
Podle vyjádření Soudního dvora je přitom nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které s touto soustavou nesouvisejí, a mechanismy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů. Pouze posledně jmenované mechanismy připadají v úvahu jako odůvodnění povahou či vnitřní strukturou daňového systému, k němuž opatření náleží.
(84)
Komise se domnívá, že v dané věci je nutné rozlišovat mezi účelem § 8c odst. 1 KStG a účelem § 8c odst. 1a KStG.
(85)
Podle vyjádření Německa je smyslem a účelem § 8c odst. 1 KStG vyloučit zneužití možnosti převodu ztrát, kterou předpokládá německý daňový systém, prostřednictvím zastřešujících společností.
(86)
Komise v tomto ohledu bere na vědomí, že § 8c odst. 1 KStG má mnohem větší oblast působnosti než předchozí pravidlo (§ 8 odst. 4 KStG). Zatímco podle § 8 odst. 4 KStG byl převod ztrát vyloučen jen tehdy, když byly splněny dva předpoklady zároveň (nabytí podílů jinou právnickou osobou a nová oblast hospodářské činnosti), nový systém převodu daňových ztrát tento druhý předpoklad neobsahuje. V případě nabytí jinou právnickou osobou již možnost převodu ztrát zaniká. Zákonodárce si byl této změny v oblasti použití vědom, neboť zákonná změna byla výslovně přijata za účelem financování snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 % (33).
(87)
Naopak, § 8c odst. 1a KStG neměl za cíl zabránit zneužití. To vyplývá z odůvodnění zákona zveřejněného německým Spolkovým sněmem k novému systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). V odůvodnění je uvedeno, že § 8c odst. 1a KStG byl zaveden za účelem zvládnutí problémů vzniklých v důsledku finanční a hospodářské krize (34). Během krize byla omezení převodu ztrát považována za významnou překážku restrukturalizace podniků.
(88)
Komise konstatuje, že německé orgány samy ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení výslovně upozornily na to, že se v případě § 8c odst. 1a KStG nejednalo o opatření k vyloučení zneužití daňového systému, nýbrž že systém převodu daňových ztrát byl zaveden proto, aby se ve finanční a hospodářské krizi podpořily podniky, jež se dostaly do obtíží.
(89)
Komise dospěla k závěru, že cíl sledovaný tímto specifickým daňovým opatřením nesouvisí s daňovým systémem. Podle příslušné judikatury Soudního dvora nelze takový vnější cíl použít k odůvodnění opatření na základě povahy či vnitřní struktury daňového systému (35). To může být prošetřeno pouze při posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(90)
Tři tvrzení předložená Německem na tomto hodnocení nic nemění.
(91)
Ohledně tvrzení Německa, že podnik v obtížích se může k finančním prostředkům dostat pouze přes investora, zatímco zdravý podnik, který zaznamenal přechodně ztrátu, si může vybrat, zda si finanční prostředky obstará na kapitálovém trhu nebo zda se nechá převzít investorem a následně si opatří nový kapitál, Komise zastává názor, že vzhledem k účelu daňového práva není podstatné, jak podnik svou hospodářskou činnost financuje. Systém daní z příjmu právnických osob spočívá ve zdanění zisků a v prohlášení ztrát. Jak bylo možné zjistit během finanční a hospodářské krize, zaznamenaly také finančně zdravé podniky přechodně ztráty. Tyto finančně zdravé podniky však podle systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) nejsou způsobilé pro převod ztrát a jsou tudíž v případě změny ve struktuře podílů společníků a následného obstarávání nového kapitálu v porovnání s nezdravými ztrátovými podniky v nevýhodě. Komise kromě toho zjistila, že během finanční a hospodářské krize měly také zdravé podniky, které zaznamenaly dočasně ztráty, velké obtíže s přístupem na kapitálové trhy. Již z tohoto důvodu nejsou věcné předpoklady, na kterých je založeno první tvrzení, relevantní. Komise proto první tvrzení Německa zamítá.
(92)
Pokud jde o druhé tvrzení Německa, podle kterého je výjimka podle v § 8c odst. 1a KStG z všeobecného zákazu převodu ztrát podle § 8c odst. 1 KStG v případě změny ve struktuře podílů společníků oprávněná právním smyslem § 8c odst. 1 KStG, jelikož v případě restrukturalizace podniku v obtížích neexistuje riziko zneužití, Komise zjistila, že toto tvrzení neopravňuje omezení § 8c odst. 1a KStG na podniky v obtížích. Komise zdůrazňuje, že ani při získání finančně zdravého podniku neexistuje riziko zneužití. Riziko zneužití existuje pouze v souvislosti se zastřešujícími společnostmi. Právní smysl § 8c odst. 1 KStG je širší, než jen zabránit zneužití. Má rovněž za cíl zvýšit německý základ daně z příjmu právnických osob a vyrovnat snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 %. To vysvětluje, proč § 8c odst. 1 KStG zahrnuje rovněž řadu nabytí podílů, u nichž neexistuje riziko zneužití. Komise proto odmítá tvrzení Německa, podle kterého výjimka zavedená podle § 8c odst. 1a KStG odpovídá právnímu smyslu § 8c odst. 1 KStG.
(93)
K třetímu tvrzení Německa, podle nějž auditor v konsolidované rozvaze ztrátám hospodářsky neprosperující společnosti zpravidla nepřičítá při výpočtu odložených daní žádnou hodnotu, tudíž možnost převodu ztrát nemá vliv na prodejní cenu hospodářsky neprosperující společnosti, Komise nejprve poznamenává, že toto tvrzení je založeno na účetních kritériích, a proto není relevantní pro daňové úvahy. Kromě toho Komise zjistila, že toto tvrzení je v rozporu se zjištěním Německa, že nemožnost převodu ztrát brání restrukturalizaci. To platí jen tehdy, když nabyvatel přičítá možnosti převodu ztrát určitou peněžní hodnotu. Komise proto také třetí tvrzení Německa zamítá.
(94)
Německo také tvrdí, že i jiné členské státy počítají s daňovými úlevami při restrukturalizacích, a poukazuje v této souvislosti například na francouzské pravidlo pro přebírání podniků v obtížích. Komise s tímto srovnávacím tvrzením Německa nesouhlasí. Za prvé mohou členské státy k odůvodnění opatření použít jako referenční systém pouze zásady vlastní jejich daňové soustavě, na jejichž základě se posuzuje, zda je podniku poskytována výhoda ve smyslu pravidel pro státní podporu. Skutečnost, že v jiných členských státech možná existují srovnatelná daňová opatření, není relevantní, jelikož by taková opatření mohla rovněž podléhat předpisům stanoveným ve Smlouvě. Za druhé jsou opatření ve francouzském režimu vázána na jiné podmínky než v případě § 8c odst. 1a KStG. Francouzský režim počítá s osvobozením od daně pro nově založené podniky, které převezmou podniky v obtížích. Komise tento režim prohlásila v roce 2004 za neslučitelný s vnitřním trhem (36), načež Francie režim změnila, aby byl v souladu s pravidly pro poskytování státních podpor. Některé výhody plynoucí z režimu jsou nyní minimální. Ostatní výhody jsou slučitelné s pravidly pro poskytování státních podpor jako regionální podpory nebo jako podpory pro malé a střední podniky (37).
(95)
Komise proto z výše uvedených skutečností vyvozuje závěr, že dané opatření nevyplývá přímo ze základních zásad daňového systému a není oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury daňového systému.
5.2.4 Vztah mezi novým a starým systémem převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)
(96)
Německo uvádí, že § 8c odst. 1a KStG v podstatě odpovídá starému § 8 odst. 4 KStG a že Komise nikdy nezastávala stanovisko, že §8 odst. 4 KStG představuje státní podporu.
(97)
Komise upozorňuje na to, že Německo § 8 odst. 4 KStG nikdy neoznámilo, takže ještě nezaujala stanovisko, zda se u § 8 odst. 4 KStG jedná o státní podporu.
(98)
Tento postup se týká pouze § 8c odst. 1a KStG, jelikož se zahájení formálního vyšetřovacího řízení vztahuje pouze na toto ustanovení. Německé orgány se při odůvodňování § 8c odst. 1a KStG nemohou opírat o tvrzení, že Komise nikdy formálně nevznesla námitku proti § 8 odst. 4 KStG, jelikož Německo toto ustanovení nikdy neoznámilo.
(99)
Komise si vyhrazuje právo posoudit § 8 odst. 4 KStG podle pravidel pro poskytování státních podpor, pokud by se zjistilo, že toto ustanovení poskytlo podnikům selektivní výhodu.
5.2.5 Obdobné daňové systémy v jiných členských státech
(100)
Skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobné nebo totožné daňové systémy, které nebyly Komisi oznámeny, nemá vliv na posouzení otázky, zda určité opatření představuje státní podporu.
(101)
Komise posoudí informace sdělené Německem podle článku 10 procesního nařízení (38).
5.2.6 Závěry ohledně existence selektivní výhody
102)
Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG poskytuje podnikům spadajícím do jeho působnosti selektivní výhodu.
5.3 Vliv na vnitřní obchod
(103)
Podpora musí být schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž. § 8c odst. 1a KStG se neomezuje na konkrétní odvětví, tzn. že jej mohou využívat všechna hospodářská odvětví. Téměř všechna odvětví německého hospodářství jsou zastoupena na trzích, kde vládne hospodářská soutěž a dochází k obchodu mezi členskými státy. Proto by opatření mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy nebo narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(104)
Komise zjistila, že podle informací sdělených Německem by mohlo být proti všem podnikům způsobilým pro dané opatření zahájeno konkurzní řízení podle německého konkurzního řádu (viz bod 14 a poznámka pod čarou 7). Proto se u všech případných příjemců opatření jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny na záchranu a restrukturalizaci“). V důsledku toho žádný příjemce podpory de minimis není podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (39) způsobilý, jelikož podle čl. 1 písm. h) tohoto nařízení se nařízení nevztahuje na podniky v obtížích.
5.4 Závěr
(105)
Jelikož jsou splněny všechny předpoklady podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise se domnívá, že ustanovení zákona o dani z příjmu právnických osob - systém převodu daňových ztrát jsou státní podporou ve smyslu článku 107 SFEU.
6. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM
(106)
Komise může prohlásit podpory na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (40). Komise v tomto ohledu zjistila, že německé orgány navzdory výslovným výzvám uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení nesdělily Komisi žádné informace v tomto smyslu. Již z tohoto důvodu nemůže Komise dané opatření podpory prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(107)
Komise nicméně posoudila, zda by opatření mohlo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem. Komise má v případech spadajících pod čl. 107 odst. 3 SFEU velký prostor k volnému uvážení (41). Při výkonu této pravomoci zveřejnila pokyny a sdělení, v nichž jsou stanovena kritéria, podle nichž mohou být určité typy podpor prohlášeny na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je Komise vázána svými pokyny a sdělením zveřejněným v oblasti kontroly podpor, pokud se tyto neodchylují od pravidel SFEU a jsou uznány členskými státy (42).
(108)
Proto je třeba nejprve posoudit, zda oznámená podpora spadá do oblasti působnosti jednoho či několika pokynů nebo sdělení a zda může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, protože splňuje kritéria slučitelnosti v nich stanovená.
6.1 Možná slučitelnost s dočasným rámcem Společenství (43)
(109)
Jelikož byl § 8c odst. 1a KStG zaveden s cílem zvládnout problémy vyplývající z finanční a hospodářské krize, Komise prověřila, zda může být režim prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán v dočasném rámci Společenství.
(110)
Na základě současné finanční a hospodářské krize, jakož i jejího dopadu na celkové hospodářství členských států se Komise domnívá, že určité typy státních podpor zaměřených na zvládnutí krize jsou po určitou dobu oprávněné a mohou být podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem. V dočasném rámci Společenství jsou stanoveny podmínky, za nichž Komise prohlašuje takové režimy podpor za slučitelné s vnitřním trhem.
(111)
§ 8c odst. 1a KStG ovšem nespadá pod žádné opatření uvedené v dočasném rámci Společenství, neboť režim se týká daňových výhod pro podniky v obtížích. Dočasný rámec Společenství však s žádnými státními podporami ve formě daňových výhod nepočítá.
(112)
Komise se tudíž domnívá, že § 8c odst. 1a KStG nesplňuje potřebné předpoklady, aby mohl být považován za slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán dočasného rámce Společenství.
(113)
Komise však zjistila, že podpory pro určité příjemce mohou být prohlášeny za přípustné podle oddílu 4.2 dočasného rámce Společenství jako nižší částky podpory slučitelné s vnitřním trhem, pokud splňují všechny předpoklady německého režimu podpor, jež Komise na tomto právním základě povolila. Aby byl příjemce způsobilý pro tento typ podpory, musí především doložit, že ke dni 1. července 2008 nebyl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci (v případě velkých podniků) či ve smyslu čl. 1 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (44) (v případě malých a středních podniků) a že hrubý grantový ekvivalent dané podpory nepřekračuje 500 000 EUR. Dále musejí být splněny ostatní předpoklady podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství a rozhodnutí o schválení německého režimu podpory.
6.2 Možná slučitelnost na základě pokynů na záchranu a restrukturalizaci (45)
(114)
Jelikož se § 8c odst. 1a KStG týká daňových výhod pro nezdravé podniky, Komise posoudila slučitelnost také podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Podle těchto pokynů jsou způsobilé pro podporu pouze podniky v obtížích. Ve smyslu těchto pokynů je sice možné považovat platebně neschopný či nadměrně zadlužený podnik za podnik v obtížích, avšak podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci (bod 13 pokynů na záchranu a restrukturalizaci). Jedním z předpokladů pro použití § 8c odst. 1a KStG patří nabytí podílů. Po takovémto nabytí podílů může cílový podnik náležet ke skupině podniků. V tomto případě by se za normálních okolností skupina musela postarat o podnik v obtížích, který by podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nebyl způsobilý.
(115)
Dokonce v případě příjemců způsobilých pro podporu podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou navíc splněny další podmínky podle těchto pokynů.
(116)
Podle bodu 25 písm. a) pokynů na záchranu a restrukturalizaci mohou být poskytnuty podpory na záchranu jen ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Příslušná daňová výhoda proto nemůže být považována za podporu na záchranu.
(117)
V případě podpor na restrukturalizaci musí být podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci předložen uskutečnitelný plán restrukturalizace, který umožní obnovení životaschopnosti podniku. Podpora musí být omezena na nezbytné minimum. Podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci vlastními prostředky. Dále je podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci třeba přijmout kompenzační opatření, aby se zabránilo nadměrnému narušení hospodářské soutěže.
(118)
§ 8c odst. 1a KStG všechny tyto podmínky nesplňuje. V odůvodnění zákona je sice uvedeno, že cílový podnik musí předložit plán restrukturalizace s kladnou prognózou podnikání, není však jasné, jestli by takový plán splňoval požadavky pokynů na záchranu a restrukturalizaci a jestli je výše podpory omezená na nezbytné minimum. Výše podpory je totiž závislá na ztrátách, které podnik v minulosti zaznamenal. Kromě toho § 8c odst. 1a KStG nepočítá ani s vlastním příspěvkem, ani s kompenzačními opatřeními.
(119)
V neposlední řadě musejí být podpory na záchranu a restrukturalizaci pro velké podniky oznamovány jednotlivě. Nelze je poskytnout na základě režimu. V § 8c odst. 1a KStG se však nerozlišuje mezi velkými podniky a malými a středními podniky.
(120)
Dokonce s ohledem na malé a střední podniky, kterým mohou být zásadní podpory na záchranu a restrukturalizaci poskytnuty ve formě režimu, Komise zjistila, že zvláštní požadavky pro takový režim stanovené v bodě 82 pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny z důvodů uvedených v bodě 117 tohoto rozhodnutí.
(121)
Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na restrukturalizaci slučitelný s vnitřním trhem.
6.3 Možná slučitelnost na základě pokynů k regionální podpoře (46)
(122)
§ 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů k regionální podpoře.
(123)
Případní příjemci regionálních podpor musí mít v Německu sídlo v oblasti způsobilé pro regionální podpory. Při použití § 8c odst. 1a KStG tomu tak nemusí nutně být, neboť ustanovení platí pro podniky ve všech částech Německa.
(124)
Kromě toho nespadají podniky v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci do oblasti působnosti pokynů k regionální podpoře (viz bod 9 pokynů k regionální podpoře). Proto nemohou být ani podpory pro podniky ve způsobilých oblastech považovány na základě pokynů k regionální podpoře za slučitelné s vnitřním trhem.
(125)
Komise se proto domnívá, že opatření není jako regionální podpora slučitelné s vnitřním trhem.
6.4 Možná slučitelnost na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (47)
(126)
§ 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.
(127)
Pomocí pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí má být v prvé řadě zajištěno, aby opatření státní podpory vedla k vyšší úrovni ochrany životního prostředí, ke které by bez podpory nedošlo, a aby kladné účinky podpory vyvážily její záporné účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže, přičemž je třeba vzít v úvahu zásadu „znečišťovatel platí“ zakotvenou v článku 191 SFEU.
(128)
§ 8c odst. 1a KStG tento cíl nesplňuje. V odůvodnění zákona není uveden žádný cíl ve smyslu pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.
(129)
Jak je uvedeno v bodě 20 pokynů na záchranu a restrukturalizaci, nemůže být podnik v obtížích vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, považován za prostředek vhodný k uskutečňování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Jelikož se u všech případných příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci, Komise se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na ochranu životního prostředí slučitelný s vnitřním trhem.
6.5 Možná slučitelnost s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 SFEU
(130)
Komise zjistila, že oznámené opatření spadá jak do oblasti působnosti dočasného rámce Společenství, tak pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Proto je při výkonu své pravomoci volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a c) SFEU vázána těmito dvěma texty z důvodů jmenovaných v bodě 109 a v následujících bodech.
(131)
Pokud jsou Komisi předloženy přesvědčivé důvody, může své pravomoci volného uvážení využít opět za podmínky, že jedná v rámci stanoveném SFEU a obecnými právními zásadami, zejména zásadou rovného zacházení, jak je vykládána v judikatuře Soudního dvora (48). V této souvislosti může Komise podle judikatury Soudního dvora prohlásit státní podpory za slučitelné s vnitřním trhem, pokud má státní podpora napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu (čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU), případně sleduje cíl společného zájmu (čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) (49), je k dosažení tohoto cíle nezbytná (50) a nemění podmínky v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(132)
V dané věci Německo nepředložilo žádné argumenty, že by podpora byla slučitelná s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU.
(133)
Komise zjistila, že na základě struktury opatření závisí výše podpory na ztrátách, které příjemci vznikly v minulosti. Proto neexistuje žádný vztah mezi částkou podpory, kterou podnik získá, a cílem sledovaným režimem podpory, tzn. odstranění překážek restrukturalizace a podpora podniků v obtížích během finanční a hospodářské krize. Komise proto dospěla k závěru, že režim podpory není omezen na to, co je nezbytné ke splnění cíle. Tímto narušuje hospodářskou soutěž na vnitřním trhu v takové míře, jež je v rozporu se společným zájmem.
(134)
Komise proto dospěla k závěru, že opatření nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU.
7. NAVRÁCENÍ PODPORY
(135)
Jelikož režim podpory nebyl oznámen, představuje protiprávní podporu.
(136)
Na základě zavedené rozhodovací praxe Komise musí příjemci vrátit všechny podpory, které byly poskytnuty protiprávně a nejsou podle čl. 107 SFEU slučitelné s vnitřním trhem. Tato praxe byla potvrzena článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (51), kde je stanoveno: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(137)
Jelikož posuzované opatření představuje protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, musí být podpora navrácena, aby byla znovu obnovena situace na trhu před poskytnutím podpory. Navrácení se provede od okamžiku, kdy příjemci vznikla výhoda, tj. kdy byla podpora příjemci dána k dispozici. Do úplného vrácení podpory musí uhradit úroky.
(138)
Komise se domnívá, že pro stanovení tohoto okamžiku je důležité každoroční datum splatnosti daně z příjmu právnických osob, k němuž byla příjemcům podpora poskytnuta.
(139)
Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby podporu získalo od příjemců zpět. Aby byl zjištěn počet případů, v nichž je třeba požádat o navrácení, musí Německo vytvořit seznam podniků, které byly od 1. ledna 2008 daným opatřením zvýhodněny. V této souvislosti Komise zjistila, že Německo opatření od 30. dubna 2010 již nepoužívá. Spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby systém převodu daňových ztrát již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí (52).
(140)
Státní podpora, která musí být navrácena, musí být vypočítána na základě daňových přiznání příslušných podniků, tedy příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG. Částka podpory se vypočítá jako rozdíl mezi částkou daní, která by musela být bez použití § 8c odst. 1a KStG zaplacena, a částkou daní, která po použití § 8c odst. 1a KStG byla skutečně zaplacena.
(141)
Toto platí, aniž by byla dotčena možnost, že podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vyložen v dočasném rámci Společenství, a německého režimu podpory schváleného Komisí, pokud celková částka takto poskytnuté podpory nepřekročí hrubý grantový ekvivalent ve výši 500 000 EUR a pokud jsou splněny všechny ostatní podmínky podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství, jakož i rozhodnutí Komise, kterým je německý režim podpory na tomto základě schválen, zejména ta, že podnik dne 1. července 2008 nebyl v obtížích. Překročí-li celková částka 500 000 EUR, musí být přebytek vrácen.
(142)
Komise upozorňuje Německo na to, že podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ani podle pravidel de minimis (53), ani podle režimu spadajícího pod obecné nařízení o blokových výjimkách (54), ani podle režimu podpory na základě pokynů k regionální podpoře nebo pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (55), neboť všechny tyto předpisy vylučují poskytnutí státní podpory podnikům v obtížích (56). U všech ostatních schválených režimů podpory musí Německo ověřit, zda rozhodnutí o schválení režimu podpory vylučuje ze schválené oblasti působnosti podniky v obtížích. Jinak by podpora mohla být podle těchto režimů prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Německo prokáže, že byly v okamžiku poskytnutí podpory splněny všechny podmínky příslušného režimu.
8. ZÁVĚRY
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG (systém převodu daňových ztrát - Sanierungsklausel) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, která byla provedena protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Režim proto není slučitelný s vnitřním trhem.
(144)
Komise se domnívá, že Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby příjemci podpory na základě systému převodu daňových ztrát podporu vrátili,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá na základě § 8c odst. 1a zákona o dani z příjmu právnických osob, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, není slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 jsou na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vyložen v dočasném rámci Společenství, slučitelné s vnitřním trhem, pokud částka podpory nepřekračuje 500 000 EUR, příjemce ke dni 1. července 2008 nebyl podnikem v obtížích a pokud jsou splněny všechny ostatní podmínky podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství a rozhodnutí o schválení německého režimu podpory.
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v okamžiku jejich poskytnutí splňují podmínky režimu podpory, jenž Komise schválila na jiném právním základě než na základě obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů k regionální podpoře nebo pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, a jenž nevylučuje podniky v obtížích jako možné příjemce podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální intenzity podpory platné pro tento typ podpor.
Článek 4
(1) Německo musí zrušit režim podpory uvedený v článku 1.
(2) Německo si vyžádá neslučitelné podpory, které byly poskytnuty v rámci režimu uvedeného v článku 1, od příjemců zpět.
(3) Částky, které mají být navráceny, podléhají úrokům ode dne, kdy byla podpora příjemcům k dispozici, až do dne, kdy byly skutečně získány zpět.
(4) Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (57).
(5) Německo s účinkem od dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby v rámci režimu podpory uvedeného v článku 1.
Článek 5
(1) Navrácení podpor poskytnutých v rámci režimu uvedeného v článku 1 musí být okamžité a účinné.
(2) Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 6
(1) Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Německo Komisi následující informace:
a)
seznam příjemců, kteří na základě režimu uvedeného v článku 1 obdrželi podporu, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel v rámci tohoto režimu;
b)
celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit;
c)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
(2) Německo informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor poskytnutých na základě režimu uvedeného v článku 1. Na žádost Komise Německo okamžitě předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Mimo jiné bude poskytovat podrobné informace o částce podpory a úrocích, které příjemce již vrátil.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 26. ledna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-26 ta’ Jannar 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 7/10 (ex CP 250/09 u NN 5/10) implimentata mill-Ġermanja Skema għar-riport ta’ telf ta’ taxxa fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà (“Sanierungsklausel”)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 275)
(It-test Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/527/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet msemmija hawn fuq (2),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittri bid-dati tal-5 ta’ Awwissu 2009 u t-30 ta’ Settembru 2009 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja informazzjoni dwar l-Artikolu 8c tal-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-Kumpaniji (Körperschaftsteuergesetz, minn hawn ‘il quddiem: KStG). L-awtoritajiet Ġermaniżi wieġbu għal dawn it-talbiet permezz ta’ ittri bid-dati tal-20 ta’ Awwissu 2009 u l-5 ta’ Novembru 2009. Permezz tad-deċiżjoni tal-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-għajnuna stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(2)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. (3) Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti.
(3)
L-awtoritajiet Ġermaniżi ssottomettew it-tweġiba tagħhom permezz ta’ ittra bid-data tad-9 ta’ April 2010.
(4)
Saru żewġ laqgħat mal-awtoritajiet Ġermaniżi fi Brussell fid-9 ta’ April 2010 u t-3 ta’ Ġunju 2010. Il-Ġermanja ssottomettiet aktar informazzjoni fit-2 ta’ Lulju 2010. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment minn partijiet interessati.
2. ID-DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
2.1. L-isfond
(5)
It-tassazzjoni tal-kumpaniji fil-Ġermanja hija bbażata prinċipalment fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul (Einkommensteuergesetz, minn hawn ‘il quddiem: EStG) u l-KStG. L-Artikolu 10d(2) EStG jippermetti li t-telf imġarrab f’sena tat-taxxa jiġi riportat, jiġifieri skont il-prinċipju tal-kapaċità tal-ħlas, id-dħul taxxabbli fis-snin tat-taxxa fil-futur jista’ jitnaqqas billi jkun hemm tpaċija tat-telf sa massimu ta’ EUR 1 miljun kull sena. Taħt l-Artikolu 8(1) KStG, din il-possibbiltà li jiġi riportat telf japplika wkoll għal entitajiet soġġetti għat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji.
(6)
Il-possibbiltà li jiġi riportat telf irriżulta f’kummerċ f’kumpaniji finti vojta (Mantelgesellschaften), li kienu ilhom li waqfu minn kwalunkwe attività ekonomika iżda xorta żammew it-telf li kien ġie riportat.
(7)
Biex jirribattu l-kummerċ f’kumpaniji finti vojta, fl-1997 il-leġislatur Ġermaniż irrestrinġa l-possibbiltà tar-riportar tat-telf billi introduċa fl-Artikolu 8(4) KStG ir-regola tal-akkwist tal-kumpanija finta (Mantelkaufregelung). Ir-regola rrestrinġiet ir-riportar ta’ telf lil dawk l-entitajiet korporattivi li kienu legalment u ekonomikament identiċi għall-entità li ġarrbet it-telf. Ir-regola ma tinkludix definizzjoni ta’ “ekonomikament identika”, iżda tagħti eżempju negattiv wieħed u żewġ eżempji pożittivi:
(a)
Entità korporattiva mhijiex ekonomikament identika jekk aktar minn nofs l-ishma tagħha jiġu trasferiti u jekk imbagħad l-entità tkompli l-attività ekonomika tagħha jew terġa’ tibda b’assi predominantement ġodda;
(b)
Entità korporattiva hija ekonomikament identika, madankollu, jekk l-injezzjoni ta’ assi ġodda hija biss għall-għan tar-ristrutturar tal-entità li qed tagħmel telf u jekk l-attività li ħolqot ir-riport ta’ telf mhux ikkumpensat tkompli fuq skala komparabbli għall-ħames snin ta’ wara;
(c)
Entità korporattiva hija ekonomikament identika wkoll jekk, aktar milli tinjetta assi ġodda, l-entità akkwirenti tkopri t-telf li jkun akkumula fl-entità li qed tagħmel telf.
(8)
L-aħħar żewġ eżempji kienu msemmija ta’ spiss bħala l-“Sanierungsklausel” (klawsola li tippermetti r-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà).
(9)
L-Artikolu 8(4) KStG tħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008 mill-Att dwar ir-Riforma tat-Tassazzjoni tan-Negozju tal-2008 (Unternehmensteuerreformgesetz).
(10)
L-istess att introduċa l-Artikolu 8c(1) KStG l-ġdida li jimponi restrizzjonijiet aktar stretti mill-Artikolu 8(4) KStG dwar ir-riport ta’ telf fil-każ tat-tibdil fl-ishma ta’ entità korporattiva. Taħt ir-regola l-ġdida:
(a)
Telf mhux użat jintilef għal kollox jekk aktar minn 50 % tal-kapital azzjonarju, id-drittijiet ta’ sħubija, id-drittijiet għas-sjieda jew id-drittijiet tal-vot jiġi trasferit lil akkwirent;
(b)
Jekk, fi ħdan perjodu ta’ ħames snin, aktar minn 25 % iżda mhux aktar minn 50 % tal-kapital azzjonarju, id-drittijiet ta’ sħubija, id-drittijiet għas-sjieda jew id-drittijiet tal-vot jiġi trasferit, it-telf mhux użat jintilef fuq bażi pro rata.
(11)
Inizjalment ir-regola l-ġdida ma pprovdiet l-ebda eżenzjoni għal kumpaniji fil-proċess tar-ristrutturar u fl-istess ħin soġġetta għal bidla sinifikanti fis-sjieda.
(12)
Skont il-memorandum ta’ spjegazzjoni adottat mill-Parlament Ġermaniż mal-Att dwar ir-Riforma tat-Tassazzjoni tan-Negozju tal-2008, l-għan tas-sostituzzjoni tal-Artikolu 8(4) KStG bl-Artikolu 8c(1) KStG il-ġdida kien li jiġu simplifikati r-regoli (il-memorandum ta’ spjegazzjoni jiddikjara li l-applikazzjoni prattika tal-Artikolu 8(4) KStG kienet qajmet ħafna mistoqsijiet legali diffiċli) u jiġi mmirat aħjar l-abbuż. (4) Il-leġiżlatur kien konxju li l-bidla fissret li, fil-każ tar-ristrutturar ta’ impriża f’diffikultà li implika bidla fis-sjieda, ir-riport ta’ telf ma jkunx għadu possibbli. Dan kien meqjus bħala aċċettabbli, madankollu, ladarba l-awtoritajiet tat-taxxa setgħu jirrinunzjaw djun tat-taxxa f’sitwazzjoni bħal din ibbażata fuq kunsiderazzjonijiet ta’ ekwità, anke mingħajr dispożizzjoni leġislattiva espliċita. (5)
2.2. Il-miżura
(13)
F’Ġunju 2009 emenda għall-Artikolu 8c KStG introduċiet l-Artikolu 8c(1a) KStG, taħt liema r-riport ta’ telf għadu possibbli fejn kumpanija f’diffikultà tiġi akkwistata għall-għan tar-ristrutturar. Din l-emenda ffurmat parti mill-Att dwar l-Għajnuna liċ-Ċittadini - Fond tal-Assigurazzjoni tal-Mard (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Id-dispożizzjoni l-ġdida hija għal darb’oħra msemmija bħala Sanierungsklausel jew is-Sanierungsklausel il-ġdida sabiex tkun tista tiġi distinta mill-predeċessur tagħha l-Artikolu 8(4) KStG. Toħloq eċċezzjoni għal-limitazzjoni tar-riport ta’ telf ta’ taxxa introdott b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008 mill-Artikolu 8c(1) KStG.
(14)
Taħt l-Artikolu 8c(1a) KStG, entità korporattiva tista’ tirriporta telf minkejja bidla fl-ishma tagħha li taqa’ taħt l-Artikolu 8c(1) KStG sakemm jiġu sodisfatti r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
L-akkwist iservi għall-għan tar-ristrutturar tal-entità korporattiva; (7)
(b)
Il-kumpanija hija, jew x’aktarx hija, insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv fil-ħin tal-akkwist; (8)
(c)
L-istrutturi fondamentali tan-negozju tal-kumpanija jiġu ppreservati, li jirrikjedi:
-
li l-entità korporattiva tonora ftehim bejn il-ġestjoni u l-kunsill tax-xogħlijiet (Betriebsvereinbarung) dwar il-preservazzjoni ta’ impjiegi; jew
-
il-preservazzjoni ta’ 80 % tal-impjiegi (f’termini tal-kont tal-pagi annwali medju) għall-ewwel ħames snin wara l-akkwist; jew
-
injezzjonijiet ta’ assi tan-negozju sinifikanti jew it-tħassir ta’ djun li jkun għad għandu valur ekonomiku fi żmien tnax-il xahar; assi tan-negozju huma sinifikanti jekk jirrappreżentaw mill-inqas 25 % tal-assi tas-sena finanzjarja ta’ qabel; jitnaqqas kwalunkwe trasferiment lura lejn l-entità akkwirenti fi żmien l-ewwel tliet snin.
(d)
il-kumpanija ma tbiddilx is-settur tal-attività matul il-ħames snin wara l-akkwist;
(e)
il-kumpanija ma waqfitx topera fil-ħin tal-akkwist.
(15)
L-Artikolu 8c(1a) KStG daħal fis-seħħ fl-10 ta’ Lulju 2009 u japplika b’mod retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2008.
(16)
Inizjalment, l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott biss għal żmien limitat, sal-31 ta’ Diċembru 2009. Madankollu, fit-22 ta’ Diċembru 2009, bħala parti mill-Att dwar l-Aċċelerazzjoni tat-Tkabbir Ekonomiku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9), il-Parlament Ġermaniż adotta dispożizzjoni li ħassret il-klawsola sunset korrispondenti mill-KStG.
(17)
Għandu jiġi osservat li t-telf riportat jista’ jiġi kkumpensat biss mill-qligħ tal-kumpanija li qed tiġi ristrutturata. Il-kumpanija akkwirenti ma tistax tikkumpensa t-telf mill-qligħ tagħha stess.
(18)
Dan jgħodd anke jekk il-kumpanija akkwirenti tikkonsolida l-obbligi tat-taxxa tagħha f’livell ta’ grupp minħabba li l-Artikolu 15, l-ewwel sentenza, numru 1 KStG jipprojbixxi r-riport ta’ telf jekk kumpanija sussidjarja kkontrollata (Organgesellschaft) tifforma parti minn grupp integrat (Organschaft). (10)
(19)
Madankollu, taħt il-liġi tat-taxxa korporattiva Ġermaniża dan it-telf ma jintilifx; jiġi sempliċement “iffriżat” fil-livell tal-entità u jista’ jintuża biss ladarba l-kumpanija ma tkunx għadha kkonsolidata. M’hemmx limitu ta’ żmien għar-riport ta’ dan it-telf “iffriżat”.
(20)
Il-kumpanija akkwirenti tibbenefika indirettament mill-Artikolu 8c(1a) KStG minħabba li, ladarba l-proċess tar-ristrutturar ikun tlesta b’suċċess, il-piż tat-taxxa tal-entità ristrutturata jitnaqqas. Barra minn hekk, il-kumpanija akkwirenti tista’ bla dubju tgħaqqad parti jew l-attivitajiet kollha tagħha fil-kumpanija akkwirenti u b’hekk tuża t-telf riportat.
2.3. Paragun bejn l-Artikolu 8c(1a) KStG u l-Artikolu 8(4) KStG
(21)
Ir-regola l-ġdida fl-Artikolu 8c(1a) KStG hija differenti mir-regola preċedenti, l-Artikolu 8(4) KStG imħassar, f’aspett wieħed importanti li huwa kruċjali għall-valutazzjoni għall-finijiet tal-għajnuna mill-istat.
(22)
Taħt l-Artikolu 8c(1) KStG, kumpanija titlef ir-riport ta’ telf tagħha fejn aktar minn nofs l-ishma jiġu ttrasferiti, sakemm ikun applikabbli l-Sanierungsklausel. Għaldaqstant, ir-regola ġenerali hija t-telf ta’ riporti ta’ telf fuq tibdiliet sinifikanti fis-sjieda. L-Sanierungsklausel eżistenti hija għalhekk l-eċċezzjoni għar-regola ġenerali.
(23)
Taħt l-Artikolu 8(4) KStG ta’ qabel, ir-regola ġenerali kienet il-kontinwazzjoni ta’ riporti ta’ telf fil-każ ta’ tibdil sinifikanti fis-sjieda, sakemm il-kumpanija kienet ekonomikament identika. Din l-eċċezzjoni kienet intenzjonata li tipprevjeni l-abbuż, pereżempju fil-forma ta’ kummerċ f’kumpaniji finti.
3. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(24)
Permezz ta’ ittra bid-data tal-24 ta’ Frar 2010 il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward ta’ din il-miżura.
(25)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddistingwi bejn kumpaniji li qed jagħmlu telf li huma finanzjarjament b’saħħithom u kumpaniji li huma (potenzjalment) insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, billi tibbenefika biss lil dawn tal-aħħar. Għaldaqstant l-Artikolu 8c(1a) KStG kien jidher li qed jitbiegħed mis-sistema ta’ referenza, skont liema ż-żewġ tipi ta’ kumpaniji ma jkunux eliġibbli għar-riport ta’ telf. Il-Kummissjoni għalhekkk waslet għall-konklużjoni preliminari li l-miżura hija selettiva u tikkostitwixxi l-għajnuna mill-istat, ladarba l-prekondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jidhru li huma sodisfatti. Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibilità tal-miżura mal-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju, (11) u mal-Artikolu 107(3)(c), kif interpretat mill-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (12) u l-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali. (13)
(26)
Id-deċiżjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. (14) Il-Kummissjoni stiednet lill-Ġermanja u partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti.
(27)
Wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Ministeru Federali Ġermaniż għall-Finanzi inkariga lill-awtoritajiet tat-taxxa responsabbli għall-ġbir tat-taxxa sabiex jieqfu japplikaw l-Artikolu 8c(1a) KStG sakemm il-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni finali fil-każ u sabiex jinfurmaw lill-entitajiet ikkonċernati li fil-każ ta’ deċiżjoni finali negattiva mill-Kummissjoni, l-għajnuna mill-istat tkun trid tiġi rkuprata. (15)
4. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(28)
Il-Ġermanja kienet tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwix għajnuna mill-istat, għal tliet raġunijiet:
(a)
Jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat (ara 4.1);
(b)
Mhuwiex selettiv (ara 4.2);
(c)
Huwa ġġustifikat min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa Ġermaniża (ara 4.3)
(29)
Il-Ġermanja ssostni wkoll li l-Sanierungsklausel il-ġdida fl-Artikolu 8c(1a) KStG tikkorrispondi essenzjalment mal-Sanierungsklausel l-antika fl-Artikolu 8(4) KStG, li qatt ma kienet ġiet ikkritikata mill-Kummissjoni (ara 4.4) u li numru ta’ Stati Membri oħra kellhom regoli tat-taxxa simili fis-seħħ (ara 4.5).
4.1. Konformità mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat
(30)
Dan l-argument tressaq mill-awtoritajiet Ġermaniżi għall-ewwel darba fl-ittra tagħhom bid-data tat-2 ta’ Lulju 2010. Il-Ġermanja tiddikjara li l-prinċipju tal-kreditur privat jista’ jiġi invokat ukoll fir-rigward tad-djun tat-taxxa jew kważi djun tat-taxxa. (16) Huwa sostnut li r-relazzjoni tal-Istat Ġermaniż lejn il-kontribwenti tiegħu hija komparabbli mar-relazzjoni bejn kreditur privat u debitur, li huma marbuta permezz ta’ kuntratt fit-tul, bħal kuntratt tal-kiri jew kuntratt tal-impjiegi. Fil-fehma tal-awtoritajiet Ġermaniżi, kreditur privat li huwa parti minn kuntratt fit-tul għandu jċedi parti mit-talbiet futuri tiegħu, jekk dan jippermetti li impriża oħra tieħu f’idejha lid-debitur, b’hekk jiżgura l-kontinwazzjoni tal-kuntratt fit-tul.
4.2. In-nuqqas ta’ selettività
(31)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG huwa miżura ġenerali, ladarba jista’ jintuża mill-impriżi kollha, irrispettivament mir-reġjun, is-settur u d-daqs tagħhom. Il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni li kwalunkwe impriża tista’ potenzjalment issib ruħha f’diffikultajiet finanzjarji barra mill-kontroll tagħha u tkun kandidata għall-applikazzjoni tar-regola.
(32)
L-awtoritajiet Ġermaniżi josservaw li l-Kummissjoni stess kienet tal-fehma, fl-Avviż tagħha tal-1998 dwar it-tassazzjoni tan-negozju, li, “sakemm japplikaw mingħajr distinzjoni għad-ditti kollha u l-produzzjoni tal-oġġetti kollha”, il-miżuri tat-taxxa ta’ natura purament teknika, bħar-regoli dwar ir-riport ta’ telf, ma kinux selettivi, u li “il-fatt li xi ditti jew xi setturi jibbenefikaw aktar minn oħrajn minn xi wħud minn dawn il-miżuri tat-taxxa mhux neċessarjament ifisser li jaqgħu taħt ir-regoli tal-kompetizzjoni li jirregolaw l-għajnuna mill-Istat.” (17)
(33)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li dawn il-konsiderazzjonijiet kienu ta importanza partikolari għal inċentivi tat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp, iżda anke għall-protezzjoni ambjentali, it-taħriġ u l-impjieg. Fil-fehma tal-awtoritajiet Ġermaniżi, ir-regoli tat-taxxa li jiffavorixxu l-impriżi li qed jagħmlu sforzi partikolari f’dawn iż-żoni mhumiex selettivi, ladarba huma miftuħa għall-impriżi kollha, anke jekk de facto huma ta’ benefiċċju akbar lill-impriżi attivi f’ċerti setturi minn oħrajn. Fil-fehma tal-Ġermanja, l-istess raġunament għandu japplika wkoll għar-regoli tat-taxxa li jiffavorixxu lill-impriżi f’diffikultà li jiġu akkwistati sabiex jiġu ristrutturati.
(34)
Il-Ġermanja ssostni li l-Qorti u l-Qorti Ġenerali kienu aċċettaw li miżura li tibbenefika esklussivament impriżi f’diffikultà tista’, bħala prinċipju, tikkostitwixxi miżura ġenerali, li mhijiex selettiva. F’dan il-kuntest il-Ġermanja ssemmi fl-ewwel każ DMT, fejn il-Qorti sostniet fir-rigward ta’ faċilità ta’ ħlas Belġjana għal impriżi f’diffikultajiet li: (18)
“Il-Gvern Franċiż isostni li faċilitajiet ta’ ħlas fir-rigward ta’ kontribuzzjonjiet tas-sigurtà soċjali ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat jekk jingħataw f’ċirkostanzi identiċi lil kwalunkwe impriża li qed tesperjenza diffikultajiet finanzjarji. Dan jidher li huwa l-każ taħt ir-reġim stabbilit mill-leġislazzjoni Belġjana. Il-Kummissjoni, madankollu, tiddikjara li l-ONSS għandha setgħa diskrezzjonali fir-rigward tal-għotja ta’ faċilitajiet ta’ ħlas.
Jirriżulta mill-kliem tal-Artikoli 92(1) tat-Trattat li miżuri ġenerali li ma jiffavorixxux biss lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti biss ma jaqgħux taħt dik id-dispożizzjoni. Min-naħa l-oħra, fejn il-korp li qed jagħti assistenza finanzjarja jgawdi grad ta’ latitudni li jippermettilu li jagħżel il-benefiċjarji jew il-kondizzjonijiet taħt liema tiġi provduta l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala ta’ natura ġenerali (ara, għal dan il-għan, Kawża C-241/95 Franza vs Il-Kummissjoni [1996] Ġabra I-4551, punti 23 u 24).
Huwa l-kompitu tal-qorti nazzjonali fil-proċeduri ewlenin li tiddetermina jekk is-setgħa tal-ONSS li jagħti faċilitajiet ta’ ħlas hijiex diskrezzjonali u jekk le, li tistabbilixxi jekk il-faċilitajiet tal-ħlas mogħtija mill-ONSS humiex ta’ natura ġenerali jew jekk jiffavorixxux lil ċerti impriżi.”
(35)
Il-Ġermanja ssemmi wkoll HAMSA, fejn l-awtoritajiet Spanjoli kienu sostnew li miżura mhijiex selettiva minħabba li tapplika għall-impriżi kollha f’diffikultà. Fuq dan il-punt, il-Qorti Ġenerali kkunsidrat li (19):
“Fil-każ preżenti, l-argument invokat mill-applikant u r-Renju ta’ Spanja bil-għan li l-liġi Spanjola tas-26 ta’ Lulju 1922 dwar is-sospensjoni ta’ ħlasijiet twaqqaf proċedura ġenerali, applikabbli għall-kumpaniji kollha f’diffikultà, ma jistax jiġi aċċettat. Filwaqt li huwa veru li l-liġi m’għandhiex l-awtorità li tapplika s-selettività favur ċerti kategoriji ta’ impriżi jew setturi ta’ attività, wieħed irid jiftakar li l-eżenzjonijiet ta’ dejn ikkritikati mill-Kummissjoni ma jirriżultawx b’mod awtomatiku mill-applikazzjoni tal-liġi, iżda mid-deċiżjonijiet diskrezzjonali magħmula mill-korpi pubbliċi inkwistjoni. Hija, barra minn hekk, ġurisprudenza stabbiliti li fejn il-korp li qed jagħti assistenza finanzjarja jgawdi grad ta’ latitudni li jippermettilu li jagħżel il-benefiċjarji jew il-kondizzjonijiet taħt liema tiġi provduta l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala ta’ natura ġenerali (Kawża C-256/97 DM Transport [1999] Ġabra I-3913, punt 27).”
(36)
L-awtoritajiet Ġermaniżi jsostnu li, kuntrarjament għall-miżuri f’DMT u HAMSA, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jipprovdix għal deċiżjonijiet diskrezzjonali minn korpi pubbliċi, iżda li l-applikazzjoni tagħha tirriżulta b’mod awtomatiku mil-liġi. Għalhekk, bl-applikazzjoni tal-argument a contrario, l-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex selettiv.
(37)
Il-Ġermanja hija tal-fehma wkoll li l-Artikolu 8c(1a) KStG jifforma parti mir-regoli taħt il-liġi tal-insolvenza Ġermaniża. B’mod partikolari, l-eliġibbiltà ta’ impriża hija bbażata fuq il-kunċetti tal-insolvenza, ir-riskju tal-insolvenza u l-istat ta’ dejn eċċessiv, li huma definiti fl-InsO u li jipprovdi raġunijiet għall-ftuħ ta’ proċeduri ta’ insolvenza.
(38)
Dwar il-kwistjoni tas-selettività, il-Ġermanja tikkonkludi li l-opinjoni tal-Kumissjoni tkun tfisser li kwalunkwe tnaqqis fit-taxxa tikkostitiwixxi għajnuna mill-istat, anke kieku kienet applikabbli b’mod ġenerali, u li din il-pożizzjoni kienet qiegħda tikser it-TFUE.
4.3. Ġustifikazzjoni skont in-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa
(39)
Il-Ġermanja tasserixxi li l-eżenzjoni maħluqa mill-Artikolu 8c(1a) KStG hija ġġustifikata min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva Ġermaniża. Tiddikjara li hemm differenza oġġettiva bejn impriżi f’diffikultà li jeħtieġu r-ristrutturar u impriżi oħra, u li din id-differenza oġġettiva tiġġustifika t-trattament differenti ta’ impriżi f’diffikultà li huma akkwistati bil-ħsieb tar-ristrutturar. L-awtoritajiet Ġermaniżi jibbażaw l-argument tagħhom fuq tliet konsiderazzjonijiet.
(40)
L-ewwel nett, filwaqt li impriżi finanzjarjament b’saħħithom għandhom għażla bejn it-tfittxija ta’ finanzi fis-swieq kapitali u t-tfittixija għal impriża sabiex takkwistahom, impriżi f’diffikultà għandhom biss l-għażla tal-aħħar, minħabba li ma jkunux jistgħu joħolqu d-dejn fis-suq kapitali jew jiksbu self mill-bank. Bħala riżultat, impriżi f’diffikultà se jitilfu b’mod sistematiku l-possibbiltà tar-riport ta’ telf tagħhom, filwaqt impriżi b’saħħithom dejjem għandhom l-għażla bejn il-finanzjament tad-dejn u t-tfittxija għal xerrej.
(41)
It-tieni, ir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG, jiġifieri l-prevenzjoni ta’ kummerċ f’kumpaniji finti vojta b’telf akkumulat, ma teħtieġx l-esklużjoni tar-riport ta’ telf f’sitwazzjonijiet fejn l-akkwist huwa għall-għan tar-ristrutturar aktar milli sempliċement għall-ottimizzazzjoni tat-taxxa. Mingħajr ir-restrizzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG għall-akkwisti ta’ impriżi f’diffikultà finanzjarja fid-dawl tar-ristrutturar, jiġifieri jekk akkwisti oħra kienu inklużi wkoll, ir-ratio legis ma setax jinżamm aktar.
(42)
It-tielet, l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG huwa li jiġi żgurat li l-prezz tal-bejgħ ta’ ishma f’impriżi huwa bbażat biss fuq il-valur ekonomiku tal-impriża u l-valur tat-telf akkumulat għall-ottimizzazzjoni tat-taxxa ma jaffettwax il-prezz tal-bejgħ. Madankollu, fil-każ tal-akkwist ta’ impriża f’diffikultà fid-dawl tar-ristrutturar, il-valur possibbli tat-telf akkumulat m’għandu l-ebda rwol partikolari. Sabiex tissostanzja dan l-argument, il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni li kontabilisti ma jassoċjaw l-ebda valur, f’kontijiet ta’ gruppi kummerċjali, lil telf riportat potenzjali ta’ impriża f’diffikultà.
(43)
Għal dawn it-tliet raġunijiet meħudin flimkien, il-Ġermanja tikkunsidra li, anke kieku l-Artikolu 8c(1a) KStG kienet prima facie selettiva, hija fi kwalunkwe każ iġġustifikata min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva Ġermaniża.
4.4. Rabta bejn Sanierungsklausel il-ġdida u l-antika
(44)
Il-Ġermanja tosserva li, b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008, l-Artikolu 8c KStG issostitwixxa regola simili li ġiet imħassra fl-istess ħin, jiġifieri l-Artikolu 8(4) KStG. Iż-żewġ regoli jsegwu l-istess għan, jiġifieri l-prevenzjoni ta’ kummerċ f’kumpaniji finta vojta b’telf akkumulat.
(45)
Il-Ġermanja tosserva li l-Kummissjoni qatt ma esprimiet kwalunkwe tħassib fir-rigward tal-Artikolu 8(4) KStG, u li għalhekk jidher li din ir-regola ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-istat.
(46)
Il-Ġermanja għalhekk tqis il-pożizzjoni tal-Kummissjoni f’dan ir-rigward bħala inkoerenti.
4.5. Regoli simili f’sistemi oħra tat-taxxa
(47)
Il-Ġermanja ġibdet l-attenzjoni li ħafna Stati Membri oħra għandhom regoli komparabbli għall-Artikolu 8c(1a) KStG. Eżempji huma l-Awstrija, il-Belġju, il-Finlandja, l-Italja, il-Lussemburgu u l-Pajjiżi l-Baxxi. Tosserva li l-Kummissjoni ma ħadet l-ebda azzjoni taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-istat kontra dawn l-Istati Membri, minkejja s-similaritajiet kbar bejn is-sistemi.
(48)
F’relazzjoni mal-paragrafu 34 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, li tistipula l-azzjoni li l-Kummissjoni ħadet fir-rigward tas-sistema Franċiża, il-Ġermanja tenfasizza li s-sistema Ġermaniża hija differenti mis-sistema Franċiża, li hija limitata għal ċerti setturi tal-ekonomija u tipprovdi eżenzjoni kompleta minn taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji.
5. IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
(49)
L-Artikolu 107(1) TFUE jistabbilixxi li kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
5.1. Ir-riżorsi tal-Istat u imputabbilità
(50)
Miżura trid tiġi ffinanzjata permezz ta’ riżorsi tal-istat, u l-użu tar-riżorsi tal-istat irid ikun imputabbli lill-Istat. Telf ta’ dħul tat-taxxa huwa ekwivalenti għall-konsum ta’ riżorsi tal-istat fil-forma ta’ nefqa fiskali. Billi ppermettiet li l-kumpaniji jnaqqsu l-piż tat-taxxa korporattiva tagħhom permezz tar-riport ta’ telf, il-Ġermanja qed iċċedi għad-dħul, li jikkostitwixxi għajnuna mill-istat. Il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni li l-implimentazzjoni tal-miżura tista’ twassal għal nuqqas fid-dħul tat-taxxa ta’ EUR 900 miljun kull sena. Ladarba l-miżura timplika telf ta’ riżorsi tal-istat, hija għalhekk mogħtija permezz ta’ riżorsi tal-istat. L-għajnuna tingħata mil-liġi, u għalhekk hija imputabbli lill-Istat.
5.2. Vantaġġ selettiv
(51)
Barra minn hekk, il-miżura trid tagħti vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju. Hija ġurisprudenza stabbilita li l-kunċett tal-għajnuna jkopri mhux biss benefiċċji pożittivi, iżda anke azzjoni li, f’diversi forom, timmitiga l-imposti li normalment huma inklużi fil-baġit ta’ impriża. (20)
(52)
Skont l-Artikolu 8c(1) KStG, ċertu tibdil fl-istruttura tas-sjieda ta’ impriża jfisser it-telf parzjali jew komplut tal-possibbiltà tar-riport ta’ telf fil-passat għall-finijiet ta’ taxxa.
(53)
L-Artikolu 8c(1a) KStG joħloq eċċezzjoni għal dik ir-regola fejn il-bidla fis-sjieda tikkonċerna impriża f’diffikultà u sseħħ għall-fini tar-ristrutturar.
(54)
L-Artikolu 8c(1a) KStG jista’ għalhekk jagħti vantaġġ selettiv lil kumpaniji li qed jissodisfaw dawk il-kondizzjonijiet, ladarba tippermettilhom li jkollhom tpaċija tat-telf tal-passat minn qligħ fil-futur għall-fini li jiġi kkalkolat id-dħul taxxabbli tagħhom.
(55)
Kif spjegat fil-premessa 28, il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwixxix dan il-vantaġġ selettiv, għal tliet raġunijiet:
(a)
L-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat (5.2.1);
(b)
L-Artikolu 8c(1a) KStG mhijiex prima facie selettiva (5.2.2);
(c)
L-Artikolu 8c(1a) KStG huwa ġġustifikat min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa Ġermaniża (5.2.3).
(56)
Il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni dwar is-similaritajiet bejn l-Artikolu 8c(1a) KStG u l-predeċessur tiegħu, l-Artikolu 8(4) KStG (ara 5.2.4) u li Stati Membri oħra għandhom regoli simili (ara 5.2.5).
5.2.1. Applikazzjoni possibbli tal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat
(57)
Il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat, minħabba li jikkorrispondi għall-imġiba ta’ kreditur tas-suq privat impenjat f’kuntratt fit-tul ma’ debitur.
(58)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li din id-dikjarazzjoni hija mingħajr bażi, għal diversi raġunijiet. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali, il-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat huwa applikabbli biss jekk l-Istat jaġixxi bħala operatur ekonomiku, iżda mhux meta jeżerċita l-prerogattivi tiegħu bħala awtorità pubblika. (21) F’dan il-każ, l-Istat jeżerċita l-monopolju tiegħu ta’ tassazzjoni fil-kapaċità tiegħu bħala awtorità pubblika.
(59)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ġurisprudenza msemmija mill-Ġermanja ma tbiddilx din il-valutazzjoni. L-Artikolu §8c(1a) KStG jikkonċerna l-istabbiliment ta’ dejn ta’ taxxa, filwaqt li l-fatti li ħolqu s-sentenzi tal-Qorti fi Spanja vs Il-Kummissjoni (22) u DMT (23) ikkonċernaw sitwazzjonijiet fejn l-amministrazzjoni kellha l-possibbiltà li tirrinunzja għal dejn tat-taxxa eżistenti. Għalhekk, il-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat mhuwiex applikabbli f’dan il-każ.
(60)
It-tieni, anke kieku kien applikabbli, li l-Kummissjoni tikkontesta, il-Kummissjoni tosserva li l-vantaġġ tat-taxxa jingħata awtomatikament, mingħajr valutazzjoni minn qabel tat-telf totali (li tiddetermina l-ammont massimu tat-tnaqqis tat-taxxa fil-futur), il-prospetti li l-benefiċjarju jirritorna għall-vijabbiltà, jew jekk id-debitur għandux importanza strateġika. Kreditur tas-suq privat ma jipprovdix, fit-termini u l-kondizzjonijiet ġenerali tagħhom, għal din ir-rinunzja awtomatika ta’ dejn fil-futur, mingħajr ma wieħed ikun jaf bil-quddiem l-ammont possibbli tar-rinunzja, il-prospetti finanzjarji tad-debitur u l-importanza strateġika tiegħu.
(61)
It-tielet, il-Kummissjoni tosserva li, għal kuntrarju ta’ relazzjoni kuntrattwali fit-tul, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkonċernax rinunzja għal dejn eżistenti, iżda tnaqqis fid-dejn possibbli fil-futur, li jista’ jinħoloq ladarba s-saħħa finanzjarja tad-debitur tkun ġiet restawrata. Fi kliem ieħor, fejn l-Istat jippermetti r-riport ta’ telf, m’hemm l-ebda dejn pendenti.
(62)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tosserva li normalment, fil-każ tal-insolvenza, in-negozju tad-debitur jgħaddi f’idejn kumpanija oħra. Ladarba l-Istat għandu monopolju fuq it-tassazzjoni, ikun jista’ jiġbor it-taxxi mill-kumpanija l-oħra. Għalhekk, debitur li joħroġ mis-suq jiġi sostitwit minn debitur ieħor. Għal kuntrarju ta’ kreditur tas-suq privat, il-kunċett ta’ lealtà eżistenti tal-klijent m’għandu l-ebda impatt fuq id-deċiżjoni tal-Istat.
(63)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat mhuwiex applikabbli f’dan il-każ minħabba li l-Istat aġixxa permezz tal-prerogattivi tiegħu fil-mandat tal-politika pubblika u mhux bħala operatur ekonomiku. Anke kieku l-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat kien applikabbli f’dan il-każ, il-Kummissjoni uriet li kreditur privat f’relazzjoni kontrattwali fit-tul, imqiegħed fl-istess pożizzjoni bħall-Istat, ma kienx jadotta miżura komparabbli mal-Artikolu 8c(1a) KStG.
5.2.2. Selettività prima facie
(64)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja rigward is-selettività ta’ miżura tat-taxxa, l-Artikolu 107(1) TFUE jirrikjedi valutazzjoni ta’ jekk, taħt skema statutorja partikolari, miżura nazzjonali hija tali li tiffavorixxi “ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti” meta pparagunati ma’ oħrajn li, fid-dawl tal-għan segwit mill-iskema, huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli. (24)
(65)
Konsegwentement, fil-valutazzjoni tas-selettività ta’ dispożizzjoni tat-taxxa, il-Kummissjoni trid l-ewwel tiddetermina r-regoli ġenerali jew “tas-soltu” applikabbli għall-qasam tat-tassazzjoni kkonċernat taħt is-sistema eżistenti tat-taxxa (“sistema ta’ referenza”). Trid imbagħad tiddetermina jekk il-miżura hijiex eċċeżżjoni għas-sistema ta’ referenza billi tiddifferenzja bejn operaturi ekonomiċi li, fid-dawl tal-għan segwit mis-sistema tat-taxxa tal-Istat Membru kkonċernat, huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
5.2.2.1. Sistema ta’ referenza
(66)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li s-sistema ta’ referenza hija s-sistema Ġermaniza tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji fil-forma preżenti tagħha, u partikolarment ir-regoli dwar ir-riport ta’ telf tat-taxxa għal kumpaniji soġġetti għal tibdil fl-ishma tagħhom, li huma stabbiliti fl-Artikolu 8c(1) KStG. Kif deskritt hawn fuq fil-premessa (10), taħt din ir-regola telf mhux użat jintilef għal kollox jekk aktar minn 50 % tad-drittijiet għas-sjieda jiġi trasferit lil akkwirent; jintilfu pro rata jekk, f’perjodu ta’ ħames snin, aktar minn 25 % iżda inqas minn 50 % tad-drittijiet għas-sjieda jiġi trasferit. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li t-tneħħija ta’ telf hija r-regola ġenerali, jiġifieri is-sistema ta’ referenza, fil-każ ta’ bidla fis-sjieda ta’ kumpanija.
(67)
Il-Kummissjoni tosserva li kienet diġà użat l-Artikolu 8c(1) KStG bħala sistema ta’ referenza f’każ preċedenti. (25) Hemmhekk, il-Kummissjoni ddikjarat bħala inkompatibbli mas-suq intern eċċezzjoni għall-Artikolu 8c(1) KStG li jippermetti li kumpaniji akkwistati minn kumpaniji b’kapital ta’ riskju jirriportaw telf minkejja l-bidla fis-sjieda. Ir-raġunament żviluppat f’dik id-deċiżjoni japplika wkoll għal dan il-każ.
5.2.2.2. Differenzazzjoni bejn kumpaniji f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa
(68)
Bħala tluq mix-xenarju ta’ referenza, l-Artikolu 8c(1a) KStG jippermetti lil kumpaniji li huma, jew huma f’riskju li jkunu, insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv fil-ħin tal-akkwist tagħhom għall-fini ta’ ristrutturar sabiex jirriportaw it-telf tagħhom, sakemm jiġu sodisfatti ċerti kondizzjonijiet (ara premessa 14).
(69)
Il-Ġermanja ssostni li l-għan tal-Artikolu 8c(1a) KStG huwa li jneħħi ostakolu tat-taxxa għar-ristrutturar tal-impriżi f’diffikultà. Fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa, impriżi f’diffikultà biss huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli. Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG japplika għall-impriżi kollha f’diffikultà, mhuwiex selettiv.
(70)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li s-sentenzi f’DMT (26) u HAMSA (27) jappoġġjaw din il-pożizzjoni. Il-Ġermanja issostni li l-Qorti u l-Qorti Ġenerali kkonkludew li l-miżuri f’dawn il-każijiet kienu selettivi minħabba li kienu jeħtieġu deċiżjonijiet diskrezzjonali mill-awtoritajiet pubbliċi. Isegwi a contrario minn dawn is-sentenzi li miżura applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà, u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi, mhijiex selettiva.
(71)
Il-Kummissjoni se tiġbed l-attenzjoni l-ewwel li l-għan tas-sistema tat-taxxa jrid jiġi stabbilit fil-livell tas-sistema ta’ referenza aktar milli fil-livell tal-eċċezzjoni. (28) L-għan tas-sistema tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji huwa li jiġġenera dħul għall-baġit. Tinħoloq il-mistoqsija jekk dan l-għan jitqiesx fejn il-kumpaniji jnaqqsu indebitament l-bażi tat-taxxa tagħhom billi jużaw riporti ta’ telf minn kumpaniji finti. L-Artikolu 8c(1) KStG huwa intenzjonat sabiex jipprevjeni lil kumpaniji li jbiddlu s-sjieda milli jirriportaw it-telf tagħhom. Dan huwa ċar mill-memorandum ta’ spjegazzjoni għal-liġi li introduċiet l-Artikolu 8c(1) KStG u ħassret l-Artikolu 8(4) KStG. (29) Għalhekk, il-kumpaniji kollha li jbiddlu s-sjieda huma, fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa, f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
(72)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li kumpaniji f’diffikultà biss huma eliġibbli għall-eċċezzjoni provduta mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Madankollu, kumpaniji li mhumiex insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, jew f’riskju tiegħu fil-ħin tal-akkwist, jistgħu anke jkunu qed jagħmlu telf, iżda mhumiex eliġibbli għar-riport ta’ telf.
(73)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddifferenzja bejn il-kumpaniji li qed jagħmlu telf li huma altrimenti b’saħħithom u dawk li huma insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, jew f’riskju tiegħu, billi tibbenefika lil dan tal-aħħar. Għaldaqstant l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddiferenzja bejn kumpaniji li huma, fir-rigward tal-għan tas-sistema tat-taxxa, f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
(74)
It-tieni, il-Kummissjoni tenfasizza li, għal kuntrarju għall-fehma Ġermaniża, il-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali qatt ma qieset miżura applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi bħala, skont id-definizzjoni, mhux selettiva.
(75)
Fir-rigward tad-DMT, għandu jiġi osservat li, bħala tweġiba għall-osservazzjoni mill-gvern Franċiż, li tikkorrispondi għall-fehma tal-Ġermanja f’dan il-każ, il-Qorti tikkonkludi fil-punt 28 li anke kieku l-awtoritajiet nazzjonali ma gawdew l-ebda diskrezzjoni, kien xorta jkun il-kompitu tal-qorti nazzjonali li tiddetermina jekk il-miżura nazzjonali inkwistjoni kinitx ta’ natural ġenerali jew selettiva. Għaldaqstant, il-Qorti tirrikonoxxi b’mod impliċitu li miżura nazzjonali miftuħa għall-impriżi kollha f’diffikultà, u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi, xorta tista’ tkun selettiva.
(76)
Fir-rigward ta’ HAMSA, il-Kummissjoni tosserva li l-obiter dictum fil-paragrafu 157 tirreferi għall-leġislazzjoni Spanjola ta’ insolvenza ġenerali. Il-miżura fi kwistjoni f’HAMSA, madankollu, ma kinitx miżura taħt il-liġi tal-insolvenza iżda rinunzja ta’ dejn mogħtija mill-awtoritajiet Spanjoli fuq bażi volontarja, mingħajr ma kien hemm l-ebda obbligu legali, u li kienet ħafna ogħla mir-rinunzji ta’ dejn miftiehma mill-investituri privati. Il-każ għalhekk mhuwiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-miżura inkwistjoni.
(77)
L-Avukat General Fennelly, fl-opinjoni tiegħu f’Ecotrade, jikkonferma li r-regoli li huma applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà jistgħu jkunu selettivi u jikkostitwixxu għajnuna mill-istat. (30)
(78)
Għalhekk, għal kuntrarju għall-pożizzjoni tal-Ġermanja, l-analiżi tal-Kummissjoni tal-miżura inkwistjoni hija konformi mal-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali.
(79)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-Artikolu 8c (1a) KStG bħala prima facie selettiv.
5.2.3. Ġustifikazzjoni abbażi tan-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha
(80)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, miżura li, għalkemm tagħti vantaġġ lir-reċipjent tagħha, tiġi ġġustifikata min-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema li tagħmel parti minnha, ma tissodisfax dik il-kondizzjoni ta’ selettività. (31)
(81)
Għalhekk, fejn, kif fil-każ preżenti, il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li l-miżura inkwistjoni prima facie tidher li hija selettiva, trid tivvaluta jekk id-differenzazzjoni hijiex iġġustifikata min-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha.
(82)
Il-Kummissjoni tosserva li hija ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti li huwa l-kompitu tal-Istat Membru li jipprovdi din l-informazzjoni. (32)
(83)
Il-Qorti kkjarifikat ukoll li trid issir distinzjoni bejn, min-naħa waħda, l-għanijiet attribwiti għal skema tat-taxxa partikolari li huma estrinsiċi għaliha, u min-naħa l-oħra, il-mekkaniżmi inerenti fis-sistema tat-taxxa stess li huma neċessarji sabiex jinkisbu dawn l-għanijiet. It-tieni mekkaniżmi biss jikkwalifikaw għal ġustifikazzjoni skont in-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha.
(84)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li huwa neċessarju f’dan il-każ li ssir distinzjoni bejn l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG u l-għan tal-Artikolu 8c(1a) KStG.
(85)
Kif tirrikonoxxi l-Ġermanja fis-sottomissjonijiet tagħha, l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG huwa li jipprevjeni l-abbuż tar-riport ta’ telf permess mis-sistema tat-taxxa Ġermaniża fil-forma ta’ xiri ta’ kumpaniji finti vojta.
(86)
Il-Kummissjoni tosserva f’dan ir-rigward li l-Artikolu 8c(1) KStG għandu ambitu aktar wiesa’ mill-predeċessur tiegħu, l-Artikolu 8(4) KStG. Billi dan tal-aħħar eskluda r-riport ta’ telf meta jkunu ġew sodisfatti żewġ kondizzjonijiet kumulattivi biss, jiġifieri akkwist minn entità korporattiva oħra u attività ekonomika ġdida, id-dispożizzjoni l-ġdida ma tinkludix it-tieni kondizzjoni. L-awwist minn entità korporattiva oħra huwa għalhekk biżżejjed sabiex tintilef il-possibbiltà ta’ riport ta’ telf. Il-leġislatur kien konxju minn din id-differenza fl-ambitu ladarba l-għan espliċitu tal-bidla fil-leġislazzjoni kien li jiġi ffinanzjat tnaqqis fir-rata tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji minn 25 % sa 15 %. (33)
(87)
L-Artikolu 8c(1a) KStG, għal kuntrarju, mhuwiex intenzjonat li jipprevjeni l-abbuż. Dan jidher ċar mill-memorandum ta’ spjegazzjoni bl-introduzzjoni tal-Sanierungsklausel il-ġdida ppubblikata mill-Parlament Ġermaniż. Il-memorandum ta’ spjegazzjoni jiddikjara li l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott sabiex jindirizza l-kriżi finanzjarja u ekonomika globali. (34) Matul il-kriżi, ir-restrizzjonijiet fuq ir-riport ta’ telf ġew perċepiti bħala ostakolu partikolari għar-ristrutturar tal-kumpaniji.
(88)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja, fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ, tenfasizza l-fatt li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwixxix miżura kontra l-abbuż, iżda ġie introdott sabiex jappoġġja kumpaniji f’diffikultà matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika.
(89)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għan segwit minn din il-miżura speċifika tat-taxxa huwa estrinsiku għas-sistema tat-taxxa. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, l-insegwiment ta’ dan l-għan estrinsiku ma jistax jiġi invokat sabiex jiġġustifika miżura skont in-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa. (35) Jista’ jiġi analizzat biss fil-valutazzjoni tal-kompatibilità.
(90)
It-tliet argumenti ppreżentati mill-Ġermanja ma jistgħux ibiddlu din il-valutazzjoni.
(91)
Fir-rigward tal-argument tal-Ġermanja li kumpanija f’diffikultà m’għandha l-ebda għażla ħlief li tikseb il-finanzi permezz ta’ investitur, filwaqt li kumpanija b’saħħitha, li temporanjament qed tagħmel telf, għandha l-għażla bejn li tikseb il-finanzi fis-suq kapitali u l-akkwist minn investitur b’finanzjament mill-ġdid sussegwenti, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-mod kif kumpanija tiffinanzja n-negozju tagħha huwa irrilevanti fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa. Is-sistema tat-taxxa korporattiva hija bbażata fuq it-tassazzjoni ta’ qligħ u d-dikjarazzjoni tat-telf. Kif seta’ jiġi osservat matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika, kumpaniji finanzjarjament b’saħħithom irrapportaw ukoll temporanjament it-telf. Iżda dawn il-kumpaniji finanzjarjament b’saħħithom mhumiex eliġibbli għar-riport ta’ telf fl-applikazzjoni tas-Sanierungsklausel u għaldaqstant huma fi żvantaġġ meta pparagunati ma’ kumpaniji f’diffikultà li qed jagħmlu telf fil-każ ta’ bidla fis-sjieda u finanzjarjament mill-ġdid sussegwenti mill-partijiet interessati l-ġodda. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva wkoll li matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika kumpaniji b’saħħithom, li rreġistraw temporanjament it-telf, kellhom diffikultajiet kbar sabiex ikollhom aċċess għas-swieq kapitali. Għalhekk, anke s-suppożizzjonijiet fattwali fl-isfond tal-ewwel argument mhumiex preċiżi. Il-Kummissjoni għalhekk tirrifjuta l-ewwel argument tal-Ġermanja.
(92)
Fir-rigward tat-tieni argument tal-Ġermanja, li l-eċċezzjoni provduta fl-Artikolu 8c(1a) KStG għall-projbizzjoni ġenerali dwar ir-riport ta’ telf fil-każ tal-bidla fis-sjieda stabbilita mill-Artikolu 8c(1) KStG ġiet iġġustifikata mir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG, minħabba li ma kien hemm l-ebda riskju ta’ abbuż fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpanija f’diffikultà, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument ma jiġġustifikax ir-restrizzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG għal kumpaniji f’diffikultà. Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li lanqas ma hemm l-ebda riskju ta’ abbuż meta tiġi akkwistata kumpanija finanzjarjament b’saħħitha. Ir-riskju ta’ abbuż jeżisti biss fir-rigward ta’ kumpaniji finti vojta. Kif enfasizzat hawn fuq, ir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG tmur lil hinn mill-ġlieda kontra l-abbuż. L-għan tiegħu huwa anke li jżid il-bażi tat-taxxa korporattiva Ġermaniża u li jikkumpensa t-tnaqqis fir-rata tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji minn 25 % sa 15 %. Dan jispjega għaliex l-Artikolu 8c(1) KStG jinkludi wkoll numru ta’ akkwisti ta’ interessi fejn m’hemm l-ebda riskju ta’ abbuż. Il-Kummissjoni għalhekk tirrifjuta l-argument tal-Ġermanja li l-eċċezzjoni introdotta millArtikolu 8c(1a) KStG tikkorrispondi għar-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG.
(93)
Fir-rigward tat-tielet argument tal-Ġermanja, li t-telf ta’ kumpaniji f’diffikultà mhuwiex normalment attribwit kwalunkwe valur minn awdituri meta tiġi kkalkolata t-taxxa differita għal dikjarazzjonijiet finanzjarji konsolidati, u għalhekk il-possibbiltà tar-riport ta’ telf m’għandha l-ebda impatt fuq il-prezz tal-bejgħ tal-kumpanija f’diffikultà, il-Kummissjoni l-ewwel tosserva li dan huwa bbażat fuq kriterji ta’ kontabilità u huwa għalhekk irrilevanti għal konsiderazzjonijiet tat-taxxa. It-tieni, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument jikkontradixxi d-dikjarazzjoni tal-Ġermanja li l-inabbiltà li jiġi riportat telf tikkostitwixxi ostakolu għar-ristrutturar. Dan huwa veru biss jekk il-kumpanija akkwirenti tattribwixxi ċertu valur monetarju għall-possibbiltà ta’ riport ta’ telf. Għalhekk, il-Kummissjoni tirrifjuta wkoll it-tielet argument tal-Ġermanja.
(94)
Barra minn hekk, il-Ġermanja tiddikjara li Stati Membri oħra jipprovdu wkoll ħelsien mit-taxxa għar-ristrutturar ta’ kumpaniji, bħall-iskema tal-għajnuna Franċiża għall-akkwist ta’ ditti f’diffikultà. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-Ġermanja, li huwa bbażat fuq paragun. L-ewwel nett, sabiex tiġi ġġustifikata miżura, l-Istati Membri jistgħu jirreferu biss għall-prinċipji inerenti għas-sistema tat-taxxa tagħhom, bħala s-sistema ta’ referenza li permezz tagħha jiġi vvalutat jekk impriża tiksibx vantaġġ fis-sens tar-regoli tal-għajnuna mill-istat. Il-fatt li miżuri tat-taxxa komparabbli jistgħu jeżistu fl-Istati Membri l-oħra m’huwa tal-ebda konsegwenza ladarba kwalunkwe miżura bħal din tista’ taqa’ taħt id-dispożizzjonijiet fit-Trattat. It-tieni, il-kondizzjonijiet imposti fuq miżuri taħt l-iskema Franċiża huma differenti mill-Artikolu 8c(1a) KStG. L-iskema Franċiża tipprovdi għal eżenzjoni tat-taxxa għal kumpaniji ġodda li jakkwistaw ditta f’diffikultà. Wara li l-iskema ġiet iddikjarata inkompatibbli mas-suq komuni mill-Kummissjoni fl-2004, (36) Franza biddlitha sabiex tikkonforma mar-regoli tal-għajnuna mill-istat. Il-benefiċċji provduti huma issa parzjalment de minimis. Il-parti l-oħra tal-għajnuna hija kompatibbli bħala għajnuna reġjonali jew għajnuna tal-SME. (37)
(95)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi minn dak imsemmi hawn fuq li l-miżura inkwistjoni ma tirriżultax direttament mill-prinċipji bażiċi tas-sistema tat-taxxa u mhijiex iġġustifikata min-natura u l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa.
5.2.4. Ir-rabta bejn is-Sanierungsklausel l-antika u l-ġdida
(96)
Il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG essenzjalment jikkorrispondi għall-Artikolu 8(4) KStG l-antik u li l-Kummissjoni qatt ma kienet ikkunsidrat l-Artikolu 8(4) KStG bħala għajnuna mill-istat.
(97)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li l-Ġermanja qatt ma nnotifikat l-Artikolu 8(4) KStG. Il-Kummissjoni għalhekk ma kinitx ħadet opinjoni dwar jekk involvietx għajnuna mill-istat.
(98)
Din il-proċedura tikkonċerna biss l-Artikolu 8c(1a) KStG, ladarba l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali kienet limitata għal din id-dispożizzjoni. Il-Ġermanja ma tistax tistrieħ fuq l-argument li l-Kummissjoni qatt ma oġġezzjonat formalment għall-Artikolu 8(4) KStG sabiex tiġġustifika l-Artikolu 8c(1a) KStG minħabba li l-awtoritajiet Ġermaniżi qatt ma nnotifikaw l-Artikolu 8(4) KStG.
(99)
Il-Kummissjoni tirriserva d-dritt li tanalizza l-Artikolu 8(4) KStG taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-istat fil-każ li jinstab li din id-dispożizzjoni setgħet ipprovdiet lill-impriżi b’vantaġġ selettiv.
5.2.5. Skemi tat-taxxa simili fi Stati Membri oħra
(100)
Il-fatt li Stati Membri oħra għandhom f’operazzjoni skemi tat-taxxa simili jew identiċi, li ma nnotifikawx lill-Kummissjoni, m’għandu l-ebda impatt fuq l-analiżi tal-mistoqsija jekk miżura msemmija tikkostitwixxix għajnuna mill-istat.
(101)
Il-Kummissjoni se tanalizza l-informazzjoni sottomessa mill-Ġermanja skont l-Artikolu 10 tar-Regolament Proċedurali. (38)
5.2.6. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ vantaġġ selettiv
(102)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Artikolu 8c(1a) KStG jipprovdi vantaġġ selettiv għall-kumpaniji li għalihom japplika.
5.3. Effett fuq il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni
(103)
Il-miżura għandha tkun tali li taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni u twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni. L-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex speċifik għas-settur, jiġifieri s-setturi kollha jistgħu jibbenefikaw minnu. Effettivament is-setturi kollha tal-ekonomija Ġermaniża huma attivi fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni u l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni. Għalhekk, il-miżura hija tali li taffettwa l-kummerċ fi ħdan u l-Unjoni u li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(104)
Il-Kummissjoni tosserva li, skont l-informazzjoni provduta mill-Ġermanja, l-impriżi kollha eliġibbli għall-miżura huma eliġibbli għal proċeduri ta’ insolvenza taħt il-liġi tal-insolvenza Ġermaniża (ara l-premessa 14 u n-nota f’qiegħ il-paġna 7). Għalhekk, il-benefiċjarji potenzjali kollha tal-miżura huma impriżi f’diffikultà fis-sens tal-punt 10(c) tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ‘il quddiem: il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar). Bħala konsegwenza, l-ebda mill-benefiċjarji ma huwa eliġibbli għal għajnuna de minimis skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis, (39) minħabba li l-Artikolu 1(h) ta’ dak ir-Regolament jeskludi lill-impriżi f’diffikultà mill-ambitu tiegħu.
5.4. Konklużjoni
(105)
Għalhekk, minħabba li huma sodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) TFUE, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-iskema tar-riport ta’ taxxa ta’ telf fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens ta’ dak l-artikolu.
6. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ TAL-MIŻURA
(106)
Il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-għajnuna mill-istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) TFUE. Skont il-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti, il-piż tal-prova li tintwera li miżura hija kompatibbli huwa tal-Istat Membru. (40) F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja, minkejja l-istedina espliċita mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, ma ssottomettiet l-ebda informazzjoni fir-rigward tal-kwistjoni lill-Kummissjoni. Għal dik ir-raġuni biss, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara lill-miżura tal-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern.
(107)
Madankollu, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-miżura tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni għandha diskrezzjoni wiesgħa f’każijiet ta’ għajnuna li jaqgħu taħt l-Artikolu 107(3) TFUE. (41) Billi eżerċitat din id-diskrezzjoni, ħarġet linji gwida u avviżi li stipulaw kriterji għad-dikjarazzjoni ta’ ċerti tipi ta’ għajnuna kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3) TFUE. Hija ġurisprudenza stabbilita li l-Kummissjoni hija marbuta bil-linji gwida u l-avviżi li toħroġ fiż-żona tas-sorveljanza tal-għajnuna mill-istat safejn ma jitilqux mir-regoli fit-Trattat u huma aċċettati mill-Istati Membri. (42)
(108)
Huwa għalhekk neċessarju li jiġi vvalutat l-ewwel jekk l-għajnuna notifikata taqax taħt l-ambitu ta’ linja gwida jew avviż wieħed jew aktar, u tkunx tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern minħabba li tissodisfa l-kondizzjonijiet għall-kompatibilità stabbilita fih.
6.1. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Qafas Temporanju (43)
(109)
Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott sabiex jindirizza l-problemi li jirriżultaw mill-kriżi finanzjarja u ekonomika, il-Kummissjoni eżaminat jekk jistax jiġi ddikjarat kompatibbli taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju.
(110)
Fid-dawl tal-kriżi finanzjarja u ekonomika kurrenti u l-impatt tagħha fuq l-ekonomija ġenerali tal-Istati Membri, il-Kummissjoni tikkunsidra li ċerti kategoriji tal-għajnuna mill-istat huma ġġustifikati, għal perjodu llimitat, sabiex tiġi rrimedjata din il-kriżi u jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE Il-Qafas Temporanju jistipula l-kondizzjonijiet taħt liema l-Kummissjoni se tiddikjara dawn l-iskemi tal-għajnuna bħala kompatibbli.
(111)
Madankollu, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jaqa’ taħt l-ebda waħda mill-miżuri stipulati fil-Qafas Temporanju minħabba li tikkonċerna eżenzjonijiet mit-taxxa għal kumpaniji f’diffikultà. Madankollu, il-Qafas Temporanju ma jipprovdix għal għajnuna mill-istat fil-forma ta’ eżenzjonijiet mit-taxxa.
(112)
Il-Kummissjoni għalhekk hija tal-fehma illi l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jissodisfax ir-rekwiżiti sabiex tiġi ddikjarata kompatibbli taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFEU, kif interpretat mill-Qafas Temporanju.
(113)
Il-Kummissjoni tosserva, madankollu, li ammont illimitat ta’ għajnuna għal ċerti benefiċjarji jista’ jiġi ddikjarat kompatibbli mas-suq intern skont it-taqsima 4.2 tal-Qafas Temporanju sakemm jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha ta’ skema tal-għajnuna Ġermaniża li l-Kummissjoni tkun approvat fuq din il-bażi legali. Sabiex ikun eliġibbli għal din it-tip ta’ għajnuna, il-benefiċjarju jrid juri partikolarment li ma kienx impriża f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 fis-sens tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (għal impriżi kbar) jew fis-sens tal-Artikolu 1(7) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 tas-6 ta’ Awwissu 2008 li jiddikjara ċerti kategoriji ta’ għajnuna bħala kompatibbli mas-suq komuni (Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa - GBER) (44) skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat (għal SME) u li l-ekwivalenti tal-għotja gross tal-għajnuna mhijiex ogħla minn EUR 500 000. Barra minn hekk, il-kondizzjonijiet l-oħra fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju u tad-deċiżjoni li tawtorizza l-iskema tal-għajnuna Ġermaniża jridu jiġu sodisfatti.
6.2. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (45)
(114)
Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonċerna vantaġġi tat-taxxa għal kumpaniji f’diffikultà, il-Kummissjoni eżaminat il-kompatibilità tagħha taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar. Taħt dawn il-Linji Gwida, kumpaniji f’diffikultà biss huma eliġibbli għall-għajnuna. Billi kumpanija insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv tista’ titqies bħala f’diffikultà fis-sens tal-Linji Gwida, il-paragrafu 13 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jipprovdi li ditta li tappartjeni għal jew qed li tgħaddi f’idejn grupp tan-negozju akbar mhijiex normalment eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ jew ristrutturar. Wieħed mir-rekwiżiti tal-Artikolu 8c(1a) KStG huwa bidla fl-ishma. Wara din il-bidla, il-kumpanija fil-mira tista’ tappartjeni għal grupp. F’dan il-każ, ikun normalment il-kompitu tal-grupp li jassisti lill-kumpanija f’diffikultà fil-mira, li imbagħad ma tkunx eliġibbli għall-għajnuna taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar.
(115)
Barra minn hekk, anke għall-benefiċjarji eliġibbli għall-għajnuna taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, ma jiġux sodisfatti rekwiżiti oħra ta’ dawn il-Linji Gwida.
(116)
Taħt il-paragrafu 25(1) tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, għajnuna ta’ salvataġġ tista’ tieħu l-forma ta’ self jew garanziji ta’ self biss. Għalhekk, il-vantaġġ tat-taxxa inkwistjoni ma jistax jitqies bħala għajnuna ta’ salvataġġ.
(117)
Fil-każ ta’ għajnuna ta’ ristrutturar, il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jeħtieġu s-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar realistiku sabiex il-kumpanija terġa’ ssir vijabbli. L-għajnuna trid tiġi limitata għall-minimu neċessarju. F’dan il-kuntest, il-benefiċjarju jrid jagħmel kontribuzzjoni għall-ispejjeż ta’ ristrutturar. Fl-aħħar nett, sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux dovuti tal-kompetizzjoni, il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jipprovdu għal miżuri kompensatorji.
(118)
Mhux dawn il-kondizzjonijiet kollha jiġu sodisfatti mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Filwaqt li l-memorandum ta’ spjegazzjoni jindika li l-kumpanija fil-mira trid tipprovdi pjan ta’ organizzazzjoni mill-ġdid bi prospettiva pożittiva ta’ negozju, m’hemm l-ebda indikazzjoni li dan il-pjan se jissodisfa r-rekwiżiti tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, lanqas li l-ammont tal-għajnuna hija limitata għall-minimu meħtieġ. L-ammont ta’ għajnuna jiddependi fuq it-telf li kumpanija tkun ġarrbet fil-passat. Barra minn hekk, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jipprovdix għal kontribuzzjoni mill-benefiċjarju jew miżuri kompensatorji.
(119)
Fl-aħħar nett, għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar għal impriżi kbar trid tiġi notifikata individwalment. Ma tistax tingħata bħala parti minn skema. L-Artikolu 8c(1a) KStG ma jiddistingwix bejn kumpaniji kbar u SMEs.
(120)
Anke għal SMEs, fejn l-għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar tista’ tieħu l-forma ta’ skema, il-Kummissjoni tosserva li r-rekwiżiti partikolari għal din l-iskema stipulati fil-paragrafu 82 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar ma jiġux sodisfatti, għall-istess raġunijiet stipulati hawn fuq fil-paragrafu 117.
(121)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna ta’ ristrutturar.
6.3. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali (46)
(122)
L-Artikolu 8c(1a) KStG għandu jiġi eżaminat ukoll fid-dawl tal-Linji Gwida tal-Għajnuna ta’ Ristrutturar.
(123)
Benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna reġjonali jridu jiġu lokati f’reġjun Ġermaniż eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. Taħt l-Artikolu 8c(1a) KStG, dan mhuwiex neċessarjament il-każ, minħabba li d-dispożizzjoni tapplika għal kumpaniji li jinsabu madwar il-Ġermanja kollha.
(124)
Barra minn hekk, il-Linji Gwida ta’ Għajuna Reġjonali jeskludu mill-ambitu tagħhom impriżi f’diffikultà fis-sens tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (ara l-paragrafu 9). Għalhekk, anke għajnuna għal impriżi lokati f’reġjuni eliġibbli ma tistax tiġi ddikjarata kompatabbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali.
(125)
Il-Kummissjoni hija għalhekk tal-fehma li l-miżura mhijiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna reġjonali.
6.4. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali (47)
(126)
Fl-aħħar nett, l-Artikolu 8c(1a) KStG irid jiġi eżaminat fid-dawl tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali.
(127)
L-għan ewlieni tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali huwa li jiġi żgurat li miżuri ta’ għajnuna mill-istat se jirriżultaw f’livell ogħla ta’ protezzjoni ambjentali milli kieku jseħħ mingħajr l-għajnuna u sabiex jiġi żgurat li l-effett pożittivi tal-għajnuna jegħlbu l-effetti negattivi tagħha f’termini ta’ distorsjoni ta’ kompetizzjoni, meta jitqies li prinċipju ta’ min iniġġeż iħallas (minn hawn ‘il quddiem “PPP”) stabbilit mill-Artikolu 191 TFUE.
(128)
Dan l-għan mhuwiex sodisfatt mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Il-memorandum ta’ spjegazzjoni ma jirreferix għal kwalunkwe għan fis-sens tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali.
(129)
Kif jiddikjara l-paragrafu 20 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, ditta f’diffikultà, meta jitqies li l-eżistenza stess tagħha hija fil-periklu, ma tistax tiġi kkunsidrata bħala strument xieraq biex jiġu promossi għanijiet oħra tal-politika pubblika sakemm tkun assigurata l-vijabilità tagħha. Ladarba l-benefiċjarji kollha tal-Artikolu 8c(1a) KStG huma kumpaniji f’diffikultà fis-sens tal-paragrafu 10(c) tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-Artikolu 8c(1a) KStG mhijiex kompatibbli bħala għajnuna ambjentali.
6.5. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Artikolu 107(3) TFUE
(130)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżura notifikata taqa’ fl-ambitu ta’ kemm il-Qafas Temporanju kif ukoll il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar. Għalhekk, fl-eżerċizzju tad-diskrezzjoni tagħha taħt l-Artikolu 107(3)(b) u (c) TFUE, hija marbuta minn dawn iż-żewġ testi, għar-raġunijiet stipulati hawn fuq fil-premess 109 et seq.
(131)
Madankollu, jekk il-Kummissjoni tiġi ppreżentata b’argumenti b’saħħithom biżżejjed sabiex tagħmel dan, tista’ teżerċita d-diskrezzjoni tagħha għal darb’oħra sakemm taġixxi fil-limiti stipulati mit-TFUE u l-prinċipji ġenerali tal-liġi, partikolarment il-prinċipju tat-trattament ugwali, kif interpretat mill-ġurisprudenza tal-Qorti. (48) F’dan il-kuntest, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara għajnuna mill-istat bħala kompatibbli mas-suq intern jekk l-għajnuna hija intenzjonata sabiex tirrimedja tħarbit serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru (Artikolu 107(3)(b) TFUE) jew issegwi għan ta’ interess komuni (Artikolu 107(3)(c) TFUE), (49) hija neċessarja sabiex jintlaħaq dan l-għan, (50) u ma taffettwax ħażin il-kondizzjonijiet ta’ kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(132)
F’dan il-każ, il-Ġermanja ma ppreżentat l-ebda argument li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern direttament taħt l-Artikolu 107(3)(b) jew (c) TFUE.
(133)
Il-Kummissjoni tosserva li, minħabba fid-disinn tal-miżura tal-għajnuna, l-ammont ta’ għajnuna jiddependi fuq it-telf li l-benefiċjarju jkun irreġistra fil-passat. Għalhekk, m’hemm l-ebda rabta bejn l-ammont ta’ għajnuna li tirċievi impriża u l-għan segwit mill-iskema tal-għajnuna, jiġifieri t-tneħħija ta’ ostakoli għar-ristrutturar u l-appoġġ għal impriżi f’diffikultà matul il-kriżi ekonomika u finanzjarja. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-iskema tal-għajnuna mhijiex limitata għal dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb l-għan tagħha. Bħala konsegwenza, twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq intern sa punt li jmur kontra l-interess komuni.
(134)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li miżura ma tistax tiġi ddikjarata kompatibbli meta bbażata direttament fuq l-Artikolu 107(3)(b) jew (c) TFUE.
7. IRKUPRU
(135)
Ladarba l-iskema tal-għajnuna ma ġietx notifikata, hija għajnuna illegali.
(136)
Bis-saħħa tal-prattika stabbilita tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni kwalunkwe għajnuna li ngħatat illegalment u li hija kompatibbli taħt l-Artikolu 107 tat-Trattat trid tiġi rkuprata mill-benefiċjarji. Din il-prattika ġiet ikkonfermata mill-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (51): “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(137)
Meta jitqies li l-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli, trid tiġi rkuprata sabiex terġa tiġi stabbilita s-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna. L-irkupru, għalhekk, irid jiġi effettwat mid-data meta sar il-vantaġġ favur il-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna saret disponibbli għall-benefiċjarju, u għandu jħallas imgħax ta’ rkupru sal-irkupru effettiv.
(138)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li d-data annwali għall-ħlas ta’ taxxa korporattiva trid tiġi kkunsidrata bħala d-data rilevanti għad-determinazzjoni tad-data meta l-għajnuna saret disponibbli lill-benefiċjarju.
(139)
Il-Ġermanja trid tieħu l-miżuri neċessarji kollha sabiex tirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarji. Sabiex jiġi stabbilit in-numru ta’ każijiet li fihom irid isir l-irkupru, il-Ġermanja trid tfassal lista ta’ impriżi li bbenefikaw mill-miżura inkwistjoni mill-1 ta’ Jannar 2008. F’dan il-kuntest il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja waqfet l-applikazzjoni tal-miżura fit-30 ta’ April 2010. Il-Ministeru Federali Ġermaniż tal-Finanzi ordna lill-awtoritajiet tat-taxxa responsabbli għall-ġbir tat-taxxa sabiex jieqfu japplikaw il-Sanierungsklausel sakemm il-Kummissjoni tadotta deċiżjoni finali fil-każ. (52)
(140)
L-għajnuna mill-istat li trid tiġi rkuprata trid tiġi kkalkolata abbażi tad-dikjarazzjonijiet tat-taxxa tal-kumpaniji kkonċernati, jiġifieri l-benefiċjarji tal-Artikolu 8c(1a) KStG. L-ammont tal-għajnuna trid tiġi kkalkolata bħala d-differenza bejn it-taxxa li tkun trid titħallas mingħajr l-applikazzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG u t-taxxa li fil-fatt tħallset wara l-applikazzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG.
(141)
Dan huwa mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li, fejn l-ammont totali ta’ għajnuna b’hekk mogħtija ma jaqbiżx ekwivalent tal-għotja gross ta’ EUR 500 000, u fejn il-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju u ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni li tawtorizza skema Ġermaniża ta’ għajnuna fuq dik il-bażi legali jiġu sodisfatti, partikolarment fir-rigward li l-kumpanija ma kinitx f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008, l-għajnuna tista’ titqies kompatibbli abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju, u l-iskema Ġermaniża tal-għajnuna awtorizzata. Fejn l-ammont totali jaqbeż l-EUR 500 000, iż-żejjed irid jiġi rkuprat.
(142)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni tal-Ġermanja għall-fatt li l-għajnuna ma tistax titqies kompatibbli taħt ir-regoli de minimis (53), jew taħt skema tal-għajnuna b’eżenzjoni sħiħa (54), jew taħt kwalunkwe skema tal-għajnuna approvata abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali jew il-Linji Gwida tar-Riċerka, l-Iżvilupp, u l-Innovazzjoni (55), minħabba li dawn it-testi kollha jeskludu l-għotja ta’ għajnuna mill-istat lill-impriżi f’diffikultà. (56) Għall-iskemi tal-għajnuna approvati l-oħra kollha, il-Ġermanja trid tivverifika jekk id-deċiżjoni li tapprova l-iskema tal-għajnuna teskludix lill-impriżi f’diffikultà mill-ambitu. Jekk le, l-għajnuna tista’ titqies kompatibbli taħt dawn l-iskemi, sakemm il-Ġermanja turi li l-kondizzjonijiet kollha tal-iskemi rilevanti ġew sodisfatti meta tkun ingħatat l-għajnuna.
8. KONKLUŻJONIJIET
(143)
Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema għar-riport ta’ telf ta’ taxxa (Artikolu 8c(1a) KStG, “Sanierungsklausel”) tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE li ġie implimentat illegalment bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE. L-iskema hija inkompatibbli mas-suq intern.
(144)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-Ġermanja trid tieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarji tal-Sanierungsklausel,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-istat mogħtija abbażi tal-Artikolu 8c(1a) tal-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-Kumpaniji (Körperschaftssteuergesetz), imdaħħla fis-seħħ illegalment mill-Ġermanja bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 hija kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(b), kif interpretat mill-Qafas Temporanju, sakemm l-ammont tal-għajnuna ma jaqbiżx l-EUR 500 000, il-benefiċjarju ma kienx impriża f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 u l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju jiġu sodisfatti.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fil-ħin li tingħata, tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti minn kwalunkwe skema ta’ għajnuna approvata mill-Kummissjoni fuq bażi legali oħra għajr ir-Regolament tal-Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali, il-Linji Gwida tar-Riċerka, l-Iżvilupp u l-Innovazzjoni, u li ma teskludix lill-impriżi f’diffikultà bħala benefiċjarji potenzjali, hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet massimi ta’ għajnuna applikabbli għal dik it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Il-Ġermanja għandha tirtira l-iskema msemmija fl-Artikolu 1.
2. Il-Ġermanja għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 mill-benefiċjarji.
3. Is-sommom li jridu jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data li fiha saru disponibbli għall-benefiċjarji sad-data li fiha fil-fatt ġew irkuprati.
4. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (57).
5. Il-Ġermanja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Ġermanja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Ġermanja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
Il-lista ta’ benefiċjarji li jkunu rċevew għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna rċevuta minn kull wieħed minnhom taħt l-iskema;
(b)
L-ammont totali (somma kapitali ewlenija u imgħax) li jrid jiġi rkuprat minn kull benefiċjarju;
(c)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
Evidenza dokumentata li l-benefiċjarji jkunu ġew ordnati li jħallsu l-għajnuna mill-ġdid.
2. Il-Ġermanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ikun tlesta. Fuq talba mill-Kummissjoni, il-Ġermanja għandha tissottometti immedjatament informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu jew li huma ppjanati li jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru li diġà ġew irkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmula fi Brussell, is-26 ta’ Jannar 2011.