ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. dubna 2012,
kterým se prodlužuje lhůta uvedená v čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie ohledně vnitrostátních předpisů týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech oznámených Švédským královstvím podle čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie
(oznámeno pod číslem C(2012) 2461)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/230/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 114 odst. 6 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 17. října 2011 Švédské království oznámilo Komisi podle čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) svůj úmysl zavést vnitrostátní předpisy ke snížení povoleného obsahu kadmia ve fosforečných hnojivech na maximální úroveň 46 gramů kadmia na tunu fosforu (což odpovídá 20 mg Cd/kg P2O5). Tato opatření by se odchylovala od nařízení (ES) č. 2003/2003 Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1) a snížila by maximální úroveň 100 gramů kadmia na tunu fosforu (což odpovídá 44 mg Cd/kg P2O5), pro kterou již Švédskému království byla výjimka udělena.
1. Ustanovení čl. 114 odst. 5 a 6 SFEU
(2)
Ustanovení čl. 114 odst. 5 a 6 SFEU uvádí:
„5. (…P)okládá-li členský stát poté, co Evropský parlament a Rada, Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné zavést vnitrostátní předpisy, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačních opatření, oznámí zamýšlené předpisy Komisi spolu s důvody pro jejich zavedení.
6. Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
Nerozhodne-li Komise v této lhůtě, pokládají se vnitrostátní předpisy uvedené v odstavcích (…) 5 za schválené.
Je-li to opodstatněné složitostí věci a není-li to nebezpečné pro lidské zdraví, může Komise oznámit dotyčnému členskému státu, že lhůta uvedená v tomto odstavci může být prodloužena o další lhůtu až šesti měsíců.“
2. Právní předpisy EU
(3)
Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (2) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“.
(4)
V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo, aby bylo způsobilé pro označení „hnojivo ES“. Označení typu zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku.
(5)
Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS (3) nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňovala požadavky uvedené směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení.
(6)
Rozhodnutím Komise 2002/399/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (4) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS, přičemž byly schváleny švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na švédský trh hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005.
(7)
Směrnice 76/116/EHS byla nahrazena nařízením (ES) č. 2003/2003 o hnojivech.
(8)
V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 bývalé Smlouvy o ES se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost.
(9)
V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě. Komise provedla rozsáhlé přípravné práce, ale vzhledem ke složitosti různých faktorů, které je třeba vzít v úvahu, dosud uvedený návrh nepřijala.
(10)
Vzhledem k tomu, že odchylka byla Švédsku udělena pouze do 31. prosince 2005, požádalo Švédsko v červnu 2005 o prodloužení stávající odchylky. Rozhodnutí Komise 2006/347/ES ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (5) povoluje švédským orgánům zachovat vnitrostátní opatření do doby, než budou na úrovni EU použitelná harmonizovaná opatření týkající se kadmia v hnojivech.
3. Vnitrostátní předpisy
(11)
„Nařízení o chemických látkách (zákazy týkající se manipulace, dovozu a vývozu)“ (1998:944) (6) obsahuje ustanovení týkající se mimo jiné maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. V oddíle 3 odstavci 1 se stanoví, že hnojiva čísel 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05 celního sazebníku obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu nesmějí být nabízena k prodeji ani šířena.
(12)
Zamýšlené vnitrostátní opatření oznámené podle čl. 114 odst. 5 SFEU by snížilo povolený obsah kadmia ve fosforečných hnojivech ze současné maximální úrovně 100 gramů kadmia na tunu fosforu na úroveň 46 gramů kadmia na tunu fosforu (46 mg Cd/kg P, což odpovídá 20 mg Cd/kg P2O5).
II. POSTUP
(13)
Dopisem ze dne 17. května 2011 Švédské království Komisi oznámilo, že podle čl. 114 odst. 5 SFEU žádá o povolení zavést vnitrostátní předpisy, které by snížily povolený obsah kadmia ve fosforečných hnojivech na maximální koncentraci 46 gramů na tunu fosforu. Švédské orgány tedy požadují snížení obsahu kadmia povoleného odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2006/347/ES.
(14)
Dopisem ze dne 17. října 2011 švédské orgány zaslaly Komisi dodatečné informace, přičemž poskytly znění platných vnitrostátních právních předpisů odrážejících změny zavedené nařízeními 2008:255 a 2009:654 (7).
(15)
Dopisem ze dne 14. listopadu 2011 Komise informovala švédské orgány, že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 114 odst. 6 započala dnem 18. října 2011.
(16)
Dopisem ze dne 17. října 2011 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Švédska. Komise rovněž zveřejnila sdělení o žádosti v Úředním věstníku Evropské unie (8), aby byly i ostatní zainteresované strany informovány o vnitrostátních předpisech, které Švédsko hodlá zavést, jakož i o důvodech, na které se odvolává. V reakci na sdělení Lotyšsko podpořilo žádost Švédska. Komise neobdržela žádné jiné připomínky.
III. HODNOCENÍ
1. Posouzení přípustnosti
(17)
Ustanovení čl. 114 odst. 5 SFEU se týká případů, ve kterých jsou oznámeny vnitrostátní předpisy v souvislosti s harmonizačním opatřením EU a ve kterých mají být vnitrostátní předpisy zavedeny poté, co bylo harmonizační opatření přijato a prosazováno a nové vnitrostátní opatření by nebylo slučitelné s harmonizačním opatřením EU. Vnitrostátní právní předpisy byly oznámeny v souvislosti s nařízením (ES) č. 2003/2003, které bylo přijato na základě článku 95 bývalé Smlouvy o ES a stanoví harmonizovaná pravidla týkající se složení, identifikace, označování a balení hnojiv ES. Podle článku 5 uvedeného nařízení nesmí členské státy na základě jakéhokoli z uvedených důvodů vytvářet překážky, které brání volnému pohybu hnojiv.
(18)
Kromě toho čl. 114 odst. 5 SFEU vyžaduje, aby se oznámení zamýšlených vnitrostátních opatření opíralo o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí z důvodu zvláštního problému, který se v oznamujícím členském státě objeví po přijetí harmonizačního opatření, a aby byly současně popsány důvody pro zavedení zamýšlených vnitrostátních opatření.
(19)
Na podporu žádosti o nižší maximální úroveň kadmia ve fosforečných hnojivech předložily švédské orgány vnitrostátní posouzení rizik a několik studií. Toto posouzení zohledňuje obecné posouzení rizik kadmia a oxidu kademnatého Evropskou unií vypracované v roce 2007 v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (9), vědecké stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin týkající se kadmia v potravinách (10), jakož i staré a nové údaje týkající se posouzení rizik pro lidské zdraví a životní prostředí vyplývajících z kadmia v hnojivech ve Švédsku. Švédské posouzení rizik je zveřejněno na internetu (11).
(20)
Podle Švédských orgánů z nového posouzení rizik vyplývá, že je třeba v zájmu dlouhodobé ochrany zdraví švédské populace snížit expozici kadmiu. Expozice závisí na příjmu kadmia prostřednictvím potravin, zejména z rostlin, a proto je nutno snížit riziko vysokého obsahu kadmia v plodinách. Orná půda je ve Švédsku zpravidla kyselejší než ve střední Evropě, a proto zemědělské plodiny tuto látku snáze vstřebávají.
(21)
Snížení vnitrostátní mezní hodnoty ze 100 gramů kadmia na tunu fosforu na 46 gramů kadmia na tunu fosforu je navíc opatřením, které má snížit hromadění kadmia v půdě a také rizika pro vodní organismy žijící v mimořádně měkkých vodách, které se ve Švédsku vyskytují.
(22)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že žádost Švédského království podaná s cílem získat schválení pro snížení obsahu kadmia v hnojivech na maximální úroveň 46 gramů kadmia na tunu fosforu je přípustná.
2. Použití čl. 114 odst. 6 třetího pododstavce SFEU
2.1 Opodstatnění založené na složitosti věci
(23)
Na podporu své žádosti Švédsko provedlo nové posouzení rizik, které bylo dokončeno v lednu 2011, ve kterém srovnává předpokládané koncentrace bez účinku (dále jen „PNEC“) pro organismy reprezentativní pro různé složky životního prostředí s koncentracemi kadmia ve švédském životním prostředí. V jeho oznámení se také odkazuje na některé studie, které byly dány k dispozici v rámci předchozích žádostí předložených Komisi v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy, a na posouzení rizik EU týkající se kadmia a oxidu kademnatého.
(24)
PNEC pro sladkou vodu závisí na tvrdosti. Jelikož má Švédsko velmi měkké sladké vody, výskyt toxicity pro vodní organismy se očekává za nižších koncentrací kadmia ve srovnání s ostatními částmi Evropy. Švédské orgány se proto domnívají, že je pravděpodobné, že vodní organismy ve švédských vodách jsou ve srovnání s vodami ve střední a jižní Evropě obecně citlivější na přidané kadmium.
(25)
Z výsledků programů monitorování ve Švédských povrchových vodách v letech 2006 a 2009 rovněž vyplývá, že přibližně 1 % jezer a 7 % pobřežních vod vykazuje vyšší koncentrace kadmia než jsou hodnoty PNEC. Přezkum provedený v roce 2008 dospěl k závěru, že opatření na snížení emisí vedla u vodních organismů k výraznému snížení koncentrací většiny kovů, avšak v případě kadmia je situace méně jasná. Zdá se, že tendence rostoucích účinků na imunitní systém ryb (slimule) během posledních let souvisí s rostoucí koncentrací kadmia v rybách. Další zpráva byla vypracována v roce 2011 s cílem popsat budoucí trendy ohledně kadmia v orných půdách a plodinách pro odhad koncentrací za 100 let a výsledky byly použity při modelování nejhoršího případu k odhadu rizika pro vodní organismy žijící ve vodách v blízkosti polí hnojených v průběhu příštích 100 let.
(26)
Švédské orgány ve svém posouzení dospěly k závěru, že by v dlouhodobém horizontu mohlo dojít ke zvýšení rizika pro vodní organismy žijící v mimořádně měkkých vodách (s tvrdostí nižší než 5 mg CaCO3/l). To je však pravděpodobné pouze v malých potocích s nízkým zředěním drenážní vody ze zemědělské půdy. Žádné další riziko pro životní prostředí vyplývající z používání kadmia v hnojivech nebylo švédskými orgány zjištěno.
(27)
S ohledem na složitost vztahů týkajících se kontaminace kadmiem prostřednictvím fosfátových hnojiv, možného hromadění a rizik pro životní prostředí, jak již bylo prokázáno v průběhu hodnocení podobných žádostí o udělení odchylky obdržených od Rakouska, Finska a České republiky, jakož i na dřívější žádosti Švédska požádala Komise Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (dále jen „SCHER“) o stanovisko ohledně celkové kvality švédského posouzení rizik, případných významných nedostatků, vhodnosti zkoumaných scénářů a učiněných předpokladů, jakož i spolehlivosti a platnosti závěrů týkajících se zjištěných rizik pro životní prostředí.
(28)
SCHER zaujal své stanovisko dne 27. února 2012 (12). Dospěl k závěru, že zpráva o posouzení rizik vypracovaná švédskými orgány má řádnou vědeckou kvalitu, zkoumané scénáře jsou obecně vhodné a většina hodnot parametrů použitých ve scénářích je přijatelná. SCHER se nicméně domnívá, že řada tvrzení a/nebo předpokladů ve zprávě není podpořena dostatečnými důkazy. Například připomínky uvedené ve studiích o monitorování ryb předpokládají vztah mezi příčinami a důsledky, který není prokázán. Dalším příkladem je důležitý (pro posouzení rizik klíčový) předpoklad použití faktoru ředění 1/2 pro výpočet koncentrace kadmia v povrchových vodách potoků. Tento faktor není podpořen žádným vědeckým důkazem či opodstatněním. SCHER rovněž poznamenává, že pro některé scénáře byly použity spíše nejhorší podmínky. Například při výpočtech používání fosfátů na zemědělských půdách jsou použity míry používání, které jsou ve skutečnosti platné pro méně než 25 % švédských půd. Výpočty koncentrací povrchových vod potoků po drenáži se zdají být problematické a navrhované úrovně neodpovídají naměřeným koncentracím uvedeným jinde ve zprávě. Hodnoty PNEC použité ve švédském posouzení rizik odpovídají hodnotám navrženým ve zprávě EU o posouzení rizik týkající se kadmia a jako takové je může SCHER podpořit. Předložené míry charakterizace rizika (RCR) jsou proto výhradně závislé na posouzení expozice, tj. předpokládaných koncentracích kadmia ve švédských povrchových vodách. Uvedené koncentrace jsou závislé na - nepodloženém - faktoru zředění v půdě/potoce. SCHER nesouhlasí s předpokladem, že nedochází k žádné adsorpci kadmia v půdě. To nastane pouze tehdy, je-li půda již silně kontaminována a k žádné čisté adsorpci nedochází za rovnovážného stavu, a to situaci ve Švédsku neodpovídá. Švédská zpráva rovněž předpokládá, že k žádné adsorpci kadmia v půdě nedochází v hloubce větší než 30 cm, což rovněž neodpovídá skutečnosti. Proto SCHER nepodporuje výsledky předložené švédskými orgány, pokud jde o potoky, což je jediná složka životního prostředí, u které švédské orgány zjistily rizika.
(29)
Nicméně SCHER připomíná dřívější posouzení Vědeckého výboru pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí z roku 2002, ve kterém bylo odhadnuto, že se u většiny evropských půd neočekává zvýšení koncentrace kadmia v půdě na mezní hodnotu 46 mg Cd/kg P. SCHER potvrzuje, že tento odhad je stále obhajitelný i pro švédské zemědělské půdy, a poznamenává, že odvození bylo založeno na zásadě stávajícího stavu („stand-still“), nikoli na posouzení rizik provedeném švédskými orgány v jejich současném opodstatnění.
(30)
Ačkoli se SCHER ve svém stanovisku ze dne 27. února 2012 domnívá, že zpráva o posouzení rizik vypracovaná švédskými orgány má řádnou vědeckou kvalitu a obsahuje nové a relevantní údaje, přetrvávají některé nejasnosti ohledně určitých klíčových předpokladů, na jejichž základě švédské orgány dospěly k závěru, že existuje riziko pro vodní organismy v malých potocích ve Švédsku. K tomu, aby Komise mohla zaujmout konečný postoj, bude zapotřebí další objasnění ze strany švédských orgánů.
2.2 Neexistence rizika pro lidské zdraví
(31)
Ve svém opodstatnění švédské orgány uvedly rizika pro zdraví citlivých skupin populace (diabetiky, lidé trpící osteoporózou či nedostatkem železa). Tato rizika jsou způsobena dlouhodobou expozicí kadmiu prostřednictvím stravy. Z tohoto důvodu neexistuje žádné nebezpečí pro lidské zdraví spojené s rozhodnutím prodloužit posuzování situace ve Švédsku o další lhůtu šesti měsíců. Tato další lhůta umožní Komisi zohlednit další objasnění, která mají poskytnout švédské orgány, aby mohlo být přijato konečné rozhodnutí.
(32)
Na základě výše uvedených informací je Komise názoru, že podmínky stanovené v čl. 114 odst. 6 třetím pododstavci jsou splněny, a že tedy může využít možnost prodloužit šestiměsíční lhůtu, ve které musí schválit nebo zamítnout vnitrostátní předpisy oznámené Švédskem.
IV. ZÁVĚR
(33)
Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Švédského království o zavedení vnitrostátních předpisů, které se odchylují od nařízení (ES) č. 2003/2003, je přípustná.
(34)
Nicméně vzhledem ke složitosti této věci a neexistenci nebezpečí pro lidské zdraví, které by bylo způsobeno přijetím tohoto rozhodnutí, zastává Komise názor, že je opodstatněné prodloužit lhůtu uvedenou v čl. 114 odst. 6 prvním pododstavci SFEU o další lhůtu končící dnem 18. října 2012,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podle čl. 114 odst. 6 třetího pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie se lhůta pro schválení nebo zamítnutí zamýšlených vnitrostátních předpisů týkajících se kadmia v hnojivech, které Švédské království oznámilo dne 17. října 2011 podle čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, prodlužuje do 18. října 2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Bruselu dne 18. dubna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-18 ta’ April 2012
li testendi l-perjodu msemmi fl-Artikolu 114(6) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tad-dispożizzjonijiet nazzjonali relatati mal-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti, notifikat mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 114(5) tat-TFUE
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 2461)
(It-test bl-Isvediż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/230/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 114(6) tiegħu,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fis-17 ta’ Ottubru 2011, ir-Renju tal-Isvezja nnotifika lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 114(5) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), bl-intenzjoni tiegħu li jintroduċi dispożizzjonijiet nazzjonali biex jitnaqqas l-kontenut tal-kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru għal-livell massimu ta' 46 gramma ta' kadmju għal kull tunnellata ta' fosfru (ekwivalenti għal 20 mg Cd/kg P2O5). Dawk il-miżuri jidderogaw mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 dwar il-fertilizzanti (1) u se jbaxxu l-livell massimu ta’ 100 gramma ta’ kadmju għal kull tunnellata ta’ fosfru (ekwivalenti għal 44 mg Cd/kg P2O5) li għalih diġà saret deroga għar-Renju tal-Isvezja.
1. L-Artikolu 114(5) u (6) tat-TFUE
(2)
L-Artikolu 114, paragrafi (5) u (6) tat-TFUE jistipula:
“5. Jekk, wara l-adozzjoni ta' miżura ta' armonizzazzjoni mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, mill-Kunsill jew mill-Kummissjoni, Stat Membru jħoss li jkun meħtieġ li jintroduċi dispożizzjonijiet nazzjonali bbażati fuq prova xjentifika ġdida li għandha x’taqsam mal-ħarsien tal-ambjent jew tal-ambjent tax-xogħol fuq il-bażi ta' xi problema speċifika għal dak l-Istat Membru li toriġina mill-adozzjoni ta' miżura ta' armonizzazzjoni, dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni bid-dispożizzjonijiet li jkollu l-ħsieb jintroduċi kif ukoll bil-bażi għall-introduzzjoni tagħhom.
6. Il-Kummissjoni għandha, fi żmien sitt xhur min-notifika, tapprova jew tirrifjuta d-dispożizzjonijiet nazzjonali involuti, wara li tkun ivverifikat jekk humiex, jew le mezz ta' diskriminazzjoni arbitrarja jew ta' restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ bejn Stati Membri u jekk joħolqux, jew le ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
Fin-nuqqas ta' deċiżjoni mill-Kummissjoni f'dan it-terminu ta' żmien, id-dispożizzjonijiet nazzjonali previsti fil-paragrafi (…) 5 għandhom jitqiesu li ġew approvati.
Meta tkun iġġustifikata mill-komplessità tal-materja u meta m'hemmx periklu għas-saħħa umana, il-Kummissjoni tista’ tgħarraf lill-Istat Membru kkonċernat li l-perjodu msemmi f’dan il-paragrafu jista’ jittawwal b’perjodu ieħor sa sitt xhur.”
2. Il-Leġiżlazzjoni tal-UE
(3)
Id-Direttiva tal-Kunsill 76/116/KEE tat-18 ta’ Diċembru 1975 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri li għandhom x’jaqsmu ma' fertilizzanti (2), stipulat ir-rekwiżiti li l-fertilizzanti għandhom jilħqu sabiex jitqiegħdu fis-suq bid-deżinjazzjoni “fertilizzant KE”.
(4)
L-Anness I tad-Direttiva 76/116/KEE stipula d-deżinjazzjoni tat-tip u r-rekwiżiti korrispondenti, pereżempju fir-rigward tal-kompożizzjoni tagħhom, li kull fertilizzant kellu jilħaq sabiex ikun eleġibbli biex jingħata d-deżinjazzjoni “fertilizzant KE”. Id-deżinjazzjonijiet tat-tip f’din il-lista huma mqassmin f’kategoriji, skont il-kontenut tan-nutrijenti primarji, jiġifieri l-elementi nitroġenu, fosfru u potassju.
(5)
Skont l-Artikolu 7 tad-Direttiva 76/116/KEE (3) l-Istati Membri ma ngħatawx permess, għal raġunijiet ta’ kompożizzjoni, identifikazzjoni, tikkettjar u ppakkjar, li jipprojbixxu, jirrestrinġu jew ifixklu l-kummerċjalizzazzjoni tal-fertilizzanti li huma mmarkati “fertilizzant KE” li huma f’konformità mad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva.
(6)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2002/399/KE tal-24 ta’ Mejju 2002 dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 95(4) tat-Trattat KE rigward il-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti (4), tat deroga mid-Direttiva 76/116/KEE, bl-approvazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Isvezja li jipprojbixxu t-tqegħid fis-suq ta’ fertilizzanti li jkollhom iktar minn 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru. Din id-deroga kienet valida sal-31 ta’ Diċembru 2005.
(7)
Id-Direttiva 76/116/KEE ġiet sostitwita mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 dwar il-fertilizzanti.
(8)
Il-paragrafu 2 tal-Artikolu 35 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 jistipula li d-derogi mill-Artikolu 7 tad-Direttiva 76/116/KEE li ngħataw mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 95(6) tat-Trattat KE, għandhom jitqiesu bħala derogi mill-Artikolu 5 ta’ dak ir-Regolament u għandhom ikomplu jipproduċu l-effetti tagħhom minkejja d-dħul fis-seħħ tar-Regolament.
(9)
Il-premessa 15 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tħabbar li l-Kummissjon beħsiebha tittratta l-kwistjoni dwar il-kontenut ta’ kadmju mhux intenzjonat f’fertilizzanti minerali u, fejn huwa xieraq, se tħejji proposta għal Regolament u tressaqha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Il-Kummissjoni wettqet xogħol preparatorju estensiv iżda minħabba l-kumplessità tad-diversi fatturi li għandhom jitqiesu għadha ma adottatx proposta.
(10)
Minħabba li d-deroga tal-Isvezja ngħatat biss sal-31 ta’ Diċembru 2005, f'Ġunju 2005 l-Isvezja talbet għal estensjoni tad-deroga eżistenti. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/347/KE tat-3 ta’ Jannar 2006 dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 95(4) tat-Trattat KE rigward il-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti (5) tippermetti li l-awtoritajiet Svediżi jżommu l-miżuri nazzjonali sakemm jiġu applikati miżuri armonizzati dwar il-kadmju fil-fertilizzanti fil-livell tal-UE.
3. Dispożizzjonijiet nazzjonali
(11)
“L-Ordinanza tal-Prodotti Kimiċi (Il-Projbizzjonijiet tal-Ġarr, l-Importazzjoni u l-Esportazzjoni)” (1998:944) (6) fiha dispożizzjonijiet li jikkonċernaw, inter alia, il-kontenut massimu permissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti, inklużi l-fertilizzanti li jingħataw id-deżinjazzjoni KE. Il-paragrafu 1 tat-Taqsima 3, jistipula li l-fertilizzanti li huma koperti bin-numri tat-tariffi tad-dwana 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 u 31.05 li fihom aktar minn 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru, ma jistgħux jiġu offruti għall-bejgħ jew trasferiti.
(12)
Il-miżura nazzjonali prevista nnotifikata skont l-Artikolu 114(5) TFUE tbaxxi l-kontenut ta’ kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru, mil-livell massimu attwali ta’ 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru għal 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru (46 mg Cd/kg P, ekwivalenti għal 20 mg Cd/kg P2O5).
II. IL-PROĊEDURA
(13)
Fl-ittra tas-17 ta’ Mejju 2011, ir-Renju tal-Isvezja nnotifika lill-Kummissjoni li, skont l-Artikolu 114(5) TFUE, kien qed jitlob approvazzjoni għall-introduzzjoni ta' dispożizzjonijiet nazzjonali biex jitnaqqas il-kontenut ta’ kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru għal konċentrazzjoni massima ta' 46 gramma għal kull tunnellata fosfru. L-awtoritajiet Svediżi għalhekk jitolbu li jitnaqqas il-kontenut tal-kadmju permissibbli bid-deroga prevista mid-Deċiżjoni 2006/347/KE.
(14)
Fl-ittra tas-17 ta’ Ottubru 2011, l-awtoritajiet Svediżi bagħtu informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni biex jipprovdu t-test tal-leġiżlazzjoni nazzjonali fis-seħħ li jirrifletti l-emendi introdotti mill-Ordinanzi 2008:255 u 2009:654 (7).
(15)
Fl-ittra tal-14 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Svediżi li l-perjodu ta’ sitt xhur biex tiġi eżaminata t-talba skont l-Artikolu 114(6) beda fit-18 ta’ Ottubru 2011.
(16)
Fl-ittra tas-17 ta’ Ottubru 2011, il-Kummissjoni infurmat lill-Istati Membri l-oħrajn dwar it-talba li rċeviet mill-Isvezja. Il-Kummissjoni ppubblikat ukoll avviż dwar it-talba f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8) biex tgħarraf lil partijiet interessati oħra dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali li l-Isvezja beħsiebha tintroduċi, kif ukoll dwar ir-raġunijiet li hemm għal dan. B’reazzjoni għal dan, il-Latvja appoġġjat it-talba tal-Isvezja. Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti oħra.
III. VALUTAZZJONI
1. Kunsiderazzjoni tal-ammissibbiltà
(17)
L-Artikolu 114(5) TFUE jikkonċerna każijiet fejn id-dispożizzjonijiet nazzjonali jiġu nnotifikati fir-rigward ta’ miżura ta’ armonizzazzjoni tal-UE, fejn il-miżuri nazzjonali għandhom jiġu introdotti wara li tkun ġie adottata u infurzata l-miżura ta’ armonizzazzjoni u fejn il-miżura nazzjonali l-ġdida tkun inkompatibbli mal-miżura ta' armonizzazzjoni tal-UE. Id-dispożizzjonijiet nazzjonali ġew innotifikati fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003, li ġie adottat abbażi tal-eks Artikolu 95 tat-Trattat KE, u li jistabbilixxi regoli armonizzati rigward il-kompożizzjoni, l-identifikazzjoni, it-tikkettar u l-ippakkjar tal-fertilizzanti KE. Skont l-Artikolu 5 ta’ dak ir-Regolament, l-Istati Membri ma jistgħux jintroduċu ostakoli għall-moviment ħieles tal-fertilizzanti abbażi ta' kwalunkwe waħda minn dawn ir-raġunijiet.
(18)
Barra minn hekk, l-Artikolu 114(5) TFUE jirrikjedi li n-notifika tal-miżuri nazzjonali previsti tkun ibbażata fuq evidenza xjentifika ġdida marbuta mal-ħarsien tal-ambjent jew tal-ambjent tax-xogħol abbażi ta’ problema speċifika għall-Istat Membru notifikanti, li tinħoloq wara l-adozzjoni tal-miżura armonizzata u din għandha tkun akkumpanjata minn deskrizzjoni tar-raġunijiet għall-introduzzjoni tal-miżuri nazzjonali previsti.
(19)
Bħala sfond għat-talba tagħhom għal limitu aktar baxx għall-kadmju fil-fertilizzanti bil-fosfat, l-awtoritajiet Svediżi ressqu valutazzjoni nazzjonali tar-riskju u għadd ta' studji. Din il-valutazzjoni tqis il-valutazzjoni ġenerali tar-riskju tal-UE tal-kadmju u tal-ossidu tal-kadmju, magħmula fl-2007 skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 793/93 (9), opinjoni xjentifika min-naħa tal-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel dwar il-kadmju fl-ikel (10), kif ukoll dejta qadima u ġdida marbuta mal-valutazzjoni tar-riskju għas-saħħa tal-bniedem u għall-ambjent mill-kadmju fil-fertilizzanti fl-Isvezja. Il-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja hija ppublikata fuq l-Internet (11).
(20)
Skont l-awtoritajiet Svediżi, il-valutazzjoni tar-riskju l-ġdida turi l-ħtieġa li jitnaqqas l-esponiment għall-kadmju sabiex titħares is-saħħa tal-popolazzjoni Svediża fit-tul. L-esponiment jiddependi mill-konsum ta' ikel li jkun fih il-kadmju, prinċipalment mill-pjanti, u għaldaqstant huwa neċessarju li jitnaqqas ir-riskju ta' livelli għolja ta' kadmju fl-għelejjel. Il-ħamrija tajba għaż-żrigħ ġeneralment hija iktar aċiduża fl-Isvezja milli fl-Ewropa Ċentrali u din is-sitwazzjoni speċifika tagħmel il-kadmju disponibbli b’mod aktar faċli għall-pjanti.
(21)
Barra minn hekk, it-tnaqqis tal-limitu nazzjonali ta’ 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru għal 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru, hija miżura maħsuba biex tnaqqas l-akkumulazzjoni ta' kadmju fil-ħamrija u anki r-riskji għal annimali akkwatiċi f’ilmijiet neqsin mill-minerali (rotob), bħal dawk tal-Isvezja.
(22)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkunsidra bħala ammissibbli l-applikazzjoni mressqa mir-Renju tal-Isvezja għal approvazzjoni sabiex inaqqas il-kontenut tal-kadmju fil-fertilizzanti għal livell massimu ta’ 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru.
2. Rikors għat-tielet sottoparagrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE
2.1. Ġustifikazzjoni bbażata fuq il-kumplessità tal-kwistjoni
(23)
Biex tappoġġja t-talba tagħha, l-Isvezja wettqet valutazzjoni tar-riskju ġdida, li ġiet iffinalizzata f’Jannar 2011, fejn qabblet il-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst (PNECs) għall-organiżmi li jirrappreżentaw diversi kumpartimenti ambjentali mal-konċentrazzjonijiet tal-kadmju fl-ambjent Svediż. Fin-notifika tagħhom, issir referenza wkoll għal ċerti studji li saru disponibbli fil-qafas tat-talbiet preċedenti mressqin quddiem il-Kummissjoni skont l-Artikolu 114(4) tat-Trattat, kif ukoll għal valutazzjoni tar-riskju tal-UE dwar il-kadmju u l-ossidu tal-kadmju.
(24)
Il-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst għall-ilma ħelu jiddependu mill-ammont ta' minerali fl-ilma. Billi l-Isvezja għandha ilma ħelu "artab" ħafna, huwa mistenni li l-organiżmi akkwatiċi jkunu esposti għat-tossiċità f’konċentrazzjonijiet iktar baxxi ta’ kadmju, meta mqabbel ma’ partijiet oħra tal-Ewropa. L-awtoritajiet Svediżi, għalhekk, jikkunsidraw li huwa probabbli l-organiżmi akkwatiċi fl-ilmijiet Svediżi, b’mod ġenerali, huma iktar sensittivi għall-kadmju addizzjonali meta mqabbla mal-ilmijiet fl-Ewropa Ċentrali u fin-Nofsinhar tal-Ewropa.
(25)
Ir-riżultati tal-programmi ta’ monitoraġġ tal-ilmijiet tal-wiċċ fl-Isvezja fl-2006 u l-2009 juru li madwar 1 % tax-xmajjar u 7 % tal-ilmijiet kostali għandhom konċentrazzjonijiet ta’ kadmju ogħla mill-valuri għall-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst. Reviżjoni mwettqa fl-2008 ikkonkludiet li fir-rigward ta' bosta metalli, il-miżuri ta' tnaqqis tal-emissjonijiet wasslu għal tnaqqis sinifikanti fil-konċentrazzjonijiet fl-organiżmi akkwatiċi, iżda għall-kadmju s-sitwazzjoni mhix daqstant ċara. Jidher li t-tendenza ta’ effetti miżjuda fuq is-sistema immunoloġika fil-ħut (eelpout) tul l-aħħar snin tikkorrelata mal-konċentrazzjonijiet li qed jiżdiedu ta’ kadmju fil-ħut. Inħareġ rapport ieħor fl-2011 bl-għan li jiddeskrivi x-xejriet futuri tal-kadmju fil-ħamrija tajba għaż-żrigħ u fl-għelejjel, biex tinħareġ stima tal-konċentrazzjonijiet f'100 sena u r-riżultati ntużaw f'xenarji tal-agħar każ, biex jiġi stmat ir-riskju għall-organiżmi akkwatiċi li jgħixu fl-ilmijiet qrib għelieqi fertilizzati tul il-100 sena li ġejjin.
(26)
L-awtoritajiet Svediżi, fil-valutazzjoni tagħhom jikkonkludu li jista’ jkun hemm riskju miżjud għall-organiżmi akkwatiċi li jgħixu f’ilmijiet tassew “rotob” (livell inqas minn 5 mg CaCO3/l) fit-tul. Iżda dan huwa probabbli biss f’nixxigħat żgħar b’dilwizzjoni baxxa tal-ilma li jissaffa mill-ħamrija agrikola. L-awtoritajiet Svediżi ma identifikawx riskji ambjentali oħra li jirriżultaw mill-użu tal-kadmju fil-fertilizzanti.
(27)
Fid-dawl tal-kumplessità tar-relazzjonijiet tal-preżenza tal-kadmju permezz tal-fertilizzanti, l-akkumulazzjonijiet possibbli u r-riskji ambjentali, kif diġà ntwera waqt il-valutazzjoni ta’ talbiet simili għal deroga mill-Awstrija, il-Finlandja u r-Repubblika Ċeka, kif ukoll fit-talbiet li saru qabel mill-Isvezja, il-Kummissjoni talbet lill-Kumitat Xjentifiku dwar ir-Riskji għas-Saħħa u l-Ambjent (SCHER) għal opinjoni dwar il-kwalità ġenerali tal-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja, kull nuqqas sinifikanti, l-adegwatezza tax-xenarji studjati u s-suppożizzjonijiet li saru, kif ukoll dwar l-affidabbiltà u l-validità tal-konklużjonijiet rigward ir-riskji ambjentali identifikati.
(28)
L-SCHER adotta l-opinjoni tiegħu fis-27 ta' Frar 2012 (12). L-SCHER ikkonkluda li r-rapport ta’ valutazzjoni tar-riskju mħejji mill-awtoritajiet Svediżi huwa ta’ kwalità xjentifika tajba u li, b'mod ġenerali, ix-xenarji studjati huma adegwati, kif ukoll li ħafna mill-valuri ta' parametru użati fix-xenarji huma aċċettabbli. Madankollu, l-SCHER jikkunsidra li għadd ta’ dikjarazzjonijiet u/jew suppożizzjonijiet fir-rapport mhumiex appoġġjati minn biżżejjed evidenza. Pereżempju, l-osservazzjonijiet mogħtija fl-istudji ta’ monitoraġġ tal-ħut jassumu relazzjoni ta’ kawża u effett li mhijiex pruvata. Eżempju ieħor huwa s-suppożizzjoni (ċentrali għall-valutazzjoni tar-riskju) importanti ta’ fattur ta’ dilwizzjoni ta’ 1/2 użat biex tiġi kkalkulata l-konċentrazzjoni tal-kadmju fl-ilmijiet tal-wiċċ fin-nixxigħat. Ma tingħata l-ebda evidenza jew ġustifikazzjoni xjentifika biex tappoġġja dan il-fattur. L-SCHER jinnota wkoll li għal ċerti xenarji pjuttost intużaw il-kundizzjonijiet fl-agħar każijiet. Pereżempju, il-kalkoli għall-applikazzjonijiet li jużaw il-fosfat fil-ħamrija agrikola jużaw rati ta’ applikazzjoni li fil-fatt huma validi għal inqas minn kwart tal-ħamrija fl-Isvezja. Il-kalkoli tal-konċentrazzjonijiet fl-ilmijiet tal-wiċċ fin-nixxigħat wara t-tisfija jidhru problematiċi u l-livelli proposti ma jikkorrespondux mal-konċentrazzjonijiet imkejla li jingħataw f'parti oħra tar-rapport. Il-PNECs li ntużaw fil-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja huma dawk issuġġeruti fir-rapport ta' valutazzjoni tar-riskju tal-UE u jistgħu jiġu appoġġjati mill-SCHER. Il-proporzjonijiet ta’ karatterizzazzjoni tar-riskju (RCR) preżentati huma għalhekk esklużivament dipendenti fuq il-valutazzjoni tal-esponiment, jiġifieri l-konċentrazzjonijiet ta’ kadmju previsti għall-ilmijiet tal-wiċċ fl-Isvezja. Dawn tal-aħħar huma dipendenti fuq il-fattur ta’ dilwizzjoni - mhux sostanzjat - fil-ħamrija/nixxigħat. Barra minn hekk, l-SCHER ma jaqbilx mas-suppożizzjoni li fil-ħamrija ma jkunx hemm adsorbiment tal-kadmju. Dan iseħħ biss jekk il-ħamrija tkun diġà kkontaminata ħafna u fi stat stabbli ma jseħħx adsorbiment nett, li mhuwiex il-każ fl-Isvezja. Ir-rapport tal-Isvezja jassumi wkoll li f’ħamrija li tkun f’fond ta’ iktar minn 30 cm ma jsirx adsorbiment tal-kadmju, li lanqas huwa l-każ. Konsegwentement, l-SCHER ma jappoġġjax ir-riżultati ppreżentati mill-awtoritajiet Svediżi għan-nixxigħat, li huma l-uniċi kumpartiment ambjentali li għalih l-awtoritajiet Svediżi identifikaw ir-riskji.
(29)
Madankollu, l-SCHER ifakkar fil-valutazzjoni li saret aktar kmieni tas-CSTEE fl-2002, li evalwat li l-konċentrazzjonijiet tal-kadmju fil-ħamrija mhumiex mistennija li jiżdiedu f’ħafna mill-ħamrija fl-Ewropa, b’limitu ta' 46 mg Cd/kg P. L-SCHER jikkonferma li tali stima jista' jkun li għadha applikabbli anki għall-ħamrija agrikola tal-Isvezja u jinnota li d-derivazzjoni kienet ibbażata fuq "prinċipju ta' stat kostanti", mhux fuq valutazzjoni tar-riskju bħal dik li wettqu l-awtoritajiet Svediżi fil-ġustifikazzjoni attwali tagħhom.
(30)
Għalkemm, fl-opinjoni tiegħu tas-27 ta’ Frar 2012, l-SCHER jikkunsidra li r-rapport ta’ valutazzjoni tar-riskju mħejji mill-awtoritajiet Svediżi huwa ta’ kwalità xjentifika tajba u jinkludi dejta ġdida u rilevanti, jibqa' ċerti inċertezzi fir-rigward ta' ċerti suppożizzjonijiet ewlenin użati mill-awtoritajiet Svediżi biex jikkonkludu li hemm riskju għall-organiżmi akkwatiċi fin-nixxigħat iż-żgħar fl-Isvezja. Dan jeħtieġ kjarifika addizzjonali mill-awtoritajiet Svediżi biex il-Kummissjoni tkun tista’ tadotta pożizzjoni finali.
2.2. Nuqqas ta’ periklu għas-saħħa tal-bniedem
(31)
Fil-ġustifikazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Svediżi jidentifikaw riskji għal gruppi sensittivi tal-popolazzjoni (persuni dijabetiċi, dawk li jbatu mill-osteoporożi jew nuqqas ta’ ħadid). Dawn ir-riskji huma kkawżati minn esponiment fit-tul għall-kadmju permezz tad-dieta. Għaldaqstant, m’hemmx periklu għas-saħħa tal-bniedem marbut ma’ Deċiżjoni biex tiġi estiża l-valutazzjoni tas-sitwazzjoni fl-Isvezja għal perjodu addizzjonali ta’ sitt xhur. Dan il-perjodu addizzjonali se jippermetti li l-Kummissjoni tqis kjarifiki oħra li għandhom jingħataw mill-awtoritajiet tal-Isvezja sabiex tieħu deċiżjoni finali.
(32)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kundizzjonijiet stipulati fit-tielet sottoparagrafu tal-Artikolu 114(6) huma ssodisfati biex hi jista' jkollha rikors għall-possibbiltà li testendi l-perjodu ta' sitt xhur, li fihom trid tapprova jew tiċħad id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mill-Isvezja.
IV. KONKLUŻJONI
(33)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, jista’ jiġi konkluż li t-talba tar-Renju tal-Isvezja għall-introduzzjoni ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali li jidderogaw mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 hija ammissibbli.
(34)
Madankollu, minħabba l-kumplessità tal-kwistjoni u minħabba n-nuqqas ta' periklu għas-saħħa tal-bniedem bl-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra li jkun ġustifikat jekk il-perjodu msemmi fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE, jiġi mtawwal sat-18 ta' Ottubru 2012.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Skont it-tielet paragrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE, il-perjodu għall-approvazzjoni jew iċ-ċaħda tad-dispożizzjonijiet nazzjonali previsti dwar il-kadmju fil-fertilizzanti nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja fis-17 ta’ Ottubru 2011 skont l-Artikolu 114(5) TFUE, huwa estiż sat-18 ta’ Ottubru 2012.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ April 2012.