NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1092/2010
ze dne 24. listopadu 2010
o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Finanční stabilita je předpokladem toho, aby reálná ekonomika vytvářela pracovní místa, úvěry a růst. Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal předvídat nepříznivý makroobezřetnostní vývoj a zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním systému.
(2)
Evropský parlament opakovaně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání v dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (a to v usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akční plán (4), usnesení ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (5), usnesení ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005-2010) - bílá kniha (6), usnesení ze dne 23. září 2008 obsahující doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (7) a usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (8) a v postoji ze dne 22. dubna 2009 k pozměněnému návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (9) a postoji ze dne 23. dubna 2009 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (10)).
(3)
V listopadu 2008 Komise pověřila skupinu na vysoké úrovni vedenou Jacquesem de Larosièrem, aby učinila doporučení, jakým způsobem mají být posíleny požadavky na dohled za účelem lepší ochrany občanů a obnovení důvěry ve finanční systém.
(4)
Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009 (dále jen „de Larosièrova zpráva“) doporučila skupina odborníků na vysoké úrovni, kromě jiného zřídit orgán na úrovni Unie pověřený dohledem nad riziky ve finančním systému jako celku.
(5)
Komise ve sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ uvítala a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy zprávy. Evropská rada se na zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v Unii a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je de Larosièrova zpráva.
(6)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropský dohled nad finančním trhem“ ze dne 27. května 2009 Komise navrhla řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni Unie, zejména zřízení Evropské rady pro systémová rizika (dále jen „ESRB“), která ponese odpovědnost za makroobezřetnostní dohled. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června 2009 podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby byl nový rámec zaveden v průběhu roku 2010. V souladu s návrhy Komise dospěla Rada mimo jiné k závěru, že Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) „by měla ESRB poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu, která se bude rovněž opírat o technické poradenství centrálních bank a orgánů dohledu členských států“. Podporou, kterou bude ECB poskytovat ESRB, a úkoly svěřenými a přidělenými ESRB by neměla být dotčena zásada nezávislosti ECB při plnění úkolů podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
S ohledem na integraci mezinárodních finančních trhů a na riziko dalšího rozšíření finanční krize je nutné, aby Unie přijala na globální úrovni přesvědčivý závazek. ESRB by měla využívat odborných znalostí vědeckého výboru na vysoké úrovni a ujmout se všech globálních úkolů nezbytných k zajištění toho, aby byl slyšet hlas Unie v otázkách finanční stability, zejména pak prostřednictvím úzké spolupráce s Mezinárodním měnovým fondem (dále jen „MMF“) a Radou pro finanční stabilitu (dále jen „FSB“), od nichž se očekává, že budou poskytovat včasná varování týkající se makroobezřetnostních rizik na globální úrovni, a všemi partnery ze skupiny G-20.
(8)
ESRB by měla mimo jiné přispívat k provádění doporučení MMF, FSB a Banky pro mezinárodní platby (dále jen „BIS“) určených pro skupinu G-20.
(9)
Zpráva IMF, BIS a FSB ze dne 28. října 2009 předložená ministrům financí a guvernérům centrálních bank G-20 nazvaná „Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí, trhů a nástrojů: úvodní úvahy“ rovněž uvádí, že posouzení systémového rizika může být proměnlivé v závislosti na hospodářském prostředí. Je rovněž podmíněno finanční infrastrukturou, opatřeními v oblasti řešení krizí a schopností řešit selhání v okamžiku jejich vzniku. Finanční instituce mohou mít systémový význam pro místní, celostátní či mezinárodní finanční systémy a hospodářství. Ke klíčovým kritériím pro určení systémového významu trhů a institucí patří velikost (objem finančních služeb poskytovaných jednotlivými segmenty finančního systému), nahraditelnost (rozsah, v jakém mohou v případě selhání ostatní segmenty systému poskytovat stejné služby) a propojenost (vazby s ostatními segmenty systému). Hodnocení založené na těchto třech kritériích by mělo být doplněno údaji o finančních slabinách a schopnosti institucionálního rámce řešit finanční selhání a mělo by brát v úvahu celou škálu dalších faktorů, jako je například složitost zvláštních struktur a podnikatelských modelů, stupeň finanční autonomie, intenzita a rozsah dohledu, transparentnost finančních mechanismů a vazby, jež mohou ovlivnit celkové riziko institucí.
(10)
Úkolem ESRB by mělo být sledování a hodnocení systémového rizika za běžných podmínek s cílem snížit riziko, že dojde k selhání systémových segmentů, a zvýšit odolnost finančního systému vůči otřesům. V tomto ohledu by ESRB měla přispívat k zajištění finanční stability a snižování negativních dopadů na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Má-li ESRB dosáhnout svých cílů, měla by analyzovat veškeré příslušné informace.
(11)
Současné uspořádání v Unii klade příliš malý důraz na makroobezřetnostní dohled a propojení mezi vývojem v širším makroekonomickém prostředí a finančním systémem. Odpovědnost za makroobezřetnostní analýzu zůstává roztříštěna a provádějí ji různé orgány na různých úrovních, bez jakéhokoliv mechanismu k zajištění toho, že makroobezřetnostní rizika budou přiměřeně identifikována a že varování a doporučení budou vydána jasně, že jsou sledována a že jsou na jejich základě prováděna příslušná opatření. Řádné fungování finančních systémů v Unii a ve světě a zmírnění rizik ohrožujících toto řádné fungování vyžaduje větší propojenost mezi makroobezřetnostním a mikroobezřetnostním dohledem
(12)
Tento nově vytvořený systém makroobezřetnostního dohledu si žádá věrohodné a vysoce uznávané vedení. Z tohoto důvodu by se vzhledem ke své klíčové roli a důvěře, které se těší na mezinárodní i unijní úrovni, a rovněž k doporučením de Larosièrovy zprávy měl předsedou ESRB na první pětileté období po vstupu tohoto nařízení v platnost stát prezident ECB. Kromě toho by měly být zvýšeny požadavky na odpovědnost a orgány ESRB by měly mít možnost využívat široké škály zkušeností, poznatků a názorů.
(13)
De Larosièrova zpráva rovněž uvádí, že makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni, přičemž mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni.
(14)
Je třeba vytvořit Evropský systém finančního dohledu (dále jen „ESFS“) sdružující subjekty dohledu nad finančním trhem na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, který bude fungovat jako síť. V souladu se zásadou loajální spolupráce podle čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by subjekty zapojené do ESFS měly spolupracovat v duchu důvěry a navzájem se plně respektovat, a to především za účelem zajištění vhodné a spolehlivé vzájemné výměny informací. Na úrovni Unie by tato síť měla zahrnovat ESRB a tři orgány mikrodohledu: Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (11), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (12) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (13) (společně dále jen „evropské orgány dohledu“).
(15)
Unie potřebuje zvláštní orgán, který by byl odpovědný za makroobezřetnostní dohled nad celým jejím finančním systémem a který by identifikoval rizika z hlediska finanční stability a v případě nutnosti vydal varování před riziky a doporučení pro opatření k řešení těchto rizik. Z těchto důvodů by měla být zřízena ESRB jako nový nezávislý orgán pro všechna finanční odvětví i systémy záruk. ESRB by měla provádět makroobezřetnostního dohled na úrovni Unie a neměla by mít právní subjektivitu.
(16)
ESRB by se měla skládat z generální rady, řídícího výboru, sekretariátu, poradního vědeckého výboru a poradního technického výboru. Složení poradního vědeckého výboru by mělo zohlednit příslušná pravidla pro řešení střetu zájmů přijatá generální radou. Zřízení poradního technického výboru by mělo zohlednit stávající struktury s cílem nedopustit žádné zdvojování.
(17)
ESRB by měla vydávat varování a, pokud to považuje za nezbytné, doporučení obecné povahy nebo specifické povahy, která by měla být určena zejména Unii jako celku, nebo jednomu nebo více členským státům, nebo jednomu či více evropským orgánům dohledu, nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, se stanovenou lhůtou pro příslušnou politickou reakci.
(18)
ESRB by měla vypracovat systém jednotné barevné klasifikace rizik s cílem zajistit, aby zainteresované subjekty mohly lépe posoudit povahu daného rizika.
(19)
Tato varování a doporučení by měla být v souladu s přísnými pravidly týkajícími se zachování důvěrnosti rovněž předávána Radě a Komisi, a pokud jsou určena jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, také evropským orgánům dohledu, aby získala na váze a legitimitě. Jednání Rady by měla být připravena Hospodářským a finančním výborem v souladu s jeho úlohou vymezenou ve Smlouvě o fungování EU. Za účelem přípravy jednání Rady a poskytování Radě včasných politických rad by ESRB měla Hospodářský a finanční výbor pravidelně informovat a měla by mu zasílat dokumenty obsahující varování a doporučení, jakmile budou přijaty.
(20)
ESRB by měla také sledovat dodržování svých varování a doporučení na základě zpráv od adresátů, aby bylo zajištěno, že jsou její varování a doporučení skutečně dodržována. Adresáti doporučení by na základě těchto doporučení měli konat a v případě nečinnosti by měli předložit náležité zdůvodnění (zásada „konej, nebo vysvětli“). Pokud ESRB shledá, že reakce je nedostatečná, měla by při dodržení přísných pravidel týkajících se zachování důvěrnosti informovat adresáty, Radu a v případě potřeby příslušné evropské orgány dohledu.
(21)
ESRB by měla v každém jednotlivém případě a poté, co informovala Radu v dostatečném předstihu, aby mohla Rada reagovat, rozhodnout, zda by doporučení mělo zůstat důvěrné nebo zda by mělo být zveřejněno, přičemž si musí být vědoma skutečnosti, že zveřejnění může za určitých okolností pomoci k vymáhání dodržování doporučení.
(22)
Pokud ESRB zjistí existenci rizika, které by mohlo vážným způsobem ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, měla by o této situaci neprodleně informovat Radu. Pokud má ESRB za to, že může nastat mimořádná situace, měla by kontaktovat Radu a poskytnout jí hodnocení situace. Rada by poté měla posoudit, zda je nutno přijmout rozhodnutí určené evropským orgánům dohledu, v kterém určí, že nastala mimořádné situace. Při tomto postupu je nanejvýš důležité dbát na zachování důvěrnosti.
(23)
ESRB by měla podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejméně jednou ročně, v případě rozsáhlých finančních problémů častěji. V případě potřeby by Evropský parlament a Rada měly ESRB vyzvat, aby projednala konkrétní otázky související s finanční stabilitou.
(24)
ECB a národní centrální banky by měly mít vedoucí úlohu v makroobezřetnostním dohledu z důvodu svých odborných znalostí a stávající odpovědnosti v oblasti finanční stability. Vnitrostátní orgány dohledu by měly být zapojeny tak, že budou poskytovat své specifické odborné znalosti. Podíl orgánů mikroobezřetnostního dohledu na práci ESRB je velmi důležitý, aby bylo zajištěno, že posouzení makroobezřetnostního rizika je založeno na úplných a přesných informacích o vývoji finančního systému. V souladu s touto skutečností by předsedové evropských orgánů dohledu měli být členy s hlasovacím právem. Jeden zástupce příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát by se měl účastnit zasedání generální rady jako pozorovatel bez hlasovacího práva. V duchu otevřenosti by patnáct nezávislých osob mělo prostřednictvím poradního vědeckého výboru poskytovat ESRB externí odborné znalosti.
(25)
Účast člena Komise v ESRB napomůže vytvořit kontakt s makroekonomickým a finančním dohledem Unie, zatímco přítomnost předsedy Hospodářského a finančního výboru bude odrážet úlohu ministerstev členských států odpovědných za finance a Rady při ochraně finanční stability a provádění hospodářského dohledu a dohledu nad finančním trhem.
(26)
Je klíčové, aby členové ESRB vykonávali své funkce nestranně a aby zvažovali finanční stabilitu Unie pouze jako celku. V případě, že nelze dosáhnout konsenzu, by nemělo být hlasování o varováních a doporučeních v rámci ESRB vážené a rozhodnutí by měla být zpravidla přijímána prostou většinou hlasů.
(27)
Vzájemná propojenost finančních institucí a trhů má za následek, že sledování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů. Tato systémová rizika zahrnují riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno výrazným oslabením celého finančního systému v Unii nebo jeho části a které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Systémový význam mohou mít všechny typy finančních institucí, zprostředkovatelských subjektů, trhů, infrastruktur a nástrojů. ESRB by proto měla mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností při požadovaném zachování důvěrnosti těchto informací.
(28)
Opatření ke shromažďování informací stanovená v tomto nařízení jsou nezbytná pro plnění úkolů ESRB a neměla by mít vliv na právní rámec Evropského statistického systému v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (14) ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (15).
(29)
Účastníci trhu mohou poskytnout cenný vstup pro pochopení vývoje, který postihuje finanční systém. V případě potřeby by tedy ESRB měla konzultovat se zúčastněnými subjekty ze soukromého sektoru včetně zástupců finančního odvětví, sdružení spotřebitelů, skupin uživatelů v oblasti finančních služeb, které byly zřízené Komisí nebo na základě právních předpisů Unie, a poskytnout jim rovnou příležitost k vyjádření svých stanovisek.
(30)
Zřízení ESRB by mělo přímo přispět k dosažení cílů vnitřního trhu. Makroobezřetnostní dohled Unie nad finančním systémem je nedílnou součástí celkového nového režimu dohledu v Unii, neboť makroobezřetnostní hledisko je úzce spjato s úkoly mikroobezřetnostního dohledu, které patří do pravomoci evropských orgánů dohledu. Pouze se zavedeným režimem, který správně chápe vzájemnou závislost mezi mikroobezřetnostními a makroobezřetnostními riziky, mohou mít všechny zúčastněné subjekty dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit. ESRB by měla sledovat a posuzovat rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, která mohou mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku. Řešením těchto rizik by měla ESRB přímo přispívat k integrované struktuře dohledu Unie nutné pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států, čímž by se zabránilo rozdílným přístupům a zlepšilo fungování vnitřního trhu.
(31)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ve věci C-217/04 (Spojené království v. Evropský parlament a Rada) konstatoval, že „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [nyní článku 114 Smlouvy o fungování EU] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství na základě tohoto ustanovení jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení“ (16). ESRB by měla přispět k finanční stabilitě nutné pro další finanční integraci v rámci vnitřního trhu sledováním systémových rizik a v případě potřeby vydáváním varování a doporučení. Uvedené úkoly úzce souvisejí s cíli právních předpisů Unie týkajících se vnitřního trhu s finančními službami. Proto by měla být ESRB zřízena na základě článku 114 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Jak je navrhováno v de Larosièrově zprávě, je třeba jednat postupně po jednotlivých krocích a Evropský parlament a Rada by do 17. prosince 2013 měly provést úplný přezkum ESFS, ESRB a evropských orgánů dohledu,
(33)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž provádění účinného makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem Unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu integrace evropských finančních trhů, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Zřízení
1. Zřizuje se Evropská rada pro systémová rizika (dále jen „ESRB“). ESRB má sídlo ve Frankfurtu nad Mohanem.
2. ESRB je součástí Evropského systému finančního dohledu (dále jen „ESFS“), jehož účelem je zajišťovat dohled nad finančním systémem Unie.
3. ESFS tvoří:
a)
ESRB;
b)
Evropský orgánu dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. 1093/2010;
c)
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. 1094/2010;
d)
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. 1095/2010;
e)
Společný výbor evropských orgánů dohledu (dále jen „společný výbor“) zřízený článkem 54 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010;
f)
příslušné orgány nebo orgány dohledu členských států vymezené v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010.
4. Podle zásady loajální spolupráce v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii spolupracují subjekty, které tvoří ESFS, na základě důvěry a plného vzájemného respektu, zejména při zajišťování výměny příslušných a spolehlivých informací mezi sebou.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
a)
„finanční institucí“ se rozumí jakýkoli podnik, na který se vztahují právní předpisy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, jakož i jakýkoli jiný podnik nebo subjekt v Unii, jehož hlavní předmět činnosti je podobné povahy;
b)
„finančním systémem“ se rozumí veškeré finanční instituce, trhy, produkty a tržní infrastruktury;
c)
„systémovými riziky“ se rozumí narušení kontinuity finančního systému, které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou mít do určité míry systémový význam.
Článek 3
Poslání, cíle a úkoly
1. ESRB je odpovědná za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v rámci Unie s cílem přispívat k předcházení systémovým rizikům pro finanční stabilitu v Unii, která jsou důsledkem vývoje v rámci finančního systému, nebo k jejich zmírňování, při zohlednění makroekonomického vývoje, tak aby nedocházelo k výskytům rozsáhlých finančních problémů. Přispívá k řádnému fungování vnitřního trhu a zajistí tím trvalý příspěvek finančního odvětví k hospodářskému růstu.
2. Pro účely odstavce 1 plní ESRB tyto úkoly:
a)
určuje nebo shromažďuje a analyzuje veškeré relevantní a nezbytné informace pro dosažení cílů uvedených v odstavci 1;
b)
identifikuje systémová rizika a stanoví pořadí jejich důležitosti;
c)
vydává varování v případě, že se taková systémová rizika považují za významná, a ve vhodných případech je zveřejňuje;
d)
vydává doporučení pro nápravná opatření reagující na zjištěná rizika a ve vhodných případech je zveřejňuje;
e)
dospěje-li k závěru, že může nastat mimořádná situace ve smyslu článku 18 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, vydává důvěrné varování adresované Radě a poskytuje Radě vyhodnocení situace, aby Rada mohla posoudit, jestli je nezbytné přijmout rozhodnutí určené evropským orgánům dohledu o tom, že nastala mimořádné situace;
f)
sleduje reakce na varování a doporučení;
g)
úzce spolupracuje se všemi ostatními subjekty, které jsou součástí ESFS, a podle potřeby poskytuje evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích nezbytné pro plnění jejich úkolů; a ve spolupráci s evropskými orgány dohledu zejména vypracuje soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů (přehled ukazatelů rizik) za účelem identifikace a měření systémových rizik;
h)
účastní se podle potřeby činnosti společného výboru;
i)
koordinuje svou činnost s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Mezinárodním měnovým fondem a Radou pro finanční stabilitu, jakož i s příslušnými orgány ve třetích zemích, pokud se jedná o záležitosti vztahující se k makroobezřetnostnímu dohledu;
j)
plní další související úkoly, je-li tak stanoveno v právních předpisech Unie.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 4
Struktura
1. ESRB má generální radu, řídící výbor, sekretariát, poradní vědecký výbor a poradní technický výbor.
2. Generální rada přijímá rozhodnutí nezbytná pro zajištění plnění úkolů svěřených ESRB podle čl. 3 odst. 2.
3. Řídící výbor napomáhá procesu rozhodování ESRB přípravou zasedání generální rady, přezkoumáváním dokumentů, které mají být projednávány, a sledováním postupu probíhajících činností ESRB.
4. Sekretariát odpovídá za běžný provoz ESRB. Poskytuje kvalitní analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB pod vedením předsedy a řídícího výboru v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 (17). Využívá také technické poradenství evropských orgánů dohledu, národních centrálních bank a vnitrostátních orgánů dohledu.
5. Poradní vědecký výbor a poradní technický výbor uvedené v článcích 12 a 13 poskytují rady a pomoc v otázkách vztahujících se k činnosti ESRB.
Článek 5
Předseda a místopředsedové ESRB
1. Předsedou ESRB je po dobu pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost prezident ECB. Na další období je předseda ESRB jmenován postupem stanoveným na základě přezkumu uvedeného v článku 20.
2. Prvního místopředsedu volí ze svých řad členové Generální rady ECB na období pěti let s přihlédnutím k potřebě vyváženého zastoupení členských států obecně a členských států, jejichž měnou je euro a členských států jejichž měnou není euro. První místopředseda může být jednou zvolen opakovaně.
3. Druhým místopředsedou je předseda společného výboru jmenovaný podle čl. 55 odst. 3 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010.
4. Předseda a místopředsedové sdělí Evropskému parlamentu na veřejném slyšení, jakým způsobem hodlají plnit své povinnosti podle tohoto nařízení.
5. Předseda řídí zasedání generální rady a řídícího výboru.
6. Místopředsedové v daném hierarchickém pořadí řídí zasedání generální rady nebo řídícího výboru v případě, že se předseda nemůže zasedání účastnit.
7. Pokud funkční období člena Generální rady ECB, který byl zvolen prvním místopředsedou, skončí před uplynutím pětiletého období nebo pokud první místopředseda nemůže z jakéhokoliv důvodu vykonávat své povinnosti, je zvolen nový první místopředseda v souladu s odstavcem 2.
8. Předseda zastupuje ESRB navenek.
Článek 6
Generální rada
1. Členy generální rady s hlasovacím právem jsou:
a)
prezident a viceprezident ECB;
b)
guvernéři národních centrálních bank;
c)
člen Komise;
d)
předseda Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví);
e)
předseda Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění);
f)
předseda Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy);
g)
předseda a oba místopředsedové poradního vědeckého výboru;
h)
předseda poradního technického výboru.
2. Členy generální rady bez hlasovacího práva jsou:
a)
jeden zástupce na vysoké úrovni příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát v souladu s odstavcem 3;
b)
předseda Hospodářského a finančního výboru.
3. Pokud jde o zastoupení vnitrostátních orgánů dohledu podle odst. 2 písm. a), příslušní zástupci na vysoké úrovni se střídají v závislosti na projednávaných bodech, ledaže se vnitrostátní orgány dohledu určitého členského státu dohodnou na společném zástupci.
4. Generální rada přijme jednací řád ESRB.
Článek 7
Nestrannost
1. Při účasti na činnostech generální rady a řídícího výboru nebo při jakékoliv jiné činnosti vztahující se k ESRB plní členové ESRB své povinnosti nestranně a pouze v zájmu Unie jako celku. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od členských států, orgánů Unie ani jiného veřejného či soukromého subjektu.
2. Členové generální rady (s hlasovacím právem i bez něj) nesmějí zastávat funkci ve finančním odvětví.
3. Členské státy, orgány Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesmí snažit ovlivňovat členy ESRB při plnění úkolů stanovených v čl. 3 odst. 2.
Článek 8
Služební tajemství
1. Členové generální rady a jakékoli jiné osoby, které pracují nebo pracovaly pro ESRB nebo ve spojení s ESRB (včetně příslušných zaměstnanců centrálních bank, poradního vědeckého výboru, poradního technického výboru, evropských orgánů dohledu a příslušných vnitrostátních orgánů dohledu členských států), nesmí nikomu sdělit informace, na které se vztahuje služební tajemství, ani po skončení svých povinností.
2. Informace, které členové ESRB získají, mohou využívat pouze při plnění svých povinností a při plnění úkolů stanovených v čl. 3 odst. 2.
3. Aniž je dotčen článek 16 a příslušná ustanovení trestního práva, nesmějí být žádné důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 1 získají při plnění svých povinností, sděleny jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné podobě, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.
4. ESRB spolu s evropskými orgány dohledu vyjedná a zavede konkrétní postupy pro zachování důvěrnosti za účelem ochrany informací o jednotlivých finančních institucích nebo informací, které umožňují identifikaci jednotlivých finančních institucí.
Článek 9
Zasedání generální rady
1. Řádná plenární zasedání generální rady svolává předseda ESRB a konají se nejméně čtyřikrát ročně. Mimořádná zasedání mohou být svolávána z iniciativy předsedy ESRB nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů generální rady s hlasovacím právem.
2. Každý člen je na zasedáních generální rady přítomen osobně a nesmí být zastoupen.
3. Odchylně od odstavce 2 smí člen, který se nemůže účastnit zasedání po dobu nejméně tří měsíců, jmenovat náhradníka. Takový člen smí být rovněž nahrazen osobou, která byla oficiálně jmenována podle pravidel pro dočasné zastupování zástupců, jimiž se řídí daný orgán.
4. Na zasedání generální rady mohou být případně přizváni zástupci na vysoké úrovni z mezinárodních finančních organizací vykonávajících činnosti přímo související s úkoly ESRB stanovenými v čl. 3 odst. 2.
5. Účast na činnosti ESRB může být otevřena zástupcům na vysoké úrovni z příslušných orgánů třetích zemí, zejména ze zemí EHP, avšak je omezena výhradně na otázky, které jsou pro uvedené země zvláště významné. ESRB může stanovit pravidla pro zejména povahu, rozsah a procesní aspekty účasti uvedených zemí na činnosti ESRB. Tato pravidla mohou obsahovat ustanovení o zastupování v generální radě na ad hoc základě se statusem pozorovatele, které by se mělo týkat pouze otázek, jež jsou pro uvedené země významné, přičemž by měly být vyloučeny veškeré případy, ve kterých může být projednávána situace jednotlivých finančních institucí nebo členských států.
6. Jednání na zasedáních jsou důvěrná.
Článek 10
Mechanismus hlasování generální rady
1. Každý člen generální rady s hlasovacím právem má jeden hlas.
2. Aniž jsou dotčeny hlasovací postupy uvedené v čl. 18 odst. 1, rozhoduje generální rada prostou většinou hlasů přítomných členů s hlasovacím právem. V případě rovnosti hlasů má předseda ESRB rozhodující hlas.
3. Odchylně od odstavce 2 je pro přijetí doporučení nebo pro zveřejnění varování či doporučení požadována dvoutřetinová většina hlasů.
4. Při jakémkoliv hlasování generální rady je nutné kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem. Není-li kvora dosaženo, může předseda ESRB svolat mimořádné zasedání, na němž mohou být rozhodnutí přijímána při kvoru jedné třetiny členů s hlasovacím právem. Jednací řád uvedený v čl. 6 odst. 4 stanoví náležitou formu oznámení, kterou se svolává mimořádné zasedání.
Článek 11
Řídící výbor
1. Řídící výbor se skládá z:
a)
předsedy a prvního místopředsedy ESRB;
b)
viceprezidenta ECB;
c)
čtyř dalších členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, s ohledem na nutnost zajistit celkově vyvážené zastoupení členských států, jakož i vyvážené zastoupení členských států, jejichž měnou je euro, a členských států, jejichž měnou není euro. Jsou voleni členy generální rady z jejích členů, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, na období tří let;
d)
člena Komise;
e)
předsedy Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví);
f)
předsedy Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění);
g)
předsedy Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy);
h)
předsedy Hospodářského a finančního výboru;
i)
předsedy poradního vědeckého výboru a
j)
předsedy poradního technického výboru.
Jakékoliv uvolněné místo pro voleného člena řídícího výboru se obsadí na základě volby nového člena generální radou.
2. Zasedání řídícího výboru svolává předseda ESRB nejméně jednou za čtvrtletí před každým zasedáním generální rady. Předseda ESRB může také svolávat zasedání ad hoc.
Článek 12
Poradní vědecký výbor
1. Poradní vědecký výbor ze skládá z předsedy poradního technického výboru a 15 odborníků reprezentujících široké spektrum dovedností a zkušeností, které navrhuje řídící výbor a schvaluje generální rada na čtyřleté, obnovitelné funkční období. Jmenovaní zástupci nesmí být členy evropských orgánů dohledu a musí být vybráni na základě své celkové způsobilosti a podle svých zkušeností z akademické oblasti či z jiných odvětví, zejména z malých a středních podniků, odborů, nebo jako zástupci poskytovatelů či uživatelů finančních služeb.
2. Předseda a dva místopředsedové poradního vědeckého výboru jsou jmenováni generální radou na základě návrhu předsedy ESRB a každý z nich by měl mít příslušnou odbornou způsobilost a znalosti na vysoké úrovni, spojené například s akademickým působením v odvětví bankovnictví, trhů s cennými papíry a pojišťovnictví a zaměstnaneckého penzijního pojištění. V předsednictví poradního vědeckého výboru by se měly střídat tyto tři osoby.
3. Poradní vědecký výbor poskytuje poradenství a pomoc uvedené v čl. 4 odst. 5 na žádost předsedy ESRB.
4. Sekretariát ESRB podporuje činnost poradního technického výboru a vedoucí sekretariátu se účastní jeho zasedání.
5. Poradní vědecký výbor případně vede otevřeným a transparentním způsobem včasné konzultace se zúčastněnými subjekty, mezi něž patří například účastníci trhu, spotřebitelské organizace a akademičtí odborníci, a současně dodržuje požadavek na zachování důvěrnosti.
6. Poradnímu vědeckému výboru jsou poskytovány veškeré nezbytné prostředky, aby mohl úspěšně plnit své úkoly.
Článek 13
Poradní technický výbor
1. Poradní technický výbor se skládá ze:
a)
zástupce národní centrální banky každého členského státu a zástupce ECB;
b)
jednoho zástupce příslušného vnitrostátního orgánu dohledu za každý členský stát v souladu s druhým pododstavcem;
c)
zástupce Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví);
d)
zástupce Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění);
e)
zástupce Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy);
f)
dvou zástupců Komise;
g)
zástupce Hospodářského a finančního výboru a
h)
zástupce poradního vědeckého výboru.
Orgány dohledu každého členského státu zvolí do výboru jednoho zástupce. Pokud jde o zastoupení vnitrostátních orgánů dohledu podle prvního pododstavce písm. b), příslušní zástupci na vysoké úrovni se střídají v závislosti na projednávaných bodech, ledaže se vnitrostátní orgány dohledu dotčeného členského státu dohodnou na společném zástupci.
2. Předseda poradního technického výboru je jmenován generální radou na návrh předsedy ESRB.
3. Poradní technický výbor poskytuje poradenství a pomoc uvedené v čl. 4 odst. 5 na žádost předsedy ESRB.
4. Sekretariát ESRB podporuje činnost poradního technického výboru a vedoucí sekretariátu se účastní jeho zasedání.
5. Poradnímu technickému výboru jsou poskytovány veškeré nezbytné prostředky, aby mohl úspěšně plnit své úkoly.
Článek 14
Jiné poradní zdroje
Při plnění úkolů stanovených v čl. 3 odst. 2 si ESRB v případě potřeby vyžádá stanoviska příslušných zúčastněných subjektů ze soukromého sektoru.
KAPITOLA III
ÚKOLY
Článek 15
Shromažďování a výměna informací
1. ESRB poskytuje evropským orgánům dohledu informace o rizicích, které tyto orgány potřebují k plnění svých úkolů.
2. Evropské orgány dohledu, Evropský systém centrálních bank (ESCB), Komise, vnitrostátní orgány dohledu a národní statistické úřady úzce spolupracují s ESRB a poskytují jí veškeré informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, v souladu s právními předpisy Unie.
3. V souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 může ESRB od evropských orgánů dohledu vyžadovat informace zpravidla v souhrnné podobě, tak aby nebylo možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.
4. Před vyžádáním informací podle tohoto článku ESRB nejprve zohlední existující statistiky vypracovávané, šířené a vyvíjené Evropským statistickým systémem a ESCB.
5. Pokud uvedené orgány nemají požadované informace k dispozici nebo nejsou k dispozici včas, může ESRB tyto informace požadovat od ESCB, vnitrostátních orgánů dohledu nebo národních statistických úřadů. Jestliže tyto informace nejsou k dispozici, může si je ESRB vyžádat od dotyčných členských států, aniž jsou dotčeny pravomoci, které jsou v oblasti statistiky a shromažďování údajů svěřeny Radě, Komisi (Eurostatu), ECB, Eurosystému a ESCB.
6. Žádá-li ESRB o informace, které nemají souhrnnou podobu, obsahuje odůvodněná žádost vysvětlení, proč jsou informace o konkrétní finanční instituci považovány za systémově důležité a nezbytné, s ohledem na převažující situaci na trhu.
7. Před každým podáním žádosti o informace, které nemají souhrnnou podobu, provede ESRB náležitou konzultaci s příslušným evropským orgánem dohledu, aby bylo zajištěno, že žádost je odůvodněná a přiměřená. Pokud příslušný evropský orgán dohledu nepovažuje žádost za odůvodněnou a přiměřenou, neprodleně zašle žádost zpět ESRB a požádá ji o dodatečné odůvodnění. Poté, co ESRB příslušnému evropskému orgánu dohledu doplňující zdůvodnění poskytne, předá adresát žádosti požadované informace ESRB, pokud mu právní předpisy přístup k příslušným informacím umožňují.
Článek 16
Varování a doporučení
1. Jsou-li zjištěna významná rizika, pokud jde o dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1, poskytne ESRB varování a v případě potřeby vydá doporučení pro přijetí nápravného opatření, včetně případných legislativních návrhů.
2. Varování nebo doporučení vydaná ESRB v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) a d) mohou být buď obecné, nebo konkrétní povahy a jsou určena především Unii jako celku nebo jednomu či více členským státům nebo jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu. Je-li varování nebo doporučení určeno jednomu nebo více vnitrostátním orgánům dohledu, je o tom rovněž informován dotčený členský stát nebo dotčené členské státy. Doporučení obsahují lhůty stanovené pro politickou reakci. Doporučení mohou být také určena Komisi v souvislosti s příslušnými právními předpisy Unie.
3. Varování či doporučení jsou současně s jejich předáním adresátům podle odstavce 2 předávána v souladu s přísnými pravidly týkajícími se zachování důvěrnosti Radě a Komisi a v případě, že jsou určena jednomu nebo více vnitrostátním orgánům dohledu, též evropským orgánům dohledu.
4. V zájmu zvýšení informovanosti o rizicích v hospodářství Unie a v zájmu klasifikace těchto rizik podle závažnosti vypracuje ERSB v úzké spolupráci s ostatními subjekty, které jsou součástí ESFS, systém jednotné barevné klasifikace rizik odpovídající situacím s různou mírou závažnosti rizika.
Po vypracování kritérií pro tuto klasifikaci musí být tam, kde je to vhodné, z jednotlivých varování a doporučení ERSB zřejmé, do které kategorie dané riziko spadá.
Článek 17
Reakce na doporučení ESRB
1. Pokud je doporučení uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. d) určeno Komisi, jednomu či více členským státům, jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, adresáti informují ESRB a Radu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení a v případě nečinnosti poskytnou náležité zdůvodnění. Tam, kde je to vhodné, informuje ESRB o obdržené odpovědi v souladu s přísnými pravidly týkajícími se zachování důvěrnosti neprodleně i evropské orgány dohledu.
2. Jestliže ESRB rozhodne, že jejímu doporučení nebylo vyhověno a že adresáti řádně neodůvodnili svou nečinnost, informuje o tom v souladu s přísnými pravidly týkajícími se zachování důvěrnosti adresáty, Radu a případně i dotyčné evropské orgány dohledu.
3. Jestliže ESRB přijala rozhodnutí podle odstavce 2 v souvislosti s doporučením zveřejněným postupem podle čl. 18 odst. 1, Evropský parlament může vyzvat předsedu ESRB k předložení uvedeného rozhodnutí a adresáti mohou požádat o možnost zúčastnit se výměny názorů.
Článek 18
Veřejná varování a doporučení
1. Generální rada rozhodne, poté co informuje Radu v dostatečném předstihu, aby Rada mohla reagovat, v každém jednotlivém případě, zda by varování nebo doporučení měla být zveřejněna. Bez ohledu na čl. 10 odst. 3 se v souvislosti s rozhodnutími generální rady podle tohoto odstavce vždy použije kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem.
2. Jestliže se generální rada rozhodne zveřejnit varování nebo doporučení, informuje o tom předem adresáty.
3. Adresáti varování a doporučení, která ESRB zveřejnila, mají rovněž právo zveřejnit své názory a důvody v reakci na tato varování a doporučení.
4. Jestliže se generální rada rozhodne varování nebo doporučení nezveřejnit, adresáti a případně Rada a evropské orgány dohledu přijmou veškerá nezbytná opatření k ochraně důvěrné povahy varování nebo doporučení.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Odpovědnost a povinnosti podávat zprávy
1. Alespoň jednou ročně, a v případě rozsáhlých finančních problémů i častěji, je předseda ESRB zván na každoroční slyšení pořádané v Evropském parlamentu vždy po zveřejnění výroční zprávy ESRB podávané Evropskému parlamentu a Radě. Tato slyšení jsou pořádána odděleně od měnového dialogu mezi Evropským parlamentem a prezidentem Evropské centrální banky.
2. Výroční zprávy uvedené v odstavci 1obsahují informace, o nichž v souladu s článkem 18 generální rada rozhodne, že by měly být zveřejněny. Tyto výroční zprávy se zpřístupní veřejnosti.
3. Na základě výzvy Evropského parlamentu, Rady nebo Komise přezkoumá ESRB také konkrétní otázky.
4. Evropský parlament může požadovat, aby se předseda ESRB zúčastnil slyšení v příslušných výborech Evropského parlamentu.
5. Předseda ESRB vede alespoň dvakrát ročně a případně i častěji, je-li to považováno za vhodné, důvěrné ústní diskuse za zavřenými dveřmi, jichž se účastní předseda a místopředsedové Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu a jež se týkají probíhajících činností ESRB. Evropský parlament a ESRB uzavřou dohodu o podrobných způsobech organizace těchto jednání, aby byla plně zajištěna důvěrnost podle článku 8. Kopii této dohody poskytne ESRB Radě.
Článek 20
Přezkum
Na základě zprávy předložené Komisí provede Evropský parlament a Rada přezkum tohoto nařízení do 17. prosince 2013 a po obdržení stanoviska ECB a evropských orgánů dohledu rozhodne, mají-li být úloha a organizace ESRB pozměněny.
Zejména přezkoumají způsob jmenování nebo volby předsedy ESRB.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
REGOLAMENT (UE) Nru 1092/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Novembru 2010
dwar is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni tas-sistema finanzjarja u li jistabbilixxi Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-istabbiltà finanzjarja hi prekundizzjoni sabiex l-ekonomija reali tipprovdi impjiegi, kreditu u tkabbir. Il-kriżi finanzjarja kixfet nuqqasijiet importanti fis-superviżjoni finanzjarja, li ma rnexxilhiex tantiċipa l-iżviluppi makroprudenzjali avversi u tipprevjeni l-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fis-sistema finanzjarja.
(2)
Il-Parlament Ewropew appella b’mod ripetut għat-tisħiħ ta’ kondizzjonijiet tabilħaqq ugwali għall-operaturi kollha fil-livell tal-Unjoni waqt li wera nuqqasijiet sinifikanti fis-superviżjoni min-naħa tal-Unjoni tas-swieq finanzjarji li kulma jmur saru aktar integrati (fir-riżoluzzjonijiet tiegħu tat-13 ta’ April 2000 dwar il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni fuq l-implimentazzjoni tal-qafas għas-swieq finanzjarji: Pjan ta’ Azzjoni (4), tal-21 ta’ Novembru 2002 dwar regoli ta’ superviżjoni prudenzjali fl-Unjoni Ewropea (5), tal-11 ta’ Lulju 2007 dwar politika dwar is-servizzi finanzjarji (2005-2010) - White Paper (6), tat-23 ta’ Settembru 2008 b’rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar il-hedge funds u l-ekwità privata (7) u tad-9 ta’ Ottubru 2008 b’rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar is-segwitu tal-proċess Lamfalussy: l-istruttura futura ta’ sorveljanza (8), u fil-pożizzjonijiet tiegħu tat-22 ta’ April 2009 dwar il-proposta emendata għal direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-Assigurazzjoni u tar-Riassigurazzjoni (Solvenza II) (9) u tat-23 ta’ April 2009 dwar il-proposta għal regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar Aġenziji tal-Klassifikazzjoni tal-Kreditu (10)).
(3)
F’Novembru 2008, il-Kummissjoni inkarigat lil Grupp ta’ Livell Għoli ppresjedut mis-Sur Jacques de Larosière biex jagħmel rakkomandazzjonijiet dwar kif jistgħu jissaħħu l-arranġamenti superviżorji Ewropej bil-għan li jitħarsu aħjar iċ-ċittadini u terġa’ tinbena l-fiduċja fis-sistema finanzjarja.
(4)
Fir-rapport finali tiegħu ppreżentat fil-25 ta’ Frar 2009 (ir-“rapport de Larosière”), il-Grupp ta’ Livell Għoli rrakkomanda, fost oħrajn, l-istabbiliment ta’ entità fil-livell tal-Unjoni li tkun responsabbli mis-sorveljanza tar-riskju fis-sistema finanzjarja kollha kemm hi.
(5)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-4 ta’ Marzu 2009 intitolata “Nixprunaw l-Irkupru Ewropew”, il-Kummissjoni laqgħet u appoġġat b’mod ġenerali r-rakkomandazzjonijiet tar-Rapport de Larosière. Fil-laqgħa tiegħu tad-19 u l-20 ta’ Marzu 2009, il-Kunsill Ewropew qabel fuq il-ħtieġa li jitjiebu r-regolamentazzjoni u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fi ħdan l-Unjoni u li r-rapport de Larosière jintuża bħala l-bażi għall-azzjoni.
(6)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2009 intitolata “Superviżjoni Finanzjarja Ewropea”, il-Kummissjoni pproponiet sensiela ta’ riformi għall-arranġamenti attwali biex titħares l-istabbiltà finanzjarja fil-livell tal-Unjoni, li jinkludu b’mod partikolari l-ħolqien ta’ Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) li jkun responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali. Il-Kunsill fid-9 ta’ Ġunju 2009 u l-Kunsill Ewropew fil-laqgħa tiegħu tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009 appoġġjaw il-proposti tal-Kummissjoni u laqgħu l-ħsieb tal-Kummissjoni li tressaq proposti leġislattivi sabiex il-qafas il-ġdid jidħol fis-seħħ matul l-2010. F’konformità mal-fehmiet tal-Kummissjoni, il-Kunsill ikkonkluda, fost oħrajn, li l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) “għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku lill-BERS, filwaqt li jagħmel użu wkoll mill-parir tekniku tal-banek ċentrali u s-superviżuri nazzjonali”. L-appoġġ ipprovdut lill-BERS mill-BĊE, kif ukoll il-kompiti mogħtija lill-BERS, għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-indipendenza tal-BĊE fil-qadi ta’ dmirijietu skont it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea(TFUE).
(7)
Minħabba l-integrazzjoni tas-swieq finanzjarji internazzjonali u r-riskju ta’ tixrid ta’ kriżijiet finanzjarji, jinħtieġ impenn qawwi mill-Unjoni fil-livell globali. Il-BERS għandu jikseb il-kompetenza tal-kumitat xjentifiku ta’ livell għoli u jieħu f’idejh ir-responsabbiltajiet globali kollha meħtieġa sabiex jiżgura li tinstemal-vuċi tal-Unjoni fuq kwistjonijiet marbuta mal-istabbiltà finanzjarja, b’mod speċjali billi jikkoopera mill-qrib mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u l-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja (BIF), li huma mistennija li jipprovdu twissijiet bikrin ta’ riskji makro-prudenzjali fil-livell globali u l-imsieħba tal-Grupp ta’ Għoxrin (G-20).
(8)
Il-BERS għandu jikkontribwixxi, fost oħrajn, għall-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet tal-FMI, l-BIF u l-Bank għall-Ħlasijiet Internazzjonali (BĦI) lill-G-20.
(9)
Ir-rapport tal-FMI, l-BĦI u l-BIF tat-28 ta’ Ottubru 2009, ppreżentat lill-Ministri tal-Finanzi tal-G-20 u lill-Gvernaturi tal-Bank Ċentrali intitolat “Gwida għall-Valutazzjoni tal-Importanza Sistematika tal-Istituzzjonijiet, is-Swieq u l-Istrumenti Finanzjarji: Kunsiderazzjonijiet tal-Bidu” jiddikjara wkoll li l-valutazzjoni tar-riskju sistemiku x’aktarx li tvarja skont l-ambjent ekonomiku. Ser tiġi kkondizzjonata wkoll mill-infrastruttura finanzjarja u l-arranġamenti dwar il-ġestjoni tal-kriżi, u l-kapaċità li tittratta l-fallimenti meta jseħħu. L-istituzzjonijiet finanzjarji jistgħu jkunu sistemikament importanti għas-sistemi u l-ekonomiji finanzjarji lokali, nazzjonali jew internazzjonali. Il-kriterji ewlenin li jgħinu fl-identifikazzjoni tal-importanza sistemika tas-swieq u tal-istituzzjonijiet huma d-daqs (il-volum ta’ servizzi finanzjarji pprovduti mill-komponent individwali tas-sistema finanzjarja), is-sostenibbiltà (sa fejn il-komponenti l-oħra tas-sistema jistgħu jipprovdu l-istess servizzi f’każ ta’ falliment) u l-interkonnessjonijiet (rabtiet ma’ komponenti oħrajn tas-sistema). Valutazzjoni bbażata fuq dawk it-tliet kriterji għandha tkun issupplimentata b’referenza għall-vulnerabbiltajiet finanzjarji u l-kapaċità tal-qafas istituzzjonali li jittratta l-fallimenti finanzjarji u għandha tikkunsidra firxa wiesgħa ta’ fatturi addizzjonali bħal, fost oħrajn, il-kumplessità ta’ strutturi u mudelli kummerċjali speċifiċi, il-livell ta’ awtonomija finanzjarja, l-intensità u l-ambitu tas-superviżjoni, it-trasparenza tal-arranġamenti finanzjarji u r-rabtiet li jistgħu jaffettwaw ir-riskju ġenerali tal-istituzzjonijiet.
(10)
Il-kompitu tal-BERS għandu jkun li jikkontrolla u jivvaluta r-riskju sistemiku fi żminijiet normali bil-għan li jtaffi l-espożizzjoni tas-sistema għar-riskju ta’ falliment ta’ komponenti sistemiċi u jsaħħaħ ir-reżistenza tas-sistema finanzjarja għax-xokkijiet. F’dak ir-rigward, il-BERS għandu jikkontribwixxi biex tiġi żgurata l-istabbiltà finanzjarja u biex jittaffew l-impatti negattivi fuq is-suq intern u l-ekonomija reali. Biex jikseb l-għanijiet tiegħu, il-BERS għandu janalizza l-informazzjoni kollha rilevanti.
(11)
L-arranġamenti attwali tal-Unjoni ftit jagħtu importanza lis-sorveljanza makroprudenzjali u lill-interkonnessjonijiet bejn l-iżviluppi fl-ambjent makroekonomiku aktar ġenerali u s-sistema finanzjarja. Ir-responsabbiltà għall-analiżi makroprudenzjali tibqa’ frammentata, u ssir minn diversi awtoritajiet f’livelli differenti mingħajr ebda mekkaniżmu li jiżgura li r-riskji makroprudenzjali jiġu identifikati adegwatament u li t-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet jinħarġu b’mod ċar, jiġu segwiti u tradotti f’azzjoni. Il-funzjonament korrett tal-Unjoni u tas-sistemi finanzjarji globali u l-mitigazzjoni tat-theddid għalihom għalhekk jeħtieġu konsistenza msaħħa bejn is-sorveljanza makroprudenzjali u dik mikroprudenzjali.
(12)
Sistema ta’ sorveljanza makroprudenzjali mfassla mill-ġdid teħtieġ tmexxija kredibbli u ta’ profil għoli. Għalhekk, minħabba fir-rwol ewlieni tagħha u l-kredibbiltà internazzjonali u interna tagħha, u fl-ispirtu tar-rakkomandazzjonijiet tar-Rapport de Larosière, il-President tal-BĊE għandu jkun il-President tal-BERS għall-ewwel perjodu ta’ ħames snin wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Barra minn hekk, ir-rekwiżiti ta’ responsabbiltà għandhom jiżdiedu u l-korpi tal-BERS għandhom ikunu jistgħu jutilizzaw firxa wiesgħa ta’ esperjenza, sfondi u fehmiet.
(13)
Ir-Rapport de Larosière jgħid wkoll li s-sorveljanza makroprudenzjali ma tagħmilx sens sakemm ma titħalliex b’xi mod ikollha impatt fuq is-superviżjoni fil-livell mikro filwaqt li s-superviżjoni mikroprudenzjali ma tistax tħares b’mod effettiv l-istabbiltà finanzjarja mingħajr kunsiderazzjoni xierqa tal-iżviluppi fil-livell makro.
(14)
Għandha tinħoloq Sistema Ewropea ta’ Superviżjoni Finanzjarja (SESF), li tiġbor flimkien f'netwerk, l-operaturi tas-superviżjoni finanzjarja kemm fil-livell nazzjonali kif ukoll fil-livell tal-Unjoni. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera konformement mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, il-parteċipanti għas-SESF għandhom jikkooperaw b’fiduċja u rispett reċiproku sħiħ, b’mod partikolari billi jiżguraw il-mogħdija ta’ informazzjoni adegwata u affidabbli bejniethom. Fil-livell tal-Unjoni, in-netwerk għandu jkun magħmul mill-BERS u t-tliet awtoritajiet ta’ mikrosuperviżjoni: l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Bankarja Ewropea), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), (minn hawn ‘il quddiem flimkien imsejħin “ASE”).
(15)
L-Unjoni teħtieġ korp speċifiku responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali fis-sistema finanzjarja kollha tagħha, li tidentifika r-riskji għall-istabbiltà finanzjarja u, fejn ikun meħtieġ, toħroġ twissijiet dwar ir-riskji u rakkomandazzjonijiet għal azzjoni sabiex jiġu indirizzati dawk ir-riskji. Konsegwentement, għandu jiġi stabbilit BERS bħala korp indipendenti ġdid, li jkopri s-setturi finanzjarji kollha kif ukoll l-iskemi ta’ garanzija. Il-BERS għandu jkun responsabbli sabiex iwettaq sorveljanza makroprudenzjali fil-livell tal-Unjoni u m’għandux ikollu personalità ġuridika.
(16)
Il-BERS għandu jkollu Bord Ġenerali, Kumitat ta’ Tmexxija, Segretarjat, Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u Kumitat Tekniku Konsultattiv. L-għamla tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandha tqis ir-regoli xierqa ta’ kunflitt ta’ interess adottati mill-Bord Ġenerali. L-istabbiliment tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jqis l-istrutturi eżistenti bil-ħsieb li tiġi evitata kwalunkwe duplikazzjoni.
(17)
Il-BERS għandu joħroġ twissijiet u, fejn iqis meħtieġ, rakkomandazzjonijiet ta’ natura ġenerali jew ta’ natura speċifika, li għandhom jiġu indirizzati b’mod partikolari lill-Unjoni kollha jew lil Stat Membru wieħed jew aktar, jew lil waħda jew aktar mill-ASE, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali b’perijodu ta’ żmien speċifikat għar-rispons politiku rilevanti.
(18)
Il-BERS għandu jfassal kodiċi tal-kulur sabiex jippermetti lill-partijiet interessati jivvalutaw aħjar in-natura tar-riskju.
(19)
Sabiex tiżdied l-influwenza u l-leġittimità tagħhom, tali twissijiet u rakkomandazzjonijiet għandhom ukoll jiġu trasmessi, suġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni u, meta indirizzati lil awtorità superviżorja nazzjonali waħda jew aktar, lill-ASE. Id-deliberazzjonijiet tal-Kunsill għandhom jitħejjew mill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF) skont ir-rwol tiegħu kif iddefinit fit-TFUE. Sabiex jitħejjew id-diskussjonijiet tal-Kunsill u tingħata lill-Kunsill konsulenza politika f’waqtha, il-BERS għandu jgħarraf lill-KEF regolarment u għandu jibgħat it-testi ta’ kwalunkwe twissijiet u rakkomandazzjonijiet malli jiġu adottati.
(20)
Il-BERS għandu jimmonitorja wkoll l-osservanza tat-twissijiet u tar-rakkomandazzjonijiet tiegħu, abbażi ta’ rapporti mid-destinatarji, biex jiżgura li t-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu fil-fatt ikunu qegħdin jiġu segwiti. Id-destinatarji tar-rakkomandazzjonijiet għandhom jieħdu azzjoni dwarhom u jipprovdu ġustifikazzjoni adegwata f’każ li ma jkunux ħadu azzjoni (mekkaniżmu “aġixxi inkella spjega”). Jekk il-BERS iqis li r-reazzjoni mhix adegwata, huwa għandu jinforma, suġġett għar-regoli ta’ kunfidenzjalità, lid-destinatarji, lill-Kunsill u, fejn ikun xieraq, lill-Awtorità Superviżorja Ewropea kkonċernata.
(21)
Il-BERS għandu jiddeċiedi, abbażi ta’ każ b’każ u wara li jkun informa lill-Kunsill biżżejjed minn qabel sabiex hu jkun jista’ jirreaġixxi, jekk rakkomandazzjoni għandhiex tinżamm kunfidenzjali jew għandhiex issir pubblika, billi jżomm f’moħħu li l-iżvelar pubbliku jista’ jgħin biex jippromwovi l-osservanza tar-rakkomandazzjonijiet f’ċerti ċirkustanzi.
(22)
Jekk il-BERS jiskopri riskju li jista’ jimmina serjament il-funzjonament tajjeb u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha tal-Unjoni jew ta’ parti minnha, huwa għandu jgħarraf lill-Kunsill minnufih bis-sitwazzjoni. Jekk il-BERS iqis li tista’ tirriżulta sitwazzjoni ta’ emerġenza, dan għandu jikkuntattja lill-Kunsill u jipprovdi stima tas-sitwazzjoni. Il-Kunsill imbagħad għandu jevalwa n-neċessità li tiġi adottata deċiżjoni indirizzata lill-ASE li tiddetermina l-eżistenza ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza. Matul dak il-proċess, il-protezzjoni xierqa tal-kunfidenzjalità hija tal-ikbar importanza.
(23)
Il-BERS għandu jirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill-inqas darba kull sena, u aktar ta’ spiss f’każ ta’ taqlib finanzjarju mifrux. Fejn ikun xieraq, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikunu jistgħu jistiednu lill-BERS biex jeżamina kwistjonijiet speċifiċi relatati mal-istabbiltà finanzjarja.
(24)
Il-BĊE u l-banek ċentrali nazzjonali għandu jkollhom rwol ewlieni fis-sorveljanza makroprudenzjali minħabba fl-għarfien espert u r-responsabbiltajiet eżistenti tagħhom fil-qasam tal-istabbiltà finanzjarja. Is-superviżuri nazzjonali għandhom ikunu involuti fl-għoti tal-għarfien espert speċifiku tagħhom. Il-parteċipazzjoni tas-superviżuri mikroprudenzjali fil-ħidma tal-BERS hija essenzjali sabiex jiġi żgurat li l-valutazzjoni tar-riskju makroprudenzjali tkun ibbażata fuq informazzjoni sħiħa u preċiża dwar l-iżviluppi fis-sistema finanzjarja. Għaldaqstant, il-presidenti tal-ASE għandhom ikunu membri bi drittijiet tal-vot. Rappreżentant wieħed tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali kompetenti ta’ kull Stat Membru għandu jattendi għal-laqgħat tal-Bord Ġenerali mingħajr id-dritt li jivvota. Fi spirtu ta’ trasparenza, 15-il persuna indipendenti għandhom jipprovdu lill-BERS b’għarfien espert estern permezz tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
(25)
Il-parteċipazzjoni ta’ Membru tal-Kummissjoni fil-BERS tgħin sabiex tiġi stabbilita rabta mas-superviżjoni makroekonomika u finanzjarja tal-Unjoni, filwaqt li l-preżenza tal-President tal-KEF tirrifletti r-rwol tal-ministeri responsabbli mill-finanzi tal-Istati Membri u tal-Kunsill fis-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja u t-twettiq ta’ sorveljanza ekonomika u finanzjarja.
(26)
Huwa essenzjali li l-membri tal-BERS iwettqu d-dmirijiet tagħhom b’mod imparzjali u jqisu biss l-istabbiltà finanzjarja tal-Unjoni fl-intier tagħha. Meta ma jkunx jista’ jintlaħaq kunsens, il-votazzjoni fuq it-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet fi ħdan il-BERS m’għandhiex tkun ippeżata u d-deċiżjonijiet għandhom, bħala regola, jittieħdu b’maġġoranza sempliċi.
(27)
L-interkonnettività tal-istituzzjonijiet u s-swieq finanzjarji timplika li l-monitoraġġ u l-valutazzjoni tar-riskji sistemiċi potenzjali għandhom ikunu bbażati fuq sett wiesa’ ta’ data u indikaturi makroekonomiċi u mikrofinanzjarji rilevanti. Dawk ir-riskji sistemiċi jinkludu riskji ta’ tħarbit fis-servizzi finanzjarji kaġun ta’ tagħwiġ sinifikanti tas-sistema finanzjarja kollha tal-Unjoni jew ta’ partijiet minnha u għandhom il-potenzjal li jkollhom konsegwenzi negattivi gravi għas-suq intern u għall-ekonomija reali. Kull tip ta’ istituzzjoni finanzjarja u intermedjarju finanzjarju, suq, infrastruttura u strument għandu l-potenzjal li jkun sistemikament sinifikanti. Għalhekk, il-BERS għandu jkollu aċċess għall-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex iwettaq id-dmirijiet tiegħu filwaqt li tinżamm il-kunfidenzjalità ta’ dik l-informazzjoni kif meħtieġ.
(28)
Il-miżuri għall-ġbir tal-informazzjoni stabbiliti f’dan ir-Regolament huma meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tal-BERS u għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-qafas legali tas-Sistema Statistika Ewropea fil-qasam tal-istatistika. Dan ir-Regolament għandu għalhekk ikun mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (14) u għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (15).
(29)
Il-parteċipanti tas-suq jistgħu jipprovdu kontribut siewi għall-fehim tal-evoluzzjonijiet li jaffettwaw is-sistema finanzjarja. Għaldaqstant, fejn ikun meħtieġ, il-BERS għandu jikkonsulta ma’ partijiet interessati mis-settur privat, inklużi rappreżentanti tas-settur finanzjarju, assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi, gruppi ta’ utenti fil-qasam tas-servizzi finanzjarji stabbiliti mill-Kummissjoni jew mil-leġislazzjoni tal-Unjoni, u jagħtihom opportunità ġusta sabiex jagħmlu l-osservazzjonijiet tagħhom.
(30)
L-istabbiliment tal-BERS għandu jikkontribwixxi direttament sabiex jinkisbu l-għanijiet tas-suq intern. Is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni tas-sistema finanzjarja hija parti integrali tal-arranġamenti superviżorji ġodda fl-Unjoni billi l-aspett makroprudenzjali huwa marbut mill-qrib mal-kompiti ta’ sorveljanza mikroprudenzjali attribwiti lill-ASE. Huwa biss b’arranġamenti fis-seħħ li jirrikonoxxu sewwa l-interdipendenza tar-riskji mikro u makroprudenzjali li l-partijiet interessati kollha jista’ jkollhom fiduċja suffiċjenti biex jinvolvu ruħhom f’attivitajiet finanzjarji transkonfinali. Il-BERS għandu jimmonitorja u jivvaluta r-riskji għall-istabbiltà finanzjarja li jirriżultaw minn żviluppi li jista’ jkollhom impatt fuq livell settorjali jew fil-livell tas-sistema finanzjarja b’mod ġenerali. Billi jindirizza tali riskji, il-BERS għandu jikkontribwixxi direttament lejn struttura superviżorja integrata tal-Unjoni li hija meħtieġa sabiex tippromwovi risposti dwar il-politika f’waqthom u konsistenti fost l-Istati Membri, li b’hekk tevita approċċi diverġenti u ttejjeb l-operat tas-suq intern.
(31)
Il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tat-2 ta’ Mejju 2006 fil-Kawża C-217/04 (Renju Unit/Parlament Ewropew u Kunsill) sostniet li “xejn fil-kliem tal-Artikolu 95 KE [issal-Artikolu 114 TFUE] ma jippermetti li jiġi konkluż li l-miżuri adottati mil-leġiżlatur Komunitarju fuq il-bażi ta’ din id-dispożizzjoni jista’ jkun neċessarju li jiġi pprovdut, skont evalwazzjoni magħmula mill-imsemmi leġiżlatur, it-twaqqif ta’ korp Komunitarju li huwa responsabbli li jikkontribwixxi għar-realizzazzjoni ta’ proċess ta’ armonizzazzjoni f’ċirkustanzi fejn, sabiex tiġi ffaċilitata l-implementazzjoni u l-applikazzjoni uniformi tal-atti bbażati fuq l-imsemmija dispożizzjoni, tidher xierqa l-adozzjoni ta’ miżuri ta’ akkumpanjament u ta’ qafas li ma jorbtux” (16). Il-BERS għandu jikkontribwixxi għall-istabbiltà finanzjarja meħtieġa għal aktar integrazzjoni finanzjarja fis-suq intern permezz tal-monitoraġġ tar-riskji sistemiċi u tal-ħruġ ta’ twissijiet u rakkomandazzjonijiet fejn ikun meħtieġ. Dawk il-kompiti huma marbuta mill-qrib mal-għanijiet tal-leġislazzjoni tal-Unjoni rigward is-suq intern għas-servizzi finanzjarji. Għalhekk, il-BERS għandu jiġi stabbilit abbażi tal-Artikolu 114 TFUE.
(32)
Kif issuġġerit fir-Rapport de Larosière, jinħtieġ approċċ gradat u l-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom iwettqu reviżjoni sħiħa tas-SESF, il-BERS u l-ASE sas-17 ta’ Diċembru 2013.
(33)
Billi l-għan ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari sorveljanza makroprudenzjali effikaċi tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba fl-integrazzjoni tas-swieq finanzjarji tal-Unjoni, u għalhekk jista’ jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dak l-għan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:oż
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Stabbiliment
1. Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) huwa stabbilit. Għandu jkollu s-sede tiegħu fi Frankfurt am Main.
2. Il-BERS għandu jkun parti mis-Sistema Ewropea tas-Superviżuri Finanzjarji (SESF), li l-għan tagħha għandu jkun li tiżgura s-superviżjoni tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni.
3. Is-SESF għandha tinkludi:
(a)
il-BERS;
(b)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010;
(c)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1094/2010;
(d)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1095/2010;
(e)
il-Kumitat Konġunt tal-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej (Kumitat Konġunt) previst fl-Artikolu 54 tar-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010;
(f)
l-awtoritajiet kompetenti jew superviżorji fl-Istati Membri kif speċifikati fl-atti tal-Unjoni kif imsemmija fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera konformement mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, il-parteċipanti għas-SESF għandhom jikkooperaw b’fiduċja u rispett reċiproku sħiħ, b’mod partikolari biex jiżguraw il-mogħdija ta’ informazzjoni adegwata u affidabbli bejniethom.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“istituzzjoni finanzjarja” tfisser kwalunkwe impriża li taqa’ taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-leġislazzjonimsemmija fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, kif ukoll kwalunkwe impriża jew entità oħra fl-Unjoni li n-negozju prinċipali tagħha huwa ta’ natura simili;
(b)
“sistema finanzjarja” tfisser l-istituzzjonijiet, is-swieq u l-prodotti finanzjarji u l-infrastrutturi tas-suq kollha.
(c)
“riskju sistemiku” tfisser riskju ta’ disturbi fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal li jkun hemm konsegwenzi negattivi serji għas-suq intern u għall-ekonomija reali. It-tipi kollha ta’ intermedjarji, swieq u infrastrutturi finanzjarji jistgħu jkunu potenzjalment xi ftit jew wisq sistemikament importanti.
Artikolu 3
Missjoni, għanijiet u kompiti
1. Il-BERS għandu jkun responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni sabiex jikkontribwixxi għall-prevenzjoni jew il-mitigazzjoni tar-riskji sistemiċi għall-istabbiltà finanzjarja fl-Unjoni li jirriżultaw minn żviluppi fis-sistema finanzjarja u b’kont meħud tal-iżviluppi makroekonomiċi, bil-għan li jevita perijodi ta’ diffikultà finanzjarja mifruxa. Dan għandu jikkontribwixxi għall-funzjonament mingħajr xkiel tas-suq intern u b’hekk jiżgura kontribut sostenibbli tas-settur finanzjarju għat-tkabbir ekonomiku.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-BERS għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
jiddetermina u/jew jiġbor u janalizza l-informazzjoni kollha rilevanti u meħtieġa, għall-finijiet li jintlaħqu l-għanijiet deskritti fil-paragrafu 1;
(b)
jidentifika u jipprijoritizza r-riskji sistemiċi;
(c)
joħroġ twissijiet meta riskji sistemiċi bħal dawn ikunu kkunsidrati li huma sinifikanti u, fejn ikun xieraq, jagħmlu dawk it-twissijiet pubbliċi;
(d)
joħroġ rakkomandazzjonijiet għal azzjoni ta’ rimedju b’rispons għar-riskji identifikati u, fejn ikun xieraq, jagħmlu dawk ir-rakkomandazzjonijiet pubbliċi;
(e)
meta l-BERS jiddetermina li tista’ tqum sitwazzjoni ta’ emerġenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 billi joħroġ twissija kunfidenzjali indirizzata lill-Kunsill u jipprovdi lill-Kunsill valutazzjoni tas-sitwazzjoni, biex jippermetti lill-Kunsill jivvaluta l-ħtieġa tal-adozzjoni ta’ deċiżjoni indirizzata lill-ASE li tiddetermina l-eżistenza ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza;
(f)
iwettaq monitoraġġ tas-segwitu għat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet;
(g)
jikkoopera mill-qrib mal-partijiet kollha l-oħra tas-SESF; fejn ikun xieraq, jipprovdi lill-ASE bl-informazzjoni dwar ir-riskji sistemiċi li jkollhom bżonn sabiex iwettqu l-kompiti tagħhom; u, b’mod partikolari, f’kollaborazzjoni mal-ASE, jiżviluppa sett komuni ta’ indikaturi kwantitattivi u kwalitattivi (“risk dashboard”) biex jiġi identifikat u jitkejjel ir-riskju sistemiku;
(h)
jipparteċipa, fejn ikun xieraq, fil-Kumitat Konġunt;
(i)
jikkoordina l-azzjonijiet tiegħu ma dawk ta’ organizzazzjonijiet finanzjarji internazzjonali, b’mod partikolari mal-FMI u mal-BIF kif ukoll il-korpi rilevanti f’pajjiżi terzi dwar kwistjonijiet relatati mas-sorveljanza makroprudenzjali;
(j)
iwettaq kompiti oħrajn relatati kif speċifikat fil-leġislazzjoni tal-Unjoni.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONI
Artikolu 4
Struttura
1. Il-BERS għandu jkollu Bord Ġenerali, Kumitat ta’ Tmexxija, Segretarjat, Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u Kumitat Tekniku Konsultattiv.
2. Il-Bord Ġenerali għandu jieħu d-deċiżjonijiet meħtieġa sabiex jiżgura t-twettiq tal-kompiti fdati lill-BERS, skont l-Artikolu 3(2).
3. Il-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jassisti fil-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-BERS billi jħejji l-laqgħat tal-Bord Ġenerali, jirrevedi d-dokumenti li għandhom jiġu diskussi u jimmonitorja l-progress tax-xogħol kontinwu tal-BERS.
4. Is-Segretarjat għandu jkun responsabbli mill-ħidma ta’ kuljum tal-BERS. Għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku ta’ kwalità għolja lill-BERS taħt id-direzzjoni tal-President u tal-Kumitat ta’ Tmexxija skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1096/2010 (17). Għandu wkoll jagħmel użu mill-pariri tekniċi mill-ASE, mill-banek ċentrali nazzjonali u l-awtoritajiet superviżuri nazzjonali.
5. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u l-Kumitat Tekniku Konsultattiv imsemmija fl-Artikoli 12 u 13 għandhom jipprovdu pariri u assistenza fuq kwistjonijiet relatati mal-ħidma tal-BERS.
Artikolu 5
Presidenza u Viċi Presidenzi tal-BERS
1. Il-BERS għandu jkun presedut mill-President tal-BĊE għal terminu ta’ ħames snin wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għat-termini susegwenti, il-President tal-BERS għandu jinħatar skont il-modalitajiet determinati abbażi tar-reviżjoni prevista fl-Artikolu 20.
2. L-ewwel Viċi-President għandu jkun elett minn fost u mill-membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE għal perijodu ta’ ħames snin, fir-rigward tal-ħtieġa ta’ rappreżentanza ewkilibrata tal-Istati Membri in ġenerali u fost dawk li l-munita tagħhom hija l-euro u dawk li l-munita tagħhom mhix l-euro. L-ewwel Viċi-President jista’ jiġi rielett darba biss.
3. It-tieni Viċi-President għandu jkun il-President tal-Kumitat Konġunt kif maħtur skont l-Artikolu 55(3) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Il-President u l-Viċi-Presidenti għandhom jippreżentaw lill-Parlament Ewropew, waqt seduta ta’ smigħ pubblika, kif bi ħsiebhom iwettqu dmirijiethom taħt dan ir-Regolament.
5. Il-President għandu jippresjedi l-laqgħat tal-Bord Ġenerali u tal-Kumitat ta’ Tmexxija.
6. Il-Viċi-Presidenti, fl-ordni ta’ preċedenza, għandhom jippresjedu l-Bord Ġenerali u/jew il-Kumitat tat-Tmexxija meta l-President ma jkunx jista’ jipparteċipa f’laqgħa.
7. Jekk il-mandat ta’ membru tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE eletti bħala l-ewwel Viċi-President jintemm qabel ma jispiċċa l-mandat ta’ ħames snin jew jekk għal xi raġuni l-ewwel Viċi-President ma jkunx jista’ jwettaq d-dmirijiet tiegħu, għandu jiġi elett l-ewwel Viċi-President ġdid skont il-paragrafu 2.
8. Il-President għandu jirrappreżenta lill-BERS esternament.
Artikoli 6
Bord Ġenerali
1. Il-Membri tal-Bord Ġenerali bid-dritt tal-vot għandhom jinkludu:
(a)
il-President u l-Viċi President tal-BĊE;
(b)
il-Gvernaturi tal-banek ċentrali nazzjonali;
(c)
Membru tal-Kummissjoni;
(d)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea);
(e)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(f)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(g)
Il-President u ż-żewġ Viċi-Presidenti tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv;
(h)
il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv.
2. Il-Membri tal-Bord Ġenerali mingħajr dritt tal-vot għandhom jinkludu:
(a)
rappreżentant wieħed ta’ livell għoli għal kull Stat Membru tal-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali kompetenti, skont il-paragrafu 3;
(b)
il-President tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF).
3. Fir-rigward tar-rappreżentanza tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali taħt il-punt (a) tal-paragrafu 2, ir-rappreżentanti ta’ livell għoli rispettivi għandhom jalternaw b’rotazzjoni skont is-suġġett diskuss, sakemm l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali ta’ xi Stat Membru partikolari ma jkunux qablu fuq rappreżentant komuni.
4. Il-Bord Ġenerali għandu jistabbilixxi regoli ta’ proċedura għall-BERS.
Artikolu 7
Imparzjalità
1. Meta jipparteċipaw fl-attivitajiet tal-Bord Ġenerali u tal-Kumitat ta’ Tmexxija u meta jkunu qegħdin iwettqu xi attività oħra relatata mal-BERS, il-membri tal-BERS għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom b’imparzjalità u biss fl-interess tal-Unjoni inġenerali. La għandhom ifittxu u lanqas jieħdu struzzjonijiet mill-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew kwalunkwe korp pubbliku jew privat ieħor.
2. L-ebda membru tal-Bord Ġenerali (sew jekk votanti jew le) ma jista jkollu funzjoni fl-industrija finanzjarja.
3. La l-Istati Membri u lanqas l-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew kwalunkwe korp pubbliku jew privat ieħor m’għandhom ifittxu li jinfluwenzaw lill-membri tal-BERS fit-twettiq tal-kompiti stabbiliti fl-Artikolu 3(2).
Artikolu 8
Segretezza professjonali
1. Il-Membri tal-Bord Ġenerali u kwalunkwe persuna oħra li taħdem jew li tkun ħadmet għal jew b’rabta mal-BERS (inkluż il-persunal rilevanti tal-banek ċentrali, il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv, l-ASE u l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali kompetenti tal-Istati Membri) m’għandhomx jikxfu informazzjoni li tkun suġġetta għas-segretezza professjonali, anki wara li jintemmu d-dmirijiet tagħhom.
2. L-informazzjoni li jirċievu l-membri tal-BERS għandha tintuża biss matul id-dmirijiet tagħhom u fit-twettiq tal-kompiti stipulati fl-Artikolu 3(2).
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 16 u l-applikazzjoni tal-liġi kriminali, l-ebda informazzjoni kunfidenzjali riċevuta mill-persuni msemmijin fil-paragrafu 1 fit-twettiq tad-dmirijiet tagħhom ma tista’ tiġi żvelata lil xi persuna jew awtorità oħra, ħlief f’forma fil-qosor jew aggregata, b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
4. Il-BERS għandu, flimkien mal-ASE, jaqbel dwar u jistabbilixxi proċeduri speċifiċi ta’ kunfidenzjalità sabiex titħares l-informazzjoni rigward istituzzjonijiet finanzjarji individwali u informazzjoni li minnha jistgħu jiġu identifikati istituzzjonijiet finanzjarji individwali.
Artikolu 9
Laqgħat tal-Bord Ġenerali
1. Il-laqgħat plenarji ordinarji tal-Bord Ġenerali għandhom jissejħu mill-President tal-BERS u għandhom isiru mill-inqas erba’ darbiet fis-sena. Jistgħu jissejħu laqgħat straordinarji fuq inizjattiva tal-President tal-BERSjew fuq talba ta’ mhux inqas minn terz tal-membri tal- Bord Ġenerali bid-dritt tal-vot.
2. Kull membru għandu jkun preżenti personalment fil-laqgħat tal-Bord Ġenerali u ma għandux ikun rappreżentat minn xi ħaddieħor.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, membru li ma jkunx jista’ jattendi l-laqgħat għal perijodu ta’ mill-inqas tliet xhur jista’ jaħtar supplenti. Dak il-membru jista’ jiġi sostitwit ukoll minn persuna li tkun inħatret b’mod formali skont ir-regoli li jirregolaw lill-istituzzjoni konċernata fir-rigward tas-sostituzzjoni ta’ rappreżentanti fuq bażi temporanja.
4. Fejn ikun xieraq, rappreżentanti għoljin minn organizzazzjonijiet finanzjarji internazzjonali li jwettqu attivitajiet relatati direttament mal-kompiti tal-BERS stipulat fl-Artikolu 3(2) jistgħu jiġu mistiedna jattendu l-laqgħat tal-Bord Ġenerali.
5. Il-parteċipazzjoni fil-ħidma tal-BERS tista’ tkun miftuħa għal rappreżentanti għoljin tal-awtoritajiet rilevanti minn pajjiżi terzi, b’mod partikolari mill-pajjiżi taż-ŻEE u hija strettament limitata għal kwistjonijiet ta’ rilevanza partikolari għal dawk il-pajjiżi. Jistgħu isiru arranġamenti mill-BERS li jispeċifikaw, b’mod partikolari, in-natura, l-ambitu u l-aspetti proċedurali tal-involviment ta’ dawk il-pajjiżi terzi fil-ħidma tal-BERS. Tali arranġamenti jistgħu jipprevedu rappreżentanza, fuq bażi ad-hoc, bħala osservatur, fuq il-Bord Ġenerali u għandhom jikkonċernaw punti ta’ rilevanza għal dawk il-pajjiżi biss, filwaqt li jeskludu kull każ fejn tista’ tiġi diskussa s-sitwazzjoni ta’ istituzzjonijiet finanzjarji individwali jew ta’ Stati Membri.
6. Il-proċedimenti tal-laqgħat għandhom ikunu kunfidenzjali.
Artikolu 10
Modalitajiet ta’ votazzjoni tal-Bord Ġenerali
1. Kull membru tal-Bord Ġenerali bi dritt tal-vot għandu jkollu vot wieħed.
2. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri ta’ votazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 18(1), il-Bord Ġenerali għandu jaġixxi b’maġġoranza sempliċi tal-membri preżenti bi dritt tal-vot. F’każ ta’ voti indaqs, il-President tal-BERS għandu jkollu l-vot deċiżiv.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, hija meħtieġa maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-voti mitfuha biex tiġi adottata rakkomandazzjoni jew biex twissija jew rakkomandazzjoni ssir pubblika.
4. Għandu jkun meħtieġ kworum ta’ żewġ terzi tal-membri bi dritt tal-vot sabiex ikun jista’ jittieħed kwalunkwe vot mill-Bord Ġenerali. Jekk ma jintlaħaqx il-kworum, il-President tal-BERS jista’ jsejjaħ laqgħa straordinarja li fiha d-deċiżjonijiet jistgħu jittieħdu bi kworum ta’ terz. Ir-regoli ta’ proċedura msemmija fl-Artikolu 6(4) għandhom jipprovdu għal notifika adegwata għas-sejħa ta’ laqgħa straordinarja.
Artikolu 11
Kumitat ta’ Tmexxija
1. Il-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jkun magħmul minn:
(a)
il-President tal-BERS u l-ewwel Viċi-President tal-BERS;
(b)
il-Viċi-President tal-BĊE;
(c)
erba’ membri oħra tal-Bord Ġenerali li jkunu wkoll membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE, fir-rigward tal-ħtieġa ta’ rappreżentanza ekwilibrata b’mod ġenerali ta’ Stati Membri bejn dawk li l-munita tagħhom hija l-euro u dawk li l-munita tagħhom mhix l-euro. Huma għandhom jiġu eletti minn fost u mill-membri tal-Bord Ġenerali li jkunu wkoll membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE għal perijodu ta’ tliet snin;
(d)
Membru tal-Kummissjoni;
(e)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea);
(f)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(g)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(h)
il-President tal-KEF;
(i)
il-president tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv; u
(j)
il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv.
Kwalunkwe post battal għal membru elett tal-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jimtela’ bl-elezzjoni ta’ membru ġdid mill-Bord Ġenerali.
2. Il-laqgħat tal-Kumitat ta’ Tmexxija għandhom jissejħu mill-President tal-BERS għall-inqas darba kull tliet xhur, qabel kull laqgħa tal-Bord Ġenerali. Il-President tal-BERS jista’ jsejjaħ ukoll laqgħat ad hoc.
Artikolu 12
Kumitat Xjentifiku Konsultattiv
1. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jkun magħmul mill-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u 15-il espert li jirrappreżentaw firxa wiesgħa ta’ ħiliet u esperjenzi proposti mill-Kumitat ta’ Tmexxija u approvati mill-Bord Ġenerali għal mandat rinnovabbli ta’ erba’ snin. Il-persuni nominati m’għandhomx ikunu membri tal-ASE u għandhom jintgħażlu abbażi tal-kompetenza ġernerali tagħhom kif ukoll l-esperjenza varjata tagħhom f’oqsma akkademiċi jew setturi oħra, partikolarment fl-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju jew għaqdiet tal-ħaddiema, jew bħala fornituri jew konsumaturi ta’ servizzi finanzjarji.
2. Il-President u ż-żewġ Viċi-Presidenti tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandhom jinħatru mill-Bord Ġenerali wara proposta mill-President tal-BERS u huma għandu jkollhom kull wieħed kompetenza esperta u għarfien rilevanti u ta’ livell għoli, pereżempju minħabba fl-esperjenza akkademika tagħhom fis-settur bankarju, is-settur tas-swieq tat-titoli jew is-settur tal-assigurazzjoni u l-pensjonijiet tax-xogħol. Il-Presidenza tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandha talterna bejn dawk it-tliet persuni.
3. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jipprovdi pariri u assistenza lill-BERS skont l-Artikolu 4(5), fuq it-talba tal-President tal-BERS.
4. Is-Segretarjat tal-BERS għandu jsostni l-ħidma tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u l-kap tas-Segretarjat għandu jipparteċipa fil-laqgħat tiegħu.
5. Fejn xieraq, il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jorganizza konsultazzjonijiet fi stadju bikri flimkien mal-partijiet interessati bħall-parteċipanti mis-swieq, korpi tal-konsumaturi u esperti akkademiċi, b’mod miftuħ u trasparenti, filwaqt li titqies il-ħtieġa tal-kunfidenzjalità.
6. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jingħata l-mezzi kollha meħtieġa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu b’suċċess.
Artikolu 13
Kumitat Tekniku Konsultattiv
1. Il-Kumitat tekniku konsultattiv għandu jkun magħmul minn:
(a)
rappreżentant ta’ kull bank ċentrali nazzjonali u rappresentant tal-BĊE;
(b)
rappreżentant wieħed għal kull Stat Membru tal-awtoritajiet nazzjonali superviżorji kompetenti, skont it-tieni subparagrafu;
(c)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Bankarja Ewropea);
(d)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(e)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(f)
żewġ rappreżentanti tal-Kummissjoni;
(g)
rappreżentant tal-KEF;
(h)
rappreżentant tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
L-awtoritajiet superviżorji ta’ kull Stat Membru għandhom jagħżlu rappreżentant wieħed fil-Kumitat Tekniku Konsultattiv. Fir-rigward tar-rappreżentanza tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali taħt il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, ir-rappreżentanti rispettivi għandhom jalternaw skont is-suġġett diskuss, kemm-il darba l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali ta’ xi Stat Membru partikolari ma jkunux qablu dwar rappreżentant komuni.
2. Il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jinħatar mill-Bord Ġenerali wara proposta mill-President tal-BERS.
3. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jgaħti pariri u assistenza lill-BERS skont l-Artikolu 4(5) fuq talba mill-President tal-BERS.
4. Is-Segretarjat tal-BERS għandu jappoġġa l-ħidma tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kap tas-Segretarjat għandu jipparteċipa fil-laqgħat tiegħu.
5. Il-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jingħata l-mezzi kollha meħtieġa sabiex itemm il-kompiti tiegħu b’suċċess.
Artikolu 14
Sorsi oħra ta’ konsulenza
Fit-twettiq tal-kompiti tiegħu stipulati fl-Artikolu 3(2), il-BERS għandu jfittex, fejn ikun xieraq, il-fehmiet ta’ partijiet interessati rilevanti mis-settur privat.
KAPITOLU III
KOMPITI
Artikolu 15
Ġbir u skambju ta’ informazzjoni
1. Il-BERS għandu jipprovdi lill-ASE bl-informazzjoni dwar ir-riskji meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jwettqu l-kompiti tagħhom.
2. L-ASE, is-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ), il-Kummissjoni, l-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali u l-awtoritajiet tal-istatistika nazzjonali għandhom jikkooperaw mill-qrib mal-BERS u jipprovduh bl-informazzjoni kollha meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tiegħu skont il-leġislazzjoni tal-Unjoni.
3. Soġġett għall-Artikolu 36(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, il-BERS jista’ jitlob informazzjoni mingħand l-ASE, bħala regola f’forma fil-qosor jew aggregata b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
4. Qabel ma jitlob informazzjoni skont dan l-Artikolu, il-BERS għandu l-ewwel iqis l-istatistika eżistenti prodotta, disseminata u żviluppata mis-Sistema Statistika Ewropea u mis-SEBĊ.
5. Jekk l-informazzjoni mitluba ma tkunx disponibbli jew ma ssirx disponibbli fil-ħin, il-BERS jista’ jitlob l-informazzjoni mis-SEBĊ, l-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali jew l-awtoritajiet tal-istatistika nazzjonali. Jekk l-informazzjoni tibqa’ mhux disponibbli, il-BERS jista’ jitlobhamill-Istat Membru kkonċernat, mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi kkonferiti, rispettivament, fuq il-Kunsill, il-Kummissjoni (Eurostat), il-BĊE, l-Eurosistema u s-SEBĊ fil-qasam tal-istatistika u l-ġbir ta’ data.
6. Jekk il-BERS jitlob informazzjoni li mhix f’forma fil-qosor jew aggregata, it-talba motivata għandha tispjega għalfejn id-data dwar l-istituzzjoni finanzjarja individwali rispettiva titqies bħala sistematikament rilevanti, u meħtieġa, b’konsiderazzjoni tas-sitwazzjoni prevalenti tas-suq.
7. Qabel kull talba għal informazzjoni li ma tkunx f’forma fil-qosor jew aggregata, il-BERS għandu jikkonsulta debitament mal-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti sabiex jiżgura li t-talba tkun ġustifikata u proporzjonata. Jekk l-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti ma tikkunsidrax it-talba bħala ġustifikata u proporzjonata, hija għandha, mingħajr dewmien, tibgħat it-talba lura għand il-BERS u titlob għal ġustifikazzjoni addizzjonali. Wara li l-BERS ikun ta lill-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti tali ġustifikazzjoni addizzjonali, l-informazzjoni mitluba għandha tiġi trażmessa lill-BERS mid-destinatarji tat-talba, bil-kondizzjoni li dawn ikollhom aċċess legali għall-informazzjoni rilevanti.
Artikolu 16
Twissijiet u rakkomandazzjonijiet
1. Meta jiġu identifikati riskji sinifikanti għall-kisba tal-għan fl-Artikolu 3(1), il-BERS għandu jipprovdi twissijiet u, fejn ikun xieraq, joħroġ rakkomandazzjonijiet għal azzjoni ta’ rimedju, inkluż, fejn ikun xieraq, għal inizjattivi leġislattivi.
2. It-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-BERS skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 3(2) jistgħu jkunu jew ta’ natura ġenerali jew inkella ta’ natura speċifika u għandhom ikunu indirizzati b’mod partikolari lill-Unjoni sħiħa jew lil Stat Membru wieħed jew aktar, jew lill-ASE waħda jew aktar, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorja nazzjonali. F’każ li twissija jew rakkomandazzjoni tkun indirizzata lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorja nazzjonali, l-Istat Membru kkonċernat jew l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiġu infurmati ukoll b’dan. Ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jinkludu skeda ta’ żmien speċifikata għar-rispons politiku. Ir-rakkomandazzjonijiet jistgħu jkunu indirizzati wkoll lill-Kummissjoni fir-rigward tal-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni.
3. Fl-istess ħin li jiġu trasmessi lid-destinatarji skont il-paragrafu 2, it-twissijiet jew ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jiġu trasmessi, skont regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni u, meta jkunu indirizzati lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali, lill-ASE.
4. Sabiex tisaħħaħ is-sensibilizzazzjoni tar-riskji fl-ekonomija tal-Unjoni u biex tingħata prijorità lil dawn ir-riskji, il-BERS, b’kooperazzjoni mill-qrib mal-partijiet l-oħra tas-SESF, għandu jfassal sistema b’kodiċi ta’ kulur li jikkorrispondi ma’ sitwazzjonijiet ta’ livelli ta’ riskju differenti.
Ladarba jitfasslu l-kriterji ta’ din il-klassifikazzjoni, it-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-BERS għandhom jindikaw, fuq bażi ta’ każ b’każ, u fejn ikun xieraq, il-kategorija tar-riskju.
Artikolu 17
Segwitu tar-rakkomandazzjonijiet tal-BERS
1. Jekk rakkomandazzjoni msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 3(2) tkun indirizzata lill-Kummissjoni, lil Stat Membru wieħed jew aktar, lil waħda jew aktar mill-ASE, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali, id-destinatarji għandhom jikkomunikaw lill-BERS u lill-Kunsill l-azzjonijiet li ttieħdu b’rispons għar-rakkomandazzjoni u għandhom jipprovdu ġustifikazzjoni adegwata għal kwalunkwe nuqqas ta’ azzjoni. Fejn ikun rilevanti, il-BERS għandu, soġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, jinforma lill-ASE mingħajr dewmien dwar it-tweġibiet li jkun rċieva.
2. Jekk il-BERS jiddeċiedi li r-rakkomandazzjoni tiegħu ma tkunx ġiet segwita jew li d-destinatarji ma jkunux taw ġustifikazzjoni xierqa għan-nuqqas ta’ azzjoni tagħhom huwa għandu, soġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, jinforma lid-destinatarji, lill-Kunsill u, fejn ikun rilevanti, lill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej ikkonċernati.
3. Jekk il-BERS ikun ħa deċiżjoni skont il-paragrafu 2 dwar rakkomandazzjoni li tkun saret pubblika skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18(1), il-Parlament Ewropew jista’ jistieden lill-President tal-BERS biex jippreżenta dik id-deċiżjoni u d-destinatarji jistgħu jitlobu li jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet.
Artikolu 18
Twissijiet u rakkomandazzjonijiet pubbliċi
1. Il-Bord Ġenerali għandu jiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ, wara li jkun informa lill-Kunsill fi żmien suffiċjentement minn qabel sabiex ikun jista’ jirreaġixxi, dwar jekk twissija jew rakkomandazzjoni għandhiex issir pubblika. Minkejja l-Artikolu 10(3), kworum ta’ żewġ terzi għandu dejjem japplika għad-deċiżjonijiet meħudin mill-Bord Ġenerali skont dan il-paragrafu.
2. Jekk il-Bord Ġenerali jiddeċiedi li jagħmel pubblika twissija jew rakkomandazzjoni, huwa għandu jinforma lid-destinatarji minn qabel.
3. Id-destinatarji tat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet ippubblikati mill-BERS għandhom ukoll ikunu pprovduti bid-drittijiet li jagħmlu pubbliċi l-opinjonijiet u r-raġunament tagħhom b’reazzjoni għalihom.
4. Meta l-Bord Ġenerali jiddeċiedi li ma jagħmilx pubblika twissija jew rakkomandazzjoni, id-destinatarji u fejn ikun xieraq, il-Kunsill u l-ASE għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa għall-protezzjoni tan-natura kunfidenzjali tagħhom.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Obbligi ta’ responsabbiltà u ta’ rappurtar
1. Mill-anqas darba fis-sena u aktar spiss f’każ ta’ inkwiet finanzjarju mifrux, il-President tal-BERS għandu jiġi mistieden għal smigħ annwali fil-Parlament Ewropew, fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni tar-rapport annwali tal-BERS lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dak is-smigħ għandu jitmexxa b’mod separat mid-djalogu monetarju bejn il-Parlament Ewropew u l-President tal-BĊE.
2. Ir-rapport annwali msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun fih l-informazzjoni li l-Bord Ġenerali jiddeċiedi li jagħmel pubbliku skont l-Artikolu 18. Ir-rapport annwali għandu jsir disponibbli għall-pubbliku.
3. Il-BERS għandu jeżamina wkoll kwistjonijiet speċifiċi fuq stedina tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Kummissjoni.
4. Il-Parlament Ewropew jista’ jitlob lill-President tal-BERS biex jattendi seduta ta’ smigħ tal-Kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew.
5. Il-President tal-BERS għandu jkollu diskussjonijiet orali kunfidenzjali tal-inqas darbtejn fis-sena u aktar spiss jekk jitqies xieraq, fil-magħluq mal-President u l-Viċi-Presidenti tal-Kumitat għall-Affarijiet Ekonomiċi u Monetarji tal-Parlament Ewropew dwar l-attività attwali tal-BERS. Għandu jiġi konkluż ftehim bejn il-Parlament Ewropew u l-BERS dwar il-modalitajiet dettaljati tal-organizzazzjoni ta’ dawk il-laqgħat, bil-ħsieb li tiġi żgurata kunfidenzjalità sħiħa f’konformità mal-Artikolu 8. Il-BERS għandu jipprovdi kopja ta’ dak il-ftehim lill-Kunsill.
Artikolu 20
Reviżjoni
Sas-17 ta’ Diċembru 2013, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jeżaminaw dan ir-Regolament abbażi ta’ rapport mill-Kummissjoni u, wara li jkunu rċevew opinjoni mill-BĊE u l-ASE, huma għandhom jiddeterminaw jekk tkunx meħtieġa reviżjoni tal-missjoni u l-organizzazzjoni tal-BERS.
Huma għandhom b’mod partikolari jirrevedu l-modalitajiet għall-ħatra jew l-elezzjoni tal-President tal-BERS.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-24 ta’ Novembru 2010.