PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1138/2011
ze dne 8. listopadu 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 446/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „mastné alkoholy“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněným dne 13. srpna 2010 (3) na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH (Cognis) a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (společně dále jen „žadatelé“). Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 % celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(6)
Všechny strany byly následně informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla přiznána lhůta, v níž mohly k těmto poskytnutým konečným informacím vznést připomínky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Jak je uvedeno v 10. a 11. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(9)
Poté, co byla uložena prozatímní opatření, některé strany namítly, že vymezení dotčeného výrobku není jednoznačné. Tyto strany tvrdily, že podle oznámení o zahájení řízení patří do rozsahu výrobků pouze lineární mastné alkoholy, nikoli tedy mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery nebo rozvětvené mastné alkoholy. Další strany uvedly, že nemá smysl vylučovat mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery vyrobené prostřednictvím oxo procesu, protože mají na trhu stejné využití jako lineární mastné alkoholy a představují pro ně konkurenci.
(10)
Bylo stanoveno, že všechny druhy mastných alkoholů, které jsou předmětem tohoto šetření, jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, mají navzdory možným rozdílům z hlediska suroviny použité pro výrobu nebo rozdílům výrobního procesu stejné nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a jsou používány ke stejným účelům. Možné odchylky dotčeného výrobku nemění jeho základní vymezení, jeho vlastnosti nebo způsob, jak jej vnímají různé strany.
(11)
Prozatímní rozhodnutí uvedené v oznámení o zahájení řízení o vyloučení mastných alkoholů obsahujících rozvětvené isomery z rozsahu výrobků a o vyloučení výroby rozvětvených mastných alkoholů těchto společností z vymezení výroby v Unii (včetně těch společností, které vyrábějí mastné alkoholy na základě oxo procesu) by proto mělo být zachováno. Jelikož ohledně dotčeného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 10. a 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(12)
Připomíná se, že ve 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo s prozatímní platností rozhodnuto, že lineární mastné alkoholy a rozvětvené mastné alkoholy nejsou obdobnými výrobky, a že tedy údaje týkající se výrobců, kteří vyrábějí mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery, by měly být z analýzy újmy vyloučeny.
(13)
Jelikož ohledně obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 12. a 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Indie
1.1 Běžná hodnota
(14)
Jelikož ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění ve 14. až 18. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(15)
Jelikož ohledně stanovení vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(16)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací oba indičtí vyvážející výrobci zopakovali svá tvrzení, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho z původních žadatelů v Unii (viz 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Tyto společnosti odůvodnily své tvrzení na základě skutečnosti, že článek 9.1 Antidumpingové dohody WTO stanoví, že výše ukládaného cla má představovat úplné dumpingové rozpětí nebo méně. Indičtí vyvážející výrobci také zmiňovali článek 2.4 Antidumpingové dohody WTO, podle kterého by mělo být učiněno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Na tomto základě tvrdili, že žadatel s nimi v době, kdy připravoval podání podnětu, vyjednal nákup značného množství výrobků za velmi nízké ceny, a že tedy ceny těchto operací nebyly stanoveny spravedlivě a z toho důvodu by tyto operace neměly být zahrnuty do výpočtu dumpingu.
(17)
Za prvé by mělo být poznamenáno, že skutečnost, že Antidumpingová dohoda WTO stanoví možnost uložit clo, které je nižší než úplné dumpingové rozpětí, nezakládá povinnost tak učinit. Ustanovení čl. 9 odst. 4 základního nařízení pouze ukládají povinnost omezit antidumpingové clo na úroveň, která postačuje k odstranění způsobené újmy. Navíc nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by strany ceny nevyjednaly svobodně. Zkoumáním celkových nákupů uvedeného žadatele bylo také zjištěno, že ceny vyjednané těmito dvěma indickými vyvážejícími výrobci odpovídaly dohodnutým cenám nákupu srovnatelných výrobků uvedeného žadatele od jiných dodavatelů. Navíc bylo zjištěno, že žadatel dovážel dotyčný výrobek od indických vyvážejících výrobců mnoho let, a ne jen v průběhu OŠ. Jeden vyvážející výrobce dále uvedl v ústním slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, že jejich ceny pro dotčeného žadatele byly strukturálně nižší než ceny účtované jiným zákazníkům. Závěrem, neexistují žádné důkazy o tom, že by ceny nebyly stanoveny spravedlivě pouze kvůli tomu, že kupujícím byl žadatel, a potvrzuje se odmítnutí tvrzení.
(18)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací oba indičtí vyvážející výrobci zopakovali svůj požadavek na úpravu měnového přepočtu podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení a tvrdili, že od listopadu 2009 docházelo k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu (viz 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Oba vyvážející výrobci přiznali, že jejich prodejní ceny byly v druhé polovině období šetření vyšší než prodejní ceny v první polovině tohoto období, ale tvrdili, že tento trend byl způsoben výhradně zvýšením nákladů na suroviny a obecným zlepšením podmínek na trhu po skončení hospodářské krize a že nebyl odrazem zhodnocování indické rupie oproti euru. Tyto společnosti navíc tvrdily, že i kdyby mohly své ceny pravidelně a v krátkých obdobích upravovat, nikdy by nemohly přesně předpovědět vývoj směnných kurzů pro budoucí období.
(19)
Šetřením se prokázalo, že i když se indická rupie ve druhé polovině OŠ postupně zhodnocovala oproti euru, u každého indického vývozního výrobce se prodejní ceny hlavních výrobků pro několik hlavních zákazníků měnily ve skutečnosti každý měsíc, zejména ve druhé polovině OŠ. Nic tudíž nenaznačuje, že prodejní ceny do Unie se ve stejné době nemohly měnit tak, aby se do nich promítly také změny směnných kurzů v průběhu 60 dnů, jak stanoví čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení a článek 2.4.1 Antidumpingové dohody WTO. Vzhledem k tomu, že v několika případech byly ceny často měněny, mohla být zohledněna také každá změna směnného kurzu. Kromě toho se tím prokázalo, že trh mastných alkoholů je obecně otevřený častým změnám cen. Proto i v případech, kdy se ceny měnily méně často, neexistují důkazy, že by to nebylo způsobeno podnikatelským rozhodnutím stran. Skutečnost, že ceny mohou být rychle upravovány tak, aby zohlednily změněnou situaci na trhu (v tomto případě údajně změny směnných kurzů), poskytla indickým vyvážejícím výrobcům možnost - pokud chtěli - zohlednit tyto změny ve svých prodejních cenách, což zjevně v řadě případů dělali. S ohledem na výše uvedené není úprava měnového přepočtu odůvodněna a tento požadavek se zamítá.
(20)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indický vyvážející výrobce uvedl, že úprava o rozdíly nepřímých daní přiznaná podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, která byla provedena u určitých druhů výrobku, měla být také provedena u výrobků a směsí obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14, protože zaplacené clo ze surovin použitých pro tyto výrobky bylo při vývozu výrobku vráceno. V průběhu šetření však nebyly předloženy žádné na místě ověřitelné informace, které by dokládaly, že tato cla byla následně skutečně vrácena. Po konečném poskytnutí informací tato společnost tvrdila, že její námitky byly nesprávně pochopeny a že všechny suroviny použité k výrobě výrobků a směsí obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 byly dovezeny bezcelně. Jelikož je třeba uhradit nepřímou daň, pokud jsou tyto suroviny následně zakomponovány do výrobků prodávaných na domácím trhu, společnost žádá úpravu běžné hodnoty u těchto konkrétních druhů výrobků. Důkazy předložené během inspekce však ukazují, že specifické suroviny potřebné k výrobě druhů výrobků obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 a dovezené bezcelně v průběhu OŠ stačily pouze k výrobě zlomku vývozního odbytu tohoto výrobku, který uskutečnila společnost během OŠ. Je proto jisté, že nejméně dvě třetiny vyvezených výrobků obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 byly vyrobeny s použitím surovin, za které bylo zaplaceno dovozní clo. Společnost nepředložila žádný důkaz o tom, že tyto bezcelně dovezené suroviny byly použity na prodej na vývoz do Unie, a nikoli na prodej na vývoz do třetích zemí, a tato námitka se proto zamítá.
(21)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 20. a 23. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(22)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se obsah 24. až 26. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(23)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota
(24)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací jeden indonéský vyvážející výrobce tvrdil, že při testování ziskovosti operací neměly být prodejní, režijní a správní náklady přiřazeny jednotlivým operacím na základě obratu, protože to vedlo k tomu, že řada operací nebyla shledána ziskovými. Toto tvrzení bylo prozkoumáno, ale bylo zjištěno, že rozdělení prodejních, režijních a správních nákladů na jednotlivé operace na základě obratu je vhodnější vzhledem k jejich povaze, protože více souvisejí s hodnotou než s objemem. Je třeba poznamenat, že celková hodnota prodejních, režijních a správních nákladů rozdělených na každý druh výrobku je stejná bez ohledu na to, jaká z těchto dvou metod se použije na rozdělení těchto nákladů na jednotlivé operace. Operace, u kterých vyvážející výrobce zpochybnil výsledek zkoušky ziskovosti, byly přezkoumány a bylo potvrzeno, že tyto operace nebyly ziskové. Toto tvrzení se proto zamítá.
(25)
Tentýž indonéský vyvážející výrobce také uvedl, že při stanovení úrovně zisku použité při určení běžné hodnoty by neměl být vyloučen zisk z prodeje, k němuž na úrovni druhu výrobku nedošlo v běžném obchodním styku, protože více než 80 % celkového domácího prodeje bylo ziskového. V souvislosti s tímto tvrzením se připomíná, že určení prodeje uskutečněného v běžném obchodním styku se provádí na úrovni druhu výrobku, jak je objasněno v 29. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, protože se jedná o nejvhodnější způsob, jak přesně spojit prodejní ceny se souvisejícími výrobními náklady. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení navíc nevylučují případné rozdělení výrobku, který je předmětem šetření, podle druhů. Prodej, který nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku, je proto vyloučen na úrovni druhu výrobku z výpočtu zisku použitého při určení běžné hodnoty. Tato námitka se proto zamítá.
(26)
Tentýž indonéský vyvážející výrobce také uvedl, že při určení běžné hodnoty některých druhů výrobku nebyly odečteny úpravy, které by vrátily běžné hodnoty na úroveň ceny ze závodu. Toto tvrzení bylo přijato a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Jelikož ohledně určení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 27. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, která jsou opravena, jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.2 Vývozní cena
(28)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indonéský vyvážející výrobce uvedl, že nebylo poskytnuto odůvodnění toho, že cena pro dovážející společnost v Unii, se kterou byl ve spojení, byla považována za nespolehlivou, ani odůvodnění určení vývozní ceny tohoto prodeje podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vnitropodnikové ceny mezi stranami ve spojení se nepovažují za spolehlivé, protože by mohly být uměle stanovovány na různých úrovních v závislosti na tom, co je výhodnější pro dotčené společnosti ve spojení. Z tohoto důvodu určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení při použití přiměřeného ziskového rozpětí bez ohledu na skutečný zisk plynoucí z vnitropodnikových cen zamezuje jakýmkoli rušivým účinkům, které mohou nastat v důsledku vnitropodnikových cen. Tato námitka se proto zamítá.
(29)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací oba indonéští vývozci uvedli, že pro prodej na vývoz do Unie prostřednictvím dovozců ve spojení nacházejících se v Unii je ziskové rozpětí použité pro určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nevhodné. Oba tvrdili, že zisk, který byl použit v prozatímní fázi, se týkal pouze částečně spolupracujícího dovozce a nebyl ověřen, a nebyl proto spolehlivý. Proto navrhli, aby byl použit zisk ve výši 5 %, jak tomu bylo v jiných šetřeních. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nezávislých dovozců v tomto šetření se tato námitka přijímá a byla použita úroveň zisku ve výši 5 %, což odpovídá úrovním zisku použitým v předešlých šetřeních ve stejném odvětví.
(30)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 34. až 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, který je upraven, jak je objasněno ve 29. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.3 Srovnání
(31)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací oba indonéští vývozci poukázali na to, že pro prodej prostřednictvím příslušných obchodníků ve spojení ve třetí zemi neměly být provedeny žádné úpravy o rozdíly v provizích podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Obě společnosti tvrdily, že jejich výrobní společnosti v Indonésii a příslušní obchodníci ve spojení v Singapuru tvoří jeden hospodářský subjekt a že obchodníci ve třetí zemi jednají jako vývozní oddělení jejich indonéských společností ve spojení. V obou případech však výrobce v Indonésii přímo fakturuje domácí prodej i určitý prodej na vývoz do třetích zemí a obchodníci v Singapuru dostávají zvláštní provizi. U jedné z indonéských společností pokrývá tato ve smlouvě uvedená provize pouze prodej na vývoz. Obchodníci ve třetí zemi navíc také prodávají výrobky vyrobené jinými výrobci, v jednom případě také výrobci nikoli ve spojení. Oba obchodníci ve spojení v Singapuru proto zcela zřejmě plní funkce, které se podobají funkcím obchodního zástupce, který pracuje na provizním základě. Tato námitka se proto zamítá.
(32)
V návaznosti na konečné poskytnutí informací indonéská vláda a jeden indonéský vyvážející výrobce zopakovali tvrzení o jednom hospodářském subjektu, o němž se mluví v předchozím bodě. Argumentovali tím, že ve věci Matsushita v. Rada (4) již Soudní dvůr rozhodl, že to, že výrobce uskutečňuje jisté prodejní funkce, neznamená, že výrobní a obchodní společnost nemohou tvořit jeden hospodářský subjekt. Kromě toho tvrdili, že prodej do třetích zemí, který uskutečňuje přímo vývozce bez účasti obchodníka v Singapuru, představuje pouze malý procentní podíl prodeje na vývoz a že Soud prvního stupně (dnes Tribunál) rozhodl ve věci Interpipe (5), že malý objem přímého prodeje výrobcem ještě nedokazuje, že neexistuje jeden hospodářský subjekt. Nakonec poukázali na to, že ve věci Canon v. Rada (6) to, že prodejní dceřiná společnost vystupovala také jako distributor výrobků od jiných společností, nemělo vliv na to, že byla shledána jedním hospodářským subjektem.
(33)
I když Soudní dvůr ve věci Matsushita v. Rada rozhodl, že instituce v tomto případě měly právo na stanovisko, že výrobce spolu s jednou či několika distribučními společnostmi pod jeho kontrolou tvoří hospodářský subjekt, třebaže sám vykonává některé prodejní funkce, nevyplývá z toho nezbytně povinnost vždy považovat výrobce a jeho prodejní společnosti ve spojení za jeden hospodářský subjekt. Navíc - na rozdíl od indonéského vyvážejícího výrobce - výrobní společnost ve věci Matsushita v. Rada sama přímo neprodávala. Zadruhé, v rozsudku ve věci Interpipe bylo uvedeno, že přímý prodej vyvážejícím výrobcem představoval jen malý procentní podíl celkového objemu prodeje do Unie, což byl pouze jeden prvek, který Soud prvního stupně při analýze zkoumal. Důležitější je, že Soud zdůraznil skutečnost, že tento přímý prodej směřoval do nových členských států pouze na přechodné období. Naproti tomu v tomto případě z dostupných důkazů vyplývá, že přímý prodej ze strany výrobce do některých třetích zemí není dočasný, nýbrž - přinejmenším zpravidla - strukturální, tj. trvalý. U každého dotčeného výrobce navíc tento prodej představuje značný procentní podíl jeho domácího prodeje. Nakonec je třeba uvést, že ve věci Canon v. Rada zahrnoval prodej prováděný prodejní dceřinou společností vyvážejícího výrobce na domácím trhu další výrobky, které byly prodávány toliko pod jinou obchodní značkou, nicméně vyráběny byly všechny samotným vyvážejícím výrobcem. Tato námitka se proto opět zamítá.
(34)
Jedna indonéská společnost dále tvrdila, že i kdyby neměl být přijat koncept jednoho hospodářského subjektu, Komise uložila „zdvojené rozpětí“ tím, že od vývozní ceny nezávislým odběratelům v Unii odečetla zisk dovozce ve spojení v Unii i provizi obchodníka ve spojení ve třetí zemi. Tyto dvě položky však byly zohledněny pro různé účely a byly odečteny samostatně. Jak je objasněno v 28. bodu odůvodnění, je vývozní cena prodeje na vývoz prostřednictvím dovozců ve spojení v Unii určena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou jsou dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. V těchto případech se provede úprava pro zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena franko hranice Unie. Provize pro obchodníka ve spojení ve třetí zemi byla naopak odečtena podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Tato námitka se proto zamítá.
(35)
Společnost dále uvedla, že pokud by měla být vývozní cena upravena o provizi obchodníka ve spojení ve třetí zemi podle čl. 2 odst. 10 písm. i), měla by být provedena stejná úprava běžné hodnoty, protože tento obchodník koordinuje také domácí prodej. Písemná smlouva mezi obchodníkem a výrobcem v Indonésii však zahrnuje pouze prodej na vývoz. Domácí prodej navíc fakturuje společnost v Indonésii. Tato námitka se proto zamítá.
(36)
Ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se má za to, že je vhodné použít přiměřené ziskové rozpětí nezávisle na skutečně dosaženém zisku na základě vnitropodnikových cen, aby se zamezilo jakýmkoli rušivým účinkům, které mohou nastat v důsledku vnitropodnikových cen. Jak již bylo učiněno v předchozích případech (7), skutečná zisková rozpětí obchodníků ve třetí zemi použitá v prozatímní fázi byla proto nahrazena ziskem ve výši 5 %, který se považuje za přiměřený zisk z činností obchodních společností v chemickém odvětví.
(37)
Další indonéská společnost uvedla, že u prodeje prostřednictvím jejího dovozce ve spojení v Unii Komise odečetla náklady na provizi dvakrát. Společnost tvrdila, že při určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly provedeny úpravy o prodejní, režijní a správní náklady dovozce ve spojení i o náklady na provizi jako přímé náklady prodeje. Vzhledem k tomu, že náklady na provizi jsou již zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech, výsledkem bylo dvojí odečtení nákladů na provizi. Tato námitka byla shledána opodstatněnou a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(38)
Jedna společnost zopakovala požadavek na úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že dotčený výrobek vyváží do Unie v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě, a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě (viz 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Na podporu tohoto požadavku společnost předložila kopii dvou faktur za prodej na další vývozní trhy. Tento důkaz však v této pozdní fázi řízení nebylo možné ověřit, ani se nedalo zjistit, zda se zmíněné rozdíly vztahovaly na všechny případy, kde nastaly výše uvedené rozdíly ve fyzických vlastnostech. Tento požadavek se proto zamítá.
(39)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indonéský vývozce uvedl, že úroková sazba použitá v prozatímním nařízení pro výpočet úvěrových nákladů jeho dovozce ve spojení v Unii byla neúměrná, a navrhl použít úrokovou sazbu vycházející z hodnot, které pro období šetření zveřejnila Deutsche Bundesbank. Vzhledem k tomu, že hodnota úrokové sazby použité pro výpočet úvěrových nákladů této společnosti v prozatímním nařízení vycházela z informací, které poskytly další strany, a tyto informace tedy odrážejí jejich konkrétní finanční situaci, která se nutně netýká daného dovozce ve spojení, tato námitka byla přijata a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(40)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 37. až 40. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které jsou upraveny tak, jak je objasněno ve 36., 37. a 39. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 41. a 42. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Všechny ostatní společnosti
7,3 %
3. Malajsie
3.1 Běžná hodnota
(43)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden z malajsijských vyvážejících výrobců uvedl, že zkouška ziskovosti při posouzení běžného obchodního styku (viz 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení) neměla vycházet z váženého průměru ročních nákladů výroby, ale vzhledem k dennímu kolísání ceny hlavní suroviny měly být použity jednotlivé náklady každé domácí operace. S ohledem na toto tvrzení je třeba zdůraznit, že Komise důsledně využívá jako srovnávací ukazatel pro zkoušku ziskovosti vážený průměr nákladů výroby. Tento formát, kterým se společnost řídila ve své odpovědi na dotazník, byl základem inspekce na místě, při které došlo ke sladění údajů oznámených společností a jejího účetnictví. Požadavek použít náklady výroby na základě operací, který by představoval významné odchýlení od běžného postupu Komise, byl poprvé uveden v připomínkách společnosti k dokumentu prozatímních informací a odpovídající číselné údaje proto nemohly být ověřeny na místě. Je třeba také konstatovat, že listy o nákladech jednotlivých operací, které společnost předložila na podporu svého požadavku, vycházejí do značné míry z odhadů a nejsou tedy přesnějšími a reprezentativnějšími údaji o nákladech než údaje, které společnost původně oznámila a které byly ověřeny na místě. Závěrem by mělo být poznamenáno, že struktura poskytnutých nových listů o nákladech neumožňuje sladění s touto částí zpráv o řízení, které byly ověřeny na místě. Tato námitka se proto zamítá.
(44)
Malajsijský vývozce, který neměl žádný domácí prodej (viz 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení), uvedl, že hodnoty prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro výpočet běžné hodnoty by neměly vycházet z váženého průměru skutečných hodnot zjištěných pro ostatní dva vyvážející výrobce, kteří prodávají obdobný výrobek na malajsijském trhu. Společnost uvedla, že tyto hodnoty nejsou reprezentativní, protože společnost používá odlišné výrobní metody a odlišnou základní surovinu. S ohledem na toto tvrzení by mělo být připomenuto, že při výpočtu běžné hodnoty byly použity vlastní výrobní náklady této společnosti. Pouze hodnoty prodejních, režijních a správních nákladů vycházely z čísel získaných od ostatních dvou malajsijských vyvážejících výrobců. Pokud jde o zisk, ten byl určen tak, jak je vysvětleno ve 45. bodu odůvodnění tohoto nařázení. Za druhé, společnost neobjasnila údajný účinek použité výrobní metody na prodejní, režijní a správní náklady. Dále se konstatuje, že pouze omezená část výroby společnosti je založena na údajně odlišné výrobní metodě, zatímco značná část výrobků je vyráběna na základě stejného výrobního procesu a za použití stejných základních surovin jako v případě ostatních dvou malajsijských výrobců. Proto je vyvozen závěr, že společnost neprokázala, že použité hodnoty nebyly reprezentativní, a toto tvrzení se odmítá.
(45)
Tentýž malajsijský vývozce dále uvedl, že pokud Komise přesto použije údaje od dvou dalších vývozců za účelem určení prodejních, režijních a správních nákladů, měly by tyto údaje vycházet z váženého průměru hodnot všech domácích operací těchto vyvážejících výrobců, a nikoli pouze těch, které se týkají ziskových operací. Tento požadavek byl v zásadě přijat. Co se tedy týče prodejních, režijních a správních nákladů, potvrzuje se, že k určení běžné hodnoty byly použity průměrné prodejní, režijní a správní náklady všech domácích operací těchto dvou malajsijských vyvážejících výrobců. Údaje použité k tomuto výpočtu byly ověřeny v průběhu inspekčních návštěv v příslušných malajsijských společnostech. Pokud jde o určení zisku, je třeba poznamenat, že nebylo možné zjistit výši zisku na základě částek vzniklých a docílených u dalších dvou vyvážejících výrobců. Výsledkem takového výpočtu je totiž celková ztráta. Na tomto základě tedy nebylo možné stanovit údaje o zisku. S ohledem na to se zamítá tvrzení malajsijského vývozce, že k určení běžné hodnoty lze jako částku zisku použít zápornou částku. Pojem zisku totiž nezbytně implikuje kladnou částku. Bylo rovněž zváženo, zda lze určit výši zisku na základě ziskového prodeje vyvážejícího výrobce v Malajsii, avšak tento přístup byl zamítnut, protože by byl v rozporu s nálezem WTO ve věci týkající se dovozu bavlněného ložního prádla z Indie (8). Proto podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení musí výpočet zisku vycházet z jakékoli jiné rozumné metody a nejsou-li k dispozici jiné dostupné údaje, za nejvhodnější základ pro stanovení zisku se pokládá dlouhodobá obchodní úroková míra v Malajsii. Tato metoda se ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení považovala za konzervativní, rozumnou a nejvhodnější. Konstatuje se, že takto určené ziskové rozpětí nepřevyšuje zisk realizovaný jinými vyvážejícími výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
(46)
Jelikož ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění ve 44. až 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, avšak s úpravou, která je vysvětlena ve 45. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
3.2 Vývozní cena
(47)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací dva malajsijští vývozci uvedli, že u prodeje na vývoz do Unie prostřednictvím dovozců ve spojení nacházejících se v Unii bylo ziskové rozpětí použité pro určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nevhodné. Jedna ze společností opřela svá tvrzení o hodnoty ziskovosti za období šetření některých evropských obchodníků, se kterými nebyla ve spojení. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že tyto hodnoty nelze považovat za reprezentativní, protože uvedení obchodníci obchodují s širokým rozsahem chemických výrobků a v jednom případě je obchodník také výrobcem. Proto se odmítají jako spolehlivý srovnávací ukazatel. Druhá společnost uvedla, že její dovozce ve spojení v Unii by neměl být považován za distributora, ale za obchodního zástupce ve spojení, a proto by úprava prodejních, režijních a správních nákladů a zisku při určení vývozní ceny neměla překročit procentní podíl provize, která je běžně přiznávána nezávislým obchodním zástupcům obchodujícím v tomto odvětví. Jako srovnávací ukazatel společnost předložila své dohody s nezávislými obchodními zástupci. Tento požadavek byl dále rozpracován po konečném poskytnutí informací argumentem, že v případě wolframových elektrod (9) byl zisk dovozce ve spojení shledán spolehlivým a byl přijat pro účely určení vývozní ceny. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení nestanoví odlišné zacházení s dovozci ve spojení, kteří údajně jednají jako distributoři, a dovozci, kteří údajně jednají jako obchodní zástupci.
Ustanovení čl. 2 odst. 9 vyžaduje úpravy o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Dále je třeba poznamenat, že šetřením bylo zjištěno, že společnost ve spojení se nachází v Unii. Tato společnost má mimo jiné na starosti objednávky odběratelů a fakturaci dotčeného výrobku, který vyrábí její vývozce ve spojení, a současně je odpovědná za zajišťování celního odbavení v Unii. Skutečnost, že určité činnosti vykonává vývozce ve spojení před dovozem, neznamená, že by vývozní cena nesměla být znovu určena na základě ceny, za kterou došlo k dalšímu prodeji prvnímu nezávislému odběrateli, a že by neměly být provedeny nezbytné úpravy podle čl. 2 odst. 9. Rozdíly ve funkcích, které společnost uvádí, ve srovnání s dalšími dovozci ve spojení se obvykle odrážejí v prodejních, režijních a správních nákladech, kde Komise použila skutečné údaje společnosti. Proto toto tvrzení nemůže být přijato. Dále je třeba poznamenat, že ve výše zmíněném případě wolframových elektrod byl dovozce ve spojení dále integrován do druhotného výrobku vyráběného skupinou ve spojení a vykonával rovněž jiné činnosti než jen činnosti příslušející obchodní společnosti. Pro tak složitou strukturu proto nebyl zisk dovozců, kteří nejsou ve spojení, shledán dostatečně reprezentativním. Situace v tomto případě není srovnatelná se situací dotyčného malajsijského dovozce ve spojení, který vykonává pouze obchodní funkce. Z důvodů objasněných v 29. bodu odůvodnění je však dané ziskové rozpětí upraveno na 5 %. Jelikož ohledně stanovení vývozní ceny nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 52. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s výše zmíněnou úpravou.
3.3 Srovnání
(48)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden malajsijský vývozce zopakoval tvrzení (viz také 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že jeho dovozce ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce a že v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení by došlo při stanovení vývozní ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. Společnost tvrdila, že by měla být případně provedena podobná úprava při výpočtu běžné hodnoty. Tento požadavek byl znovu zopakován v podání po konečném poskytnutí informací. V této souvislosti však nebyl předložen žádný nový argument, který by vedl ke změně závěrů. Zejména se připomíná, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Dále je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví společnosti ve spojení prokazovalo, že hradila běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Společnost ve spojení tedy skutečně plní obvyklé funkce dovozce. Závěrem by mělo být poznamenáno, že výrobce v Malajsii také uskutečňoval přímý prodej nezávislým odběratelům v Unii a dalších zemích. Pokud jde o posledně uvedenou otázku, společnost se odvolala na rozsudek ve věci Interpipe a použila obdobné argumenty jako indonéští vyvážející výrobci. Z důvodů vysvětlených v 33. bodu odůvodnění tohoto nařízení jsou okolnosti tohoto případu jiné než okolnosti posuzované v rozsudku ve věci Interpipe. Místo toho bylo v této souvislosti zdůrazněno tvrzení malajsijského vývozce, že nezávislý prodej společnosti sjednával jeho dovozce ve spojení v Unii, který vystupoval jako vývozní oddělení malajsijské společnosti, což protiřečí vysvětlení podanému během inspekční návštěvy, podle něhož klíčovou úlohu hrála mateřská společnost v Japonsku. Výše uvedená zjištění vedou k závěru, že úprava o prodejní, režijní a správní náklady a zisk by se měla zachovat a že žádná podobná úprava výpočtu běžné hodnoty není opodstatněná.
(49)
Stejná společnost také tvrdila, že při opětovném určení vývozní ceny byly některé prodejní náklady jejího dovozce ve spojení odečteny dvakrát. Výpočty byly zkontrolovány a vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že tvrzení je odůvodněné, byly příslušným způsobem upraveny.
(50)
Jeden z malajsijských vývozců tvrdil, že srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou by nemělo být založeno na druzích výrobku určených podle kontrolních čísel výrobku (PCN), ale na základě vlastních kódů výrobků společnosti. Podle této společnosti kontrolní čísla výrobku použitá v šetření nezachytí dostatečně podrobně zvláštní rysy výrobního procesu a rozdíly v nákladech a cenách. Na podporu tohoto tvrzení společnost zmínila některé ze svých výrobků, které byly vyrobeny pomocí odlišných výrobních procesů a s jinými základními surovinami, což vedlo k vyšším jednotkovým nákladům výroby. Je třeba poznamenat, že tato námitka nebyla vznesena ani v prozatímní fázi šetření, ani při inspekci na místě. Použití vlastních kódů výrobků společnosti při výpočtu by navíc neřešilo problém odlišných výrobních metod, protože stejné výrobní kódy společnosti byly také použity pro výrobky vyrobené odlišnými výrobními procesy. Tato námitka se proto zamítá.
(51)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 55. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s úpravou vysvětlenou ve 49. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
3.4 Dumpingové rozpětí
(52)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden malajsijský výrobce, který nevyvážel do Unie, vznesl připomínku k 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a uvedl, že v Malajsii existují další výrobci dotčeného výrobku. V této souvislosti se konstatuje, že existence dalšího výrobce v Malajsii, který nevyváží do Unie, nemění zjištění ohledně úrovně spolupráce v Malajsii, jelikož nebyl předložen důkaz, že na šetřené společnosti nepřipadá veškerý vývoz dotčeného výrobku do Unie v průběhu OŠ. Tentýž malajsijský výrobce navíc kritizoval to, že výrobci jako on, kteří během OŠ nevyváželi do Unie, by podléhali zbytkovému clu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že společnosti, které během OŠ nevyvážely do Unie, nemohou mít individuální sazbu cla. Jakmile však tyto společnosti začnou vyvážet nebo uzavřou neodvolatelný závazek k prodeji do Unie, mohou požádat o přezkum pro nové vývozce v souladu s čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jehož výsledkem může být individuální celní rozpětí, budou-li splněny podmínky stanovené v tomto článku.
(53)
Jeden z malajsijských výrobců uvedl, že hodnota CIF použitá jako základ pro výpočet procentního podílu dumpingového rozpětí by neměla vycházet z ceny k proclení, ale měla by být zpětně vypočtena z ceny dalšího prodeje očištěné o všechny náklady vzniklé v Unii po dovozu. Vzhledem k tomu, že však cena CIF byla použita jako základ hodnoty celních prohlášení na hranicích Unie a nezdá se, že by byla přiznána nesprávně, má být stejná cena použita jako základ výpočtu procentního podílu dumpingového rozpětí. Společnost tvrdila, že mezi souvisejícími dodávkami z Malajsie a celním odbavením za účelem opětovného prodeje v Unii existuje časová mezera. I kdyby však faktury k celnímu odbavení byly vystaveny později a s cenami podle hodnocení zásob metodou FIFO, přesto je pořád základem pro výpočet celní hodnoty vnitropodniková cena, a nikoli cena při opětovném prodeji. Proto se tato námitka zamítá.
(54)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 59. a 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Všechny ostatní společnosti
5,7 %
D. ÚJMA
1. Předběžné poznámky
(56)
Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo zjištěno, že je nutné v důsledku administrativní chyby provést menší opravy hodnot spotřeby. Vedlo to k menším změnám objemu prodeje, podílu výrobního odvětví Unie na trhu a podílu dotčených zemí na trhu. Tyto opravy však nemají významný dopad na trendy a závěry učiněné ohledně spotřeby, objemu prodeje, podílu výrobního odvětví Unie na trhu a podílu dotčených zemí na trhu v průběhu posuzovaného období na trhu Unie.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(57)
Jak je uvedeno v 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyráběli dva žadatelé a malí výrobci v Unii. Jak je zmíněno v 11. a 12. bodu odůvodnění tohoto nařízení výrobci, kteří vyrábějí mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery, byli vyloučeni z vymezení výroby mastných alkoholů v Unii. Bez ohledu na skutečnost objasněnou v 58. bodu odůvodnění tohoto nařízení se potvrzuje výrobní odvětví Unie, jak je vymezeno v 62. a 63. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(58)
Jednoho ze dvou žadatelů ovládla společnost, která se účastní tohoto řízení jako uživatel. Po vyhlášení prozatímního nařízení tento žadatel zaujal neutrální stanovisko.
(59)
Některé strany tedy zpochybnily úroveň podpory nebo postavení ve vztahu k šetření a uvedly, že podpora šetření musí být zachována v průběhu celého šetření.
(60)
Zkoumáním tohoto tvrzení se prokázalo, že zbývající žadatel představuje více než 40 % celkové výroby v Unii, tedy více než 25 % celkové výroby v Unii a 100 % výrobců mastných alkoholů v Unii vyjadřuje tomuto podnětu podporu nebo je proti němu. Prahovým hodnotám ve výši 25 % a 50 %, které vyžaduje čl. 5 odst. 4 základního nařízení, je tedy v plném rozsahu vyhověno a postavení lze potvrdit.
(61)
Některé strany uvedly, že vzhledem k tomu, že oba žadatelé dováželi dotčený výrobek v průběhu období šetření, neměli by být považováni za součást výrobního odvětví Unie. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tyto společnosti dovážely z dotčených zemí, nebyl ve srovnání s jejich výrobou obdobného výrobku významný. Tento dovoz měl navíc převážně dočasný charakter. Proto lze potvrdit, že hlavní činností těchto společností je výroba a prodej obdobného výrobku. Potvrzují se proto 62. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(62)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.1. Souhrnné posouzení
(63)
Řada stran vznesla námitku proti skutečnosti, že v prozatímním nařízení bylo pro tyto tři dotčené země provedeno souhrnné posouzení. Podle jejich názoru nebyly splněny podmínky pro souhrnné posouzení podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Konkrétně namítaly, že souhrnné posouzení vylučuje zjištěné negativní cenové podbízení u jedné země. Navíc uvedly, že trendy objemů prodeje se pro tyto tři vyvážející země v průběhu posuzovaného období lišily a že přístup k surovinám a použité suroviny se v těchto třech vyvážejících zemích také lišily. Závěrem bylo zmíněno, že prodej na vývoz z jedné z dotčených zemí byl uskutečněn prostřednictvím společností ve spojení. Podle jejich názoru mezi dotčenými zeměmi existovaly různé podmínky hospodářské soutěže na trhu v Unii. Ustanovení čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že: a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
a)
Jak je objasněno v odstavci 4.3.2 prozatímního nařízení, objem dumpingového dovozu každé dotčené země nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu byla v posuzovaném období významná.
b)
Bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže a tvorba cen v dotčených zemích byly podobné mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem, zejména v průběhu OŠ. Jak je vysvětleno ve 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň odstranění újmy v dotčených zemích byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Cenové podbízení tedy přesně neodráží situaci, která by nastala na trhu s účinnou cenovou soutěží. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je ukázáno v níže uvedené tabulce - bylo zjištěno, že jsou podobné. Dovozní ceny dotčených zemí vykazovaly klesající trend a v průběhu období šetření byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
-15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
996
1 169
899
912
Index: 2007 = 100
100
117
90
92
Meziroční změna v %
17,3
-23,1
1,4
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
-21,4
2,1
(64)
Potvrzují se proto 67. až 70. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
(65)
Jelikož ohledně objemu, ceny a podílu dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 71. až 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Cenové podbízení
(66)
Strany uvedly, že existují rozdíly v cenách surovin mezi mastnými alkoholy vyrobenými z přírodních olejů a tuků a ze syntetických zdrojů, jako je ropa nebo minerální olej, a že mělo být zavedeno další kritérium kontrolního čísla výrobku (PCN), aby se zohlednily rozdíly v nákladech výroby vyplývající z různých výrobních procesů. Kontrolní čísla výrobku jsou však vytvořena na základě individuálních vlastností každé dílčí kategorie položek, které vyhovují vymezení dotčeného výrobku, a nikoli na základě ceny každé z těchto položek. Navíc bylo zjištěno, že nejsou žádné významné rozdíly mezi základními vlastnostmi mastných alkoholů vyrobených z přírodních olejů a tuků a mastných alkoholů vyrobených z ropy nebo minerálního oleje, a že ani rozdíl v nákladech výroby není takový, aby vyžadoval odlišení kontrolního čísla výrobku. Toto tvrzení se proto odmítá.
(67)
Některé strany uvedly, že číselné údaje o promítnutí nákladů po dovozu, které činí okolo 3 % dovozní ceny, jež byly použity pro určení úrovně cenového podbízení dotčených zemí, byly nejasné a že se zdá, že v tomto případě byly nevhodné. Informace ověřené v průběhu šetření však prokázaly, že dovážející strany, jako jsou dovozci a uživatelé, musí zaplatit tuto částku nákladů po dovozu, aby uvolnily dotčený výrobek pro volný oběh na trhu Unie. Tyto strany navíc nepředložily žádný důkaz, který by naznačoval, že by náklady po dovozu nebyly v tomto případě správně stanoveny. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto. Metodika použitá pro výpočet cenového podbízení, jak je objasněna v 74. a 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se tedy potvrzuje.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Předběžné poznámky
(68)
Navzdory změně vlastnictví zmíněné v 58. bodu odůvodnění se mělo za to, že údaje, které poskytl žadatel, jenž odstoupil, a které byly ověřeny v jeho prostorách, by neměly být automaticky vyloučeny z analýzy újmy, protože jeho výroba zůstává součástí výroby v Unii.
(69)
Některé strany uvedly, že určité údaje poskytnuté ze strany výrobního odvětví Unie, zejména o jejich nákupu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Malajsie a Indonésie, by měly být vyloučeny z analýzy újmy a výpočtu rozpětí újmy, protože veškerá údajná újma týkající se tohoto nákupu by byla újmou, kterou si výrobní odvětví Unie přivodilo samo. Jak je však uvedeno v 63. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tento nákup byl způsoben hlavně dočasným uzavřením jednoho z výrobních míst jednoho výrobce. Tento nákup navíc nebyl ve srovnání s celkovou výrobou žadatelů významný. Neexistovaly tedy žádné přesvědčivé důvody pro vyloučení nákupu uvedených výrobců z analýzy újmy nebo výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(70)
Předběžné poznámky uvedené v 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, prodej a podíl na trhu
(71)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 77. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(72)
Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo zjištěno, že v důsledku administrativní chyby je třeba provést opravy průměrných jednotkových cen výrobního odvětví Unie. Níže uvedená tabulka ukazuje změněný trend jednotkové ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v Unii
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
123
102
96
Meziroční změna v %
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(73)
Oproti tomu, co je uvedeno v 84. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, ceny výrobního odvětví Unie poklesly v posuzovaném období o 4 %. K významnému snížení došlo mezi roky 2008 a 2009 s dalším poklesem v průběhu OŠ. V tomto období poklesly prodejní ceny o 22 %. Výše uvedená změna nemá žádný dopad na závěr týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie a vzhledem k tomu, že ohledně průměrných jednotkových cen výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 82. a 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Stav zásob, zaměstnanost, mzdy a produktivita, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál, růst, velikost skutečného dumpingového rozpětí
(74)
Některé strany tvrdily, že není možné, aby byla výrobnímu odvětví Unie způsobena újma, protože společnosti, které jsou součástí výrobního odvětví Unie, jsou vertikálně integrované a dovážely dotčený výrobek ze třetích zemí. Proto mohly použít dovážený výrobek pro navazující stupně své výroby a prodat vlastní výrobu, která není zisková.
(75)
Je třeba poznamenat, že u určitých antidumpingových šetření mají výrobci, jako jsou výrobci oceli a výrobci chemických výrobků, zahrnutí v těchto případech do vymezení výrobního odvětví Unie, navazující činnost a že část jejich výroby dotčeného výrobku je určena pro vlastní spotřebu. V takové situaci je však možná existence podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie šetřena výhradně u výroby a prodeje dotčeného výrobku. V tomto případě byla podstatná újma zjištěna u činnosti s dotčeným výrobkem, jak je objasněno v 77. až 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Strany neposkytly žádné důkazy prokazující, že zjištění obsažená v těchto bodech odůvodnění jsou nesprávná a že výrobnímu odvětví Unie nebyla v průběhu období šetření způsobena podstatná újma. Toto tvrzení se tudíž odmítá.
(76)
Některé strany uvedly, že uzavření určité výrobní kapacity ze strany žadatelů poskytlo zavádějící pohled na údajnou újmu, která jim byla způsobena. Tyto strany tvrdily, že v Unii existovali další výrobci, kteří přispěli ke kapacitě v Unii, a že na základě investic do nové kapacity se kapacita výrobního odvětví Unie zvýšila. To sotva svědčí o výrobním odvětví, kterému by byla způsobena újma. Další strany uvedly, že pokles investic neznamená újmu, nýbrž přemístění výroby mimo Unii.
(77)
Šetřením bylo zjištěno (viz 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v roce 2008 zvýšila o 9 %, ale poté klesla o 10 % během OŠ. Byl to výsledek přijatých rozhodnutí, která čelila konkurenci z dotčených zemí, a následná dočasná uzavření výrobních kapacit byla rovněž způsobena tlakem dumpingového dovozu. V 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo ohledně investic zjištěno, že se investice vynaložené ze strany výrobního odvětví Unie v Unii snížily v průběhu posuzovaného období o 35 %. To je jeden z několika činitelů újmy, který umožnil v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyvodit závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období šetření způsobena podstatná újma.
(78)
Jelikož ohledně stavu zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál, růstu a velikosti skutečného dumpingového rozpětí nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se 85. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Vývoj po období šetření
(79)
Některé strany tvrdily, že neexistují žádné důkazy, že by výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a skutečnost, že jeden ze dvou původních žadatelů přestal šetření podporovat, prokázala, že mu žádná újma způsobena nebyla. Argumentovalo se také tím, že ukazatele újmy u zbývajícího žadatele neprokázaly stav újmy.
(80)
Je třeba poznamenat, že daná společnost nenapadla šetření, nýbrž zaujala neutrální stanovisko. Proto se pořád mělo za to, jak je objasněno v 57. bodu odůvodnění, že je vhodné ponechat oba výrobce v Unii jako součást výrobního odvětví Unie.
(81)
Bylo uváděno, že v období po uplynutí OŠ došlo ke zřetelnému nárůstu cen a že tento cenový vývoj v tomto období povede ihned k realizaci zisku ze strany žadatelů, kteří sami ohlásili ve svých veřejných výkazech za období 2010-2011 lepší výsledky.
(82)
Některé strany uváděly, že v období po uplynutí OŠ došlo k významnému zlepšení situace výrobního odvětví Unie, a zdůrazňovaly, že některé společnosti plánují výstavbu nových výrobních zařízení v Unii. Tvrdilo se také, že vzhledem k nedávnému zvýšení dovozních cen by se měla opatření pozastavit nebo uložit v podobě minimální dovozní ceny (MDC).
(83)
Události, ke kterým došlo po období šetření, se obvykle v antidumpingovém šetření nezohledňují. Kromě toho nebyly předloženy žádné důkazy, které by naznačovaly, že uvedené události po období šetření jsou zřejmé, nesporné a trvalé. Pokud se jedná o jakékoli pozastavení konečných opatření, mělo by se na ně pohlížet z hlediska vývoje po období šetření, který by byl trvalý.
(84)
Pokud jde o uložení MDC, má se za to, jak je vysvětleno v bodech 123 až 126, že nenastaly okolnosti, jež by jej odůvodňovaly. Proto se všechna výše uvedená tvrzení odmítají.
6. Závěr ohledně újmy
(85)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend. Na základě výše uvedeného se potvrzuje závěr vyvozený v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(86)
Jedna strana poznamenala, že analýza ve 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je chybná, protože se zdá, že vytváří vazbu mezi celkovým a nepřetržitým poklesem spotřeby a nárůstem dovozu, zatímco podle této strany se dovoz z dotčených zemí vyvíjel v souladu se spotřebou.
(87)
Mělo by být skutečně upřesněno, že - jak je zmíněno v 64. až 66. bodu odůvodnění prozatímního nařízení - spotřeba v průběhu posuzovaného období celkově vzrostla o 2 %. To však nezpochybňuje skutečnost, že v průběhu posuzovaného období došlo k významnému celkovému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu (viz 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení), zatímco velikost trhu zůstala téměř nezměněna a zatímco výrobní odvětví Unie ztratilo zejména od roku 2009 do období šetření důležitý podíl na trhu.
(88)
Některé strany argumentovaly, že trendy dovozu z dotčených zemí nejsou spojeny se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie, zejména s objemem prodeje, hodnotou prodeje a ziskovostí. Tyto strany tvrdí, že když v roce 2008 vzrostl dovoz, došlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie, a poté, když byl dovoz stálý, ziskovost významně poklesla.
(89)
Navzdory výše uvedenému tvrzení byla šetřením zjištěna celková korelace mezi levným dumpingovým dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, v průběhu celého posuzovaného období (viz 95. až 98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Šetřením bylo také prokázáno, že v posuzovaném období nemohlo dojít k zotavení výrobního odvětví Unie v důsledku vyššího výskytu levného dumpingového dovozu na trh Unie. Proto by mělo být toto tvrzení odmítnuto.
(90)
Bylo také uvedeno, že se vyskytovaly rozdíly v trendech dovozu podle druhů alkoholu vyráběných některými vyvážejícími výrobci a že by proto měla být pro tyto alkoholy provedena samostatná analýza újmy. Různé druhy, které jsou zahrnuty do rozsahu výrobků, však mají stejné základní vlastnosti. Šetření neodhalilo žádný významný rozdíl mezi mastnými alkoholy vyrobenými z různých surovin. V tomto případě proto nejsou důvody pro zavedení samostatné analýzy trendů podle druhu alkoholu.
(91)
Argumentovalo se také tím, že újmu nelze přičítat Indii, protože její dovoz se v posuzovaném období nezvýšil, zejména když není zohledněn nákup ze strany žadatelů. Bylo však zjištěno, že dovoz z Indie na trh v Unii byl realizován za dumpingové ceny a že rozpětí újmy bylo značně vyšší, než je nepatrná úroveň ve výši 2 %. Kromě toho, jak je objasněno v 63. až 65. bodu odůvodnění, byly pro tyto tři dotčené země splněny podmínky pro souhrnné posouzení. Toto tvrzení by tedy mělo být odmítnuto.
(92)
Argumentovalo se také tím, že újma nemohla být přičítána společnostem, které neuplatnily rozpětí cenového podbízení, nebo - z tohoto důvodu - celkovému dovozu z Indonésie.
(93)
Jak bylo vysvětleno v 63. až 65. bodu odůvodnění, byly splněny všechny podmínky souhrnného posouzení dotčeného dovozu. Za účelem analýzy újmy a její příčiny byly tedy účinky, které měl levný dumpingový dovoz z dotčených zemí na výrobní odvětví Unie, posouzeny společně. To, že nedochází k cenovému podbízení, navíc nevylučuje existenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Jak bylo také objasněno ve 124. až 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že cena účtovaná ze strany výrobního odvětví Unie nebyla dostačující na to, aby pokryla všechny výrobní náklady a zajistila přiměřené ziskové rozpětí, které by mohla zajistit při neexistenci dumpingového dovozu v průběhu období šetření. Tato námitka se proto zamítá.
(94)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 95. až 98. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(95)
Několik stran uvedlo, že skutečná příčina újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, by měla být přičtena finanční krizi, protože hlavní újma pro toto výrobní odvětví nastala, když se stabilizoval dovoz z dotčených zemí. Bylo také zmíněno, že zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie bylo podobné jako to, které bylo zaznamenáno u dalších společností působících v chemickém odvětví.
(96)
Krize sehrála úlohu ve výkonu výrobního odvětví Unie. Trendy činitelů újmy, jako je využití kapacity a objem prodeje, prokazují, že se situace výrobního odvětví Unie s krizí zhoršovala a se zotavením trhu poněkud zlepšovala. Šetřením však bylo prokázáno, že toto zlepšení neumožnilo zotavení výrobního odvětví Unie, jehož hospodářská situace se velmi lišila od situace převládající na počátku posuzovaného období. Kromě toho, jak je zmíněno v 89. bodu odůvodnění, rok 2008, právě před začátkem finanční krize, byl rokem nejvyššího nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí a nejprudšího poklesu objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Po tomto roce nedošlo k zotavení výrobního odvětví Unie a na trhu Unie se i nadále vyskytoval v masivním měřítku dumpingový dovoz. Z těchto důvodů je zřejmé, že bez ohledu na další činitele k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěl v průběhu období šetření do značné míry dumpingový dovoz. Toto tvrzení se proto odmítá.
(97)
Některé strany také uvedly, že skutečnou příčinou údajné újmy pro výrobní odvětví Unie byl dovoz z dalších třetích zemí, pokles poptávky, vyšší ceny surovin a absence řádného přístupu k těmto surovinám, špatná strategická rozhodnutí přijatá ze strany výrobního odvětví Unie, konkurenční tlak na jejich navazujícím trhu, pokles výroby dotčeného výrobku určeného pro vlastní spotřebu a obecná změna tržních podmínek a konkurenční situace na trhu Unie.
(98)
Stojí za zmínku, že výše uvedené strany nebyly schopné doložit svá tvrzení a prokázat, že příčinnou vazbu mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem přerušují činitele jiného druhu, než je levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
(99)
Některé strany uvedly, že Komise neprovedla zkoumání možného dopadu prodeje rozvětvených mastných alkoholů na prodej dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie a účinků, který měl na hospodářskou situaci tohoto odvětví. Šetření se zaměřilo na výrobek, jehož vymezení je v 8. až 12. bodu odůvodnění, a žádná strana nepředložila spolehlivé údaje, které by umožnily posoudit možný negativní dopad rozvětvených mastných alkoholů na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se tedy odmítá.
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků jiných činitelů, potvrzují se 99. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(101)
Šetřením nebyla zjištěna skutečnost, která by naznačovala, že by existovaly jiné činitele než levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, které by přerušovaly příčinnou vazbu mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem.
(102)
Jelikož ohledně příčinné souvislosti nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Výrobní odvětví Unie
(103)
Jelikož ohledně zájmu výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 112. a 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovozci
(104)
Jelikož ohledně zájmu dovozců nebyly předloženy připomínky, potvrzují se 115. a 116. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Uživatelé
(105)
Připomíná se, že pro posouzení možného dopadu antidumpingových opatření na uživatele v Unii se šetření soustředilo hlavně na souhrnné údaje, které poskytlo pět velkých uživatelských společností, které byly navštíveny v prozatímní fázi.
(106)
Na tomto základě bylo s prozatímní platností zjištěno, že podíl nákladů dotčeného výrobku na celkových nákladech výroby této skupiny je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %. Dostupné údaje však byly přezkoumány a na základě nových výpočtů a opravy některých hodnot bylo zjištěno, že tento rozsah činí od 15 % do 25 %. Podobně bylo zjištěno, že i průměrné ziskové rozpětí u činnosti, při níž se využívá dotčený výrobek, činí pro tuto skupinu pěti navštívených společností přibližně 6 %; nové výpočty prokazují vyšší průměrné ziskové rozpětí, které se pohybuje okolo 7,5 %. Závěrem byl také opraven průměrný podíl činnosti, při níž se používá dotčený výrobek, na celkové činnosti. Tento podíl byl s prozatímní platností stanoven přibližně na 22 %, zatímco podle nových výpočtů byl zjištěn procentní podíl ve výši 25 %.
(107)
Po vyhlášení prozatímního nařízení reagovala řada uživatelů a k poskytnutým konečným informacím vznesla připomínky. Napadli výběr pěti uživatelských společností uvedených ve 118. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a uvedli, že údaje použité pro posouzení možného dopadu opatření na uživatelské výrobní odvětví nejsou transparentní, nejsou založeny na reprezentativních stranách a jsou založeny na nízkém počtu stran. Argumentovalo se tím, že analýza by měla zohlednit údaje, které poskytli všichni uživatelé spolupracující při šetření.
(108)
Jak je však uvedeno ve 117. a 118. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zatímco 21 spolupracujících společností dohromady představovalo v období šetření okolo 25 % celkového nákupu dotčeného výrobku ze strany Unie, pět společností využitých pro posouzení zájmu uživatelů představovalo okolo 18 % tohoto nákupu a 72 % nákupu dotčeného výrobku ze strany spolupracujících uživatelů. Kromě toho, že těchto pět uživatelů bylo reprezentativních z hlediska objemu nákupu dotčeného výrobku, byli velmi dobře reprezentativní z hlediska různých odvětví činnosti uživatelského výrobního odvětví. Těchto pět navštívených společností je skutečně různorodou skupinou, která zahrnuje nejen výrobce prvního využití, tj. výrobce povrchově aktivních látek, ale také uživatele povrchově aktivních látek a uživatele v navazujících stupních.
(109)
Přesto však byla provedena širší analýza a byly zohledněny všechny informace, které předložili spolupracující uživatelé. Zejména bylo provedeno konkrétní posouzení možného dopadu antidumpingových cel na výrobce povrchově aktivních látek jako na samostatnou skupinu, protože tato skupina by potenciálně mohla být uložením opatření nejvíce postižena. Další samostatná analýza byla provedena u druhé skupiny uživatelů zahrnující všechny ostatní uživatelské společnosti, které při šetření spolupracovaly.
(110)
Byla provedena simulace s cílem posoudit možný účinek průměrného cla z dovozu mastných alkoholů ve výši 5 % nejdříve na všechny spolupracující uživatele a poté na tyto dvě samostatné skupiny. Výsledek simulace prokázal, že konečný dopad tohoto průměrného cla na celkové náklady výroby pro činnosti využívající dotčený výrobek by byl pro všechny uživatele přibližně 0,09 %, zatímco dopad stejného cla na navazující výrobek využívající dotčený výrobek by byl pro skupinu výrobců povrchově aktivních látek přibližně 0,05 % a pro druhou skupinu společností by byl přibližně 0,29 %.
(111)
Analýza rovněž prokázala, že výrobci povrchově aktivních látek dosahovali nižšího ziskového rozpětí v těch odvětvích, kde se využíval šetřený výrobek. Tato skupina však dovezla v průběhu OŠ z dotčených zemí jen asi 2,6 % svých celkových nákupů šetřeného výrobku. Procentní podíl činnosti výrobců povrchově aktivních látek využívajících mastné alkoholy na jejich celkovém obratu činí přibližně 24 %. Konečný dopad na výrobní náklady výrobků včetně výrobku, který je předmětem šetření, je tedy i při uložení průměrného dumpingového cla ve výši 5 % velmi omezený a na jejich celkovou ziskovost je dokonce zanedbatelný.
(112)
Někteří výrobci povrchově aktivních látek přesto tvrdili, že jim antidumpingová cla zabrání volně nakupovat suroviny, a povedou tak k narušení v jejich tržním segmentu.
(113)
Jak je uvedeno ve 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň antidumpingových cel a možný dopad na uživatelské výrobní odvětví a na navazující trh nevytváří závažné překážky pro dovoz dotčeného výrobku. Šetřením bylo potvrzeno, že konečná antidumpingová cla nemohou narušit navazující trh. Současně by nemělo být obtížné, aby výrobci povrchově aktivních látek přenesli toto poměrně nízké zvýšení nákladů do konečné ceny svých výrobků. Proto se tvrzení, že antidumpingová cla povedou k narušení navazujícího trhu, odmítají.
(114)
Po zveřejnění konečných zjištění někteří uživatelé trvali na tom, že výrobci v Unii jim odmítli dodávat zboží, přičemž bylo jen málo alternativ pro dodávky. Jak je nicméně uvedeno ve 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, relativně nízká úroveň navržených opatření by neměla vyloučit možnost dovážet dotčený výrobek. Výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Kromě toho je možné dovážet i z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, a z údajů Eurostatu o dovozu mastných alkoholů ze zbytku světa po OŠ vyplývá, že tento dovoz roste, což svědčí o tom, že údajné nebezpečí nedostatečného zásobení není opodstatněné. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(115)
Některá sdružení uživatelů, která se nepřihlásila ve lhůtě stanovené v bodě 5.3 oznámení o zahájení řízení, tvrdila, že v posouzení zájmu Unie nebyla zohledněna jejich stanoviska, zejména co se týče možného dopadu opatření na malé a střední podniky a na specifická odvětví. Je však třeba poznamenat, že ke všem připomínkám těchto sdružení se v tomto šetření přihlédlo. Jak je navíc zmíněno ve 109. bodu odůvodnění, v posouzení zájmu Unie byly zohledněny všechny informace předložené spolupracujícími uživateli. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(116)
Několik stran tvrdilo, že pokud dojde k uložení daných opatření, mělo by být jejich trvání omezeno na dobu maximálně dvou let. Podle základního nařízení se konečné antidumpingové opatření obvykle ukládá na dobu pěti let. Jelikož žádná z těchto stran neprokázala, že je dvouleté období v souladu s požadavkem v čl. 11 odst. 1 základního nařízení dostatečné na to, aby došlo k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu, nezdá se, že existuje pádný důvod, proč uplatnit jinou než běžnou délku trvání opatření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(117)
Jelikož ohledně zájmu uživatelů nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmu Unie, a potvrzují se tedy 117. až 121. bod odůvodnění tohoto nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Na základě výše uvedených skutečností může být potvrzen závěr vyvozený ve 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Připomíná se, že ziskové rozpětí použité pro výpočet cílového zisku v prozatímní fázi bylo 7,7 %. Žadatelé tvrdili, že vhodnější by byl cílový zisk ve výši 15 %. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že nepředložili ověřitelné důkazy na podporu tvrzení, že cílový zisk je příliš nízký. Proto se navrhuje, aby byl potvrzen prozatímní cílový zisk ve výši 7,7 %, který vychází ze ziskového rozpětí za celou činnost v oblasti alkoholů, kterého dosáhl jeden žadatel ve svém posledním ziskovém roce před prudkým zvýšením levného dumpingového dovozu.
(120)
Některé strany tvrdily, že hodnota 7,7 % není realistická a je příliš vysoká. Pro určení úrovně pro odstranění újmy navrhovaly použít nižší ziskové rozpětí od 3 % do 5 %. Toto tvrzení však nebylo doloženo žádnými důkazy, které by prokázaly, že navrhovaný zisk by byl ziskem, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, kdyby nedocházelo k dumpingovému dovozu na trhu Unie; tvrzení proto nebylo přijato.
(121)
Některé strany tvrdily, že Komise chybně určila úroveň pro odstranění újmy na základě rozpětí prodeje pod cenou, zatímco měla použít rozpětí cenového podbízení. V tomto případě se nemělo za to, že by rozpětí cenového podbízení bylo vhodným základem pro určení úrovně pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, protože by neodráželo úroveň ceny, které by mohlo být dosaženo, kdyby nedocházelo k dumpingovému dovozu na trhu Unie. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(122)
Na tomto základě mohou být potvrzena prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, jak je uvedeno ve 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
2.1 Forma konečných opatření
(123)
Jak je uvedeno v 79. až 84. bodě odůvodnění, některé strany mimo jiné tvrdily, že současná opatření by se měla pozastavit, jelikož vývoj na trhu Unie (zvýšení ceny dotčeného výrobku), který nastal po období šetření, je zřejmý, nesporný a trvalý. Tvrdily též, že případná konečná opatření by neměla mít podobu valorického cla, a spíše by měla být uložena ve formě MDC.
(124)
Má se nicméně za to, že okolnosti tohoto konkrétního případu nezdůvodňují uložení minimální dovozní ceny. Tato forma opatření by se dala snadno obejít vzhledem k povaze dotčeného výrobku a složitých firemních struktur dotčených vývozců.
(125)
Nutno však přiznat, že trh s daným výrobkem je cenově citlivý, a proto by bylo rozumné minimalizovat dopad konečných opatření na uživatele v Unii pro případ možného výrazného růstu cen dotčeného výrobku. Proto se považuje za vhodné změnit formu konečných opatření z valorických cel na specifická cla.
(126)
Očekává se, že tato forma opatření do určité míry omezí možný nežádoucí negativní dopad na uživatele v případě, že zvýšení cen bude výrazné a rychlé. Pokud by na druhé straně došlo ke snížení cen, specifická cla by zajistila dostatečnou ochranu výrobců v Unii. Základem specifických cel jsou hodnoty CIF vývozů Unie spolupracujících společností během OŠ, přepočtené na eura pomocí měsíčních směnných kurzů a vynásobené (podle pravidla nižšího cla) buď dumpingovým rozpětím, nebo rozpětím újmy, cokoli z toho je nižší.
(127)
Dva vyvážející výrobci v této souvislosti namítli, že místo měsíčního by se měl použít průměrný roční směnný kurz. Nutno však poznamenat, že v souladu s obvyklou praxí se k přepočtu měn v antidumpingovém šetření používají měsíční směnné kurzy. To byl také případ tohoto šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(128)
Žadatel tvrdil, že při stanovení specifických cel měly být použity současné ceny mastných alkoholů, nikoli hodnoty CIF během OŠ. Je třeba poznamenat, že specifická cla se stanovují na základě výpočtu dumpingu a újmy za období šetření. Nebyly předloženy žádné řádné argumenty, jež by zdůvodňovaly to, aby se v tomto případě při výpočtu specifických cel vycházelo z období po OŠ. Proto byla tato námitka zamítnuta.
2.2 Uložení konečných opatření
(129)
Po zveřejnění prozatímních opatření se přihlásil potenciální vyvážející výrobce a uvedl, že zbytková celní sazba by měla být stanovena na úrovni nejvyššího uloženého cla, a nikoli na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u Indonésie. Zbytkové clo se však stanoví na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zbytkovému dumpingovému rozpětí nebo zbytkovému rozpětí újmy při použití pravidla menšího cla. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(130)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být ohledně dovozu dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy.
(131)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Rovněž jim byla přiznána lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací předkládat svá vyjádření. Připomínky, které strany předložily, byly řádně přezkoumány a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(132)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo (EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF Limited
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P.T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
80,34
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(133)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v tomto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se zde konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a na takový dovoz by měla se použít celní sazba pro „všechny ostatní společnosti“.
(134)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (10) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, mělo by být toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla.
3. Závazky
(135)
Jeden indický a jeden malajsijský vyvážející výrobce spolu s jeho dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Obě nabídky obsahovaly velký počet skupin výrobků (podle chemických specifikací), přičemž každé skupiny se týkala jiná minimální dovozní cena (MDC); cenové rozdíly mezi skupinami činily u malajsijského vývozce až 25 % a u indického vývozce až 100 %. V rámci jednotlivých skupin se ceny navíc lišily až o 20 %, což hrozilo vysokým rizikem křížové kompenzace. Bylo také konstatováno, že nabídka indického vývozce neřešila kolísání cen dotčeného výrobku. Další riziko křížové kompenzace bylo zjištěno u malajsijského vývozce a jeho dovozce ve spojení v Unii, který odebíral dotčený výrobek nejen od malajsijského vývozce, ale i od jiných dodavatelů. Pro celní orgány by rovněž bylo obtížné určit chemickou specifikaci výrobku bez individuální analýzy, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná. Proto byly nabídky závazku zamítnuty. V návaznosti na návrh na změnu formy opatření jeden vyvážející výrobce upravil svou nabídku závazku a navrhl pro všechny skupiny výrobků průměrnou MDC, díky čemuž - jak tvrdil - již nebude hrozit riziko křížové kompenzace. Druhý vyvážející výrobce pouze trval na své původní nabídce. Vzhledem k počtu druhů výrobků a rozdílnostem v jejich cenách by však MDC mohla zcela ohrozit účinnost opatření. Struktura společností a jejich výše popsaných nabídek navíc stále představuje překážku pro přijetí závazku. Režim vykazování a cen navržený jedním vývozcem tyto obavy neřeší a v každém případě by kontrola na jeho základě byla velmi pracná až neproveditelná. Nabídky závazku tudíž nelze přijmout.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(136)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (EUR/t čisté hmotnosti)
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Všechny ostatní společnosti
86,99
B999
Indonésie
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Všechny ostatní společnosti
80,34
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Pelabuhan Klang, Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Všechny ostatní společnosti
61,01
B999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (11), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 446/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1138/2011
tat-8 ta’ Novembru 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjoni ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 446/2011 tal-10 ta’ Mejju 2011 (2) (“ir-Regolament provviżorju”) impona dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom (FOH) li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja (“il-pajjiżi kkonċernati”).
(2)
Il-proċediment inbeda permezz ta’ Avviż ta’ Bidu (ATB) ippubblikata fit-13 ta’ Awwissu 2010 (3) wara ilment imressaq fit-30 ta’ Ġunju 2010 minn żewġ produtturi tal-Unjoni, Cognis GmbH (Cognis) u Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol), (flimkien imsejħa “il-kwerelanti”). Dawn iż-żewġ kumpaniji jirrappreżentaw sehem ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott investigat.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 9 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010 (“il-perjodu tal- investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-PI (“il-perjodu meqjus”).
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara li ġew żvelati l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li abbazi tagħhom ġie deċiż li jkunu imposti miżuri provviżorji tal-antidumping (“żvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub li bihom urew il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha.
(6)
Sussegwentement, il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju definittiv ta’ antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“l-iżvelar finali”). Il-partijiet ingħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar dan l-iżvelar finali.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub imressqa mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(8)
Il-prodott ikkonċernat, kif stipulat fil-premessi (10) u (11) tar-Regolament provviżorju, huwa alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (imsejħa wkoll “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja, li bħalissa jaqaw taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00.
(9)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ċerti partijiet ilmentaw dwar l-ambigwità tad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Huma sostnew li skont l-ATB, l-FOH lineari biss huma inklużi fil-karatteristiċi tal-prodott, u b’hekk qegħdin jiġu esklużi l-FOH li jkun fihom l-iżomeri bil-friegħi, jew l-FOH bil-friegħi. Partijiet oħrajn sostnew li ma jagħmilx sens li wieħed jeskludi l-FOH li jkun fihom l-iżomeri bil-friegħi prodotti permezz tal-proċess oxo għax għandhom l-istess użu u jikkompetu mal-FOH lineari fis-suq.
(10)
Ġie stabbilit li t-tipi kollha ta’ FOH koperti minn din l-investigazzjoni, kif deskritt fil-premessa (8), minkejja differenzi possibbli f’termini ta’ materja prima użata għall-produzzjoni, jew varjanti fil-proċess ta’ produzzjoni, għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi, l-istess jew simili ħafna u jintużaw għall-istess finijiet. Il-varjazzjonijiet possibbli fil-prodott ikkonċernat ma jibdlux id-definizzjoni bażika, il-karatteristiċi tiegħu jew il-perċezzjoni li bosta partijiet għandhom tiegħu.
(11)
Għalhekk, id-deċiżjoni provviżorja li jiġu esklużi l-FOH li jkun fihom l-iżomeri bil-friegħi mill-karatteristiċi tal-prodott kif imsemmi fl-ATB u biex tiġi eskluża l-produzzjoni ta’ dawn il-kumpaniji ta’ FOH bil-friegħi mid-definizzjoni tal-produzzjoni tal-Unjoni (inklużi dawk il-kumpaniji li jipproduċu FOH permezz tal-proċess oxo) għandha tinżamm. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra li jirrigwardaw il-prodott ikkonċernat, il-premessi (10) u (11) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. Il-prodott simili
(12)
Huwa mfakkar li ġie determinat b’mod provviżorju fil-premessa (13) tar-Regolament provviżorju li l-FOH lineari u l-FOH bil-friegħi mhumiex prodotti simili u għalhekk id-data li tirrigwarda produtturi li jipproduċu FOH magħmul minn iżomeri bil-friegħi għandhom jiġu esklużi mill-analiżi tal-ħsara.
(13)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-prodott simili, il-premessi (12) u (13) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
C. DUMPING
1. L-Indja
1.1. Valur normali
(14)
Fin-nuqqas ta’ kummenti li jikkonċernaw id-determinazzjoni tal-valur normali, is-sejbiet provviżorji fil-premessi (14) sa (18) tar-Regolament provviżorju huma b’ dan ikkonfermati.
1.2. Prezz tal-esportazzjoni
(15)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, is-sejbiet provviżorji tal-premessa (19) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.3. It-tqabbil
(16)
Wara żvelar provviżorju u definittiv, iż-żewġ produtturi esportaturi Indjani reġgħu stqarrew li l-bejgħ tagħhom li sar lil wieħed mill-kwerelanti oriġinali fl-Unjoni matul il-PI ma għandux jitqies fil-kalkolu tal-marġni tad-dumping (ara l-premessa (22) tar-Regolament provviżorju). Il-kumpaniji bbażaw id-dikjarazzjoni tagħhom fuq il-fatt li l-Artikolu 9.1 tal-Ftehim Antidumping tad-WTO jipprovdi li l-ammont tad-dazju li għandu jiġi impost għandu jkun il-marġni sħiħ tad-dumping jew inqas. Il-produtturi esportaturi Indjani irreferew ukoll għall-Artikolu 2.4 tal-Ftehim Antidumping tad-WTO skont liema għandu jsir tqabbil ġust bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Abbażi ta’ dan, huma allegaw li l-kwerelant kien innegozja magħhom ix-xiri ta’ kwantitajiet kbar bi prezzijiet baxxi ħafna fl-istess ħin meta dan kien qed iħejji l-ilment, u li għalhekk il-prezzijiet ta’ dawn it-tranżazzjonijiet ma kinux ġew stabbiliti b’mod ġust, u għal din ir-raġuni tali tranżazzjonijiet ma għandhomx jiġu inklużi fil-kalkoli tad-dumping.
(17)
L-ewwel nett, għandu jiġi nnotat li l-fatt li l-Ftehim Antidumping tad-WTO jagħti l-possibbiltà li jiġi impost dazju aktar baxx mill-marġni sħiħ tad-dumping, ma joħloqx obbligu li dan isir. L-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku sempliċement jimponi obbligu li jiġi limitat id-dazju antidumping għal livell li huwa biżżejjed biex jiġi eliminat id-dannu. Barra minn hekk, ma kienx hemm evidenza li l-prezzijiet ma kinux innegozjati b’mod ħieles bejn il-partijiet. Eżami tax-xiri globali li għamel il-kwerelant ikkonċernat wera wkoll li l-prezzijiet innegozjati miż-żewġ produtturi esportaturi Indjani kienu konformi mal-prezzijiet miftiehma għax-xiri ta’ prodotti simili mill-kwerelant ikkonċernat minn fornituri oħrajn. Barra minn hekk, ġie stabbilit li l-kwerelant kien qed jimporta l-prodott ikkonċernat mill-produtturi esportaturi Indjani għal għadd ta’ snin u mhux biss matul il-PI. Barra dan, wieħed produttur esportatur iddikjara f’seduta orali ppreseduta mill-uffiċjal tas-seduta li l-prezzijiet tagħhom għall-kwerelant ikkonċernat kienu strutturalment aktar baxxi minn dawk mitluba minn klijenti oħrajn. Bħala konklużjoni, ma hemm l-ebda evidenza li turi li l-prezzijiet ma kinux stabbiliti b’mod ġust minħabba biss il-fatt li l-bejgħ sar lil kwerelant u huwa kkonfermat li t-talba hija rrifjutata.
(18)
Wara l-iżvelar provviżorju u definittiv, iż-żewġ produtturi esportaturi Indjani reġgħu tennew it-talba tagħhom għal aġġustament għall-kambju tal-munita skont l-Artikolu 2(10)(j) tar-Regolament bażiku hekk kif argumentaw li kien hemm żieda sostnuta fil-valur tar-Rupee Indjan (INR) meta mqabbel mal-Euro (EUR) minn Novembru 2009 li jista’ jkollha effett ta’ tgħawwiġ fuq il-kalkoli tad-dumping (ara l-premessa (23) tar-Regolament provviżorju). Iż-żewġ produtturi esportaturi rrikonoxxew li l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom fit-tieni nofs tal-PI kienu aktar għoljin minn dawk fl-ewwel nofs tal-PI iżda sostnew li din it-tendenza kienet dovuta esklussivament għal żieda fin-nefqa tal-materja prima u għat-titjib ġenerali fil-kundizzjonijiet tas-suq wara t-tmiem tal-kriżi ekonomika, u ma kinux jirriflettu ż-żieda tal-INR meta mqabbel mal-EUR. Barra minn hekk, il-kumpaniji sostnew li anke jekk kienu kapaċi jaddattaw il-prezzijiet tagħhom b’mod regolari u f’intervalli qosra, qatt ma kienu se jistgħu jkunu kapaċi jipprevedu b’mod eżatt l-iżviluppi fir-rati tal-kambju għal perjodu fil-ġejjieni.
(19)
L-investigazzjoni wriet li anke jekk l-INR żied fil-valur b’mod gradwali meta mqabbel mal-EUR matul it-tieni nofs tal-PI, għal kull produttur esportatur Indjan il-prezzijiet tal-bejgħ tal-prodotti ewlenin għal bosta klijenti ewlenin proprjament inbiddlu minn xahar għal xahar, b’mod partikolari matul it-tieni nofs tal-PI. Għalhekk, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet għall-bejgħ lill-Unjoni setgħu nbidlu fl-istess mument biex jirriflettu wkoll il-bidliet fir-rati tal-kambju fi żmien 60 jum kif previst fl-Artikolu 2(10)(j) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 2.4.1 tal-Ftehim Antidumping tad-WTO. Billi, f’bosta każijiet, il-prezzijiet inbidlu ta’ spiss, kwalunkwe bidla fir-rati ta’ kambju setgħet ukoll ġiet riflessa. Barra minn hekk, dan wera li s-suq tal-FOH b’mod ġenerali huwa miftuħ sabiex jaċċetta bidliet frekwenti fil-prezzijiet. Għalhekk, anke f’każijiet fejn il-prezzijiet inbidlu inqas ta’ spiss, ma hemm l-ebda evidenza li turi li dan ma kienx minħabba l-għażla ta’ negozju li għamlu l-partijiet. Il-fatt li l-prezzijiet jistgħu jiġu adattati malajr biex jirriflettu il-bidliet fis-sitwazzjonijiet tas-suq (f’dan il-każ, bidliet allegati fir-rati tal-kambju tal-munita) jagħti lill-produtturi esportaturi Indjani l-possibbiltà li jirriflettu tali bidliet fil-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom jekk jixtiequ u kif apparentement għamlu f’għadd ta’ każijiet. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, kwalunkwe aġġustament għall-kambju tal-munita mhuwiex iġġustifikat u t-talba hija rrifjutata.
(20)
Wara żvelar provviżorju, produttur esportatur Indjan sostna li l-konċessjoni li ngħatat skont l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku għad-differenzi fit-taxxi indiretti, li kienet ingħatat fir-rigward ta’ ċerti tipi ta’ prodotti, kellha tingħata wkoll fir-rigward ta’ prodotti u taħlitiet bi ktajjen ta’ tulijiet ta’ C12 u C14 għax id-dazju li tħallas fuq il-materja prima li ntużat għal dawn il-prodotti kien ġie rimborżat meta l-prodott ġie esportat. Madankollu, ma tressqet l-ebda informazzjoni li setgħet tiġi vverifikata fil-post matul l-investigazzjoni, li tipprova li fil-fatt tali dazji kienu rimborżati sussegwentement. Wara l-iżvelar definittiv, il-kumpanija sostniet li l-kummenti tagħha nftiehmu ħażin u li l-materja prima kollha li ntużat għall-produzzjoni ta’ prodotti u taħlitiet bi ktajjen ta’ tulijiet ta’ C12 u C14 kienu ġew importati mingħajr dazju. Billi għandha titħallas taxxa indiretta jekk din il-materja prima mbagħad tiġi inkorporata fi prodotti mibjugħin fis-suq domestiku, il-kumpanija titlob aġġustament tal-valur normali għal dawn it-tipi speċifiċi tal-prodott. Madankollu, l-evidenza mressqa matul il-verifika turi li l-materja prima speċifika li hija meħtieġa għall-produzzjoni tat-tipi tal-prodott bi ktajjen ta’ tulijiet ta’ C12 u C14 u li kienet importata mingħajr dazju matul il-PI, kienet suffiċjenti għall-manifattura ta’ parti biss mill-bejgħ tal-esportazzjoni tal-kumpanija ta’ dan il-produtt matul il-PI. Għalhekk huwa ċert li mill-inqas żewġ terzi tal-prodott esportat bi ktajjen ta’ tulijiet ta’ C12 u C14 ġew manifatturati bl-użu ta’ materja prima li għaliha tħallsu d-dazji tal-importazzjoni. Billi l-kumpanija qatt ma ressqet evidenza li turi li din il-materja prima importata mingħajr dazju ntużat għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u mhux għall-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi, it-talba hija rrifjutata.
(21)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward it-tqabbil, il-kontenut tal-premessi (20) u (23) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
1.4. Il-marġni tad-dumping
(22)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward il-kalkolu tal-marġni tad-dumping, il-kontenut tal-premessi minn (24) sa (26) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(23)
L-ammont ta’ dumping kif fl-aħħar ikkalkolat, espress f’perċentwal tal-prezz ħieles nett tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa kif ġej:
Kumpanija
Il-marġni definittiv tad-dumping
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3 %
2. L-Indoneżja
2.1. Il-valur normali
(24)
Wara l-iżvelar provviżorju u definittiv, produttur esportatur Indoneżjan sostna li waqt l-ittestjar tal-profitabbiltà tat-tranżazzjonijiet, l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (SG&A) ma kellhomx jiġu allokati lil tranżazzjonijiet individwali fuq il-bażi tal-fatturat, u li dan wassal għal fatt li għadd ta’ tranżazzjonijiet instabu li ma kienu qed iħallu l-ebda profitt. It-talba ġiet eżaminata, iżda instab li t-tqabbil tal-ispejjeż SG&A ma’ tranżazzjonijiet individwali fuq il-bażi tal-fatturat huwa aktar xieraq minħabba n-natura ta’ tali spejjeż, li huma aktar relatati mal-valur milli mal-volum. Għandu jiġi nnutat li l-ammont totali tal-ispejjeż SG&A allokati lil kull tip ta’ prodott jibqa’ l-istess ikun x’ikun il-metodu li jintuża miż-żewġ metodi għat-tqabbil tal-ispejjeż SG&A mat-tranżazzjonijiet individwali. Fl-aħħar nett, it-tranżazzjonijiet li l-produttur esportatur qed jiddubita dwar ir-riżultat tat-test tal-profitabbiltà tagħhom, ġew eżaminati mill-ġdid u ġie kkonfermat li t-tranżazzjonijiet ma kinux ta’ profitt. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(25)
L-istess produttur esportatur mill-Indoneżja sostna wkoll, li meta ġie stabbilit il-livell tal-profitt li ntuża fil-ħidma tal-valur normali, il-profitt tal-bejgħ identifikat bħala mhux fil-kummerċ normali fil-livell tat-tip tal-prodott ma għandux jiġi eskluż, billi aktar minn 80 % tal-bejgħ domestiku globali kien ta’ profitt. Fir-rigward ta’ din it-talba, huwa mfakkar li l-istabbiliment ta’ liema bejgħ huwa fit-tmexxija normali tal-kummerċ għandu jsir fil-livell tat-tipi ta’ prodott, kif spjegat fil-premessi minn (29) sa (32) tar-Regolament provviżorju, billi dan huwa l-aktar mod xieraq biex jitqabblu b’mod preċiż il-prezzijiet tal-bejgħ mal-kosti relatati tal-produzzjoni. Barra minn hekk, l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku ma jeskludix id-diviżjoni tal-prodott investigat f’tipi ta’ prodott fejn xieraq. Għalhekk, il-bejgħ li jinstab li mhuwiex fit-tmexxija normali tal-kummerċ għandu jiġi eskluż fil-livell tat-tip tal-prodott mill-kalkolu tal-profitt li għandu jintuża fil-ħidma tal-valur normali. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(26)
L-istess produttur esportatur mill-Indoneżja sostna wkoll li fil-ħidma tal-valur normali għal ċerti tipi ta’ prodotti, l-ebda tnaqqis għall-konċessjonijiet ma sar sabiex il-valuri normali jinġiebu lura għal livell ex-fabbrika. It-talba ġiet aċċettata u l-kalkolu ġie emendat kif xieraq.
(27)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn li jikkonċernaw id-determinazzjoni tal-valur normali, is-sejbiet provviżorji fil-premessi (27) sa (33) tar-Regolament provviżorju - emendati kif indikat fil-premessa (26) ta’ dan ir-Regolament - huma b’dan ikkonfermati.
2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(28)
Wara l-iżvelar provvizorju, produttur esportatur mill-Indoneżja sostna li l-ebda ġustifikazzjoni ma kienet ingħatat għala il-prezz għall-kumpanija ta’ importazzjoni relatata tiegħu fl-Unjoni tqiset bħala mhux affidabbli, u għall-ħidma tal-prezz tal-esportazzjoni, fir-rigward ta’ tali bejgħ, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li l-prezzijiet ta’ trasferiment bejn partijiet relatati ma jitqisux bħala affidabbli għax jistgħu jiġu stabbiliti b’mod artifiċjali f’livelli differenti skont xi jkun l-aktar ta’ vantaġġ għall-kumpaniji relatati kkonċernati. Għal din ir-raġuni, il-ħidma tal-prezz ta’ esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, bl-użu ta’ marġni ta’ profitt raġonevoli b’mod indipendenti mill-profitt reali li jirriżulta mill-prezzijiet ta’ trasferiment, tevita kwalunkwe effett ta’ tgħawwiġ li jista’ jinqala’ mill-prezzijiet ta’ trasferiment. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(29)
Għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni permezz ta’ importaturi relatati li jinsabu fl-Unjoni, wara l-iżvelar provviżorju, iż-żewġ esportaturi mill-Indoneżja sostnew li l-marġni ta’ profitt li ntuża għall-ħidma tal-prezz ta’ esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma kienx xieraq. It-tnejn argumentaw li l-profitt li ntuża fl-istadju provviżorju kien jirreferi għal importatur wieħed biss li kien qed jikkoopera parzjalment u ma kienx ġie vverifikat, u għalhekk ma kienx affidabbli. Għalhekk, huma ssuġġerew li jintuża profitt ta’ 5 % kif kien sar f’investigazzjonijiet oħrajn. Wara li tqies il-livell baxx ta’ kooperazzjoni minn importaturi indipendenti f’din l-investigazzjoni, it-talba ġiet aċċettata u ġie applikat livell ta’ profitt ta’ 5 % li huwa konformi mal-livelli ta’ profitt li ntużaw f’investigazzjonijiet preċedenti għall-istess settur.
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward it-tqabbil, il-kontenut tal-premessi (34) sa (36) tar-Regolament provviżorju - aġġustat kif spjegat fil-premessa (29) ta’ dan ir-Regolament - huwa b’dan ikkonfermat.
2.3. It-tqabbil
(31)
Wara l-iżvelar provviżorju ż-żewġ esportaturi mill-Indoneżja indikaw li l-ebda aġġustament ma kellu jsir għal differenzi fil-kummissjonijiet skont l-Arikolu 2(10)(i) għall-bejgħ permezz tan-negozjanti relatati rispettivi f’pajjiż terz. Iż-żewġ kumpaniji argumentaw li l-kumpaniji ta’ produzzjoni tagħhom fl-Indoneżja u n-negozjanti relatati rispettivi f’Singapor jifformaw entità ekonomika unika u li n-negozjanti fil-pajjiż terz jaġixxu bħala d-dipartiment ta’ esportazzjoni tal-kumpaniji relatati tagħhom Indoneżjani. Madankollu, fiż-żewġ każijiet, il-bejgħ domestiku kif ukoll xi bejgħ ta’ esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi, huwa fatturat direttament mill-manifattur fl-Indoneżja, u n-negozjanti f’Singapor jirċievu kummissjoni speċifika. Għal waħda mill-kumpaniji Indoneżjani din il-kummissjoni hija msemmija f’kuntratt li jkopri l-bejgħ tal-esportazzjoni biss. Barra minn hekk, in-negozjanti fil-pajjiż terz ibigħu wkoll prodotti manifatturati minn produtturi oħrajn u f’każ wieħed anke minn produtturi mhux relatati. Iż-żewġ negozjanti relatati f’Singapor għalhekk, b’mod ċar, għandhom funzjonijiet li huma simili għal dawk ta’ aġent li qed jaħdem b’kummissjoni. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(32)
Wara l-iżvelar definittiv, il-gvern Indoneżjan u produttur esportatur Indoneżjan tennew it-talba għal entità ekonomika unika msemmija fil-premessa preċedenti. Huma argumentaw li f’Matsushita kontra l-Kunsill (4) il-Qorti kienet qabel sostniet li l-fatt li l-produttur iwettaq ċerti funzjonijiet ta’ bejgħ ma jfissirx li kumpanija li timmanifattura u kumpanija li tinnegozja ma jistgħux jikkostitwixxu entità ekonomika unika. Barra minn hekk, huma sostnew ukoll li l-bejgħ lil pajjiżi terzi li jitwettaq mill-esportatur direttament mingħajr l-involviment tan-negozjant f’Singapor jirrappreżenta biss perċentwal żgħir tal-bejgħ tal-esportazzjoni u li fis-sentenza Interpipe (5) il-Qorti tal-Prim’Istanza sostniet li volumi żgħar ta’ bejgħ dirett mill-produttur ma appoġġawx l-istqarrija li ma kienx hemm entità ekonomika unika. Fl-aħħar nett sostnew li f’Canon kontra l-Kunsill (6) il-fatt li sussidjarju tal-bejgħ aġixxa wkoll bħala distributur ta’ prodotti minn kumpaniji oħrajn ma affettwax is-sejba ta’ entità ekonomika unika.
(33)
Anke jekk f’Matsushita kontra l-Kunsill il-Qorti sostniet li l-istituzzjonijiet f’dak il-każ kienu intitolati li jqisu li manifattur, flimkien ma’ kumpanija ta’ distribuzzjoni waħda jew aktar li jikkontrolla, jiffurmaw entità ekonomika anke jekk twettaq ċerti funzjonijiet ta’ bejgħ hija stess mhux bilfors ikun hemm l-obbligu li produttur u l-kumpanija tal-bejgħ relatata tiegħu jitqiesu dejjem bħal entità ekonomika unika. Barra minn hekk, b’mod differenti mill-produttur esportatur Indoneżjan, il-manifattur f’Matsushita kontra l-Kunsill ma għamilx bejgħ dirett huwa stess. It-tieni nett, fis-sentenza Interpipe, il-fatt li l-bejgħ dirett mill-produttur esportatur irrappreżenta perċentwal limitat biss tal-volum totali tal-bejgħ lill-Unjoni, kien element wieħed biss li ġie analizzat mill-Qorti tal-Prim’Istanza. B’mod aktar importanti, il-Qorti enfasizzat il-fatt li dan il-bejgħ dirett sar lill-Istati Membri l-ġodda għal perjodu tranżizzjonali biss. Għall-kuntrarju, f’dan il-każ, l-evidenza disponibbli tindika li l-bejgħ li sar direttament mill-produttur lil ċerti pajjiżi terzi mhuwiex temporanju - mill-inqas fil-prinċipju - iżda strutturali, jiġifieri permanenti. Barra minn hekk, għal kull produttur ikkonċernat, dak il-bejgħ jirrappreżenta perċentwal konsiderevoli tal-bejgħ domestiku tiegħu. Fl-aħħar nett f’Canon kontra l-Kunsill il-bejgħ tas-sussidjarju tal-bejgħ tal-produttur esportatur fis-suq domestiku kien jinkludi prodotti oħrajn li nbiegħu biss bil-marka kummerċjali differenti iżda madankollu kollha kienu ġew prodotti mill-produttur esportatur innifsu. It-talba għalhekk reġgħet ġiet irrifjutata.
(34)
Kumpanija Indoneżjana waħda sostniet ukoll li, anke jekk il-kunċett tal-entità ekonomika waħda ma jkunx aċċettat, il-Kummissjoni kienet imponiet “marġni doppja” billi naqset mill-prezz ta’ esportazzjoni għall-klijenti indipendenti fl-Unjoni, kemm il-profitt għall-importatur relatat fl-Unjoni kif ukoll il-kummissjoni għan-negozjant relatat fil-pajjiż terz. Madankollu, iż-żewġ punti tqiesu għal skopijiet differenti u tnaqqsu separatament. Kif spjegat fil-premessa (28), għall-bejgħ ta’ esportazzjoni li sar permezz ta’ importaturi relatati fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni huwa maħdum skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezz li bih il-prodotti importati l-ewwel jinbiegħu mill-ġdid lil xerrej indipendenti. F’dawn il-każijiet għandu jsir aġġustament għall-akkumulazzjoni tal-profitt sabiex jiġi stabbilit prezz ta’ esportazzjoni affidabbli fil-livell tal-fruntiera tal-Unjoni. Bil-kontra, il-kummissjoni għan-negozjanti relatat fil-pajjiż terz tnaqqset skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, it-talba hija rrifjutata.
(35)
Il-kumpanija sostniet ukoll li, jekk il-prezz ta’ esportazzjoni jiġi aġġustat għall-kummissjoni tan-negozjant relatat fil-pajjiż terz skont l-Artikolu 2(10)(i), għandu jsir aġġustament identiku għall-valur normali, billi dan in-negozjant jikkoordina wkoll il-bejgħ domestiku. Madankollu, il-kuntratt bil-miktub bejn in-negozjant u l-produttur fl-Indoneżja jkopri biss il-bejgħ ta’ esportazzjoni. Barra minn hekk, il-bejgħ domestiku huwa fatturat mill-kumpanija fl-Indoneżja. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(36)
Fir-rigward tal-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus xieraq li jintuża marġni ta’ profitt raġonevoli indipendentement mill-profitt reali li jirriżulta mill-prezzijiet ta’ trasferiment sabiex jiġi evitat kwalunkwe effett ta’ tgħawwiġ li jista’ jirriżulta mill-prezzijiet ta’ trasferiment. Għalhekk, il-marġni tal-profitt reali tan-negozjanti fil-pajjiż terz li ntużaw fi stadju provviżorju ġew sostitwiti bi profitt ta’ 5 % li huwa meqjus bħala profitt raġonevoli għall-attivitajiet imwettqa mill-kumpaniji kummerċjali fis-settur tal-kimika, kif kien sar f’każijiet preċedenti (7).
(37)
Kumpanija Indoneżjana oħra sostniet li l-Kummissjoni naqqset l-ispejjeż tal-kummissjoni darbtejn għall-bejgħ permezz tal-importatur relatat tagħha fl-Unjoni. Il-kumpanija argumentat li kien sar aġġustament għall-ispejjeż SG&A tal-importatur relatat kif ukoll għall-ispejjeż tal-kummissjoni bħala spiża tal-bejgħ dirett meta kien qed jiġi maħdum il-prezz tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Billi l-ispejjeż tal-kummissjoni huma diġà inklużi fl-ispejjeż SG&A, dan irriżulta fi tnaqqis doppju għall-ispejjeż tal-kummissjoni. Din it-talba tqieset bħala waħda ġġustifikata u l-kalkolu ġie emendat kif xieraq.
(38)
Waħda mill-kumpaniji reġgħet talbet aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi abbażi li hija tesporta l-prodott ikkonċernat kemm fil-forma likwida kif ukoll dik solida lill-Unjoni filwaqt li fuq is-suq domestiku hija tbigħu biss fil-forma solida u li l-prezzijiet tal-forma likwida huma aktar baxxi minn dawk tal-forma solida tal-prodott investigat (ara l-premessa (39) tar-Regolament provviżorju). Biex tappoġġa t-talba tagħha, il-kumpanija ressqet il-kopja ta’ żewġ fatturi għall-bejgħ lil swieq tal-esportazzjoni oħra. Madankollu, din l-evidenza ma setgħetx tiġi vverifikata f’dan l-istadju avvanzat tal-proċediment, u lanqas ma seta’ jiġi żgurat li d-differenza murija kienet tapplika għall-każijiet kollha fejn id-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi msemmijin hawn fuq jeżistu. It-talba għalhekk hija rrifjutata.
(39)
Wara l-iżvelar provviżorju, esportatur Indoneżjan sostna li r-rata ta’ mgħax li ntużat għall-kalkolu tal-kosti tal-kreditu tal-importatur relatat tiegħu fl-Unjoni fir-Regolament provviżorju kienet sproporzjonata u ssuġġerixxa li tintuża rata ta’ mgħax ibbażata fuq ċifri ppubblikati għall-PI mid-Deutsche Bundesbank. Billi ċ-ċifra tar-rata tal-imgħax li ntużat għall-kalkolu tal-kosti tal-kreditu għal din il-kumpanija fir-Regolament provviżorju kienet ibbażata fuq informazzjoni mressqa minn partijiet oħra u għalhekk tirrifletti s-sitwazzjoni finanzjarja speċifika tagħhom li mhux neċessarjament tapplika għall-importatur relatat ikkonċernat, it-talba ġiet aċċettata u l-kalkolu ġie emendat kif xieraq.
(40)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra li jikkonċernaw it-tqabbil, is-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (37) sa (40) tar-Regolament provviżorju - aġġustati kif spjegat fil-premessi (36), (37) u (39) f’dan ir-Regolament - huma b’dan ikkonfermati.
2.4. Il-marġni tad-dumping
(41)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward il-kalkolu tal-marġni tad-dumping, il-kontenut tal-premessi (41) u (42) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(42)
L-ammont ta’ dumping kif fl-aħħar ikkalkolat, espress f’perċentwal tal-prezz ħieles nett tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa kif ġej:
Kumpanija
Il-marġini tad-dumping provviżorju
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,3 %
3. Il-Malasja
3.1. Il-valur normali
(43)
Wara l-iżvelar provvizorju, wieħed mill-produtturi esportaturi Malasjani sostna li t-test tal-profitabbiltà fil-valutazzjoni tat-tmexxija normali tal-kummerċ (ara l-premessa 46 tar-Regolament provviżorju) ma kellux ikun ibbażat fuq il-kost annwali medju differenzjat tal-produzzjoni iżda li, minħabba l-varjazzjonijiet tal-prezzijiet ta’ kuljum tal-materja prima ewlenija, kellu jintuża l-kost individwali ta’ kull tranżazzjoni domestika. Fir-rigward ta’ din it-talba għandu jiġi enfasizzat li l-użu tal-kost medju differenzjat tal-produzzjoni bħala valur referenzjarju għat-test tal-profitabbiltà huwa l-prattika konsistenti tal-Kummissjoni. Dan il-format ġie rispettat mill-kumpanija fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju u kien il-bażi għaż-żjara ta’ verifikazzjoni fuq il-post li rrikonċiljat id-data rrappurtata mill-kumpanija mal-kontijiet tal-kumpanija. It-talba biex jintuża kost tal-produzzjoni bbażat fuq tranżazzjoni, li kieku tkun tikkostitwixxi differenza kbira mill-prassi normali tal-Kummissjoni, tqajmet għall-ewwel darba fil-kummenti tal-kumpanija għad-dokument tal-iżvelar provviżorju u għalhekk ċ-ċifri korrispondenti ma setgħux jiġu vverifikati fil-post. Għandu wkoll jiġi nnutat li l-folji tal-kost tat-tranżazzjoni individwali mressqa mill-kumpanija bħala appoġġ għat-talba tagħhom huma fil-parti l-kbira bbażati fuq stimi u għalhekk jonqsu li jirrappreżentaw data tan-nefqa aktar preċiża u rappreżentattiva minn dik irrappuratata mill-kumpanija fil-bidu u li ġew ivverifikati fil-post. Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnutat li l-istruttura tal-folja tan-nefqa l-ġdida pprovduta ma tippermettix ir-rikonċiljazzjoni ma’ din il-parti tar-rapporti tal-amministrazzjoni li ġew ivverifikati fil-post. Għalhekk, it-talba hija rrifjutata.
(44)
L-esportatur Malasjan mingħajr bejgħ domestiku (ara l-premessa (51) tar-Regolament provviżorju) sostna li l-ammonti għal-kost SG&A u għall-profitti li ntużaw għall-kalkolu tal-valur normali ma għandhomx ikunu bbażati fuq il-medja proporzjonata tal-ammonti reali stabbiliti għaż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra li jbigħu l-prodott simili fis-suq Malasjan. Il-kumpanija sostniet li dawn iċ-ċifri mhumiex rappreżentattivi, peress il-kumpanija qiegħda tuża metodi ta’ manifattura differenti li jinvolvu materja prima bażika differenti. Fir-rigward ta’ din it-talba wieħed għandu jfakkar li fil-kalkolu tal-valur normali tal-kost tal-manifattura tal-kumpanija stess intużat. L-ammonti li jikkonċernaw il-kost SG&A biss, kienu bbażati fuq iċ-ċifri miksuba miż-żewġ produtturi esportaturi Malasjani l-oħra. Fir-rigward tal-ammont għall-profitt, dan ġie stabbilit kif spjegat fil-premessa (45) ta’ dan ir-Regolament. It-tieni nett, il-kumpanija naqset milli tispjega l-effett allegat tal-metodu tal-produzzjoni użat fuq il-kost SG&A. Barra minn hekk, huwa nnotat li parti limitata biss tal-produzzjoni tal-kumpanija hija bbażata fuq il-metodu tal-produzzjoni allegatament differenti filwaqt li parti sostanzjali tal-produzzjoni hija manifatturata bl-istess proċess ta’ produzzjoni u bl-użu tal-istess materja prima bażika bħal fil-każ taż-żewġ produtturi Malasjani l-oħra. Għalhekk, ġie konkluż li l-kumpanija naqset milli turi li ċ-ċifri li ntużaw ma kinux rappreżentattivi u t-talba f’dan ir-rigward hija rrifjutata.
(45)
L-istess esportatur Malasjan sostna wkoll li, jekk il-Kummissjoni xorta tuża d-data miż-żewġ esportaturi l-oħrajn għall-istabbiliment tal-SG&A, din id-data għandha tkun bbażata fuq iċ-ċifri tal-medja proporzjonata relatati mat-tranżazzjonijiet domestiċi kollha ta’ dawk il-produtturi esportaturi u mhux biss relatati mat-tranżazzjonijiet bi profitt. Fil-prinċipju din it-talba ġiet aċċettata. Għalhekk, fir-rigward tal-SG&A, huwa kkonfermat lill-kostmedju tal-SG&A għat-tranżazzjonijiet domestiċi kollha taż-żewġ produtturi esportaturi Malasjani ntuża fil-ħidma tal-valur normali. Iċ-ċifri li ntużaw għal dan il-kalkolu ġew ivverifikati matul iż-żjarat ta’ verifika fil-kumpaniji Malasjani rispettivi. Fir-rigward tad-determinazzjoni tal-profitt, għandu jiġi nnutat li ma kienx possibbli li jiġi determinat ammont għall-profitt fuq il-bażi tal-ammonti mġarrba u mwettqa miż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra. Fil-fatt, tali komputazzjoni tirriżulta f’ammont ta’ telf globali. Għalhekk ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda data ta’ profitt fuq dik il-bażi. F’dak ir-rigward, it-talba tal-esportatur Malasjan li ammont negattiv jista’ jintuża bħala ammont ta’ profitt għall-ħidma tal-valur normali hija rrifjutata. Fil-fatt, il-kunċett tal-profitt bilfors jimplika l-eżistenza ta’ ammont pożittiv. Tqies ukoll jekk l-ammont għall-profitt jistax jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-bejgħ bi profitt tal-produttur esportatur Malasjan iżda dan l-approċċ ġie rrifjutat minħabba li jikkontradixxi s-sejbiet tad-WTO fil-każ tal-Importazzjonijiet ta’ Lożor ta’ Tip tal-Qoton mill-Indja (8). Għalhekk, skont l-Artikolu 2(6)(c) tar-Regolament bażiku, il-kalkolu tal-profitt għandu jkun bbażat fuq kwalunkwe metodu raġonevoli ieħor u, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe data oħra disponibbli, ir-rata ta’ mgħax kummerċjali fuq perjodu ta’ żmien twil fil-Malasja tqieset bħala l-bażi l-aktar xierqa għall-istabbiliment tal-profitt. Dan il-metodu tqies bħala wieħed konservattiv, raġonevoli u l-aktar wieħed xieraq fit-tifsira tal-Artikolu 2(6)(c) tar-Regolament bażiku. Huwa nnutat li l-marġni tal-profitt b’hekk stabbilit ma jaqbiżx il-profitt imwettaq minn produtturi esportaturi oħra fuq bejgħ ta’ prodotti tal-istess kategorija ġenerali fis-suq domestiku tal-pajjiż ta’ oriġini.
(46)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn li jikkonċernaw id-determinazzjoni tal-valur normali, is-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (44) sa (51) tar-Regolament provviżorju, għajr għall-emenda kif spjegat fil-premessa (45) f’dan ir-Regolament, huma b’dan ikkonfermati.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(47)
Għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni permezz ta’ importaturi relatati li jinsabu fl-Unjoni, wara l-iżvelar provviżorju, iż-żewġ esportaturi Malasjani sostnew li l-marġni ta’ profitt li ntuża għall-ħidma tal-prezz ta’ esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma kienx xieraq. Waħda mill-kumpaniji appoġġat it-talbiet tagħha permezz taċ-ċifri tal-profittabbiltà tal-PI ta’ xi wħud min-negozjanti Ewropej mhux relatati tagħhom. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li dawn iċ-ċifri ma jistgħux jitqiesu bħala ċifri rappreżentattivi, għaliex in-negozjanti indikaw il-kummerċ f’firxa kbira ta’ prodotti kimiċi, u f’każ wieħed in-negozjant huwa wkoll produttur. Għalhekk, dawn huma rrifjutati bħala valur referenzjarju affidabbli. It-tieni kumpanija sostniet li l-importatur relatat tagħha fl-Unjoni ma għandux jitqies bħala distributur iżda bħala aġent relatat u għalhekk l-aġġustament tal-kosti u l-profitt tal-SG&A fil-ħidma tal-prezz tal-esportazzjoni ma għandux jaqbeż il-perċentwal tal-kummissjoni li normalment tingħata lill-aġenti indipendenti li jinnegozjaw fis-settur. Il-kumpanija ressqet il-ftehimiet tagħha bl-aġenti indipendenti bħala valur referenzjarju. Id-dikjarazzjoni ġiet żviluppata aktar wara l-iżvelar definittiv bl-argument li fil-każ tal-elettrodi tat-tungstenu (9) l-profitt ta’ importatur relatat tqies affidabbli u ġie aċċettat fil-ħidma tal-prezz tal-esportazzjoni. Bħala tweġiba għat-talba tagħha għandu jiġi nnutat li l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma jipprevedix trattament differenti bejn l-importaturi relatati li allegatament qed jaġixxu bħala distributuri u l-importaturi li allegatament qed jaġixxu bħala aġenti.
L-Artikolu 2(9) jeħtieġ aġġustamenti għall-kosti kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid u għall-profitti li qed jiżdiedu. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-investigazzjoni wriet li l-kumpanija relatata tinsab fl-Unjoni. Din timmaniġġja, inter alia, l-ordnijiet tal-klijenti u l-ħruġ tal-fatturi tal-prodott ikkonċernat prodott mill-esportatur relatat tagħha u hija wkoll responsabbli biex tikseb l-approvazzjoni doganali tal-Unjoni. Għandu jiġi nnutat li l-fatt li ċertu attivitajiet jitwettqu mill-kumpanija relatata qabel l-importazzjoni ma jfissirx li l-prezz tal-esportazzjoni ma jistax jerġa’ jinbena fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti bid-dispożizzjonijiet neċessarji jsiru skont l-Artikolu 2(9). Id-differenzi fil-funzjonijiet iddikjarati mill-kumpanija meta mqabbla ma’ importaturi relatati oħrajn huma normalment riflessi fl-ispejjeż SG&A fejn il-Kummissjoni użat id-data reali tal-kumpanija. Għalhekk, din it-talba ma tistax tiġi milqugħa. Għandu jiġi nnutat ukoll li fil-każ tal-elettrodi tat-tungstenu msemmi hawn fuq, l-importatur relatat ġie integrat aktar fil-prodott downstream prodott mill-grupp relatat u kien ukoll qed iwettaq attivitajiet oħra għajr dawk ta’ kumpanija li tinnegozja. Għalhekk, għal struttura daqshekk kumplessa, il-profitt tal-importaturi mhux relatati nstab li ma kienx rappreżentattiv biżżejjed. Is-sitwazzjoni f’dak il-każ ma tistax titqabbel mas-sitwazzjoni tal-importatur Malasjan relatat ikkonċernat, li jwettaq biss funzjonijiet ta’ negozju. Madankollu, għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (29), il-marġni tal-profitt ikkonċernat huwa aġġustat għal 5 %. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn li jikkonċernaw id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, is-sejbiet provviżorji fil-premessi (52) sa (54) tar-Regolament provviżorju, għajr għall-emenda kif spjegat hawn fuq, huma b’dan ikkonfermati.
3.3. It-tqabbil
(48)
Wara l-iżvelar provviżorju, esportatur wieħed Malasjan reġgħa tenna t-talba tiegħu (ara wkoll il-premessa 57 tar-Regolament provviżorju) li l-importatur relatat tiegħu fl-Unjoni fil-fatt huwa d-dipartiment tal-esportazzjoni tal-manifattur u li kien se jkun hemm tnaqqis eċċessiv fl-istabbiliment tal-prezz tal-esportazzjoni ex-fabbrika jekk isiru l-aġġustamenti kollha għall-kosti u l-profitt tal-SG&A skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Il-kumpanija sostniet li, b’mod alternattiv, għandu jsir aġġustament simili meta jiġi kkalkulat il-valur normali. It-talba reġgħet ġiet imtennija fis-sottomissjoni wara l-iżvelar definittiv. Madankollu ma ġie ppreżentat l-ebda argument ġdid li jwassal għal bidla fil-konklużjonijiet f’dan ir-rigward. B’mod partikolari, huwa mfakkar li l-fatturi nħarġu mill-kumpanija relatata lill-klijenti fl-Unjoni u li l-ħlasijiet mill-klijenti fl-Unjoni nġabru mill-kumpanija relatata. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-bejgħ li sar mill-kumpanija relatata inkluda żieda fil-prezz għall-qligħ (mark-up). Barra minn hekk, il-kontijiet finanzjarji tal-kumpanija relatata wrew li ġarrbet kosti SG&A normali bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid. Għalhekk, il-kumpanija relatata fil-fatt twettaq il-funzjonijiet tipiċi ta’ importatur. Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnutat li l-produttur fil-Malasja wettaq ukoll bejgħ dirett lil klijenti indipendenti fl-Unjoni u pajjiżi oħrajn. Fil-kwistjoni tal-aħħar, il-kumpanija rreferiet għas-sentenza Interpipe b’argumenti simili għal dawk li tqajmu mill-produtturi esportaturi Indoneżjani. Għar-raġunijiet li diġà ġew spjegati fil-premessa (33) ta’ dan ir-Regolament, iċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ huma differenti miċ-ċirkostanzi diskussi fis-sentenza Interpipe. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni tal-esportatur Malasjan li l-bejgħ indipendenti tal-kumpanija ġie nnegozjat mill-importatur relatat tagħha fl-UE li jaġixxi fil-kapaċità tad-dipartiment tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-kumpanija Malasjana, tikkontradixxi l-ispjegazzjonijiet provduti matul iż-żjara ta’ verifika fejn ir-rwol ewlieni li kellha l-kumpanija ewlenija fil-Ġappun kien minflok enfasizzat f’dan il-kuntest. Is-sejbiet ta’ hawn fuq wasslu għall-konklużjoni li l-aġġustament għall-SG&A u l-profitt għandu jinżamm u l-ebda aġġustament simili għall-kalkolu tal-valur normali ma huwa ġġustifikat.
(49)
L-istess kumpanija sostniet ukoll li t-tnaqqis ta’ ċertu spejjeż tal-bejgħ tal-importatur relatat tagħha kien sar darbtejn fil-ħidma mill-ġdid tal-prezz tal-esportazzjoni. Il-kalkoli ġew ivverifikati u billi t-talba nstabet li hija ġġustifikata dawn ġew aġġustati kif xieraq.
(50)
Wieħed mill-esportaturi Malasjani sostna li t-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni ma għandux ikun ibbażat fuq it-tipi tal-prodott kif identifikati min-numri għall-kontroll tal-prodott (product control numbers - PCN) iżda fuq il-bażi tal-kodiċijiet tal-prodott tal-kumpanija stess. Skont din il-kumpanija, l-PCNs li ntużaw fl-investigazzjoni ma jiġbrux biżżejjed dettall dwar l-ispeċifiċitajiet tal-proċess tal-produzzjoni u d-differenzi fil-kosti u l-prezzijiet. Bħala appoġġ għal din it-talba il-kumpanija rreferiet għal xi wħud mill-prodotti tagħha li ġew manifatturati bl-użu ta’ proċessi differenti tal-produzzjoni u materja prima bażika differenti, u dan irriżulta f’unitajiet tal-kosti tal-produzzjoni ogħla. Għandu jiġi nnutat li din it-talba ma tqajmitx fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni u lanqas matul iż-żjara ta’ verifika fil-post. Barra minn hekk, l-użu tal-kodiċijiet tal-prodott tal-kumpanija stess fil-kalkolu ma jsolvix il-problema ta’ metodi differenti ta’ produzzjoni billi l-istess kodiċijiet tal-produzzjoni tal-kumpanija ntużaw ukoll għall-prodotti manifatturati permezz ta’ proċessi ta’ produzzjoni differenti. Għalhekk, it-talba hija rrifjutata.
(51)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn li jikkonċernaw it-tqabbil, is-sejbiet provviżorji fil-premessi (55) sa (58) tar-Regolament provviżorju, għajr għall-emenda kif spjegat fil-premessa (49) ta’ dan ir-Regolament, huma b’dan ikkonfermati.
3.4. Il-marġni tad-dumping
(52)
Wara l-iżvelar provviżorju, produttur Malasjan li ma esportax lejn l-Unjoni kkummenta dwar il-premessa (60) tar-Regolament provviżorju u sostna li hemm produtturi oħra tal-prodott ikkonċernat fil-Malasja. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-preżenza ta’ produttur addizzjonali fil-Malasja, li mhuwiex esportatur lejn l-Unjoni, ma tbiddilx is-sejba fir-rigward tal-livell ta’ kooperazzjoni fil-Malasja billi ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li l-kumpaniji investigati ma jammontawx għall-esportazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni fil-PI. Barra minn hekk, l-istess produttur Malasjan ikkritika l-fatt li l-produtturi, bħalu, li ma esportawx lejn l-Unjoni fil-PI jkunu soġġetti għar-rata ta’ dazju residwa. F’dan ir-rigward għandu jiġi nnutat li l-kumpaniji li ma esportawx lejn l-Unjoni matul il-PI ma jistgħux ikollhom rata tad-dazju individwali. Madankollu, malli dawn il-kumpaniji jibdew jesportaw, jew jidħlu f’obbligu irrevokabbli li jbigħu lill-Unjoni, jistgħu japplikaw għal reviżjoni maħsuba għal min hu ġdid skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku li tista’ tirriżulta f’marġni tad-dazju individwali, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu jkunu ssodisfati.
(53)
Wieħed mill-produtturi Malasjani sostna li l-valur CIF li ntuża bħala bażi għall-kalkolu tal-perċentwal tal-marġni tad-dumping ma għandux ikun ibbażat fuq il-prezz iddikjarat lid-dwana, iżda għandu jkun ikkalkulat lura mill-prezz tal-bejgħ mill-ġdid, bil-kosti kollha ta’ wara l-importazzjoni fl-Unjoni mnaqqsa. Madankollu, billi l-prezz CIF intuża bħala l-bażi tad-dikjarazzjonijiet tal-valur doganali fil-fruntiera tal-Unjoni, u ma jidhirx li ġie ddikjarat b’mod żbaljat, dan l-istess prezz għandu jintuża bħala l-bażi għall-kalkolu tal-perċentwal tal-marġni tad-dumping. Il-kumpanija sostniet li teżisti differenza fil-ħin bejn il-kunsinni relatati mill-Malasja u l-approvazzjoni doganali għall-iskop ta’ bejgħ mill-ġdid fl-Unjoni. Madankollu, anke jekk il-fatturi għall-approvazzjoni doganali jinħarġu fi stadju aktar tard, bil-prezzijiet li jsegwu l-metodu ta’ valutazzjoni tal-ħażna FIFO, xorta huwa l-prezz ta’ trasferiment u mhux il-prezz tal-bejgħ mill-ġdid li huwa l-bażi għall-kalkolu tal-valur doganali. Għalhekk, it-talba hija rrifjutata.
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward il-kalkolu tal-marġni tad-dumping, il-kontenut tal-premessi (59) u (60) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(55)
L-ammont ta’ dumping kif ikkalkolat fl-aħħar, espress f’perċentwal tal-prezz ħieles nett tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa kif ġej:
Kumpanija
Il-marġni definittiv tad-dumping
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
5,7 %
D. ĦSARA
1. Il-kummenti preliminari
(56)
Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, instab li kellhom isiru xi korrezzjonijiet żgħar fiċ-ċifri tal-konsum minħabba żball klerikali. Dan wassal għal bidliet żgħar fil-volum tal-bejgħ, fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u fis-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati. Madankollu, dawn il-korrezzjonijiet ma għandhomx impatt sinifikanti fuq ix-xejriet u l-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tal-konsum, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u s-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat fis-suq tal-Unjoni.
2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(57)
Kif imsemmi fil-premessa (62) tar-Regolament provviżorju, instab li l-prodott simili ġie manifatturat miż-żewġ kwerelanti u minn produtturi żgħar fl-Unjoni. Kif imsemmi fil-premessi (11) u (12) ta’ dan ir-Regolament, il-produtturi li jipproduċu FOH li fihom iżomeri bil-friegħi kienu esklużi mid-definizzjoni tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-FOH. Minkejja l-fatt spjegat fil-premessa (58) ta’ dan ir-Regolament, l-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessi (62) u (63) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(58)
Wieħed miż-żewġ kwerelanti ttieħed minn kumpanija li qed tipparteċipa fil-proċediment attwali bħala utent. Dan il-kwerelant ħa pożizzjoni newtrali wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju.
(59)
Għalhekk, xi partijiet kellhom dubji dwar il-livell ta’ appoġġ jew ta’ impenn għall-investigazzjoni filwaqt li sostnew li l-appoġġ għall-investigazzjoni għandu jibqa’ matul l-investigazzjoni kollha.
(60)
L-analiżi ta’ din id-dikjarazzjoni wriet li l-kwerelant l-ieħor jirrappreżenta aktar minn 40 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni, jiġifieri aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni u 100 % tal-produtturi tal-Unjoni tal-FOH li qed jesprimu l-appoġġ jew l-oppożizzjoni tagħhom għall-ilment. Għalhekk, il-limiti ta’ 25 % u 50 % rikjesti mill-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku huma ssodisfati bis-sħiħ u l-impenn jista’ jiġi kkonfermat.
(61)
Xi partijiet sostnew li billi ż-żewġ kwerelanti kienu importaw il-prodott ikkonċernat matul il-PI, dawn ma għandhomx jitqiesu bħala parti mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu ġie vverifikat li l-perċentwal tal-prodott importat minn dawn il-kumpaniji mill-pajjiżi kkonċernati ma kienx sostanzjali meta mqabbel mal-produzzjoni tagħhom tal-prodott simili. Barra minn hekk, dawn l-importazzjonijiet kienu fil-parti l-kbira ta’ natura temporanja. Għalhekk jista’ jiġi kkonfermat li l-attività ewlenija ta’ dawn il-kumpaniji hija l-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili. Għaldaqstant, il-premessi minn (62) sa (63) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
3. Il-konsum tal-Unjoni
(62)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-konsum tal-Unjoni, il-premessi (64) sa (66) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. L-importazzjoni mill-pajjiżi kkonċernati lejn l-Unjoni u t-twaqqigħ tal-prezz
4.1. Il-kumulazzjoni
(63)
Għadd ta’ partijiet argumentaw kontra l-fatt li saret valutazzjoni kumulattiva għat-tliet pajjiżi kkonċernati fir-Regolament provviżorju. Fl-opinjoni tagħhom il-kundizzjonijiet għall-kumulazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ma ġewx milħuqa. B’mod speċifiku, dawn argumentaw li t-twaqqigħ tal-prezz negattiv li nstab għal wieħed mill-pajjiżi ma ppermettiex il-kumulazzjoni. Barra minn hekk, dawn qalu li x-xejriet fil-volumi tal-bejgħ għat-tliet pajjiżi li jesportaw kienu differenti matul il-perjodu kkunsidrat, li l-materja prima li ntużat fit-tliet pajjiżi li jesportaw u l-aċċess għaliha kienu wkoll differenti. Fl-aħħar nett, ġie msemmi li l-bejgħ ta’ esportazzjoni minn wieħed mill-pajjiżi kkonċernati għadda minn kumpaniji relatati. Fil-fehma tagħhom, kienu jeżistu kundizzjonijiet differenti ta’ kompetizzjoni bejn il-pajjiżi kkonċernati fis-suq tal-Unjoni. L-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku jgħid li fejn l-importazzjonijiet ta’ prodott minn aktar minn pajjiż wieħed ikunu fl-istess ħin soġġetti għal investigazzjonijiet antidumping, l-effetti ta’ importazzjonijiet bħal dawn għandhom jiġu vvalutati b’mod kumulattiv biss jekk ikun stabbilit li: (a) il-marġini ta’ dumping stabbilit fir-rigward tal-importazzjonijiet minn kull pajjiż ikun iktar minn de minimis kif definit fl-Artikolu 9(3) ta’ dak ir-Regolament u li l-volum tal-importazzjonijiet minn kull pajjiż ma jkunx negliġibbli; u (b) valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet tkun xierqa fid-dawl tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn prodotti importati u l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodott simili tal-Unjoni.
(a)
Kif spjegat fil-paragrafu 4.3.2 tar-Regolament provviżorju, il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping għal kull pajjiż ikkonċernat ma kienx negliġibbli, u l-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping baqgħet sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat.
(b)
Instab li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni u l-ipprezzar tal-pajjiżi kkonċernati kienu simili bejn il-prodotti importati u l-prodott simili, b’mod partikolari matul il-PI. Kif spjegat fil-premessa (127) tar-Regolament provviżorju, il-livelli tal-eliminazzjoni tal-ħsara stabbiliti għall-pajjiżi kkonċernati kienu b’mod sinifikanti aktar mil-limitu de minimis ta’ 2 %. Għalhekk, it-twaqqigħ tal-prezz mhux qed jirrifletti b’mod eżatt is-sitwazzjoni li tista’ sseħħ f’suq b’kompetizzjoni tal-prezzijiet effettiv. Barra minn hekk, il-mezzi tal-bejgħ u x-xejriet tal-prezzijiet għal kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati ġew analizzati u nstabu li huma simili kif muri fit-tabella ta’ hawn taħt. Il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati kellhom tendenza jonqsu u kienu partikolarment baxxi matul il-PI meta mqabbla mal-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni.
Importazzjonijiet ibbażati fuq l-Eurostat (kif aġġustati biex ikopru l-prodott ikkonċernat biss)
2007
2008
2009
PI
Prezz medju f’EUR/tunnellata Malasja
911
944
799
857
Indiċi: 2007 = 100
100
104
88
94
Annwali Δ %
3,6
-15,4
7,3
Prezz medju f’EUR/tunnellata Indoneżja
996
1 169
899
912
Indiċi: 2007 = 100
100
117
90
92
Annwali Δ %
17,3
-23,1
1,4
Prezz medju f’EUR/tunnellata l-Indja
997
1 141
897
915
Indiċi: 2007 = 100
100
114
90
92
Annwali Δ %
14,4
-21,4
2,1
(64)
Konsegwentement, il-premessi (67) sa (70) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
4.2. Il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati
(65)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat, il-premessi minn (71) sa (73) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.3. It-twaqqigħ tal-prezz
(66)
Il-partijiet sostnew li hemm differenzi fil-prezzijiet tal-materja prima bejn il-FOH prodott miż-żjut u x-xaħmijiet naturali u sorsi sintetiċi bħal pereżempju ż-żejt mhux maħdum jew iż-żejt minerali u li kellu jiġi introdott kriterju addizzjonali għal numru għall-kontroll tal-prodott (PCN) sabiex jitqiesu d-differenzi fil-kost tal-produzzjoni li jirriżultaw mill-proċessi ta’ produzzjoni differenti. Madankollu, il-PCNs huma stabbiliti fuq il-bażi tal-karatteristiċi individwali ta’ kull subkategorija ta’ oġġetti li jaqgħu taħt id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u mhux fuq il-bażi tal-prezz ta’ kull wieħed minn dawk l-oġġetti. Barra minn hekk, instab li ma hemm l-ebda differenza sostanzjali f’termini tal-karatterisitiċi bażiċi tal-FOH prodott miż-żjut u x-xaħmijiet naturali u l-FOH magħmul miż-żejt mhux maħdum jew iż-żejt minerali, u d-differenza fil-kost tal-produzzjoni mhijiex tali li titlob differenzjazzjoni f’termini tal-PCN. Għalhekk, din it-talba hija rrifjutata.
(67)
Ċerti partijiet sostnew li ċ-ċifra li ntużat biex tirrifletti l-kosti ta’ wara l-importazzjoni, li huma madwar 3 % tal-prezz tal-importazzjoni, li ntużat għall-istabbiliment tal-livell tat-twaqqigħ tal-prezz mill-pajjiżi kkonċernati ma kinitx ċara u dehret li ma kinitx xierqa għal dan il-każ. Madankollu, l-informazzjoni vverifikata matul l-investigazzjoni wriet li l-partijiet li jimpurtaw bħal pereżempju l-importaturi u l-utenti kellhom iħallsu tali ammont ta’ kosti ta’ wara l-importazzjoni sabiex jirrilaxxaw il-prodott ikkonċernat għaċ-ċirkulazzjoni ħielsa fis-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-partijiet ma pprovdewx evidenza li tista’ tindika li l-kost ta’ wara l-importazzjoni ma ġewx stabbiliti b’mod korrett f’dan il-każ. Għalhekk din it-talba ġiet irrifjutata. Il-metodoloġija li ntużat għall-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz kif spjegat fil-premessi (74) u (75) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Il-kummenti preliminari
(68)
Minkejja l-bidla fis-sjieda msemmija fil-premessa (58), ġie meqjus lid-data pprovduta minn u vverifikata fil-bini tal-kwerelant li rtira, ma għandhiex awtomatikament tiġi eskluża mill-analiżi tal-ħsara billi l-produzzjoni tiegħu tibqa’ parti mill-produzzjoni tal-Unjoni.
(69)
Xi partijiet argumentaw li xi data pprovduta mill-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tax-xiri tagħhom tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Indja, l-Malasja u l-Indoneżja, għandha tiġi eskluża mill-analiżi tal-ħsara u mill-kalkolu tal-marġni tal-ħsara minħabba li kwalunkwe ħsara allegata li għandha x’taqsam ma’ dan ix-xiri tkun iġġarrbet minnhom stess. Madankollu, kif iddikjarat fil-premessa (63) tar-Regolament provviżorju, dan ix-xiri kien l-aktar dovut għall-għeluq temporanju ta’ waħda mis-siti tal-produzzjoni ta’ produttur wieħed. Barra minn hekk, dan ix-xiri ma kienx sostanzjali meta mqabbel mal-produzzjoni totali tal-kwerelanti. Għalhekk ma kien hemm l-ebda raġuni għall-eskluzjoni ta’ dan ix-xiri tal-produtturi msemmija mill-analiżi tal-ħsara jew mill-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara.
(70)
Ir-rimarki preliminari kif imniżżla fil-premessa (76) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, il-bejgħ u s-sehem fis-suq
(71)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-bejgħ u s-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (77) sa (81) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3. Il-prezzijiet ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni
(72)
Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, instab li kellhom isiru xi korrezzjonijiet fil-prezzijiet ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni minħabba żball klerikali. It-tabella hawn taħt turi x-xejra modifikata fil-prezz ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
Prezz ta’ unità, bejgħ fl-Unjoni lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
123
102
96
Annwali Δ%
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(73)
Għal kuntrarju ta’ dak li huwa msemmi fil-premessa (84) tar-Regolament provviżorju, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis kien sinifikanti mill-2008 sal-2009 bi tnaqqis ieħor fil-PI. Matul dan il-perdjou il-prezz tal-bejgħ naqas bi 22 %. Il-bidla ta’ hawn fuq ma għandha l-ebda impatt fuq il-konklużjoni tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-prezzijiet ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (82) u (83) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.4. Il-ħażniet, l-impjiegi, is-salarji u l-produttività, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-ritorn fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, it-tkabbir, il-kobor tal-marġni reali tad-dumping
(74)
Xi partijiet sostnew li ma kienx possibbli li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet il-ħsara billi l-kumpaniji li huma parti mill-industrija tal-Unjoni huma integrati vertikalment u importaw il-prodott ikkonċernat minn pajjiżi terzi. Għalhekk dawn setgħu jużaw il-prodott importat għall-produzzjoni downstream tagħhom u jbigħu l-produzzjoni tagħhom li ma tagħmilx profitt.
(75)
Għandu jiġi nnutat li f’ċerti investigazzjonijiet antidumping, il-produtturi bħal pereżempju l-produtturi tal-azzar u l-manifatturi tal-prodotti kimiċi, inklużi fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni f’dawn il-każijiet għandhom attività downstream u li sehem tal-produzzjoni tagħhom tal-prodott ikkonċernat huwa maħsub għal użu miżmum. Madankollu, f’tali sitwazzjoni, l-eżistenza possibbli ta’ ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni hija investigata esklussivament għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat. F’dan il-każ preżenti, instabet ħsara materjali fin-negozju tal-prodott ikkonċernat kif spjegat fil-premessi (77) sa (93) tar-Regolament provviżorju. Il-partijiet ma pprovdew l-ebda evidenza li turi li s-sejbiet imsemmija f’dawn il-premessi mhumiex korretti u li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-PI. Għalhekk din id-dikjarazzjoni hija rrifjutata.
(76)
Xi partijiet sostnew li l-għeluq ta’ ċerta kapaċità ta’ produzzjoni mill-kwerelanti wera stampa qarrieqa tal-ħsara allegata li ġarrbu. Huma argumentaw li kien hemm produtturi oħrajn fl-Unjoni li kkontribwew għall-kapaċità fl-Unjoni u li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni żdiedet permezz ta’ investimenti f’kapaċitajiet ġodda. Dan ma jurix b’mod preċiż li l-industrija ġarrbet il-ħsara. Partijiet oħra sostnew li t-tnaqqis tal-investiment ma jfissirx ħsara, iżda jfisser rilokazzjoni tal-produzzjoni ’l barra mill-Unjoni.
(77)
L-investigazzjoni stabbilixxiet fil-premessa (78) tar-Regolament provviżorju li l-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’9 % fl-2008 iżda mbagħad naqset b’10 % matul il-PI. Dan kien ir-riżultat ta’ deċiżjonijiet meħuda sabiex tiġi milqugħa l-kompetizzjoni mill-pajjiżi kkonċernati, u li l-għeluq temporanju sussegwenti kien ukoll dovut għall-pressjoni li ġabu magħhom l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping. Fir-rigward tal-investimenti, ġie stabbilit fil-premessa (89) tar-Regolament provviżorju li l-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni naqsu b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa wieħed mill-bosta fatturi ta’ ħsara li ppermettew li wieħed jikkonkludi fil-premessi (92) u (93) tar-Regolament provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-PI.
(78)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-ħażniet, l-impjiegi, is-salarji u l-produttività, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-ritorn fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, it-tkabbir, il-kobor tal-marġni reali tad-dumping, premessi (85) sa (91) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.5. Żviluppi wara l-PI
(79)
Xi partijiet argumentaw li ma kien hemm l-ebda evidenza ta’ ħsara materjali li ġġarrbet mill-industrija tal-Unjoni u l-fatt li wieħed miż-żewġ kwerelanti oriġinali kien irtira l-appoġġ tiegħu għall-investigazzjoni wera li ma kienx qed iġarrab ħsara. Intqal ukoll li l-indikaturi tal-ħsara għall-kwerelant l-ieħor ma weriex stampa ta’ ħsara.
(80)
Għandu jiġi nnutat li l-kumpanija kkonċernata ma opponietx għall-investigazzjoni iżda ħadet pożizzjoni newtrali. Għalhekk, kif spjegat fil-premessa (57), xorta tqies xieraq li jinżammu ż-żewġ produtturi tal-Unjoni bħala parti mill-industrija tal-Unjoni.
(81)
Ġie affermat li kien hemm żieda kbira fil-prezzijiet wara l-perjodu PI, u li dawn l-iżviluppi fil-prezzijiet f’dan il-perjodu se jirriżultaw minnufih fi profitti għall-kwerelanti li huma stess ħabbru riżultati aħjar fid-dikjarazzjonijiet pubbliċi tagħhom għall-perjodu 2010-2011.
(82)
Xi partijiet insistew li kien hemm titjib sinifikanti fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fil-perjodu ta’ wara l-PI u indikaw li xi kumpaniji kienu qed jippjanaw li jibnu faċilitajiet ġodda fl-Unjoni. Intqal ukoll li fid-dawl taż-żieda reċenti fil-prezzijiet tal-importazzjoni, għandhom jiġu sospiżi jew imposti miżuri fil-forma ta’ prezz minimu għall-importazzjoni (minimum import price - MIP).
(83)
Avvenimenti li seħħew wara l-PI normalment ma għandhomx jitqiesu f’investigazzjoni antidumping. Barra minn hekk, ma ġiet provduta l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-avvenimenti msemmija ta’ wara l-PI huma viżibbli, ċerti u dejjiema. Fir-rigward ta’ kwalunkwe sospensjoni tal-miżuri definittivi, dan għandu jitqies fid-dawl tal-iżviluppi ta’ wara l-PI li jkunu ta’ natura dejjiema.
(84)
Fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ MIP, kif spjegat fil-premessi (123) sa (126) huwa meqjus li ċ-ċirkostanzi mhumiex tali li jeħtieġu din l-impożizzjoni. Għalhekk, it-talbiet ta’ hawn fuq kollha huma miċħuda.
6. Konklużjoni dwar il-ħsara
(85)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-parti l-kbira tal-indikaturi tal-ħsara relatati mal-industrija tal-Unjoni wrew tendenza li jonqsu matul il-perjodu kkunsidrat. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessi (92) u (93) tar-Regolament provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-PI hija kkonfermata.
E. KAWŻALITÀ
1. Effett tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(86)
Parti waħda osservat li l-analiżi fil-premessa (108) tar-Regolament provviżorju għandha difetti, minħabba li tidher li qed torbot tnaqqis globali u kontinwu fil-konsum maż-żieda fl-importazzjonijiet, filwaqt li, skont din il-parti, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żviluppaw flimkien mal-konsum.
(87)
Għandu jiġi ċċarat li, kif imsemmi fil-premessi (64) sa (66) tar-Regolament provviżorju, il-konsum globali żdied bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan ma jeliminax il-fatt li kien hemm żieda globali kbira fil-volum u fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (96) tar-Regolament provviżorju), filwaqt li d-daqs tas-suq baqa’ ma nbidilx, u filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem kbir tas-suq, b’mod partikolari bejn l-2009 u l-PI.
(88)
Xi partijiet qalu lix-xejriet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati mhumiex marbuta mad-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari l-volum tal-bejgħ, il-valuri tal-bejgħ u l-profitabbiltà. Dawn isostnu li kien hemm titjib fil-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni meta l-importazzjonijiet żdiedu fl-2008, u mbagħad naqset b’mod sinifikanti meta l-importazzjonijiet baqgħu stabbli.
(89)
Għal kuntrarju tal-allegazzjoni ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni indikat korrelazzjoni globali bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx u l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat (ara l-premessi minn (95) sa (98) tar-Regolament provviżorju). L-investigazzjoni wriet ukoll li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirkupra fil-perjodu kkunsidrat minħabba preżenza akbar ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni għandha tiġi rrifjutata.
(90)
Intqal ukoll li d-differenzi fix-xejriet fl-importazzjonijiet kienu jeżistu skont it-tipi ta’ alkoħol prodotti minn xi produtturi esportaturi, u li għalhekk, għandha titwettaq analiżi tal-ħsara separata għal dawn l-alkoħols. Madankollu, it-tipi differenti inklużi fil-karatteristiċi tal-prodott għandhom l-istess karatterisitiċi bażiċi. L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda differenza sostanzjali bejn l-FOH prodotti minn materja prima differenti. Għalhekk ma hemm l-ebda raġuni f’dan il-każ biex tiġi stabbilita analiżi separata tax-xejriet għal kull tip ta’ alkoħol.
(91)
Intqal ukoll li l-ħsara ma setgħetx tiġi attribwita lill-Indja minħabba li l-importazzjonijiet tagħha ma żdidux matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari meta x-xiri mill-ilmentaturi ma jitqisux. Madankollu, instab li l-importazzjonijiet mill-Indja saru bi prezzijiet ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni u li l-marġni ta’ ħsara kien ħafna aktar għoli mil-livell de minimis ta’ 2 %. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessi (63) sa (65), il-kundizzjonijiet għal valutazzjoni kumulattiva għall-pajjiżi kkonċernati ġew milħuqa. Din id-dikjarazzjoni għalhekk għandha tiġi rrifjutata.
(92)
Intqal ukoll li l-ħsara ma setgħetx tiġi attribwità lill-kumpaniji li kellhom marġni ta’ twaqqigħ tal-prezz negattiv, jew minħabba din ir-raġuni, lill-importazzjonijiet mill-Indoneżja kollha.
(93)
Kif spjegat fil-premessi (63) sa (65), il-kundizzjonijiet kollha għal valutazzjoni kumulattiva tal-importazzjonijiet ikkonċernati ġew milħuqa. Għaldaqstant l-effetti li kellhom l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati fuq l-industrija tal-Unjoni kienu vvalutati flimkien għall-iskop ta’ analiżi tal-ħsara u l-kawża tal-ħsara. Barra minn hekk, in-nuqqas tat-twaqqigħ tal-prezz ma jeskludix l-eżistenza ta’ ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, kif spjegat fil-premessi minn (124) sa (127) tar-Regolament provviżorju, instab li l-prezz mitlub mill-industrija tal-Unjoni ma kienx biżżejjed biex tkopri l-ispejjeż kollha tal-produzzjoni u biex tikseb il-marġni ta’ profitt raġonevoli li setgħet tikseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping matul il-PI. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni hija rrifjutata.
(94)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor rigward l-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, il-premessi (95) sa (98) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. Effetti ta’ fatturi oħra
(95)
Bosta partijiet qalu li l-kawża reali tal-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni għandha tiġi attribwita lill-kriżi finanzjarja, billi d-dannu ewlieni lil dik l-industrija seħħ meta l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati saru stabbli. Issemma wkoll li d-deterjorament tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kien simili għal dak li kien osservat għal kumpaniji oħra li joperaw fis-settur tal-kimika.
(96)
Il-kriżi kellha rwol fir-rendiment tal-industrija tal-Unjoni. Ix-xejriet fil-fatturi tal-ħsara bħall-użu tal-kapaċità u l-volum tal-bejgħ juru li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni saret agħar bil-kriżi u ttejbet kemxejn bl-irkupru fis-suq. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-titjib ma ppermettiex l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni li kienet ‘il bogħod mis-sitwazzjoni ekonomika li kellha fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (89), l-2008, eżatt qabel ma bdiet il-kriżi finanzjarja, kienet is-sena bl-aktar żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u l-aktar tnaqqis fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Wara dik is-sena, l-industrija tal-Unjoni ma rkupratx u l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping komplew ikunu preżenti ħafna fis-suq tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet huwa ċar li, irrispettivament minn fatturi oħra, l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping ikkontribwew ħafna għall-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul il-PI. Għalhekk din id-dikjarazzjoni hija rrifjutata.
(97)
Bosta partijiet qalu wkoll li l-kawża reali bejn il-ħsara allegata tal-industrija tal-Unjoni kienet l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, it-tnaqqis fid-domanda, iż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima u n-nuqqas ta’ aċċess tajjeb għal din il-materja prima, deċiżjonijiet strateġiċi ħżiena meħuda mill-industrija tal-Unjoni, il-pressjoni kompetittiva fis-suq downstream tagħhom, it-tnaqqis fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat maħsub għall-użu miżmum, il-bidla ġenerali fil-kundizzjonijiet tas-suq u s-sitwazzjoni kompetittiva fis-suq tal-Unjoni.
(98)
Ta’ min isemmi li l-partijiet ta’ hawn fuq ma setgħux isostnu d-dikjarazzjonijiet tagħhom u juru li fatturi għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi mill-pajjiżi kkonċernati kienu qed jiksru r-rabta kawżali bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
(99)
Xi partijiet qalu li l-Kummissjoni ma analizzatx l-impatt li seta’ kellu l-bejgħ ta’ FOH bi friegħi fuq il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat magħmul mill-industrija tal-Unjoni u l-effetti li kellu fuq is-sitwazzjoni ekonomika tagħha. L-investigazzjoni ffokat fuq il-prodott kif definit fil-premessi (8) sa (12) u l-ebda parti ma pprovdiet data affidabbli li setgħet tippermetti l-evalwazzjoni tal-impatt negattiv possibbli li l-FOH bil-friegħi kellu fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni hija rrifjutata.
(100)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor dwar l-effetti ta’ fatturi oħra, il-premessi (99) sa (106) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(101)
L-investigazzjoni ma indikatx il-fatt li kien hemm fatturi oħra għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi mill-pajjiżi kkonċernati li kienu qed jiksru r-rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
(102)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-konklużjoni dwar il-kawżalità, il-premessi (107) sa (110) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-industrija tal-Unjoni
(103)
Fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (112) u (113) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. L-Importaturi
(104)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-interess tal-importaturi, il-premessi (115) u (116) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. L-Utenti
(105)
Huwa mfakkar li sabiex jiġi vvalutat l-impatt possibbli tal-miżuri antidumping fuq l-utenti tal-Unjoni, l-investigazzjoni ffokat l-aktar fuq id-data aggregata pprovduta minn ħames kumpaniji utenti kbar li saritilhom żjara fl-istadju provviżorju.
(106)
Fuq din il-bażi nstab provviżorjament li s-sehem tal-kost tal-prodott ikkonċernat fil-kost totali tal-produzzjoni għal dan il-grupp kien sinifikanti u jvarja bejn 10 % u 20 %, skont il-prodott finali. Madankollu, id-data disponibbli ġiet riveduta u skont kalkoli ġodda u l-korrezzjoni ta’ xi ċifri, din il-firxa nstabet li hija bejn 15 % u 25 %. B’mod simili, il-marġni ta’ profitt medju fin-negozju bl-użu tal-prodott ikkonċernat instab li huwa madwar 6 % għall-grupp tal-ħames kumpaniji li saritilhom żjara; il-kalkoli l-ġodda juru marġni ta’ profitt medju ogħla, li huwa madwar 7,5 %. Fl-aħħar nett, is-sehem medju tan-negozju bl-użu tal-prodott ikkonċernat min-negozju totali ġie kkoreġut ukoll. B’mod provviżorju dan instab li huwa madwar 22 %, filwaqt li skont kalkoli ġodda, instab perċentwal ta’ 25 %.
(107)
Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, għadd ta’ utenti rreaġixxew u għamlu kummenti fir-rigward tal-iżvelar finali. Huma kkontestaw l-għażla tal-ħames kumpaniji utenti msemmijin fil-premessa (118) tar-Regolament provviżorju u argumentaw li d-data li ntużat għall-valutazzjoni tal-impatt possibbli tal-miżuri fuq l-industrija tal-utenti ma kinitx trasparenti, mhux ibbażata fuq partijiet rappreżentattivi u fuq għadd żgħir ta’ partijiet. Intqal li l-analiżi għandha tqis id-data pprovduta mill-utenti kollha li kkooperaw fl-investigazzjoni.
(108)
Madankollu, kif imsemmi fil-premessi (117) u (118) tar-Regolament provviżorju, filwaqt li l-21 kumpanija li kkooperaw jirrappreżentaw flimkien madwar 25 % tax-xiri totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI, filwaqt li l-ħames kumpaniji li ntużaw għall-valutazzjoni tal-interess tal-utenti kienu jirrappreżentaw madwar 18 % ta’ dan ix-xiri, u 72 % tax-xiri tal-prodott ikkonċernat tal-utenti li kkooperaw. Barra li huma rappreżentattivi f’termini ta’ volum tax-xiri tal-prodott ikkonċernat, dawn il-ħames utenti kienu jirrappreżentaw tajjeb is-setturi tan-negozju differenti tal-industrija tal-utenti. Fil-fatt, il-ħames kumpaniji li saritilhom żjara huma grupp eteroġenu li jinkludi mhux biss il-produtturi tal-ewwel użu, jiġifieri l-produtturi tal-aġenti tensjoattivi, iżda wkoll l-utenti tal-aġenti tensjoattivi u l-utenti aktar downstream.
(109)
Madankollu, twettqet analiżi aktar wiesgħa li tqis l-informazzjoni kollha mressqa mill-utenti li kkooperaw. B’mod partikolari, twettqet valutazzjoni speċifika tal-impatt possibbli tad-dazji antidumping fuq il-produtturi tal-aġenti tensjoattivi bħala grupp separat minħabba li dan il-grupp jista’ jkun l-aktar affettwat mill-impożizzjoni ta’ miżuri. Twettqet analiżi separata oħra għal grupp ieħor ta’ utenti, li jikkonsisti fil-kumpaniji utenti l-oħra kollha li kkooperaw matul l-investigazzjoni.
(110)
Twettqet simulazzjoni li tivvaluta l-effett possibbli ta’ dazju medju ta’ 5 % fuq l-importazzjonijiet tal-FOH l-ewwel fuq l-utenti kollha li kkooperaw u mbagħad fuq iż-żewġ gruppi separati. Ir-riżultat tas-simulazzjoni wera li l-impatt finali ta’ dan id-dazju medju fuq il-kost totali tal-produzzjoni għan-negozju bl-użu tal-prodott ikkonċernat ikun ta’ madwar 0,09 % għall-utenti kollha, filwaqt li l-impatt tal-istess dazju fuq il-prodott downstream bl-użu tal-prodott ikkonċernat, għall-grupp tal-aġenti tensjoattivi ikun ta’ madwar 0,05 % u fuq it-tieni grupp ta’ kumpaniji ikun madwar 0,29 %.
(111)
L-analiżi wriet ukoll li l-produtturi tal-aġenti tensjoattivi kisbu marġnijiet ta’ profitt aktar baxxi fis-setturi bl-użu tal-prodott investigat; madankollu, dan il-grupp importa mill-pajjiżi kkonċernati madwar 2,6 % biss tax-xiri totali tiegħu tal-prodott investigat matul il-PI. Barra minn hekk, il-perċentwal tan-negozju tal-aġenti tensjoattivi bl-użu tal-FOH meta mqabbel mal-fatturat totali tagħhom huwa madwar 24 %. Għalhekk, anke bl-applikazzjoni ta’ dazju tad-dumping medju ta’ 5 %, l-impatt finali fuq il-kost tal-produzzjoni tal-prodotti inkluż il-prodott li qed jiġi investigat huwa limitat ħafna u anke negliġibbli fuq il-profitabbiltà totali tagħhom.
(112)
Xi produtturi ta’ aġenti tensjoattivi madankollu argumentaw li d-dazji antidumping se jimpedixxuhom milli jixtru b’mod ħieles il-materja prima tagħhom, u b’hekk jinħoloq tgħawwiġ fis-segment tas-suq tagħhom.
(113)
Kif iddikjarat fil-premessa (120) tar-Regolament provviżorju, il-livell tad-dazji antidumping u l-impatt possibbli fuq l-industrija tal-utenti u fuq is-suq downstream, ma joħolqux ostakoli serji għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni kkonfermat li d-dazji antidumping definittivi ma setgħux joħolqu tgħawwiġ fis-suq downstream. Fl-istess ħin, ma għandux ikun diffiċli għall-produtturi tal-aġenti tensjoattivi biex jgħaddu din iż-żieda pjuttost baxxa tal-kost fil-prezz finali tal-prodotti tagħhom. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet li d-dazji antidumping jistgħu joħolqu tgħawwiġ fis-suq downstream huma rrifjutati.
(114)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet definittivi xi utenti insistew li l-produtturi tal-Unjoni kienu rrifjutaw li jipprovdulhom il-prodotti, u li kien hemm ftit alternattivi għall-provvista. Madankollu, kif intqal fil-premessa (120) tar-Regolament provviżorju, il-livell relattivament baxx ta’ miżuri proposti ma għandux jeskludi l-possibbiltà li l-prodott ikkonċernat jiġi importat. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet huma wkoll possibbli minn pajjiżi terzi oħra li mhumiex soġġetti għal miżuri u ċ-ċifri tal-Eurostat għall-importazzjonijiet tal-FOH mill-bqija tad-dinja wara l-PI juru li dawn l-importazzjonijiet qed jikbru, u dan jindika li r-riskju allegat tan-nuqqas tal-provvista mhuwiex sostanzjat. Għalhekk, din it-talba ġiet miċħuda.
(115)
Xi assoċjazzjonijiet tal-utenti li naqsu milli jippreżentaw irwieħhom fiż-żmien ta’ skadenza previst fil-punt 5.3 tal-Avviż ta’ Bidu sostnew li l-opinjonijiet tagħhom, speċjalment dwar l-impatt possibbli tal-miżuri fuq l-impriżi żgħar u medji u fuq setturi speċifiċi, ma kinux ġew riflessi fil-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Madankollu, għandu jiġi nnutat li l-kummenti kollha mqajma minn dawn l-assoċjazzjonijiet tqiesu f’din l-investigazzjoni. Barra minn hekk, kif intqal fil-premessa (109), il-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni qieset l-informazzjoni kollha mressqa mill-utenti li kkooperaw. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(116)
Bosta partijiet sostnew li t-tul ta’ żmien tal-miżuri, jekk dawn jiġu imposti, għandu jiġi limitat għal perjodu massimu ta’ sentejn. Skont ir-Regolament bażiku, miżura antidumping definittiva normalment tiġi imposta għal-żmien ħames snin. Billi l-ebda waħda mill-partijiet ma wriet li perjodu ta’ sentejn ikun biżżejjed biex jirribatti d-dumping li qed jikkawża ħsara kif mitlub fl-Artikolu 11(1) tar-Regolament bażiku, jidher li ma hemm l-ebda raġuni valida biex wieħed jiddevja mit-tul ta’ żmien standard tal-miżuri. Għalhekk, din it-talba ġiet irrifjutata.
(117)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar l-interess tal-utenti, huwa kkonfermat li l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni, il-premessi (117) sa (121) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(118)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni magħmula fil-premessa (122) tar-Regolament provviżorju tista’ tiġi kkonfermata. Ma hemm l-ebda raġuni serja kontra l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-FOH mill-pajjiżi kkonċernati.
G. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(119)
Huwa mfakkar li l-marġni tal-profitt li ntuża għall-kalkolu tal-mira ta’ profitt fl-istadju provviżorju kien 7,7 %. Il-kwerelanti argumentaw li mira ta’ profitt ta’ 15 % tkun aktar xierqa. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li naqsu milli jressqu evidenza li tista’ tiġi vverifikata biex jappoġġaw id-dikjarazzjoni li l-mira ta’ profitt kienet baxxa wisq. Għalhekk, huwa propost li tiġi kkonfermata l-mira ta’ profitt provviżorju ta’ 7,7 % li hija bbażata fuq il-marġni ta’ profitt miksub għan-negozju kollu tal-alkoħol ta’ kwerelant wieħed fl-aħħar sena ta’ profitt tiegħu qabel iż-żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi.
(120)
Ċerti partijiet sostnew li 7,7 % ma kienx realistiku u kien għoli wisq. Huma ssuġġerew li jintuża marġni ta’ profitt aktar baxx ta’ bejn 3 % u 5 % biex jiġi stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara. Din id-dikjarazzjoni madankollu ma kinitx appoġġata b’evidenza li turi li l-profitt propost kien dak li seta’ jinkiseb mill-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni u għalhekk ma ġietx aċċettata.
(121)
Ċerti partijiet sostnew li l-Kummissjoni stabbiliet bi żball il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara fuq il-bażi tal-marġni ta’ bejgħ bi prezz baxx, filwaqt li kellha tuża l-marġni tat-twaqqigħ tal-prezz. F’dan il-każ, ma tqiesx li l-marġni tat-twaqqigħ tal-prezz kien bażi xierqa biex jiġi stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara għall-industrija tal-Unjoni minħabba li ma jirriflettix il-livell tal-prezz li seta’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(122)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tal-ħsara provviżorji espressi bħala perċentwal tal-prezz tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, b’dazju mhux mħallas kif indikat fil-premessa (127) tar-Regolament provviżorju jistgħu jiġu kkonfermati.
2. Miżuri definittivi
2.1. Forma tal-miżuri definittivi
(123)
Kif imsemmi fil-premessi (79) sa (84), xi partijiet sostnew inter alia li l-miżuri attwali għandhom jiġu sospiżi minħabba li l-avvenimenti ta’ wara l-PI li jikkonċernaw iż-żieda fil-prezz tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni kienu viżibbli, ċerti u dejjiema. Huma sostnew ukoll li kwalunkwe miżura definittiva ma għandhiex tieħu l-forma ta’ dazju ad valorem iżda pjuttost imposta fil-forma ta’ MIP.
(124)
Huwa ikkunsidrat, madankollu, li f’dan il-każ partikolari ċ-ċirkostanzi mhumiex tali li jitolbu l-impożizzjoni ta’ prezz minimu għall-importazzjoni. Din il-forma tal-miżura tista’ faċilment tiġi evitata minħabba n-natura tal-prodott ikkonċernat u l-istrutturi korporattivi kumplessi tal-esportaturi kkonċernati.
(125)
Madankollu, huwa aċċettat li hemm ċerta sensittività fil-prezz fis-suq għall-prodott inkwistjoni u għalhekk ikun raġonevoli li wieħed jimminimizza l-impatt tal-miżuri definittivi fuq l-utenti tal-Unjoni fl-eventwalità ta’ żidiet possibbli fil-prezz tal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, huwa meqjus xieraq li tinbidel il-forma tal-miżuri definittivi minn dazji ad valorem għal dazji speċifiċi.
(126)
Din il-forma ta’ miżuri hija mistennija li tillimita sa ċertu punt kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut possibbli fuq l-utenti jekk il-prezzijiet jiżdiedu b’mod sinifikanti u malajr. Jekk, min-naħa l-oħra, il-prezzijiet jonqsu, id-dazji speċifiċi xorta jibqgħu jiżguraw biżżejjed protezzjoni għall-produtturi tal-Unjoni. Id-dazji speċifiċi huma bbażati fuq il-valuri CIF tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fil-PI tal-kumpaniji li kkooperaw, mibdula għal EUR bl-użu tar-rati ta’ kambju ta’ kull xahar, immultiplikati bil-marġni l-aktar baxx mill-marġnijiet tad-dumping u tal-ħsara skont ir-regola tad-dazju l-iżjed baxx.
(127)
F’dan ir-rigward, żewġ produtturi esportaturi sostnew li għandha tintuża r-rata ta’ kambju medja annwali minflok dik ta’ kull xahar. Madankollu, huwa nnutat li skont il-prassi normali, kwalunkwe konverżjoni ta’ valuti fl-investigazzjonijiet antidumping issir bl-użu tar-rati ta’ kambju ta’ kull xahar. Dan kien il-każ ukoll għal din l-investigazzjoni. It-talba għalhekk ġiet irrifjutata.
(128)
Il-kwerelant sostna li meta ġew stabbiliti d-dazji speċifiċi, kellhom jintużaw il-prezzijiet attwali tal-FOH u mhux il-valuri CIF matul il-PI. Għandu jiġi nnutat li d-dazji speċifiċi huma stabbiliti fuq il-bażi tal-kalkoli tad-dumping u tal-ħsara għall-PI. L-ebda argument sostanzjat ma tressaq biex il-kalkoli tad-dazji speċifiċi f’dan il-każ jiġu bbażati fuq perjodu wara l-PI. Għalhekk din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
2.2. L-impożizzjoni tal-miżuri definittivi
(129)
Wara l-pubblikazzjoni tal-miżuri provviżorji produttur esportatur potenzjali ppreżenta ruħu u sostna li r-rata tad-dazju residwa għandha tiġi stabbilita fil-livell tal-ogħla dazju impost u mhux tal-ogħla marġni tad-dumping li nstab għall-Indoneżja. Madankollu, id-dazju residwu huwa stabbilit fuq id-dumping residwu jew il-marġni tal-ħsara residwa bl-applikazzjoni tar-regola tal-inqas dazju. It-talba għalhekk ġiet irrifjutata.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, qed jitqies li, skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri ta’ antidumping definittivi fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell l-aktar baxx tal-marġnijiet ta’ dumping u ta’ ħsara, skont ir-regola tad-dazju l-iżjed baxx.
(131)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping definittivi. Huma ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara l-iżvelar finali. Il-kummenti sottomessi mill-partijiet kienu kkunsidrati sew, u, fejn kien xieraq, is-sejbiet kienu modifikati kif meħtieġ.
(132)
Id-dazji antidumping definittivi proposti huma dawn li ġejjin:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju definittiv antidumping speċifiku (EUR għal kull tunnellata nett)
L-Indja
VVF Limited
46,98
Il-kumpaniji l-oħra kollha
86,99
L-Indoneżja
P.T. Musim Mas
45,63
Il-kumpaniji l-oħra kollha
80,34
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Il-kumpaniji l-oħra kollha
61,01
(133)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodott minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament f’dan ir-Regolament b’isimha u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet konnessi ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(134)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju antidumping individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (10) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, dan ir-Regolament għandu jiġi mbagħad emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju antidumping individwali.
3. Garanziji
(135)
Produttur esportatur Indjan kif ukoll wieħed Malasjan, flimkien mal-importatur relatat tiegħu, offrew garanzija ta’ prezz skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Iż-żewġ offerti ta’ garanzija ta’ prezz kien fihom għadd kbir ta’ gruppi ta’ prodotti (stabbiliti permezz tal-ispeċifikazzjoni kimika), kull grupp soġġett għal Prezz Minimu għall-Importazzjoni (MIP) differenti, b’differenzi fil-prezzijiet bejn il-gruppi sa 25 % għall-esportatur Malasjan u sa 100 % għall-esportatur Indjan. Barra minn hekk, il-prezzijiet varjaw sa 20 % fil-gruppi individwali stess, u għalhekk dan ġab riskju għoli ta’ kumpens reċiproku. Ġie wkoll innutat li l-offerta tal-esportatur Indjan ma indirizzatx il-volatilità tal-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat. Ġew identifikati riskji ta’ kumpens reċiproku addizzjonali fir-rigward tal-esportatur Malasjan u l-importatur relatat tiegħu fl-Unjoni li mhux biss kiseb il-prodott ikkonċernat mill-esportatur Malasjan iżda wkoll minn fornituri oħrajn. Fl-aħħar nett, ikun diffiċli għad-dwana biex tiddetermina l-ispeċifikazzjoni kimika tal-prodott mingħajr analiżi individwali, u dan jagħmel il-monitoraġġ diffiċli ħafna jew kważi impossibbli. Għalhekk l-offerti tal-garanzija tal-prezz ġew irrifjutati. Wara l-proposta biex tinbidel il-forma ta’ dawn il-miżuri, produttur esportatur wieħed biddel l-offerta ta’ garanzija tiegħu u ssuġġerixxa MIP medju għall-gruppi kollha tal-prodotti u sostna li mhux se jkun hemm riskju ta’ kumpens reċiproku aktar. Il-produttur esportatur l-ieħor sempliċement ikkonferma l-offerta tiegħu. Madankollu, minħabba l-għadd ta’ tipi tal-prodott u l-varjazzjoni tal-prezz bejniethom, MIP jista’ jikkomprometti kompletament l-effettività tal-miżuri. Barra minn hekk, l-istruttura tal-kumpaniji u tal-offerti tagħhom kif indikat hawn fuq xorta tikkostitwixxi ostakolu biex garanzija tiġi aċċettata. Ir-reġim ta’ rappurtar u tal-prezz issuġġerit minn esportatur wieħed ma jindirizzax dan it-tħassib u fi kwalunkwe każ jagħmel il-monitoraġġ diffiċli ħafna jekk mhux kważi impossibbli. Għalhekk, l-offerti ta’ garanzija ma jistgħux jiġu aċċettati.
4. Il-ġbir definittiv ta’ dazji antidumping provviżorji
(136)
Fid-dawl tal-kobor tal-marġnijiet tad-dumping misjuba u fid-dawl tal-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, jitqies neċessarju li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju, imposti permezz tar-Regolament provviżorju, għandhom jinġabru b’mod definittiv sakemm jintlaħaq l-ammont tad-dazji definittivi imposti b’dan ir-Regolament. Fejn id-dazji definittivi jkunu aktar baxxi mid-dazji provviżorji, l-ammonti garantiti b’mod provviżorju li jkunu ogħla mir-rata definittiva tad-dazji antidumping għandhom jiġu rilaxxati.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (imsejħa wkoll “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00 (kodiċijiet TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 u 3823700091), u li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv tal-prodotti deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju definittiv antidumping (EUR għal kull tunnellata nett)
Kodiċi Addizzjonali TARIC
L-Indja
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Il-kumpaniji l-oħra kollha
86,99
B999
L-Indoneżja
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Il-kumpaniji l-oħra kollha
80,34
B999
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd, Pelabuhan Klang, Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Il-kumpaniji l-oħra kollha
61,01
B999
3. F’każijiet fejn il-prodotti ġarrbu ħsara qabel id-dħul fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz li tħallas realment jew li għandu jitħallas huwa allokat għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (11), l-ammont tad-dazju antidumping, maħdum fuq l-ammonti stabbiti hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi mal-allokazzjoni tal-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 446/2011 għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati tad-dazju antidumping definittivi għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ Novembru 2011.