ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
ze dne 12. července 2011,
kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.
(2)
Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.
(3)
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).
(4)
Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.
(5)
V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.
(6)
Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.
(7)
Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.
(8)
Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).
(9)
V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.
(10)
Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.
(11)
Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.
(12)
Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.
(13)
Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.
(14)
Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.
(15)
Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.
(16)
Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.
(17)
Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.
(18)
Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.
(19)
V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.
(20)
Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.
(21)
Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
(22)
Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.
(23)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY
Článek 1
Zřízení
1. Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
2. Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
3. Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
4. Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
5. Agentura má sídlo v Bruselu.
Článek 2
Poslání
1. Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
2. Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
3. Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,
b)
„přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.
Článek 4
Politický dohled a podávání zpráv Radě
1. Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
2. Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména
a)
v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;
b)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).
Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
3. Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
4. Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
5. Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
Článek 5
Funkce a úkoly
1. Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
2. Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
3. Agentura má pod vedením Rady za úkol:
a)
přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:
i)
určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,
ii)
koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,
iii)
hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;
b)
podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:
i)
podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,
ii)
podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,
iii)
poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;
c)
navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:
i)
podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,
ii)
určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,
iii)
činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,
iv)
přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,
v)
přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;
d)
podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:
i)
podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,
ii)
podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,
iii)
stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,
iv)
řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,
v)
spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;
e)
přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:
i)
přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,
ii)
rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,
iii)
usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;
f)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:
i)
usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,
ii)
přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.
Článek 6
Právní subjektivita
Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
KAPITOLA II
ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY
Článek 7
Vedoucí agentury
1. Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
3. Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
4. Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
2. Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
3. Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
4. Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
5. Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
6. Zasedání řídícího výboru se účastní:
a)
ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;
b)
předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;
c)
zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
7. V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve
a)
generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;
b)
vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);
c)
popřípadě zástupce dalších třetích stran.
Článek 9
Úkoly a pravomoci řídícího výboru
1. V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor
a)
schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;
b)
schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;
c)
nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;
d)
schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;
e)
jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;
f)
rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;
g)
schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;
h)
přijímá jednací řád agentury;
i)
může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;
j)
může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;
k)
stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;
l)
přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;
m)
schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;
n)
uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;
o)
schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;
p)
přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.
2. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
3. Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
4. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:
a)
výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;
b)
výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.
V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
Článek 10
Ředitel
1. Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
2. Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
3. Ředitel je odpovědný za:
a)
zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;
b)
přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;
c)
přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;
d)
přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;
e)
přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;
f)
zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;
g)
přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;
h)
přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;
i)
běžnou správu agentury;
j)
veškerá bezpečnostní hlediska;
k)
veškeré personální záležitosti.
4. V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
5. Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
6. Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
Článek 11
Zaměstnanci agentury
1. Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
2. Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
3. Zaměstnance agentury tvoří:
a)
pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
b)
odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
c)
úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
KAPITOLA III
ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA
Článek 12
Rozpočtové zásady
1. Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
2. Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
3. Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
4. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
5. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
6. Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
7. Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
8. Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
9. Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
Článek 13
Obecný rozpočet
1. Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
2. Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné
i)
pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,
ii)
pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;
b)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
4. Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
5. Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
6. Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
7. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
8. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);
b)
z ostatních příjmů.
Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
9. Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
10. Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
Článek 14
Opravné rozpočty
1. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
2. Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
3. Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
Článek 15
Účelově vázané příjmy
1. Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:
a)
ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;
b)
od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.
2. Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
Článek 16
Příspěvky a náhrady
1. Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND
a)
Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.
b)
Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.
2. Rozvrh platby příspěvků
a)
Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.
b)
Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.
c)
Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.
d)
Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.
Článek 17
Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
1. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
2. Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
Článek 18
Plnění rozpočtu
1. Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
2. Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
3. Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
KAPITOLA IV
PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY
Článek 19
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
2. Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
3. Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
4. Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
5. Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc
a)
pravidla pro řízení projektu nebo programu;
b)
přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;
c)
účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.
6. Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
Článek 20
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
2. V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
3. Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
4. Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
5. Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
Článek 21
Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc
Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 22
Účast třetích stran
1. Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
2. U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
3. U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
4. Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Zapojení do činnosti agentury
1. Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
2. Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
3. Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
4. Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY
Článek 24
Správní ujednání a jiné záležitosti
1. Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména
a)
zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;
b)
ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;
c)
bezpečnostní záležitosti.
Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
2. Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
3. Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
4. Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
5. Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
6. Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
7. Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
8. Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
KAPITOLA VII
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Výsady a imunity
Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 26
Ustanovení o přezkumu
Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
Článek 27
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
Článek 28
Přístup k dokumentům
Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
Článek 29
Bezpečnost
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
2. Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
Článek 30
Jazykový režim
O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
Článek 31
Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 12. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2011/411/PESK
tat-12 ta’ Lulju 2011
li tiddefinixxi l-istatut, is-sede u r-regoli operattivi tal-Aġenzija Ewropea għad-Difiża u li tħassar l-Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 42 u 45 tiegħu,
Billi:
(1)
L-Aġenzija Ewropea għad-Difiża (minn hawn ’il quddiem “l-Aġenzija”) ġiet stabbilita bl-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2004/551/PESK (1) (minn hawn ’il quddiem l-“Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK”) biex tappoġġa lill-Kunsill u l-Istati Membri fl-isforz tagħhom biex itejbu l-kapaċitajiet tad-difiża tal-Unjoni fil-qasam tal-immaniġġar ta’ kriżijiet u biex issostni l-Politika Ewropea ta’ Sigurtà u Difiża.
(2)
L-Istrateġija Ewropea ta’ Sigurtà, approvata mill-Kunsill Ewropew fit-12 ta’ Diċembru 2003, tidentifika l-istabbiliment ta’ aġenzija għad-difiża bħala element importanti fl-iżvilupp ta’ riżorsi militari Ewropej aktar flessibli u effiċjenti.
(3)
Ir-rapport dwar l-implimentazzjoni tal-Istrateġija Ewropea ta’ Sigurtà tal-11 ta’ Diċembru 2008 japprova r-rwol ewlieni tal-Aġenzija fil-proċess tal-iżvilupp ta’ kapaċitajiet essenzjali ta’ difiża għall-Politika ta’ Sigurtà u ta’ Difiża Komuni (PSDK).
(4)
L-Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK għandha titħassar u tiġi sostitwita sabiex jittieħed kont tal-emendi fit-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) introdotti mit-Trattat ta’ Lisbona.
(5)
L-Artikolu 45 tat-TUE jipprevedi l-adozzjoni, mill-Kunsill, ta’ Deċiżjoni li tiddefinixxi l-istatut, is-sede u r-regoli operattivi tal-Aġenzija, li għandha tieħu kont tal-livell ta’ parteċipazzjoni effettiva tal-Istati Membri fl-attivitajiet tal-Aġenzija.
(6)
L-Aġenzija għandha tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (PESK), u b’mod partikolari tal-PSDK.
(7)
L-istruttura tal-Aġenzija għandha tagħtiha s-setgħa li twieġeb għall-ħtiġijiet operattivi tal-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għall-PSDK, u fejn ikun meħtieġ biex twettaq il-funzjonijiet tagħha u tikkoopera ma’ pajjiżi, organizzazzjonijiet u entitajiet terzi.
(8)
L-Aġenzija għandha tiżviluppa relazzjonijiet ta’ ħidma mill-qrib ma’ arranġamenti, raggruppamenti u organizzazzjonijiet eżistenti, bħal dawk stabbiliti taħt il-Ftehim Qafas fil-forma ta’ Letter of Intent (minn hawn ’il quddiem “Ftehim Qafas f’LoI”), l-Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) u l-Aġenzija Spazjali Ewropea (ESA).
(9)
Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ), f’konformità mal-Artikolu 18(2) tat-TUE, għandu jkollu rwol ewlieni fl-istruttura tal-Aġenzija u jipprovdi l-ħolqa essenzjali bejn l-Aġenzija u l-Kunsill.
(10)
Fl-eżerċizzju tar-rwol tiegħu ta’ superviżjoni politika u tfassil tal-politika, il-Kunsill għandu joħroġ linji gwida lill-Aġenzija.
(11)
Fid-dawl tan-natura tagħhom, l-adozzjoni tal-Ftehim Finanzjarju għall-Aġenzija, kif imsemmi fl-Artikolu 4(4), u l-konklużjoni tal-arranġamenti amministrattivi bejn l-Aġenzija u pajjiżi terzi, organizzazzjonijiet u entitajiet għandhom jiġu approvati mill-Kunsill b’unanimità.
(12)
Meta jadotta linji gwida u deċiżjonijiet b’konnessjoni mal-ħidma tal-Aġenzija, il-Kunsill għandu jiltaqa’ fil-livell ta’ Ministri tad-Difiża.
(13)
Kwalunkwe linji gwida jew deċiżjonijiet adottati mill-Kunsill b’konnessjoni mal-ħidma tal-Aġenzija għandhom jitħejjew f’konformità mal-Artikolu 240 tat-TFUE.
(14)
Il-kompetenzi tal-korpi preparatorji u konsultattivi tal-Kunsill, b’mod partikolari dawk tal-Kumitat tar-Rappreżentanti Permanenti taħt l-Artikolu 240 tat-TFUE, il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtá (KPS) taħt l-Artikolu 38 tat-TFUE u l-Kumitat Militari tal-UE (EUMC) ma għandhomx ikunu affettwati.
(15)
Id-Diretturi Nazzjonali tal-Armamenti (NADs), id-Diretturi tal-Kapaċitajiet, id-Diretturi tar-Riċerka u Teknoloġija (R&T) u d-Diretturi tal-Politika tad-Difiża għandhom jirċievu rapporti u jikkontribwixxu fi kwistjonijiet li jaqgħu taħt il-kompetenza tagħhom fit-tħejjija ta’ deċizjonijiet tal-Kunsill marbuta mal-Aġenzija.
(16)
L-Aġenzija għandha jkollha l-personalità ġuridika meħtieġa biex twettaq il-funzjonijiet tagħha u tilħaq l-għanijiet tagħha, filwaqt li żżomm kuntatti mill-qrib mal-Kunsill u tirrispetta b’mod sħiħ ir-responsabbiltajiet tal-Unjoni Ewropea u tal-istituzzjonijiet tagħha.
(17)
Għandu jsir provvediment sabiex il-baġits amministrati mill-Aġenzija jkunu jistgħu, fuq bażi ta’ każ b’każ, jirċievu kontribuzzjonijiet għall-ispejjeż mhux amministrattivi, mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, b’rispett sħiħ tar-regoli, proċeduri u proċessi deċiżjonali applikabbli għaliha, inkluż l-Artikolu 41(2) tat-TUE.
(18)
L-Aġenzija, waqt li tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni tal-Istati Membri kollha, għandha tipprevedi wkoll il-possibbiltà li gruppi speċifiċi ta’ Stati Membri jistabbilixxu proġetti jew programmi ad hoc.
(19)
Suġġett għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ kooperazzjoni strutturata permanenti, f’konformità mal-Artikoli 42(6) u 46 tat-TUE u mal-Protokoll (Nru 10) dwar kooperazzjoni strutturata permanenti stabbilita mill-Artikolu 42 tat-TUE anness mat-TUE u mat-TFUE, l-Aġenzija għandha tappoġġa l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni strutturata permanenti.
(20)
L-Aġenzija għandha jkollha disposti proċeduri deċiżjonali li jippermettulha twettaq il-kompiti tagħha b’mod effiċjenti, filwaqt li tirrispetta l-linji politiċi nazzjonali tas-sigurtà u d-difiża tal-Istati Membri parteċipanti.
(21)
L-Aġenzija għandha twettaq il-missjoni tagħha b’rispett sħiħ għall-Artikolu 40 tat-TUE.
(22)
L-Aġenzija għandha taġixxi f’konformità sħiħa mal-istandards u r-regoli tas-sigurtà tal-Kunsill.
(23)
Konformement mal-Artikolu 5 tal-Protokoll (Nru 22) dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka anness mat-TUE mat-TFUE, id-Danimarka ma tipparteċipax fl-elaborazzjoni u fl-implementazzjoni ta’ deċiżjonijiet u azzjonijiet tal-Unjoni li jkollhom implikazzjonijiet ta’ difiża. Għalhekk id-Danimarka mhijiex se tkun marbuta b’din id-Deċiżjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
KAPITOLU I
STABBILIMENT, MISSJONI U KOMPITI TAL-AĠENZIJA
Artikolu 1
Stabbiliment
1. Aġenzija fil-qasam tal-iżvilupp, riċerka, kisba u armamenti għal kapaċitajiet ta’ difiża (minn hawn ’il quddiem l-“Aġenzija Ewropea għad-Difiża”), kif oriġinarjament stabbilita bl-Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK, għandha tkompli f’konformità mad-dispożizzjonijiet li ġejjin.
2. L-Aġenzija għandha taġixxi taħt l-awtorità tal-Kunsill, b’appoġġ għall-PESK u l-PSDK, fil-qafas istituzzjonali waħdieni tal-Unjoni Ewropea, u mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet tal-istituzzjonijiet tal-UE u l-korpi tal-Kunsill. Il-missjoni tal-Aġenzija għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi l-oħra tal-Unjoni, b’rispett sħiħ għall-Artikolu 40 tat-TUE.
3. L-Aġenzija għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni mill-Istati Membri kollha tal-UE li jixtiequ jkunu parti minnha. L-Istati Membri li diġà jipparteċipaw fl-Aġenzija fil-mument tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu jitqiesu bħala Stati Membri parteċipanti.
4. Kwalunkwe Stat Membru li jixtieq jipparteċipa fl-Aġenzija wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni jew li jixtieq jirtira mill-Aġenzija għandu jinnotifika lill-Kunsill bl-intenzjoni tiegħu u għandu jgħarraf lir-RGħ. Kwalunkwe arranġament tekniku u finanżjarju meħtieġ għal tali parteċipazzjoni jew irtirar għandu jkun determinat mill-Bord ta’ Tmexxija msemmi fl-Artikolu 8.
5. L-Aġenzija għandha jkollha s-sede tagħha fi Brussell.
Artikolu 2
Missjoni
1. Il-missjoni tal-Aġenzija hija li tagħti appoġġ lill-Kunsill u lill-Istati Membri fl-isforz tagħhom biex itejbu l-kapaċitajiet ta’ difiża tal-UE fil-qasam tal-immaniġġar ta’ kriżijiet u li ssostni l-PSDK kif inhi issa u kif ser tiżviluppa fil-ġejjieni.
2. L-Aġenzija għandha tidentifika l-ħtiġijiet operattivi, tippromwovi l-miżuri li jissodisfaw dawk il-ħtiġijiet, tikkontribwixxi għall-identifikazzjoni u, fejn hu meħtieġ, l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe miżura meħtieġa biex issaħħaħ il-bażi industrijali u teknoloġika tas-settur tad-difiża, tipparteċipa fid-definizzjoni tal-politika Ewropea dwar kapaċitajiet u armamenti, u tassisti lill-Kunsill fl-evalwazzjoni tat-titjib tal-kapaċitajiet militari.
3. Il-missjoni tal-Aġenzija għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tal-Istati Membri fi kwistjonijiet ta’ difiża.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Stati Membri parteċipanti” tfisser l-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea li jipparteċipaw fl-Aġenzija,
(b)
“Stati Membri kontributuri” tfisser l-Istati Membri parteċipanti tal-Unjoni Ewropea li jikkontribwixxu għal proġett jew programm partikolari tal-Aġenzija.
Artikolu 4
Superviżjoni politika u arranġamenti ta’ rappurtar lill-Kunsill
1. L-Aġenzija għandha topera taħt l-awtorità u s-superviżjoni politika tal-Kunsill, u għandha tipprovdilu rapporti regolari u tirċievi mingħandu linji gwida regolari.
2. L-Aġenzija għandha tirrapporta regolarment lill-Kunsill dwar l-attivitajiet tagħha, u għandha b’mod partikolari:
(a)
f’Novembru ta’ kull sena tippreżenta rapport lill-Kunsill dwar l-attivitajiet tal-Aġenzija matul is-sena kurrenti u tipprovdi elementi għall-programm ta’ ħidma u l-baġits tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara;
(b)
suġġett għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ kooperazzjoni strutturata permanenti, tal-inqas darba kull sena tippreżenta lill-Kunsill tagħrif dwar il-kontribut tal-Aġenzija għall-attivitajiet ta’ valutazzjoni fil-kuntest tal-kooperazzjoni strutturata permanenti, imsemmija fl-Artikolu 5(3)(f)(ii).
L-Aġenzija għandha tipprovdi lill-Kunsill, fil-ħin dovut, informazzjoni dwar kwistjonijiet importanti li jkunu ser jiġu ppreżentati lill-Bord ta’ Tmexxija għal deċiżjoni.
3. Il-Kunsill, b’unanimità, u fuq il-parir tal-KPS jew korpi kompetenti oħra tal-Kunsill skont il-każ, għandu joħroġ linji gwida kull sena b’rabta mal-ħidma tal-Aġenzija, b’mod partikolari fir-rigward tal-programm ta’ ħidma tagħha. Il-programm ta’ ħidma tal-Aġenzija għandu jiġi stabbilit fil-qafas ta’ dawn il-linji gwida.
4. Kull sena, il-Kunsill, b’unanimità, għandu japprova Qafas Finanzjarju għall-Aġenzija għat-tliet snin ta’ wara. Dak il-Qafas Finanzjarju għandu jsemmi l-prijoritajiet miftiehma marbuta mal-Pjan ta’ Ħidma ta’ tliet snin tal-Aġenzija u għandu jikkostitwixxi limitu massimu legalment vinkolanti għall-ewwel sena u ċifri ta’ ppjanar għat-tieni u t-tielet sena. Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Marzu ta’ kull sena l-Aġenzija għandha tipprovdi abbozz tal-Qafas Finanzjarju u l-Pjan ta’ Ħidma marbut miegħu għall-konsiderazzjoni tal-Bord ta’ Tmexxija.
5. L-Aġenzija tista’ tagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Kunsill u lill-Kummissjoni kif meħtieġ għall-implimentazzjoni tal-missjoni tagħha.
Artikolu 5
Funzjonijiet u kompiti
1. Fit-twettiq tal-funzjonijiet u l-kompiti tagħha, l-Aġenzija għandha tirrispetta l-kompetenzi l-oħra tal-Unjoni u dawk tal-istituzzjonijiet tal-UE.
2. It-twettiq mill-Aġenzija tal-funzjonijiet u l-kompiti tagħha għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tal-Istati Membri fi kwistjonijiet ta’ difiża.
3. L-Aġenzija, suġġett għall-awtorità tal-Kunsill, għandha jkollha bħala kompitu li:
(a)
Tikkontribwixxi għall-identifikazzjoni tal-objettivi ta’ kapaċità militari tal-Istati Membri u tevalwa l-osservanza tal-impenji ta’ kapaċità pprovduti mill-Istati Membri, b’mod partikolari billi:
(i)
tidentifika, f’assoċjazzjoni mal-korpi kompetenti tal-Kunsill, inkluż l-EUMC, u bl-użu, fost oħrajn, tal-Mekkaniżmu ta’ Żvilupp tal-Kapaċitajiet (CDM) u kwalunkwe suċċessur, il-ħtiġijiet futuri tal-UE għall-kapaċità ta’ difiża;
(ii)
tikkoordina l-implimentazzjoni tal-Pjan ta’ Żvilupp tal-Kapaċitajiet (CDP) u kwalunkwe suċċessur tiegħu;
(iii)
tevalwa, fid-dawl ta’ kriterji li jaqblu magħhom l-Istati Membri, l-impenji ta’ kapaċità pprovduti mill-Istati Membri, fost oħrajn permezz tal-proċess tas-CDP u s-CDM u kwalunkwe suċċessur tagħhom.
(b)
Tippromwovi l-armonizzazzjoni tal-ħtiġijiet operattivi u l-adozzjoni ta’ metodi ta’ akkwist effettivi u kompatibbli, b’mod partikolari billi:
(i)
tippromwovi u tikkoordina l-armonizzazzjoni tal-ħtiġijiet militari;
(ii)
tippromovi akkwisti kost-effettivi u effiċjenti billi tidentifika u xxerred l-aħjar prattiċi;
(iii)
tipprovdi evalwazzjonijiet dwar prijoritajiet finanzjarji għall-iżvilupp u l-akkwist ta’ kapaċitajiet.
(c)
Tipproponi proġetti multilaterali sabiex jiġu ssodisfati l-objettivi f’termini ta’ kapaċitajiet militari, u tiżgura l-koordinazzjoni tal-programmi implimentati mill-Istati Membri u l-ġestjoni ta’ programmi speċifiċi ta’ kooperazzjoni, b’mod partikolari billi:
(i)
tippromwovi u tipproponi proġetti kooperattivi multilaterali ġodda;
(ii)
tidentifika u tipproponi attivitajiet kollaborattivi fil-kamp operattiv;
(iii)
taħdem għall-koordinazzjoni tal-programmi eżistenti implimentati mill-Istati Membri;
(iv)
tassumi, fuq talba tal-Istati Membri, ir-responsabbiltà għall-ġestjoni ta’ programmi speċifiċi;
(v)
tħejji, fuq talba tal-Istati Membri, programmi għall-ġestjoni mill-OCCAR jew permezz ta’ arranġamenti oħra, skont il-każ.
(d)
Tappoġġa r-riċerka dwar it-teknoloġija tad-difiża, u tikkoordina u tippjana attivitajiet ta’ riċerka konġunta u l-istudju ta’ soluzzjonijiet tekniċi li jissodisfaw il-ħtiġijiet operattivi futuri, b’mod partikolari billi:
(i)
tippromwovi, flimkien mal-attivitajiet ta’ riċerka tal-Unjoni fejn ikun il-każ, riċerka mmirata biex jinkisbu l-ħtiġijiet futuri tal-kapaċità ta’ sigurtà u difiża u b’hekk issaħħaħ il-potenzjal industrijali u teknoloġiku tal-Ewropa f’dan il-kamp;
(ii)
tippromwovi r-R&T għal skopijiet ta’ difiża konġunta b’mira aktar effettiva;
(iii)
tqanqal ir-R&T għal skopijiet ta’ difiża permezz ta’ studji u proġetti;
(iv)
tamministra kuntratti ta’ R&T għal skopijiet ta’ difiża;
(v)
taħdem flimkien mal-Kummissjoni sabiex tikseb il-massimu ta’ komplimentarità u sinerġija bejn programmi ta’ riċerka ta’ difiża u dawk ċivili jew dawk marbuta mas-sigurtà.
(e)
Tikkontribwixxi għall-identifikazzjoni u, jekk meħtieġ, l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe miżura utli għat-tisħiħ tal-bażi industrijali u teknoloġika tas-settur tad-difiża u għat-titjib tal-effiċjenza tal-infiq militari, b’mod partikolari billi:
(i)
tikkontribwixxi għall-ħolqien ta’ suq Ewropew għat-tagħmir tad-difiża li jkun kompetittiv fil-livell internazzjonali, mingħajr preġudizzju għar-regoli tas-suq intern u l-kompetenzi tal-Kummissjoni f’dan il-qasam;
(ii)
tiżviluppa linji politiċi u strateġiji rilevanti f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni u, kif ikun meħtieġ, mal-industrija;
(iii)
f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, taħdem għall-iżvilupp u l-armonizzazzjoni tal-proċeduri rilevanti fl-UE kollha, fl-ambitu tal-kompiti tal-Aġenzija.
(f)
Suġġett għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ kooperazzjoni strutturata permanenti, tappoġġa din il-kooperazzjoni b’mod partikolari billi:
(i)
tiffaċilita inizjattivi ewlenin ta’ żvilupp tal-kapaċitajiet konġunti jew Ewropej;
(ii)
tikkontribwixxi għall-valutazzjoni regolari tal-kontributi tal-Istati Membri parteċipanti rigward il-kapaċitajiet, b’mod partikolari kontributi magħmula f’konformità mal-kriterji li għandhom jiġu stabbiliti, fost oħrajn, fuq il-bażi tal-Artikolu 2 tal-Protokoll (Nru 10) dwar kooperazzjoni strutturata permanenti annessa għat-TUE u t-TFUE u tirrapporta dwar dan mill-inqas darba fis-sena.
Artikolu 6
Personalità ġuridika
L-Aġenzija għandha jkollha personalità ġuridika sabiex twettaq il-funzjonijiet u tilħaq l-objettivi tagħha. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-Aġenzija tgawdi l-kompetenza ġuridika l-iktar estensiva mogħtija lill-persuni ġuridiċi fil-liġijiet tagħhom. L-Aġenzija tista’, b’mod partikolari, takkwista jew tiddisponi minn proprjetà mobbli u immobbli u tkun parti fi proċeduri legali. L-Aġenzija għandha jkollha l-kompetenza li tikkonkludi kuntratti ma’ entitajiet jew organizzazzjonijiet privati jew pubbliċi.
KAPITOLU II
ORGANI U PERSUNAL TAL-AĠENZIJA
Artikolu 7
Kap tal-Aġenzija
1. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jkun ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ).
2. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jkun responsabbli għall-organizzazzjoni u l-funzjonament ġenerali tal-Aġenzija u għandu jiżgura li l-linji gwida maħruġa mill-Kunsill u d-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ Tmexxija jiġu implimentati mid-Direttur Eżekuttiv, li għandu jirrapporta lill-Kap tal-Aġenzija.
3. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jippreżenta r-rapporti tal-Aġenzija lill-Kunsill kif hemm imsemmi fl-Artikolu 4(2).
4. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jkun responsabbli għan-negozjar ta’ arranġamenti amministrattivi ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet, raggruppamenti jew entitajiet oħra f’konformità mad-direttivi mogħtija mill-Bord ta’ Tmexxija. Fil-qafas ta’ tali arranġamenti, kif approvati mill-Bord ta’ Tmexxija, il-Kap tal-Aġenzija għandu jkun responsabbli għall-istabbiliment ta’ relazzjonijiet ta’ ħidma xierqa magħhom.
Artikolu 8
Bord ta’ Tmexxija
1. Bord ta’ Tmexxija magħmul minn rappreżentant wieħed ta’ kull Stat Membru parteċipant, awtorizzat biex jorbot lill-gvern tiegħu, u rappreżentant mill-Kummissjoni, għandu jkun il-korp li jieħu d-deċiżjonijiet tal-Aġenzija. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jaġixxi fil-qafas tal-linji gwida maħruġa mill-Kunsill.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jiltaqa’ fil-livell tal-Ministri tad-Difiża tal-Istati Membri parteċipanti jew ir-rappreżentanti tagħhom. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu fil-prinċipju jiltaqa’ mill-inqas darbtejn fis-sena fil-livell tal-Ministri tad-Difiża.
3. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jsejjaħ u jippresiedi l-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija. Jekk Stat Membru parteċipant jitlob hekk, il-Kap tal-Aġenzija għandu jsejjaħ laqgħa fi żmien xahar.
4. Il-Kap tal-Aġenzija jista’ jiddelega s-setgħa li jippresiedi l-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija fil-livell tar-rappreżentanti tal-Ministri tad-Difiża.
5. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jiltaqa’ f’kompożizzjonijiet speċifiċi (bħala NADs, Diretturi tal-Kapaċitajiet, Diretturi tar-R&T jew Diretturi tal-Politika tad-Difiża).
6. Il-laqgħat tal-Bord tat-Tmexxija jattendu għalihom:
(a)
id-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija, imsemmi fl-Artikolu 10, jew ir-rappreżentant tiegħu,
(b)
il-President tal-EUMC jew ir-rappreżentant tiegħu
(c)
rappreżentanti tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (EEAS).
7. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jiddeċiedi li jistieden, fuq kwistjonijiet ta’ interess komuni:
(a)
lis-Segretarju Ġenerali tan-NATO jew ir-rappreżentant innominat tiegħu,
(b)
lill-Kapijiet/Presidenti ta’ arranġamenti, raggruppamenti jew organizzazzjonijiet oħra li l-ħidma tagħhom hija rilevanti għal dik l-Aġenzija (bħal dawk stabbilit taħt il-Ftehim Qafas f’LoI, kif ukoll l-OCCAR u l-ESA),
(c)
kif ikun meħtieġ, rappreżentanti ta’ partijiet terzi oħra.
Artikolu 9
Kompiti u setgħat tal-Bord ta’ Tmexxija
1. Fil-qafas tal-linji gwida tal-Kunsill imsemmija fl-Artikolu 4(1), il-Bord ta’ Tmexxija:
(a)
għandu japprova r-rapporti li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kunsill;
(b)
għandu japprova, fuq il-bażi ta’ abbozz ippreżentat mill-Kap tal-Aġenzija, u mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena, il-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara;
(c)
għandu jadotta l-baġit ġenerali tal-Aġenzija mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena fil-limiti stabbiliti fil-Qafas Finanzjarju tal-Aġenzija kif deċiż mill-Kunsill;
(d)
għandu japprova l-istabbiliment fi ħdan l-Aġenzija ta’ proġetti jew programmi ad hoc f’konformità mal-Artikolu 19;
(e)
għandu jaħtar id-Direttur Eżekuttiv u sa żewġ deputati;
(f)
għandu jiddeċiedi li l-Aġenzija tista’ tiġi fdata minn Stat Membru wieħed jew iktar bil-ġestjoni amministrattiva u finanzjarja ta’ ċerti attivitajiet li jaqgħu taħt il-kompetenza tiegħu f’konformità mal-Artikolu 17;
(g)
għandu japprova kwalunkwe rakkomandazzjoni lill-Kunsill jew lill-Kummissjoni;
(h)
għandu jadotta r-regoli ta’ proċedura tal-Aġenzija;
(i)
jista’ jemenda d-dispożizzjonijiet finanzjarji għall-implimentazzjoni tal-baġit ġenerali tal-Aġenzija;
(j)
jista’ jemenda r-regoli u r-regolamenti applikabbli għall-persunal kuntrattwali u esperti nazzjonali ssekondati;
(k)
għandu jiddetermina l-arranġamenti tekniċi u finanzjarji rigward il-parteċipazzjoni jew l-irtirar ta’ Stati Membri kif hemm imsemmi fl-Artikolu 1(4);
(l)
għandu jadotta direttivi dwar in-negozjar ta’ arranġamenti amministrattivi mill-Kap tal-Aġenzija;
(m)
għandu japprova l-arranġamenti ad hoc imsemmija fl-Artikolu 22(1);
(n)
għandu jikkonkludi l-arranġamenti amministrattivi bejn l-Aġenzija u partijiet terzi kif hemm imsemmi fl-Artikolu 24(1);
(o)
għandu japprova l-kontijiet u l-karta tal-bilanċ annwali;
(p)
għandu jadotta d-deċiżjonijiet rilevanti l-oħra kollha marbuta mat-twettiq tal-missjoni tal-Aġenzija.
2. Sakemm ma jkunx previst diversament f’din id-Deċiżjoni, il-Bord ta’ Tmexxija għandu jieħu d-deċiżjonijiet b’maġġoranza kkwalifikata. Il-voti tal-Istati Membri parteċipanti għandhom ikunu ppeżati f’konformità mal-paragrafi 4 u 5 tal-Artikolu 16 tat-TUE. Huma biss ir-rappreżentanti tal-Istati Membri parteċipanti li għandhom jieħdu sehem fil-vot.
3. Jekk rappreżentant ta’ Stat Membru parteċipant fil-Bord ta’ Tmexxija jiddikjara li, għal raġunijiet importanti u ddikjarati ta’ politika nazzjonali, bi ħsiebu jopponi l-adozzjoni ta’ deċiżjoni li għandha tittieħed b’maġġoranza kkwalifikata, ma għandux jittieħed vot. Dak ir-rappreżentant jista’ jirriferi l-kwistjoni lill-Kunsill, permezz tal-Kap tal-Aġenzija, bil-għan li jinħarġu linji gwida lill-Bord ta’ Tmexxija, kif meħtieġ. Inkella, il-Bord ta’ Tmexxija, b’maġġoranza kkwalifikata, jista’ jiddeċiedi li jirriferi l-kwistjoni lill-Kunsill għal deċiżjoni. Il-Kunsill għandu jaġixxi b’unanimità.
4. Il-Bord ta’ Tmexxija, fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv jew minn Stat Membru parteċipant, jista jiddeċiedi li jistabbilixxi:
(a)
kumitati għat-tħejjija ta’ deċiżjonijiet amministrattivi u baġitarji tal-Bord ta’ Tmexxija, magħmula minn delegati tal-Istati Membri parteċipanti u rappreżentant tal-Kummissjoni;
(b)
kumitati speċjalizzati fi kwistjonijiet speċifiċi taħt il-kompetenza tal-Aġenzija. Dawn il-kumitati għandhom ikunu magħmula minn delegati tal-Istati Membri parteċipanti u, sakemm il-Bord ta’ Tmexxija ma jiddeċidix mod ieħor, rappreżentant tal-Kummissjoni.
Id-deċiżjoni li jistabbilixxi tali kumitati għandha tispeċifika l-mandat u d-dewmien tagħhom.
Artikolu 10
Id-Direttur Eżekuttiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv, u d-Deputat(i) tiegħu, għandhom jinħatru mill-Bord ta’ Tmexxija fuq proposta mill-Kap tal-Aġenzija għal tliet snin. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jagħti estensjoni ta’ sentejn. Id-Direttur Eżekuttiv u sa żewġ Deputat għandhom jaġixxu taħt l-awtorità tal-Kap tal-Aġenzija u f’konformità mad-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ Tmexxija.
2. Id-Direttur Eżekuttiv, bl-għajnuna tad-Deputat(i) tiegħu, għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw l-effiċjenza u l-effikaċja tal-ħidma tal-Aġenzija. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun responsabbli għas-superviżjoni u l-koordinazzjoni tal-unitajiet funzjonali, sabiex jiżgura l-koerenza ġenerali tal-ħidma tagħhom. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun il-kap tal-persunal tal-Aġenzija.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu r-responsabbiltà li:
(a)
jiżgura l-implimentazzjoni tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija;
(b)
jipprepara l-ħidma tal-Bord ta’ Tmexxija, b’mod partikolari l-abbozz tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija;
(c)
jipprepara l-abbozz tal-baġit ġenerali annwali biex jiġi ppreżentat lill-Bord ta’ Tmexxija;
(d)
jipprepara l-Pjan ta’ Ħidma ta’ tliet snin biex jiġi ppreżentat lill-Bord ta’ Tmexxija;
(e)
jipprepara l-Qafas Finanzjarju ta’ tliet snin biex jiġi ppreżentat lill-Kunsill;
(f)
jiżgura kooperazzjoni mill-qrib mal-korpi preparatorji tal-Kunsill, b’mod partikolari l-KPS u l-EUMC, u jipprovdilhom informazzjoni;
(g)
jipprepara r-rapporti msemmija fl-Artikolu 4(2);
(h)
jipprepara d-dikjarazzjoni tad-dħul u l-infiq u jimplimenta l-baġit ġenerali tal-Aġenzija u l-baġits ta’ proġetti jew programmi ad hoc fdati lill-Aġenzija;
(i)
jieħu ħsieb l-amministrazzjoni ta’ kuljum tal-Aġenzija;
(j)
jieħu ħsieb l-aspetti kollha tas-sigurtà;
(k)
jieħu ħsieb kull kwistjoni li tirrigwarda l-persunal.
4. Fl-ambitu tal-programm ta’ ħidma u l-baġit ġenerali tal-Aġenzija, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkollu s-setgħa li jidħol f’kuntratti u li jimpjega persunal. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun l-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni responsabbli għall-implimentazzjoni tal-baġits amministrati mill-Aġenzija.
5. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jagħti kont ta’ għemilu lill-Bord ta’ Tmexxija.
6. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun ir-rappreżentant legali tal-Aġenzija.
Artikolu 11
Persunal
1. Il-persunal tal-Aġenzija, inkluż id-Direttur Eżekuttiv, għandu jkun magħmul minn membri tal-persunal kuntrattwali u statutorji reklutati minn fost kandidati mill-Istati Membri parteċipanti kollha fuq l-usa’ bażi ġeografika possibli, u mill-istituzzjonijiet tal-UE. Il-persunal tal-Aġenzija għandu jingħażel mid-Direttur Eżekuttiv fuq il-bażi tal-kompetenza u l-ħila rilevanti u permezz ta’ proċeduri ġusti u trasparenti ta’ kompetizzjoni. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippubblika bil-quddiem id-dettalji tal-pożizzjonijiet kollha disponibbli u l-kriterji rilevanti għall-proċess tal-għażla. Fil-każijiet kollha, ir-reklutaġġ għandu jsir bil-għan li l-Aġenzija tikseb is-servizzi ta’ persunal tal-ogħla livell ta’ abbiltà u effiċjenza.
2. Il-Kap tal-Aġenzija, fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv u wara konsultazzjoni mal-Bord ta’ Tmexxija, għandu jaħtar u jġedded il-persunal tal-livelli amministrattivi għolja tal-Aġenzija.
3. Il-persunal tal-Aġenzija għandu jkun magħmul minn:
(a)
persunal reklutat direttament mill-Aġenzija b’kuntratti ta’ terminu fiss, magħżul minn fost ċittadini tal-Istati Membri parteċipanti. Il-Kunsill, b’unanimità, approva r-regolamenti applikabbli għal tali persunal (2). Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jirrivedi u jemenda dawk ir-regolamenti kif meħtieġ fejn ikun mogħti s-setgħa li jagħmel hekk;
(b)
esperti nazzjonali ssekondati mill-Istati Membri parteċipanti għal karigi fl-istruttura organizzattiva tal-Aġenzija jew għal kompiti u proġetti speċifiċi. Il-Kunsill, b’unanimità, approva r-regolamenti applikabbli għal tali persunal (3). Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jirrivedi u jemenda dawk ir-regolamenti kif meħtieġ fejn ikun mogħti s-setgħa li jagħmel hekk;
(c)
Uffiċjali tal-Unjoni ssekondati mal-Aġenzija għal żmien fiss u/jew għal kompiti jew proġetti speċifiċi kif meħtieġ.
4. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni fuq kwalunkwe tilwima bejn l-Aġenzija u kwalunkwe persuna li jistgħu japplikaw għaliha r-regolamenti tal-persunal tal-Aġenzija.
KAPITOLU III
BAĠIT U REGOLI FINANZJARJI
Artikolu 12
Prinċipji tal-baġit
1. Il-baġits, imfassla fl-euro, huma l-atti li jistipulaw u jawtorizzaw, għal kull sena finanzjarja, id-dħul u l-infiq kollu amministrat mill-Aġenzija.
2. L-approprjazzjonijiet imdaħħla f’baġit huma awtorizzati għall-perijodu ta’ sena finanzjarja li tibda fl-1 ta’ Jannar u tintemm fil-31 ta’ Diċembru tal-istess sena.
3. Għal kull baġit, id-dħul u l-infiq għandhom ikunu f’bilanċ. Id-dħul u l-infiq kollu għandu jiddaħħal fid-dettal fil-baġit rilevanti mingħajr l-ebda aġġustament bejn id-dħul u l-infiq.
4. Il-Baġit għandu jkollu approprjazzjonijiet differenzjati, li għandhom jikkonsistu f’approprjazzjonijiet ta’ impenn u approprjazzjonijiet ta’ ħlas u approprjazzjonijiet mhux differenzjati.
5. L-approprjazzjonijiet ta’ impenn għandhom ikopru l-ispiża totali tal-impenji legali assunti matul is-sena finanzjarja kurrenti. Madankollu, l-impenji jistgħu jsiru globalment jew permezz ta’ pagamenti annwali. L-impenji għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fuq il-bażi tal-impenji legali assunti sal-31 ta’ Diċembru.
6. L-approprjazzjonijiet ta’ ħlas għandhom ikopru ħlasijiet li jsiru sabiex jiġu onorati l-impenji legali assunti matul is-sena finanzjarja kurrenti u/jew snin finanzjarji preċedenti. Il-ħlasijiet għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fuq il-bażi tal-impenji tal-baġit sal-31 ta’ Diċembru.
7. Id-dħul ta’ sena finanzjarja għandu jiddaħħal fil-kontijiet għas-sena finanzjarja fuq il-bażi tal-ammonti miġbura matul dik is-sena finanzjarja.
8. La dħul u lanqas infiq ma jistgħu jiġu implimentati jekk mhux bl-allokazzjoni għal intestatura fil-baġit u fil-limiti tal-approprjazzjonijiet imdaħħla hemmhekk.
9. L-approprjazzjonijiet għandhom jintużaw f’konformità mal-prinċipji ta’ amministrazzjoni finanzjarja sana, jiġifieri f’konformità mal-prinċipji ta’ ekonomija, effiċjenza u effikaċja.
Artikolu 13
Il-baġit ġenerali
1. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jipprovdi lill-Bord ta’ Tmexxija, sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, stima ġenerali tal-abbozz tal-baġit ġenerali għas-sena ta’ wara, b’rispett għaċ-ċifri tal-ippjanar stabbiliti fil-Qafas Finanzjarju.
2. Il-Kap tal-Aġenzija għandu jipproponi l-abbozz tal-baġit ġenerali lill-Bord ta’ Tmexxija sat-30 ta’ Ġunju ta’ kull sena. L-abbozz għandu jinkludi:
(a)
l-approprjazzjonijiet meqjusa bħala meħtieġa:
(i)
biex ikopru l-ispejjeż tal-operat, il-persunal u l-laqgħat tal-Aġenzija;
(ii)
biex jinkisbu konsulenzi esterni, b’mod partikolari analiżi operattiva, essenzjali għall-Aġenzija biex tkun tista’ twettaq il-kompiti tagħha, u għal attivitajiet speċifiċi ta’ riċerka u teknoloġija għall-benefiċċju komuni tal-Istati Membri parteċipanti kollha, b’mod partikolari każistika teknika u studji ta’ fattibbiltà;
(b)
tbassir tad-dħul meħtieġ biex ikopri l-infiq.
3. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jimmira biex jiżgura li l-approprjazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2(a)(ii) jirrappreżentaw sehem sinifikanti mill-approprjazzjonijiet totali msemmija fil-paragrafu 2. Dawn l-approprjazzjonijiet għandhom jirriflettu ħtiġijiet reali u għandhom jippermettu rwol operattiv għall-Aġenzija.
4. Mal-abbozz tal-baġit ġenerali għandu jkun hemm pjan dettaljat dwar l-organizzazzjoni tal-persunal u ġustifikazzjonijiet dettaljati.
5. Il-Bord ta’ Tmexxija, b’unanimità, jista’ jiddeċiedi li l-abbozz tal-baġit ġenerali għandu jkopri wkoll proġett jew programm partikolari fejn ikun ċar li dan hu għall-benefiċċju komuni tal-Istati Membri parteċipanti kollha.
6. L-approprjazzjonijiet għandhom ikunu kklassifikati taħt titoli u kapitoli li jirraggruppaw l-infiq skont it-tip jew l-għan, suddiviżi f’artikoli kif meħtieġ.
7. Kull titolu jista’ jinkludi kapitolu intitolat “approprjazzjonijiet proviżorji”. Dawn l-approprjazzjonijiet jistgħu jiddaħħlu f’każijiet ta’ inċertezza, minħabba raġunijiet serji, dwar l-ammont ta’ approprjazzjonijiet meħtieġa jew dwar l-ambitu għall-implimentazzjoni tal-approprjazzjonijiet imdaħħla.
8. Id-dħul għandu jikkonsisti minn:
(a)
kontribuzzjonijiet li għandhom jitħallsu mill-Istati Membri parteċipanti fl-Aġenzija bbażati fuq l-iskala tad-dħul nazzjonali gross (DNG);
(b)
dħul ieħor.
L-abbozz tal-baġit ġenerali għandu jinkludi linji li jakkomodaw id-dħul assenjat u kull fejn ikun possibbli għandu jindika l-ammont previst.
9. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jadotta l-abbozz tal-baġit ġenerali sal-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena fil-limiti tal-Qafas Finanzjarju tal-Aġenzija. Meta jagħmel dan, il-Bord ta’ Tmexxija għandu jkun ippresedut mill-Kap tal-Aġenzija, jew minn rappreżentant maħtur mill-Kap tal-Aġenzija, jew minn membru tal-Bord ta’ Tmexxija mistieden mill-Kap tal-Aġenzija biex jagħmel dan. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jiddikjara li l-baġit ikun ġie adottat u għandu jinnotifika lill-Istati Membri parteċipanti.
10. Jekk, fil-bidu ta’ sena finanzjarja, l-abbozz tal-baġit ġenerali ma jkunx għadu ġie adottat, tista’ ssir nefqa kull xahar ta’ somma ekwivalenti għal mhux aktar minn wieħed kull tnax tal-approprjazzjonijiet tal-baġit għas-sena finanzjarja preċedenti fir-rigward ta’ kwalunkwe kapitolu jew suddiviżjoni oħra tal-baġit. Madankollu, dan l-arranġament ma għandux ikollu l-effett li jqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Aġenzija approprjazzjonijiet li jeċċedu wieħed minn kull tnax ta’ dawk previsti fl-abbozz tal-baġit ġenerali li jkun qed jitħejja. Il-Bord ta’ Tmexxija, b’maġġoranza kkwalifikata fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv, jista’ jawtorizza nefqa ta’ iżjed minn wieħed kull tnax, sakemm l-approprjazzjonijiet għal dik is-sena finanzjarja ma jeċċedux dawk tas-sena finanzjarja preċedenti. Id-Direttur Eżekuttiv jista’ jagħmel sejħa għall-kontribuzzjonijiet meħtieġa biex ikopru l-approprjazzjonijiet awtorizzati taħt din id-dispożizzjoni, li għandhom jitħallsu fi żmien 30 jum minn meta tintbagħat is-sejħa għal kontribuzzjonijiet.
Artikolu 14
Baġits emendatorji
1. Fil-każ ta’ ċirkostanzi inevitabbli, eċċezzjonali jew imprevisti, id-Direttur Eżekuttiv jista’ jipproponi abbozz ta’ baġit emendatorju, fil-limiti stabbiliti fil-Qafas Finanzjarju.
2. L-abbozz ta’ baġit emendatorju għandu jiġi mfassal, propost u adottat u għandha tingħata notifika f’konformità mal-istess proċedura bħall-baġit ġenerali, fil-limit stabbiliti fil-Qafas Finanzjarju. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jaġixxi billi jqis l-urġenza dovuta.
3. Fis-sitwazzjoni fejn il-limiti stabbiliti fil-Qafas Finanzjarju jitqiesu li mhumiex biżżejjed minħabba ċirkostanzi eċċezzjonali u imprevisti, meta jittieħed kont sħiħ ukoll tar-regoli stabbiliti fl-Artikolu 13(2) u (3), il-Bord ta’ Tmexxija għandu jippreżenta l-baġit emendatorju għall-adozzjoni mill-Kunsill, b’unanimità.
Artikolu 15
Dħul assenjat
1. Fil-baġit ġenerali tagħha l-Aġenzija tista’ tirċievi, bħala dħul assenjat għal għan speċifiku, kontribuzzjonijiet finanzjarji biex ikopru spejjeż minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 13(2)(a)(i):
(a)
mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea fuq bażi ta’ każ b’każ, b’rispett sħiħ għar-regoli, il-proċeduri u l-proċessi deċiżjonali applikabbli għalih;
(b)
minn Stati Membri, pajjiżi terzi jew partijiet terzi oħra.
2. Dħul assenjat jista’ jintuża biss għall-għan speċifiku li għalih ikun assenjat.
Artikolu 16
Kontribuzzjonijiet u rimborsi
1. Determinazzjoni ta’ kontribuzzjonijiet fejn hija applikabbli l-iskala tad-DNG:
(a)
Fejn tkun applikabbli l-iskala tad-DNG, il-qsim tal-kontribuzzjonijiet bejn l-Istati Membri li mingħandhom hi meħtieġa kontribuzzjoni għandu jiġi ddeterminat bl-użu tal-iskala tal-prodott nazzjonali gross kif speċifikat fl-Artikolu 41(2) tat-TUE u f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/436/KE, Euratom tas-7 ta’ Ġunju 2007 dwar is-sistema tar-riżorsi proprji tal-Komunitajiet Ewropej (4), jew kwalunkwe Deċiżjoni oħra tal-Kunsill li tista’ tieħu postha.
(b)
Id-data għall-kalkolu ta’ kull kontribuzzjoni għandha tkun dik stabbilita fil-kolonna tar-“Riżorsi proprji tad-DNG” fit-tabella tas-“Sommarju tal-finanzjament tal-baġit ġenerali skont it-tip tar-riżors proprju u skont l-Istat Membru” li hija mehmuża mal-aktar baġit reċenti adottat mill-Unjoni. Il-kontribuzzjoni ta’ kull Stat Membru li mingħandu hija dovuta kontribuzzjoni għandha tkun proporzjonali mas-sehem tad-DNG ta’ dak l-Istat Membru fit-total tad-DNG aggregat tal-Istati Membri li mingħandhom hija dovuta kontribuzzjoni.
2. Skeda għall-ħlas tal-kontribuzzjonijiet
(a)
Il-kontribuzzjonijiet maħsuba biex jiffinanzjaw il-baġit ġenerali tal-Aġenzija għandhom jitħallsu mill-Istati Membri parteċipanti fi tliet pagamenti indaqs, sal-15 ta’ Frar, il-15 ta’ Ġunju u l-15 ta’ Ottubru tas-sena finanzjarja kkonċernata.
(b)
Meta jiġi adottat baġit emendatorju, il-kontribuzzjonijiet meħtieġa għandhom jitħallsu mill-Istati Membri kkonċernati fi żmien 60 jum mill-ħarġa tas-sejħa għal kontribuzzjonijiet.
(c)
Kull Stat Membru għandu jħallas l-ispejjeż bankarji marbuta mal-ħlas tal-kontribuzzjonijiet tiegħu stess.
(d)
Jekk il-baġit annwali ma jiġix approvat sal-aħħar ta’ Novembru, l-Aġenzija tista’ toħroġ, fuq talba ta’ Stat Membru, sejħa provviżorja individwali għal kontribuzzjonijiet għal dak l-Istat Membru.
Artikolu 17
Amministrazzjoni mill-Aġenzija ta’ nfiq f’isem l-Istati Membri
1. Il-Bord ta’ Tmexxija, fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv jew minn Stat Membru, jista’ jiddeċiedi li l-Aġenzija tista’ tiġi fdata mill-Istati Membri bil-ġestjoni amministrattiva u finanzjarja ta’ ċerti attivitajiet li jaqgħu taħt il-kompetenza tagħha.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija, fid-deċiżjoni tiegħu, jista’ jawtorizza lill-Aġenzija biex tidħol f’kuntratti f’isem ċerti Stati Membri. Huwa jista’ jawtorizza lill-Aġenzija biex tiġbor minn qabel il-fondi meħtieġa minn dawn l-Istati Membri biex jiġu onorati l-kuntratti li jkunu saru.
Artikolu 18
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Id-dispożizzjonijiet finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Aġenzija ġew approvati mill-Kunsill, b’unanimità (5). Il-Bord ta’ Tmexxija, b’unanimità, għandu jirrivedi u jemenda dawn id-dispożizzjonijiet, kif meħtieġ.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, fuq proposta mill-Direttur Eżekuttiv, jadotta kif meħtieġ ir-regoli implimentattivi dwar l-implimentazzjoni u l-kontroll tal-baġit ġenerali, b’mod partikolari rigward l-akkwist pubbliku, mingħajr preġudizzju għar-regoli relevanti tal-UE. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jiżgura, b’mod partikolari, li jittieħed debitament kont tal-ħtiġijiet tas-sigurtà tal-provvista u tal-protezzjoni kemm tas-sigriet fil-qasam tad-difiża kif ukoll tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali.
3. Id-dispożizzjonijiet u r-regoli finanzjarji msemmija f’dan l-Artikolu mhumiex applikabbli għall-proġetti u l-programmi ad hoc imsemmija fl-Artikoli 19 u 20.
KAPITOLU IV
PROĠETTI JEW PROGRAMMI AD HOC U BAĠITS ASSOĊJATI MAGĦHOM
Artikolu 19
Approvazzjoni ta’ proġetti jew programmi ad hoc tal-Kategorija A (opt out) u baġits ad hoc assoċjati magħhom
1. Stat Membru parteċipanti wieħed jew iktar jew id-Direttur Eżekuttiv jistgħu jippreżentaw lill-Bord ta’ Tmexxija proġett jew programm ad hoc li jaqa’ taħt il-kompetenza tal-Aġenzija, li għandu jippresupponi parteċipazzjoni ġenerali mill-Istati Membri parteċipanti. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jkun mgħarraf bil-baġit ad hoc, jekk ikun hemm, li ser ikun assoċjat mal-proġett jew programm propost, kif ukoll b’kontribuzzjonijiet potenzjali minn partijiet terzi.
2. Fil-prinċipju għandhom jikkontribwixxu l-Istati Membri parteċipanti kollha. Huma għandhom jgħarrfu lid-Direttur Eżekuttiv bl-intenzjonijiet tagħhom f’dan ir-rigward.
3. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu japprova l-istabbiliment tal-proġett jew il-programm ad hoc.
4. Il-Bord ta’ Tmexxija, fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv jew minn Stat Membru parteċipant, jista’ jiddeċiedi li jistabbilixxi kumitat biex jissorvelja l-ġestjoni u l-implimentazzjoni tal-proġett jew programm ad hoc. Il-kumitat għandu jkun magħmul minn delegati minn kull wieħed mill-Istati Membri kontributuri u, meta l-Unjoni tikkontribwixxi għall-proġett jew il-programm, rappreżentant tal-Kummissjoni. Id-deċiżjoni tal-Bord ta’ Tmexxija għandha tispeċifika l-mandat tal-kumitat u kemm ser idum jeżisti.
5. Għall-proġett jew il-programm ad hoc, l-Istati Membri kontributuri, imlaqqgħin fil-Bord ta’ Tmexxija, għandhom japprovaw:
(a)
ir-regoli għall-ġestjoni tal-proġett jew tal-programm;
(b)
fejn ikun il-każ, il-baġit ad hoc assoċjat mal-proġett jew il-programm, il-kriterji għall-qsim tal-kontribuzzjonijiet u r-regoli implimentattivi meħtieġa;
(c)
il-parteċipazzjoni ta’ partijiet terzi fil-kumitat imsemmi fil-paragrafu 4. Il-parteċipazzjoni tagħhom għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-awtonomija deċiżjonali tal-Unjoni.
6. Meta l-Unjoni tikkontribwixxi għal proġett jew programm ad hoc, il-Kummissjoni għandha tipparteċipa fid-deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafu 5, b’konformità sħiħa mal-proċeduri deċiżjonali applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 20
Approvazzjoni ta’ proġetti jew programmi ad hoc tal-Kategorija B (opt in) u baġits ad hoc assoċjati magħhom
1. Stat Membru parteċipant wieħed jew iktar jistgħu jgħarrfu lill-Bord ta’ Tmexxija li huma bi ħsiebhom jistabbilixxu proġett jew programm ad hoc li jaqa’ taħt il-kompetenza tal-Aġenzija, u fejn hu l-każ il-baġit ad hoc assoċjat miegħu. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jkun mgħarraf bil-baġit ad hoc, jekk ikun hemm, li ser ikun assoċjat mal-proġett jew il-programm propost u bid-dettalji, u jekk ikunu rilevanti, dwar riżorsi umani għal tali proġett jew programm, kif ukoll b’kontribuzzjonijiet potenzjali minn partijiet terzi.
2. Biex jiżdiedu kemm jista’ jkun l-opportunitajiet ta’ kooperazzjoni, l-Istati Membri parteċipanti kollha għandhom ikunu mgħarrfa bil-proġett jew programm ad hoc, inkluż il-bażi li fuqha tista’ tiżdied il-parteċipazzjoni, fi żmien biżżejjed biex kwalunkwe Stat Membru parteċipant li jixtieq jissieħeb ikun jista’ juri l-interess tiegħu għal dan. Barra minn hekk, l-inizjatur jew inizjaturi tal-proġett jew programm għandhom jagħmlu ħilithom sabiex ikabbru s-sħubija kemm jista’ jkun possibbli. Il-parteċipazzjoni għandha tiġi stabbilita mill-inizjaturi fuq bażi ta’ każ b’każ.
3. Il-proġett jew programm ad hoc għandu mbagħad jitqies bħala proġett jew programm tal-Aġenzija, sakemm il-Bord ta’ Tmexxija ma jiddeċidix mod ieħor fi żmien xahar minn meta jirċievi t-tagħrif imsemmi fil-paragrafu 1.
4. Kwalunkwe Stat Membru parteċipant li, iktar tard, jixtieq jipparteċipa fil-proġett jew programm ad hoc għandu jinnotifika lill-Istati Membri kontributuri bl-intenzjonijiet tiegħu. L-Istati Membri kontributuri, fi żmien xahrejn minn meta jirċievu din in-notifika, għandhom jiddeċiedu bejniethom, b’kont meħud tal-bażi stabbilita meta l-Istati Membri parteċipanti jiġu mgħarrfa bil-proġett jew programm, dwar il-parteċipazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
5. L-Istati Membri kontributuri għandhom jieħdu d-deċiżjonijiet meħtieġa bejniethom għall-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-proġett jew programm ad hoc u, fejn ikun il-każ, il-baġit assoċjat miegħu. Meta l-Unjoni tikkontribwixxi għal proġett jew programm bħal dan, il-Kummissjoni għandha tipparteċipa fid-deċiżjonijiet imsemmija f’dan il-paragrafu b’konformità sħiħa mal-proċeduri deċiżjonali applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. L-Istati Membri kontributuri għandhom iżommu lill-Bord ta’ Tmexxija mgħarraf, kif meħtieġ, bl-iżviluppi marbuta ma’ tali proġett jew programm.
Artikolu 21
Kontribuzzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea lil baġits ad hoc
Jistgħu jsir kontribuzzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea lill-baġits ad hoc stabbiliti għal proġetti jew programmi ad hoc imsemmija fl-Artikoli 19 u 20.
Artikolu 22
Parteċipazzjoni ta’ partijiet terzi
1. Partijiet terzi jistgħu jikkontribwixxu għal proġett jew programm ad hoc partikolari, stabbilit f’konformità mal-Artikoli 19 jew 20, u għall-baġit assoċjat miegħu. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu japprova kif meħtieġ, b’maġġoranza kkwalifikata, arranġamenti ad hoc bejn l-Aġenzija u partijiet terzi għal kull proġett jew programm partikolari.
2. Għal proġetti stabbiliti taħt l-Artikolu 19, l-Istati Membri kontributuri mlaqqgħin fil-Bord ta’ Tmexxija għandhom japprovaw il-modalitajiet meħtieġa kollha mal-partijiet terzi rilevanti rigward il-kontribuzzjoni tagħhom.
3. Għal proġetti stabbiliti taħt l-Artikolu 20, l-Istati Membri kontributuri għandhom jiddeċiedu l-arranġamenti meħtieġa kollha mal-partijiet terzi rilevanti rigward il-kontribuzzjoni tagħhom.
4. Meta l-Unjoni tikkontribwixxi għal proġett jew programm ad hoc, il-Kummissjoni għandha tipparteċipa fid-deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2 u 3.
KAPITOLU V
RELAZZJONIJIET MAL-KUMMISSJONI
Artikolu 23
Assoċjazzjoni mal-ħidma tal-Aġenzija
1. Il-Kummissjoni hija membru tal-Bord ta’ Tmexxija mingħajr dritt ta’ vot u għandha tkun assoċjata b’mod sħiħ mal-ħidma tal-Aġenzija.
2. Il-Kummissjoni tista’ wkoll tipparteċipa fi proġetti u programmi tal-Aġenzija.
3. L-Aġenzija għandha tistabbilixxi mal-Kummissjoni l-arranġamenti amministrattivi u r-relazzjonijiet ta’ ħidma meħtieġa, b’mod partikolari bil-għan li jsiru skambji ta’ ħiliet u pariri f’dawk l-oqsma fejn l-attivitajiet tal-Unjoni għandhom influwenza fuq il-missjoni tal-Aġenzija u fejn l-attivitajiet tal-Aġenzija huma rilevanti għal dawk tal-Unjoni.
4. L-arranġamenti meħtieġa biex ikopru kontribuzzjoni, fuq bażi ta’ każ b’każ, mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea taħt l-Artikoli 15 u 21, għandhom jiġu stabbiliti, bejn l-Aġenzija u l-Kummissjoni bi ftehim reċiproku, jew bejn l-Istati Membri kontributuri u l-Kummissjoni bi ftehim reċiproku.
KAPITOLU VI
RELAZZJONIJIET MA’ PAJJIŻI, ORGANIZZAZZJONIJIET U ENTITAJIET TERZI
Artikolu 24
Arranġamenti amministrattivi u materji oħrajn
1. Bil-għan li twettaq il-missjoni tagħha, l-Aġenzija tista’ tidħol f’arranġamenti amministrattivi ma’ pajjiżi, organizzazzjonijiet u entitajiet terzi. Tali arranġamenti għandhom ikopru b’mod partikolari:
(a)
il-prinċipju ta’ relazzjoni bejn l-Aġenzija u l-parti terza;
(b)
dispożizzjonijiet għal konsultazzjoni dwar suġġetti marbuta mal-ħidma tal-Aġenzija;
(c)
kwistjonijiet ta’ sigurtá.
Meta tagħmel dan, l-Aġenzija għandha tirrispetta l-qafas istituzzjonali waħdieni u l-awtonomija deċiżjonali tal-UE. Kull arranġament bħal dan għandu jiġi konkluż mill-Bord ta’ Tmexxija bl-approvazzjoni tal-Kunsill li jaġixxi b’unanimità.
2. L-Aġenzija għandha tiżviluppa relazzjonijiet ta’ ħidma mill-qrib mal-elementi rilevanti tal-OCCAR u ma’ dawk stabbiliti taħt il-Ftehim Qafas f’LoI, bil-għan li tinkorpora dawk l-elementi jew tassimila l-prinċipji u l-prattiċi tagħhom meta jkun il-waqt, skont il-każ u bi qbil reċiproku.
3. Trasparenza reċiproka u żviluppi koerenti fil-qasam tal-kapaċitajiet għandhom jiġu żgurati permezz tal-applikazzjoni tal-proċeduri tal-mekkaniżmu ta’ żvilupp tal-kapaċitajiet. Relazzjonijiet oħra ta’ ħidma bejn l-Aġenzija u l-korpi rilevanti tan-NATO għandhom ikunu definiti permezz ta’ arranġament amministrattiv kif imsemmi fil-paragrafu 1, b’konformità sħiħa mal-qafas ta’ kooperazzjoni u konsultazzjoni stabbilit bejn l-UE u n-NATO.
4. Fil-qafas tal-arranġamenti msemmija fil-paragrafu 1, l-Aġenzija għandha tkun intitolata tistabbilixxi relazzjonijiet ta’ ħidma ma’ organizzazzjonijiet u entitajiet li mhumiex imsemmija fil-paragrafi 2 u 3, bil-għan li tiffaċilita l-parteċipazzjoni possibbli tagħhom fi proġetti u programmi.
5. Bil-għan li tiffaċilita l-parteċipazzjoni possibbli tagħhom fi proġetti u programmi speċifiċi u fil-qafas tal-arranġamenti msemmija fil-paragrafu 1, l-Aġenzija għandha tkun intitolata tistabbilixxi relazzjonijiet ta’ ħidma ma’ pajjiżi terzi.
6. Għandha tiġi pprovduta l-iktar trasparenza possibbli lill-ex membri tal-Grupp għall-Armamenti tal-Ewropa tal-Punent li mhumiex fl-UE rigward il-proġetti u l-programmi speċifiċi tal-Aġenzija bil-ħsieb tal-parteċipazzjoni tagħhom fihom skont il-każ. Għandu jiġi stabbilit kumitat konsultattiv għal dan il-għan u sabiex jipprovdi forum fejn isiru skambji ta’ fehmiet u tagħrif dwar kwistjonijiet ta’ interess komuni li huma fl-ambitu tal-missjoni tal-Aġenzija. Dan għandu jkun ippresedut mid-Direttur Eżekuttiv jew ir-rappreżentant tiegħu. Huwa għandu jinkludi rappreżentant minn kull Stat Membru parteċipant u rappreżentant tal-Kummissjoni, u rappreżentanti tal-ex membri tal-WEAG li mhumiex membri fl-UE f’konformità mal-arranġamenti li jridu jinftiehmu magħhom.
7. Fuq talba, membri tan-NATO oħra Ewropej li mhumiex fl-UE jistgħu wkoll jipparteċipaw fil-Kumitat Konsultattiv imsemmi fil-paragrafu 6, f’konformità mal-arranġamenti li jridu jinftiehmu magħhom.
8. Il-Kumitat Konsultattiv imsemmi fil-paragrafu 6 jista’ jservi wkoll bħala forum għal djalogu ma’ partijiet terzi oħra dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ interess reċiproku fl-ambitu tal-kompetenza tal-Aġenzija, u jista’ jservi biex jiżgura li huma jinżammu infurmati b’mod sħiħ bl-iżviluppi fi kwistjonijiet ta’ interess komuni u bl-opportunitajiet għal kooperazzjoni fil-ġejjieni.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET VARJI
Artikolu 25
Privileġġi u immunitajiet
Il-privileġġi u l-immunitajiet tad-Direttur Eżekuttiv u tal-persunal tal-Aġenzija huma previsti fid-Deċiżjoni tar-rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri, imlaqqgħin fil-Kunsill dwar il-privileġġi u l-immunitajiet mogħtija lill-Aġenzija Ewropea għad-Difiża u lill-membri tal-persunal tagħha, datata l-10 ta’ Novembru 2004.
Il-privileġġi u l-immunitajiet tal-Aġenzija huma previsti fil-Protokoll (Nru 7) dwar il-privileġġi u l-immunitajiet tal-Unjoni Ewropea, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 26
Klawsola ta’ reviżjoni
Mhux aktar tard mill-14 ta' Lulju 2014 il-Kap tal-Aġenzija għandu jippreżenta rapport lill-Bord ta’ Tmexxija dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni bil-ħsieb tal-possibbiltà ta’ reviżjoni tagħha mill-Kunsill.
Artikolu 27
Responsabbiltà legali
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Aġenzija għandha tkun irregolata bil-liġi li tapplika għall-kuntratt ikkonċernat.
2. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni f’konformità ma’ kwalunkwe klawsola ta’ arbitraġġ inkluża f’kuntratt konkluż mill-Aġenzija.
3. Ir-responsabbiltà personali tal-persunal lejn l-Aġenzija għandha tkun irregolata bir-regoli rilevanti applikabbli għall-Aġenzija.
Artikolu 28
Aċċess għal dokumenti
Ir-regoli stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (6) għandu japplika għad-dokumenti miżmuma mill-Aġenzija.
Artikolu 29
Sigurtà
1. L-Aġenzija għandha tapplika r-regolamenti ta’ sigurtà tal-Kunsill kif adottati bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/264/KE (7).
2. L-Aġenzija għandha tiżgura s-sigurtà adegwata fil-komunikazzjonijiet esterni tagħha.
Artikolu 30
Reġim lingwistiku
Ir-reġim tal-lingwa tal-Aġenzija għandu jiġi stabbilit mill-Kunsill, b’unanimità.
Artikolu 31
It-tħassir tal-Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK
Din id-Deċiżjoni tħassar u tissostitwixxi l-Azzjoni Konġunta 2004/551/PESK dwar l-istabbiliment tal-Aġenzija tad-Difiża Ewropea.
Artikolu 32
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Lulju 2011.