ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 April 2011
dwar l-għajnuna allegata favur l-impriża trèves Nru C 4/10 (ex NN 64/09) Implimentata mir-Repubblika Franċiża
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2585)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/676/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont l-imsemmija Artikoli (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ numru ta’ artikli li dehru fl-istampa matul ir-Rebbiegħa 2009, il-Kummissjoni ġiet infurmata li l-impriża Trèves kienet ser tibbenifika minn investiment li jammonta għal EUR 55 miljun mill-Fond ta’ Modernizzazzjoni tal-Fornituri tal-Komponenti tal-Karozzi (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, iktar 'il quddiem “FMEA”). Permezz tal-ittri tal-5 ta’ Mejju 2009, tal-11 ta’ Ġunju 2009, tal-10 ta’ Lulju 2009 u tal-4 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Franċiżi talbiet għal informazzjoni f'dan ir-rigward. L-imsemmija awtoritajiet wieġbu għal dawn it-talbiet permezz ta’ ittri (jew b'posta elettronika) tal-5 ta’ Ġunju 2009, tat-23 ta’ Ġunju 2009, tat-18 ta’ Awwissu 2009, tat-18 ta’ Novembru 2009 u tat-23 ta’ Diċembru 2009.
(2)
Barra minn hekk, saret laqgħa fuq talba tal-awtoritajiet Franċiżi fil-bini tal-Kummissjoni fit-8 ta’ Jannar 2010. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw informazzjoni addizzjonali permezz ta’ posta elettronika tal-15 ta’ Jannar.
(3)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (iktar 'il quddiem it-“TFUE”) fir-rigward tal-investiment tal-FMEA kif ukoll fir-rigward tal-pjan ta’ skedar ta’ dejn fiskali u soċjali (imsejjaħ ukoll il-“pjan għal moratorium”), mogħti lil Trèves mill-amministrazzjoni Franċiża. Franza kkomunikat il-kummenti tagħha fir-rigward tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fil-25 ta’ Marzu 2010.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ proċeduri ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet dwar dan is-suġġett mill-partijiet interessati li huma: ir-Repubblika Taljana, l-impriża Trèves, il-Grupp Peugeot Citroën, il-Grupp Renault, kompetitur ta’ Trèves li xtaq jibqa' anonimu u l-FMEA (3). Il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti tagħha lil Franza u tatha l-possibbiltà li tikkummenta dwarhom, u rċeviet il-kummenti tagħha permezz tal-ittra tal-5 ta’ Ottubru 2010. Saret ukoll laqgħa mal-awtoritajiet Franċiżi fit-18 ta’ Novembru 2010. Fl-aħħarnett, intbagħtet informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni permezz ta’ posta elettronika tal-21 ta’ Diċembru 2010 u tat-22 ta’ Frar 2011.
II. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI LI QED JIĠU EŻAMINATI
(6)
Qabel ma nipproċedu bid-deskrizzjoni tal-miżuri li qed jiġu eżaminati, għandu jiġi deskritt il-Fond ta’ Investiment Strateġiku (Fonds Stratégique d'Investissement, iktar 'il quddiem l-“FSI”), l-FMEA, CDC Enterprises, kumpanija ta’ ġestjoni tal-FMEA (punt II.1) kif ukoll l-impriża Trèves u l-miżuri li ttieħdu fil-konfront tagħha (punt II.2 hawn taħt). Fl-aħħarnett, ir-raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-investiment tal-FMEA u għal pjan ta’ skedar ta’ dejn fiskali u soċjali, se jiġu analizzati (punt II.3 imsemmi hawn taħt).
II.I. FSI, FMEA, CDC Enterprises.
(7)
Minħabba l-kriżi li bdiet fl-2008, Franza għamlet użu mill-Fond ta’ Investiment Strateġiku (iktar 'il quddiem “FSI”) sabiex tkun tista' tagħti appoġġ lill-ekonomija tagħha. Ftit wara, l-FSI, bi sħubija mal-Grupp PSA Peugeot Citroën (iktar 'il quddiem “PSA”) u l-Grupp Renault (iktar 'il quddiem “Renault”), ħolqu l-FMEA. Waqt li l-għan tal-FSI huwa li jintervjeni f'kull tip ta’ impriża ikun liema jkun is-settur ekonomiku kkonċernat, l-FMEA jintervjeni biss favur fornituri tal-komponenti tal-karozzi.
FSI
(8)
Il-Fond ta’ Investiment Strateġiku huwa fond ta’ EUR 20 biljun li l-Gvern Franċiż ħoloq f'Diċembru 2008 sabiex iwieġeb għall-bżonnijiet ta’ kapital ta’ impriżi li għandhom prospetti tajbin ta’ tkabbir u kompetittività għall-ekonomija Franċiża
(9)
L-FSI huwa 49 % proprjetà tal-Gvern Franċiż u 51 % proprjetà tal-Caisse des Dépôts et Consignation (iktar 'il quddiem “CDC”). Is-CDC “u s-sussidjarji tagħha jikkostitwixxu grupp pubbliku għas-servizz tal-interess ġenerali u għall-iżvilupp ekonomiku” ta’ Franza (4), u d-diretturi tagħha huma maħturin permezz ta’ digriet.
(10)
Il-Bord ta’ Tmexxija tal-FSI huwa ppresedut mid-Direttur Ġenerali ta’ CDC u huwa kompost, barra mill-president, minn sitt amministraturi fosthom rappreżentant ta’ CDC, tnejn jirrappreżentaw lill-Istat (id-Direttur Ġenerali tal-ishma tal-Istat u d-Direttur Ġenerali tal-impriżi) u t-tlieta l-oħra jirrappreżentaw l-interessi tal-impriżi (id-Diretturi tal-impriżi SCOR, Essilor u Artémis).
FMEA
(11)
Il-FMEA huwa fond komuni ta’ kapital ta’ riskju li l-għan tiegħu huwa li jippromwovi l-iżvilupp ta’ fornituri tal-komponenti tal-karozzi kompetittivi u li huma kapaċi li joffru lill-klijenti tagħhom kapaċità ta’ riċerka u żvilupp u segwitu internazzjonali aktar qawwi. Dan il-Fond ikopri investimenti b'ammont massimu ta’ EUR 60 miljun, għall-benefiċċju esklussiv tal-membri tiegħu, waħdu jew flimkien ma’ investituri privati jew fondi privati oħra.
(12)
Il-ħolqien tal-FMEA (fil-25 ta’ Marzu 2009) jinkwadra fil-qafas tal-pjan ta’ appoġġ lis-sussidjarji tal-karozzi, imħabbar mill-President tar-Repubblika Franċiża fl-4 ta’ Diċembru 2008. Għandu EUR 600 miljun provenjenti mill-FSI (EUR 200 miljun), mill-PSA (EUR 200 miljun) u minn Renault (EUR 200 miljun).
(13)
Il-ġestjoni tal-FMEA ssir minn CDC Entreprises, kumpanija sussidjarja ta’ CDC. Id-deċiżjonijiet dwar l-investimenti għalhekk jittieħdu minn CDC Enterprises.
(14)
Il-FMEA għandu Kumitat tal-Għażla u Kumitat tal-Investimenti inkarigati mit-tħejjija ta’ dossiers qabel ma jsir investiment mill-kumpanija maniġerjali CDC Enterprises. Dawn it-tliet investituri huma preżenti bl-istess numru f'dawn il-kumitati: PSA, Renault u l-FSI.
(15)
Skont ir-regoli organizzattivi tal-FMEA, il-Kumitat tal-Għażla jrid jiġi kkonsultat mill-kumpanija maniġerjali dwar in-natura strateġika tal-proġetti ta’ investiment. Dawn l-opinjonijiet konsultattivi ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali. Dawn jiġu adottati b'maġġoranza ta’ żewġ terzi.
(16)
Il-Kumitat ta’ Investiment irid jiġi kkonsultat qabel kull investiment jew irtirar ta’ investiment li jsir u dwar kull deroga mill-kriterji u r-regolamenti tal-politika ta’ investiment. Meta jieħu deċiżjoni dwar proġett ta’ investiment jew irtirar ta’ investiment, l-opinjonijiet tiegħu jiġu adottati wkoll b'maġġoranza ta’ żewġ terzi u ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali. Għaldaqstant, f'każ ta’ vot negattiv minn wieħed mit-tliet investituri, l-opinjoni mogħtija titqies bħala waħda negattiva. F'dan il-każ, il-proġett ta’ investiment jew ta’ irtirar ta’ investiment jintbagħat lill-Kumitat tal-Għażla.
CDC Enterprises
(17)
CDC Enterprises hija protagonista ewlenija fil-qasam tal-kapital ta’ investiment fi Franza. Hija obbligata li tirrispetta r-regolamenti kollha maħruġa mill-Awtorità tas-Swieq Finanzjarji fir-rigward tal-ġestjoni għall-kont ta’ terzi, b'mod partikolari r-regolamenti li għandhom x'jaqsmu mal-indipendenza fir-rigward tal-għażla ta’ investimenti u l-prevenzjoni tal-kunflitti ta’ interess. CDC Enterprises tiġġestixxi fost affarijiet oħra l-investimenti tal-FSI fl-SMEs mhux elenkati, kif ukoll investimenti f'isem CDC u investituri oħra.
(18)
CDC Enterprises hija sussidjarja ta’ CDC, li għandha 100 % tal-ishma tagħha. Il-President u d-Direttur Ġenerali ta’ CDC Enterprises huma magħzula mill-Bord tad-Diretturi, li l-membri tiegħu huma magħżula minn CDC.
(19)
CDC Enterprises ikkonkludiet flimkien mal-FSI ftehim dwar għajnuna u pariri, li permezz tiegħu grupp speċjalizzat tal-FSI jassisti lil CDC Enterprises fl-għażla preliminari tal-proġetti ta’ investiment (fosthom studji ta’ fattibbiltà u ta’ valutazzjoni tar-riskji, u studji u għajnuna dwar l-implimentazzjoni ta’ dawn l-interventi) u l-monitoraġġ tal-investimenti li jsiru.
(20)
Minħabba l-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-kumitati tal-FMEA, CDC Enterprises għandha biss l-awtorità li torbot lill-FMEA. Id-deċiżjonijiet tal-kumitati ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali (b'eċċezzjoni tad-derogi għall-kriterji u regolamenti tal-politika ta’ investiment u tal-ġestjoni ta’ kunflitti ta’ interess, ipoteżijiet li mhumiex pertinenti fil-każ preżenti). L-awtoritajiet Franċiżi ppreċiżaw illi, sa din il-ġurnata, CDC Enterprises qatt ma ħasset il-ħtieġa li tmur kontra l-opinjonijiet tal-kumitati dwar investimenti.
(21)
Il-grafika numru 1 murija hawn taħt turi r-rabtiet bejn l-Istat Franċiż, CDC, CDC Enterprises, FSI, FMEA, PSA u Renault.
Grafika 1
Ir-rabtiet bejn l-Istat Franċiż, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA u Renault
II.2 L-impriża Trèves u l-miżuri li ttieħdu fil-konfront tagħha
(22)
L-impriża Trèves hija impriża speċjalizzata fl-elementi li jiffurmaw il-parti ta’ ġewwa ta’ vetturi bil-mutur. Trèves kienet timpjega madwar 6 500 persuna qabel l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar li jinsab għaddej (il-pjan ta’ ristrutturar jolqot lil 1 300 persuna). Hija organizzata madwar tliet attivitajiet: akustiċi (5), sits u komponenti, u tessuti. L-impriża kellha 9 fabbriki (2 illum ingħalqu) u tinsab f'14-il pajjiż (fosthom Spanja, ir-Renju Unit, il-Portugall, is-Slovenja u r-Repubblika Ċeka). Hija taqla 40 % tal-fatturat tagħha fi Franza. Il-klijenti ewlenin tagħha huma Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan u Toyota.
(23)
Ftit qabel ma faqqgħet il-kriżi tal-2008, Trèves bdiet taħsad il-benefiċċji tal-ewwel pjan ta’ ristrutturar introdott fl-2005 li kien jimmira li jnaqqas l-impjeati u jirrazzjonalizza l-kapaċità tal-produzzjoni. Meta nqalgħet il-kriżi, Trèves iddeċidiet li timmodifika u tapprofondixxi l-pjan tagħha ta’ ristrutturar u riedet tidħol f'diskussjonijiet mal-kredituri fil-kuntest ta’ proċedura ta’ konċiljazzjoni (6).
(24)
Protokoll ta’ Konċiljazzjoni b'hekk ġie konkluż fil-25 ta’ Mejju 2009 bejn l-azzjonist ta’ Trèves (il-kumpanija holding “Severt”, l-unika azzjonista), il-kumpanniji tal-Grupp Trèves, il-kredituri (jiġifieri l-banek) u l-FMEA. Dan il-Protokoll huwa bbażat fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (dan il-pjan huwa spjegat fit-Taqsima V.1.1.).
(25)
Il-finanzjament tal-pjan ta’ ristrutturar kien stmat li jilħaq [EUR 110-140] (*) miljun. F'dan ir-rigward, id-diversi partijiet assumew l-impenji msemmija fil-Protokoll tal-25 ta’ Mejju 2009.
Kontribuzzjoni tal-impriża, tal-banek tagħha u tal-klijenti tagħha
(26)
Il-produtturi Peugeot u Renault intrabtu li jikkontribwixxu EUR 33,3 miljun fil-kuntest tal-finanzjament […].
(27)
Il-Grupp Trèves intrabat li jagħmel l-aħjar sforzi tiegħu sabiex matul is-sena 2009 jiġġenera somma ekwivalenti għal [5-20] tal-bżonnijiet tal-likwidità, ekwivalenti għal [EUR 5-30] miljun.
(28)
Kreditu bankarju ġdid ta’ [EUR 10-30] miljun ingħata mill-banek. Barra minn hekk, il-banek aċċettaw li jagħtu self ta’ konsolidazzjoni f'ammont ta’ [EUR 30-60] miljun bil-għan li jiġi rrimborsat il-kreditu għal żmien qasir ([0-20] miljun) u l-kreditu għal żmien medju ([30-40] miljun) eżistenti. Il-kreditu l-ġdid u s-self għall-konsolidazzjoni għandu jiġi rimbursat kollu sa […] 2014.
Kontribuzzjoni tal-FMEA u kontribuzzjoni pubblikapublique
(29)
Il-FMEA ta appoġġ ta’ EUR 55 miljun lill-impriża. Minn din is-somma, [EUR 40-50] miljun ingħataw fil-forma ta’ titli ta’ dejn li jagħtu aċċess għall-kapital (i.e.“ORAPA” jew obbligazzjonijiet rimborsabbli f'azzjonijiet ta’ parità aġġustabbli), titli ta’ rimunerazzjoni permezz ta’ primjum fiss ta’ [ 8] %. B'mod parallel, ingħata kontribut ta’ [EUR 5-15] miljun permezz ta’ żieda fil-kapital (ħruġ ta’ ishma ordinarji ġodda), biex b'hekk l-FMEA kisbet sehem ta’ [ 50] fil-kapital ta’ Trèves.
(30)
Il-kredituri pubbliċi kkonċedew pjan ta’ saldu fiskali u soċjali ta’ EUR 18,4 miljun […]. Dan il-pjan jikkonsisti fl-iskedar mill-ġdid tad-dejn fiskali u soċjali ta’ Trèves, flimkien mal-ħlas ta’ multi u mgħaxijiet minħabba ħlas tardiv.
II. 3 Raġunijiet li waslu għall-ftuħ tal-proċedura
(31)
Il-finanzjament tal-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves huwa bbażat fuq l-għoti ta’ fondi ġodda għal total ta’ [EUR 100-120] miljun (din is-somma ma tinkludix is-self tal-konsolidazzjoni). Fuq din is-somma, 55 miljun huma mogħtija mill-FMEA. Ma' din jiżdied il-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali għal ammont ta’ 18,4 miljun. Fid-deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha fir-rigward tal-kwalifikazzjoni ta’ dawn l-aħħar żewġ miżuri bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(32)
Rigward l-investiment tal-FMEA, il-Kummissjoni tirrileva li bosta elementi donnhom jindikaw li dan l-investiment għandu oriġini statali. Prima facie, dan l-investiment jidher li sar mir-riżorsi tal-Istat u li kien imputabbli lill-Istat (7). Id-dubji tal-Kummissjoni huma bbażati primarjament fuq l-osservazzjoni tal-funzjonament tal-FSI, tal-FMEA u ta’ CDC Enterprises kif imsemmi aktar 'il fuq.
(33)
Sussegwentement, il-Kummissjoni tesprimi d-dubji tagħha dwar jekk l-investiment inkwistjoni jirrispettax il-kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq. B'mod partikolari, il-Kummissjoni ma setgħetx tistabbilixxi b'ċertezza, fid-dawl tas-sitwazzjoni kemm tas-settur awtomobilistiku kif ukoll tal-impriża li ltaqgħet ma’ ċerti diffikulatjiet finanzjarji (8), fl-ewwel lok, li l-ipoteżi tal-pjan ta ' ristrutturar kien kredibbli, realistiku u prudenti, fit-tieni lok, li l-valutazzjoni ta’ Trèves qabel l-investiment kienet prudenti u, fit-tielet lok, li l-perspettiva tar-rata ta’ profitabbiltà interna (iktar 'il quddiem “RPI”) ta’ [ 12 %] (9) għandha titqies bħala bizzejjed fir-rigward tar-riskju li assuma l-FMEA.
(34)
Fir-rigward tal-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali, il-Kummssjoni ssaqsi jekk l-aġir tal-Amministrazzjoni Franċiża jistax jiġi mqabbel ma’ dak ta’ kreditur privat li jitqiegħed fl-istess sitwazzjoni li jipprova jirkupra somom ta’ flus li huma dovuti lilu. Il-Kummissjoni ma kellhiex għad-dispożizzjoni tagħha l-elementi kollha li setgħu jwassluha għall-konklużjoni li l-kredituri pubbliċi kienu, skont il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009, f'pożizzjoni mill-inqas daqstant favorevoli bħall-kredituri privati ta’ Trèves (i.e. il-banek) li wkoll qablu li jiskedaw il-krediti tagħhom billi jagħtu self ta’ konsolidazzjoni. Il-Kummissjoni għalhekk esprimiet dubju dwar jekk ġiex irrispettat il-prinċipju ta’ kreditur privat f'ekonomija tas-suq permezz tal-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali.
(35)
Fl-aħħarnett, jekk iż-żewġ miżuri hawn fuq imsemmija għandhom jiġu kkwalifikati bħala għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tindika fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura li l-kumpatibbiltà tagħhom għandha tiġi eżaminata fuq il-bażi tal-linji gwida tal-Kummissjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar ta’ impriżi li jinsabu fid-diffikultà (10) (iktar 'il quddiem “il-linji gwida”). Il-Kummissjoni għaldaqstant issostni li, f'dan l-istadju, hija ma tistax tistabbilixxi b'ċertezza li kull kundizzjoni meħtieġa minn dawn il-linji gwida hija sodisfatta.
III. KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
Il-Grupp Trèves
(36)
Permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Lulju 2010, il-Grupp Trèves għadda l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Fil-fehma tiegħu, il-modalitajiet u l-kundizzjonijiet tal-investiment tal-FMEA fil-Grupp Trèves u l-applikazzjoni tal-pjan tal-iskedar tad-djun fiskali u soċjali ma jaqax taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(37)
Fl-ewwel lok, il-Grupp Trèves jargumenta li t-teżi tal-imputabbiltà tal-għajnuna lill-Istat hija mingħajr bażi peress li, permezz tal-FMEA, il-Grupp Trèves għażel li jintrabat ma’ żewġ kostrutturi tal-karozzi fuq skala internazzjonali li jirrapreżentaw [ 50] % mill-fatturat tiegħu. Barra minn hekk, huwa jikkontesta l-analiżi tal-Kummissjoni skont liema l-kumpanija kellha tirrikorri għal riżorsi tal-Istat minħabba li minn naħa waħda, fil-fehma tiegħu, ir-riżorsi tal-FMEA huma provenjenti minn operaturi privati u, min-naħa l-oħra, il-parteċipazzjoni ta’ investituri privati oħrajn fil-finanzjament tal-kumpanija (il-banek) turi li dan kien kapaċi jiffinanzja lilu nnifsu mis-suq.
(38)
Fit-tieni lok, il-Grupp Trèves jirrifjuta kategorikament l-analiżi tal-Kummissjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika tal-kumpanija Trèves bejn l-2005 u l-2008. Skont Trèves, il-Kummissjoni qed tfixkel il-kriżi ġenerali tas-settur awtomobilistiku tal-2008 u s-sitwazzjoni individwali tal-kumpanija li esperjenzat progress kontinwu u sostanzjali fil-fatturat tagħha bejn l-1999 ([EUR 500-700] miljun) u l-2004 ([EUR 900-1 100] miljun). Dan il-progress fil-fatt ġie ostakolat mill-kriżi li laqtet lis-settur awtomobilistiku fit-tieni simestru tal-2008. Il-pjan ta’ ristrutturar tal-2005 u l-2009 ma kellux bħala għan li jirrimedja d-diffikultajiet fil-likwidità imma kien jikkonsisti fir-razzjonalizzazzjoni tal-kapaċitajiet tal-produzzjoni tal-kumpanija bil-għan li l-impriża terġa' tirpilja f'kuntest ċikliku diffiċli u mhux sabiex tassikura s-sopravivenza tagħha, kif jirriżulta mill-progress fl-EBITDA (11) ta’ Trèves bejn l-2005 u l-2007 u l-irkupru fir-riżultati tagħha sa mill-2009.
(39)
Barra minn hekk, il-Grupp Trèves jikkontesta l-importanza mogħtija mill-Kummissjoni lid-dikjarazzjonijiet tal-Ministru Franċiż tal-Industrija skont liema kieku ma sarx intervent mill-Istat, Trèves kienet tiddikkjara falliment. Dikjarazzjoni politika soġġettiva li ssir f'kuntest ta’ tensjoni soċjali mhijiex rilevanti għall-finijiet tal-evalwazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja reali ta’ impriża.
(40)
Bħala konsegwenza, in-natura prudenti tal-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves hija inkontestabbli kemm fuq livell kemm finanzjarju kif ukoll industrijali. Il-kumpanija tfakkar li l-FMEA ma kienx l-uniku investitur imma għadd ta’ investituri potenzjali oħrajn urew interess u msieħba privati impenjaw ruħhom flimkien mal-FMEA. Għall-kuntrarju ta’ dak li donnha qed timplika l-Kummissjoni, m'hemm l-ebda kontradizzjoni bejn il-loġika finanzjarja u l-loġika industrijali tal-investiment tal-FMEA. Skont il-Grupp Trèves, il-fatt li kostruttur jkollu sehem f'wieħed mill-fornituri tiegħu bil-għan li tissaħħaħ ir-relazzjoni industrijali tagħhom u li jinkiseb benefiċċju finanzjarju minn dak it-tisħiħ huwa prattika komuni fis-settur awtomobilistiku.
(41)
Fit-tielet lok, il-Grupp Trèves jinsisti li ġie rrispettat il-prinċipju tal-investitur prudenti f'ekonomija tas-suq. Fil-fatt, il-kundizzjonijiet tal-investiment mhumiex biss ferm stretti iżda wkoll vantaġġuzi għall-FMEA. Barra minn hekk, il-kumpanija Trèves kellha fl-2008-2009 assi essenzjali li jiżguraw li hija tirritorna malajr għal stat ta’ profitabbiltà (penetrazzjoni u tkabbir fil-pajjiżi emerġenti, diversifikazzjoni tal-portafoll tal-klijenti kostrutturi tagħha, direzzjoni b'saħħitha lejn ir-Riċerka u l-Iżvilupp). B'kunsiderazzjoni ta’ dawn l-assi, il-pjan ta’ ristrutturar industrijali u finanzjarju ta’ Trèves ġie mfassal fuq il-bażi ta’ previzjonijiet prudenti u raġonevoli wara eżami fid-dettal tas-sitwazzjoni tal-impriża. Fl-aħħarnett, ir-riżultati tajbin tal-kumpanija Trèves fil-2009-2010 juri n-natura prudenti tal-investiment.
(42)
Il-Grupp Trèves jikkunsidra finalment li jekk l-investiment tal-FMEA jaqa' fl-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, din l-għajnuna hija kumpatibbli mal-linji gwida, għaliex ir-ritorn tal-kumpanija għal stat vijabbli fuq medda ta’ żmien twil huwa ċert, ir-ristrutturar ta’ Trèves ma jwassal għal ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq u jinkludi miżuri ta’ kumpens diġà implimentati parzjalment ([…], it-tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni, it-tnaqqis tal-persunal u finalment il-parti tal-finanzjament tar-ristrutturar ta’ Trèves ta’ oriġini allegatament Statali huwa limitat għall-minimu stress tal-ispejjeż tar-ristrutturar).
(43)
Fir-rigward tal-pjan ta’ skedar tad-djun fiskali u soċjali, il-Grupp Trèves iqis l-ewwelnett li dan jirrispetta l-prinċipji tal-kredituri privati f'ekonomija tas-suq. Huwa jsostni wkoll li l-Kummissjoni ma tistax tippreżumi li l-kwalifikazzjoni tal-għajnuna eventwalment mogħtija teskludi l- possibbiltà ta’ pjan ta’ skedar preudenti min-naħa tal-awtoritajiet finanzjarji. Il-pjan ta’ skedar jipprovdi għal penali għal ħlas tardiv, rata ta’ imgħax superjuri għar-rata legali li tista' tintalab minn kreditur privat, ipoteki tal-ewwel grad […] u l-awtoritajiet pubbliċi intervenew fl-istess żmien ma’ kredituri privati
FMEA
(44)
Permezz ta’ ittra datata 22 ta’ Ġunju 2010, l-FMEA ppreżenta l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. L-FMEA jikkontesta l-kwalifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat tal-investiment tiegħu fil-kumpanija Trèves abbażi tal-awtonomija li għandu fl-għażla tal-investimenti kif ukoll fl-approċċ adottat sabiex jilħaq l-oġġettivi tiegħu.
(45)
Il-FMEA jinsisti fuq il-fatt illi huwa jiddetermina l-interventi tiegħu bl-aktar mod liberu. Din l-awtonomija tirriżulta mhux biss mill-istatut tiegħu imma ukoll mit-tmexxija tiegħu. L-FMEA, bħala fond speċjali ta’ investiment ta’ riskju, għandu kumpanija maniġerjali li hija sottoposta għar-regoli ta’ ġestjoni f'isem terzi. L-indipendenza statutorja tal-kumpanija maniġerjali fl-għażla tal-investimenti tagħha, peress illi hija taġixxi fil-funzjoni tal-interess patrimonjali tal-assikuraturi, tikkontribwixxi għall-ħarsien tal-awtonomija tal-FMEA fl-istadju tad-deċiżjoni ta’ investiment. Fir-rigward tal-kumitati konsultattivi tal-FMEA, il-Kumitat tal-Għażla u l-Kumitat ta’ Investiment, id-deċiżjonijiet tagħhom ma jistgħux jittieħdu mingħajr l-approvazzjoni ta’ wieħed miż-żewġ kostrutturi. Sallum, il-kumpanija maniġerjali, CDC Enterprises, qatt ma biddlet id-deċiżjonijiet meħudha mill-kumitati. Bħala konsegwenza, l-influwenza tal-investituri privati, jiġifieri Renault u Peugeot, huma deċiżivi fl-għażla u d-definizzjoni tal-investiment.
(46)
Barra minn hekk, l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves juri l-politika ta’ investiment tal-FMEA li tiffavorixxi l-impriżi b'kapaċità innovattiva b'saħħitha u dawk l-impriżi b'potenzjal qawwi ta’ tkabbir u ta’ profitabbiltà fis-sussidjarji tal-industrija tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi. Il-kumpanija Trèves hija manfiattur Ewropew tat-tagħmir għall-karozzi tal-ogħla kalibru li kienet tinteressa wkoll […] lil fondi privati oħrajn. It-titjib nett fir-riżultati tal-kumpanija sa mill-2010 juri r-realtà u l-pertinenza tal-pjan ta’ ristrutturar ippreżentat minn Trèves. Id-diffikultajiet temporanji tal-kumpanija minħabba l-kriżi ekonomika u finanzjarja ppermettew lill-FMEA li jinnegozja investiment b'kundizzjonijiet protettivi ħafna.
(47)
Il-FMEA konsegwentement jikkunsidra li l-investiment tiegħu ma jistax jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat.
Il-Grupp Renault
(48)
Permezz ta’ ittra tas-6 ta’ Lulju 2010, Renault ikkomunikat il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni. Hija tikkontesta qabel xejn l-affermazzjonijiet tal-Kummissjoni skont liema s-sottoskrizzjoni mal-FMEA kienet marbuta mas-self li l-Istat taha f'April 2009. Il-kumpanija tfakkar li matul il-ħolqien tal-fond fl-20 ta’ Jannar 2009 (12), hija ma kellha l-ebda informazzjoni dwar il-possibbiltà ta’ self fil-futur mill-Istat lill-kostrutturi. L-għan tas-self li ngħata f'April 2009 kien li jiffinanzja l-bżonnijiet ġenerali tal-impriża minħabba tnaqqis fis-swieq finanzjarji matul ir-raba' trimestru tal-2008 u tal-ewwel trimestru tal-2009.
(49)
Barra minn hekk, is-sottoskrizzjoni ta’ Renault mal-FMEA kienet iġġustifikata għal raġunijiet ekonomiċi, industrijali u finanzjarji: huwa fil-fatt strateġikament u finanzjarjament indispensabbli għal Renault li tikkonsolida l-forniment tagħha b'mod perpetwu billi tistrieħ fuq fornituri b'saħħithom u kompetittivi filwaqt li jkollha aspettattivi ta’ qligħ fuq l-investiment finanzjarju. L-FMEA b'hekk jippermetti lil Renault li tinvesti f'impriżi essenzjali għas-settur, bħall-kumpanija Trèves li tibqa' fornitur essenzjali għall-industrija Ewropea tal-karozzi. Bħala konsegwenza, l-interventi tal-FMEA jsegwu l-istess approċċ bħal dak ta’ Renault, li hija wkoll investitur prudenti f'ekonomija tas-suq.
(50)
Fl-aħħarnett, il-kumpanija Renault taqbel mingħajr riżerva mal-kummenti li l-FMEA ppreżenta b'risposta għad-deċiżjoni ta’ ftuħ tal-proċedura formali mill-Kummissjoni, dwar ir-rwol tagħha fit-tmexxija tal-FMEA, fuq il-mod ta’ funzjonament ta’ dan tal-aħħar, fuq l-awtonomija tiegħu u dwar dik tal-kumpanija maniġerjali tiegħu fir-rigward tal-awtoritajiet pubbliċi.
Il-Grupp Peugeot
(51)
Permezz ta’ ittra tas-6 ta’ Lulju 2010, PSA ikkomunikat il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni. Skont PSA, l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves mhuwiex biss profitabbli imma jolqot ukoll l-interessi ekonomiċi u strateġiċi tiegħu.
(52)
Il-parteċipazzjoni tal-PSA fl-FMEA tirriżulta mir-rieda komuni tal-kostrutturi u tal-fond li jinvestu f'impriżi strateġiċi u b'kapaċità innovattiva b'saħħitha, kapaċi li tassigura l-forniment u li tikkonsolida bl-aħjar mod is-sussidjarji tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi. Barra minn hekk, PSA tistma li l-investiment tal-FMEA ikopri jissodisfa l-eżiġenzi tagħha ta’ redditu fir-rigward tar-riskju meħud.
(53)
Fl-aħħarnett, PSA tinsisti dwar in-nuqqas ta’ kundizzjonalità bejn id-deċiżjoni tagħha li tipparteċipa fl-FMEA u l-konklużjoni ta’ ftehim ta’ self ta’ EUR 3 biljun bejn l-Istat Franċiż u l-kostrutturi, f'Marzu tal-2009.
Kompetitur ta’ Trèves
(54)
Permezz ta’ ittra tat-23 ta’ Ġunju 2010, kompetitur ta’ Trèves, li xtaq jibqa' anonimu, ikkomunika l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Dan jaqbel mal-analiżi tal-Kummissjoni mogħtija fid-deċiżjoni ta’ ftuħ tal-proċedura tad-29 ta’ Jannar 2010. Huwa jikkunsidra fil-fatt li l-kumpanija Trèves kienet taf bid-diffikultajiet ekonomiċi qabel il-bidu tal-kriżi ekonomika u għalhekk ma tistax tibbenefika minn miżuri taħt qafas komunitarju temporanju. Barra minn hekk, tkun xi tkun is-sitwazzjoni ekonomika ta’ Trèves, l-għajnuna mill-Istat li minnha hija tista' tibbenefika għandha tiġi akkumpanjata minn miżuri ta’ kumpens sostanzjali, minħabba l-effetti negattivi konsiderevoli fuq il-kompetituri. Fil-fatt, għajnuna fejn l-uniku għan huwa li jżomm lil impriża ħajja artifiċjalment f'settur li jkollu kapaċità żejda strutturali għal żmien twil mhijiex ġustifikata. Huwa jsostni illi l-kumpanija Trèves għandħa tiġi mġiegħla tillimita l-preżenza tagħha fis-swieq filwaqt li tbiegħ sussidjarji jew tnaqqas l-attivitajiet tagħha b'mod drastiku u tikkontribwixxi mir-riżorsi tagħha stess għar-ristrutturar
Ir-Repubblika Taljana
(55)
Permezz ta’ ittra datata 15 ta’ Ġunju 2010, il-Ministeru Taljan għall-Iżvilupp Ekonomiku kkomunika l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Huwa jaqbel mal-“argumenti” (13) tal-Kummissjoni fuq żewġ punti fundamentali: l-investiment tal-FMEA jikkostitwixxi mingħajr dubju għajnuna mill-Istat minħabba l-preżenza deċiżiva ta’ fondi pubbliċi u din it-tip ta’ għajnuna hija intiża li ssosstni l-impriżi li, qabel it-tieni trimestru 2008, iltaqgħu ma’ diffikultajiet fis-sens tal-linji gwida.
IV. KUMMENTI MINN FRANZA
(56)
Permezz ta’ ittra datata tal-25 ta’ Marzu 2010, l-awtoritajiet Franċiżi kkomunikaw il-kummenti tagħhom lill-Kummissjoni wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fid-29 ta’ Jannar 2010.
(57)
Fil-fehma tagħhom, il-modalità u l-kundizzjonijiet tal-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves ma jaqgħux taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE peress li l-investiment ma sarx mir-riżorsi tal-Istat iżda minn fondi li l-maġġoranza tagħhom huma privati u mhux imputabbli lill-Istat. Anki jekk ir-riżorsi tal-FMEA jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat jew jekk id-deċiżjoni li jsir investiment tiġi imputata lill-Istat, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li dan l-investiment jippreżenta l-karatteristiċi kollha ta’ investiment preudenti f'ekonomija tas-suq. Barra minn hekk, huma jikkunsidraw ukoll li l-iskedar tad-dejn fiskali u soċjali konċess mill-kredituri pubbliċi jissodisfa l-kriterji tal-kreditur privat li jipprova jirkupra s-somom dovuti lilu.
(58)
L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-investiment tal-FMEA bl-ebda mod ma jimplika t-trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat fis-sens tal-ġurisprudenza “Stardust Marine” (14). Il-fondi tal-FMEA huma, fir-rigward tal-parti tal-kostrutturi PSA u Renault (2/3), fondi purament privati u fir-rigward tal-parti tal-FSI (1/3), għalkemm għandhom oriġini pubblika, huma fondi li mhumiex taħt il-kontroll permanenti tal-Istat. L-FSI, maħluq skont il-mudell ta’ fond ta’ investiment privat, huwa kkostitwit b'forma ta’ société anonyme f'kompetizzjoni ma’ fondi oħra ta’ investiment privat. Huwa jagħmel investimenti fit-tul fejn l-għan huwa li jinkiseb redditu.
(59)
Barra minn hekk, il-kumpanija maniġerjali tal-FMEA, CDC Enterprises, minħabba l-istatut tagħha u l-modalitajiet ta’ funzjonament tagħha, mhijiex taħt il-kontroll tal-awtoritajiet pubbliċi. Minħabba l-istatut tagħha, hija legalment indipendenti minn CDC u tinvesti esklużivament għas-sottoskritturi tagħha, f'kompetizzjoni jew flimkien ma’ investituri privati. CDC Enterprises tieħu ħsieb għalhekk il-fondi tal-FMEA b'indipendenza sħiħa. Fir-rigward tal-investiment fi Trèves, hija segwiet ir-rakkomandazzjonijiet tal-Kumitati tal-Għażla u tal-Investiment tal-FMEA mingħajr ebda intervent mill-Istat. Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Franċiżi kkonkludew min-naħa waħda li r-riżorsi investiti mhumiex riżorsi tal-Istat b'tali mod illi mhumiex kontinwament taħt il-kontroll pubbliku u għalhekk għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali, u min-naħa l-oħra, li d-deċiżjoni li jsir investiment mhijiex imputabbli lill-Istat peress li CDC Enterprises taġixxi biss fl-interessi esklużivi tas-sottoskritturi tal-FMEA u b'indipendenza sħiħa.
(60)
Fir-rigward tal-konformità tal-investiment tal-FMEA mal-prinċipju tal-investitur prudenti f'ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-politika ta’ investiment tal-FMEA tiffavorixxi l-proġetti profittabbli u strateġiċi għas-settur awtomobilistiku, ta’ tkabbir qawwi u b'kapaċità ta’ innovazzjoni. Fil-każ ta’ Trèves, l-investiment sar abbażi ta’ Business Plan realistiku u rigoruż li tqies bħala validu minn numru ta’ analisti privati. Il-parteċipazzjoni tal-FMEA fil-kapital ta’ Trèves u s-sottoskrizzjoni ta’ ORAPA kienu ġew mwettqa fl-istess ħin ma’ dawk ta’ investituri oħrajn privati u taħt l-istess kundizzjonijiet (investimenti “pari passu”). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn l-elementi huma bizzejjed sabiex jistabbilixxu l-konformità tal-investiment ma’ dak li jiġri s-soltu fis-suq.
(61)
Fir-rigward tal-prinċipju tal-kreditur privat f'ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-pjan ta’ skedar tad-djun soċjali u fiskali mogħti lil Trèves jobdi l-idea li fuqha hija bbażata l-applikazzjoni ta’ dan il-kriterju, jiġifieri li l-kreditur pubbliku, bħall-kreditur privat, għandu jfittex li jirkupra s-somom dovuti lilu minn debitur li qed ibati minn problemi finanzjarji. L-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw l-ewwelnett li l-ebda maħfra tad-dejn fiskali u soċjali ma ngħatat lill-Grupp Tr Trèves ves. Huma jikkunsidraw li ż-żewġ elementi fundamentali jippermettu l-evalwazzjoni tal-kriterju tal-kreditur privat, jiġifieri l-preżenza ta’ penali minħabba ħlas tardiv u r-rata ta’ imgħax, li f'dan il-każ huma rispettati. Fil-fatt il-pjan ta’ skedar jipprevedi interessi u penali għal ħlas tardiv, li huma ddefiniti minn qabel fl-Anness tal-ftehim dwar il-pjan tal-iskedar u meħudaf'kunsiderazzjoni fil-kalkolu tal-ħlasijiet fix-xahar dovuti minn Trèves. Barra minn hekk, b'mod konformi mal-Artikolu 1153 tal-Kodiċi Ċivili li jipprevedi li f'nuqqas ta’ klawsola kuntrattwali, id-dewmien fil-ħlas ta’ somma dovuta lil xi kreditur privat jagħti lok għall-kundanna għall-ħlas ta’ interessi skont ir-rata legali. Din ir-rata kienet ta’ 3,79 % fl-2009, is-sena li matulha ġie stabbilit il-pjan ta’ skedar. L-imgħax annwali fuq it-tul totali tal-pjan ta’ skedar huwa ta’ bejn wieħed u ieħor [5-10] %. Sussidjarjament, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li fl-istess waqt mal-pjan tal-iskedar tal-obbligi soċjali u fiskali, il-banek li sellfu lill-Grupp Trèves aċċettaw il-pjan ta’ skedar tal-obbligi tagħhom, bl-impimentazzjoni ta’ self ta’ konsolidazzjoni. Il-kredituri privati ta’ Trèves taw ukoll faċilitajiet ta’ pagament sabiex jiżguraw il-ħlas lura tal-kreditu tagħhom.
(62)
L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu fl-ewwel lok li l-maġġoranza ta’ kummenti riċevuti jikkonfermaw li l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves ma jistax jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat. Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Franċiżi mhuma ser jagħmlu l-ebda kumment ieħor dwar dawn l-osservazzjonijiet.
(63)
Għall-kuntrarju, fir-rigward tal-kummenti ppreżentati mill-awtoritajiet Taljani u mill-kumpanija li xtaqet tibqa' anonima, li jippreżentaw lilhom infushom bħala kompetituri ta’ Trèves, l-awtoritajiet Franċiżi jixtiequ jikkomunikaw il-kummenti li ġejjin lill-Kummissjoni.
(64)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkonstataw li l-awtoritajiet Taljani sempliċement jaffermaw illi l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves għandu jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat minħabba “r-rwol deċiżiv” tal-fondi pubbliċi. Din l-istqarrija mhi sostnuta minn ebda prova jew ġustifikazzjoni.
(65)
Dejjem skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-kumpanija kompetitriċi ta’ Trèves tippreżumi l-istess affarijiet, mingħajr ma tipprova li l-għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mal-linji gwida u mal-qafas temporanju adottat mill-Kummissjoni f'Diċembru 2008 fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja. L-elementi li fuqhom tibbaża din il-kumpanija huma jew impreċiżi jew meħudin barra mill-kuntest tagħhom u għalhekk interpretati b'mod żbaljat jew parzjali.
V. EVALWAZZJONI TAL-MIZURI INKWISTJONI
(66)
Meta l-Kummissjoni teżamina miżura nazzjonali, hija l-ewwel trid teżamina jekk l-imsemmija miżura tistax tiġi kkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Ladarba din il-kwalifikazzjoni tiġi stabbilita, il-Kummissjoni tkun imbagħad tista' tevalwa b'liema mod dina l-miżura tista' titqies bħala kumpatibbli mas-suq komuni fuq il-bażi ta’ derogi aċċettati mit-TFUE mill-prinċipju tal-projbizzjoni tal-Għajnuniet tal-Istat. Jekk il-miżura inkwistjoni ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat, l-eżami tal-kumpatibbiltà tal-għajnuna jkun irrelevanti.
V.1. Evalwazzjoni tal-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(67)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”
(68)
Din id-dispożizzjoni ssemmi l-kriterji skont liema miżura nazzjonali tista' tiġi kkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat. Kif fakkret il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tal-15 ta’ Gunju 2006, dawn il-kriterji huma “l-finanzjament ta’ tali miżura mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, l-eżistenza ta’ vantaġġ għal impriża, is-selettività tal-imsemmija miżura kif ukoll l-effett tagħha fuq il-kummerċ bejn Stati Membri u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni li tirriżulta minnha” (15).
(69)
Dawn il-kriterji huma kumulattivi u għandhom għalhekk ikunu kollha sodisfatti sabiex miżura titqies bħala għajnuna mill-Istat. Meta l-Kummissjoni jidhrilha li wieħed minn dawn il-kriterji mhuwiex sodisfatt, hija tista' ssostni b'ċertezza li l-miżura inkwistjoni ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
V.1.I. L-investiment tal-FMEA ta’ EUR 55 miljun
(70)
Fir-rigward tal-investiment tal-FMEA fi Trèves li jammonta għal EUR 55 miljun, għandu jiġi eżaminat fl-ewwel lok jekk il-kriterju tal-vantaġġ huwiex sodisfatt.
Vantaġġ
(71)
Skont ġurisprudenza kostanti (16), kontribuzzjoni ta’ fondi f'impriża ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat jekk dik il-kontribuzzjoni tingħata f'ċirkostanzi li jkunu aċċettabbli għal investitur privat li jopera fil-kundizzjonijiet normali ta’ ekonomija tas-suq (“kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq”).
(72)
F'dan ir-rigward, jekk wieħed jieħu bħala ipoteżi li l-FMEA jbiegħ is-sehem tiegħu fi Trèves matul l-2012, ir-rata ta’ profitabbiltà inerna (“RPI”) kkalkolata mill-FMEA abbażi tal-investiment tiegħu hija ta’ [ 12 %] fis-sena. Din ir-rata tirrapreżenta l-profitabbiltà, qabel it-taxxa, tal-investiment kollu tal-FMEA, kemm fuq il-kontribuzzjoni tal-kapital ta’ [EUR 5-15] miljun kif ukoll il-kontribuzzjoni fil-forma ta’ titoli ta’ djun li jagħtu aċċess għall-kapital (ORAPA) għall-ammont ta’ [EUR 40-50] miljun.
(73)
Konsegwentement, sabiex jiġi evalwat jekk il-kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq hux qed jiġi rrispettat, il-Kummissjoni trid tiddeċiedi dwar il-punti li ġejjin:
(a)
il-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves li abbażi tiegħu l-FMEA ta l-impenn tiegħu huwa kredibbli u realistiku?
(b)
il-Grupp Trèves ġie evalwat b'mod adegwat qabel l-investiment ta’ kapital tal-FMEA għall-ammont ta’ [EUR 5-15] miljun?
(c)
l-ipoteżijiet tal-pjan ta’ ristrutturar li fuqhom huwa bbażat l-RPI kienu raġonevoli u realistiċi fil-mument meta sar l-investiment tal-FMEA?
(d)
RRU ppjanat ta’ [ 12 %] huwa bizzejjed?
(74)
Il-Kummissjoni se żżid mar-risposti għall-mistoqsijiet b) u d) konsiderazzjonijiet li jirrigwardaw rispettivament il-kwistjoni tal-istruttura tal-investiment tal-FMEA u l-qsim tal-qligħ kapitali.
(75)
Ir-risposti mogħtija għal dawn il-mistoqsijiet se jippermettu lill-Kummissjoni tiddetermina jekk l-FMEA aġixxiex f'kundizzjonijiet simili għal dawk li kien jeżiġi investitur privat fejn l-investiment jinvolvi riskju li jirriżulta kemm mis-sitwazzjoni tas-settur awtomobilistiku fil-mument tal-investiment kif ukoll dik ta’ impriża li kellha ċerti diffikulatajiet finanzjarji.
Fir-rigward tan-natura kredibbli u realistika tal-pjan ta’ ristrutturar
(76)
Kif diġà indikat fil-premessa 23, ftit qabel ma faqqgħet il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008, Trèves bdiet taħsad il-benefiċċji tal-ewwel pjan ta’ ristrutturar, li ġie mniedi fl-2005, sabiex tnaqqas l-impjegati u tirrazzjonalizza l-kapaċitajiet ta’ produzzjoni (17). Meta nqalgħet il-kriżi, Trèves ddeċidiet li timmodifika u tapprofondixxi l-pjan ta’ ristrutturar.
(77)
Għalhekk, sa mit-tmiem tas-sajf 2008, Trèves tat spinta ġdida għall-pjan ta’ ristrutturar tyagħha u fl-aħħar tax-xahar ta’ Diċembru 2008, jiġifieri numru ta’ xhur qabel il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009, ir-riżultati li ġejjin diġà kienu qed jidhru:
-
tnaqqis qawwi fl-ispejjeż ġenerali; il-miżuri li ttieħdu f'dan ir-rigward wittew t-triq għal tnaqqis ta’ [20-30] % tal-ammont totali tal-ispejjeż ġenerali effettivi ta’ Trèves matul l-aħħar erba' xhur tal-2008 skont ir-rapport tal-abbozz tal-estimi tal-2008;
-
tnaqqis qawwi tal-istokks: l-ispiża tal-istokks naqset bi [30-40] % matul it-tieni semestru tal-2008, biex bn'hekk għaddiet minn [EUR 20-80] miljun f'Ġunju għal [EUR 0-60] f'Diċembru;
-
il-kontroll ta’ investimenti tanġibbli; dawn tal-aħħar tnaqqsu minn [40-50] % fl-2008 meta mqabbel mal-baġit proviżorju tal-2008;
-
tnaqqis tal-impjegati: l-impjegati tal-grupp fi Franza tnaqqsu b'[10-20] % matul is-sena 2008 ([…] impjegat fi Franza f'Diċembru 2008 meta mqabbla ma’ […] impjegat f'Jannar 2008).
(78)
Fil-bidu tal-2009, Trèves elaborat b'mod aktar formali verżjoni ġdida tal-pjan ta’ ristrutturar, megħjuna għal dan l-iskop mid-ditta ta’ konsulenza indipendenti […]. Din id-ditta b'mod partikolari vvalidat l-ammont tal-bżonnijiet ta’ likwidità meqjusa bħala neċessarja għall-finanzjament tal-pjan ([EUR 110-140] miljun, ara l-premessi 25 et sequitur).
(79)
Fl-ewwel lok, għandu jingħad illi l-previżjonijiet għall-fatturat futur li jinsabu fil-pjan ta’ ristrutturar jidhru li huma kredibbli u realistiċi. Fil-fatt, dawn il-previżjonijiet huma bbażati fuq l-antiċipazzjoni ta’ ordnijiet mill-kostrutturi meqjusa li se jonqsu b'mod ċar ‘l isfel. Per eżempju, il-volum mistenni għall-2009 huwa anqas minn [15-25] % meta mqabbel mal-livell fl-2008. Min-naħa l-oħra, il-previżjonijiet huma konsistenti ma’ dawk li saru fl-istess żmien minn analisti tas-settur awtomobilistiku (il-kumpanija JD Power pereżempju), fir-rigward tal-irkupru mistenni tas-settur u fir-rigward tal-konfigurazzjoni tagħha għall-2011. Huwa għalhekk fuq bażi ta’ stima prudenti u serja tal-volumi li Trèves stmat ifatturat futur tagħha. Il-pjan huwa prudenti fir-rigward tal-iżvilupp tas-settur li huwa bbażat fuq livell ta’ attività fl-2011 […] għall-bejgħ li seħħ fl-2008.
(80)
Sussegwentement, il-pjan jagħti importanza lit-tnaqqis tal-ispejjeż. Dan it-tnaqqis isir, inter alia, permezz tat-titjib tal-effiċjenza tal-ħaddiema u t-twettiq ta’ operazzjonijiet ekonomiċi ta’ tnaqqis fl-ispejjeż […] (18) […]. It-tnaqqis tal-ispejjeż huwa bbażat ukoll fuq tnaqqis sostanzjali tal-persunal (ir-ristrutturar laqat total ta’ 1 300 persuna).
(81)
Fuq il-bażi ta’ dawn il-miżuri, il-pjan ta’ ristrutturar jipprevedi:
-
ritorn għal bilanċ sa mill-2010, b’riżultat qabel it-taxxi ta’ [EUR 0-10] miljun u EBITDA ta’ EUR [40-70] miljun;
-
riżultat qabel taxxa ta’ [EUR 10-30] miljun sa mill-2011, b'influss ta’ likwidità ta’ [EUR 10-30] miljun u EBITDA ta’ EUR [50-80] miljun.
(82)
Għandu jiġi osservat li waħda mill-kundizzjonijiet kienet illi l-FMEA stess ta mandat lid-ditta […] sabiex tagħmel, minn nofs Marzu sal-aħħar ta’ April 2009, verifika sħiħa tas-sitwazzjoni ta’ Trèves (eżerċizzju magħruf bħala “due diligence”). It-timijiet tal-FMEA stess ukoll analizzaw u vvalidaw il-pjan ta’ ristruttar.
(83)
Barra minn hekk, fil-qafas tar-ristrutturar tagħha, Trèves obbligat ruħha li ċċedi l-attivitajiet tagħha “[…]” meta qieset il-bilanċi soċjali u industrijali relatati ma’ din l-operazzjoni u flimkien mal-impenn li jingħata kontribut għall-kompettività permezz ta’ għodod jew prattiċi ġodda industrijali għal Trèves.
(84)
Fid-dawl tal-elementi preċedenti, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-pjan ta’ ristrutturar li fuq il-bażi tiegħu l-FMEA għamel l-investiment tiegħu fi Trèves jista' jitqies bħala kredibbli u realistiku.
Rigward il-valur ta’ Trèves qabel l-investiment tal-FMEA u rigward l-istruttura ta’ dan l-investiment
(85)
Il-valur tal-fondi proprji ta’ Trèves qabel l-investiment tal-FMEA kien iffissat bejn [EUR 15-40] miljun. Fuq din il-bażi, l-FMEA xtara [ 50] % tal-kapital ta’ Trèves b'żieda tal-kapital ta’ [EUR 5-15] miljun. Il-Kummissjoni għandha tivverifika li dan il-valur huwa tajjeb u prudenti fid-dawl tas-sitwazzjoni tal-impriża f'dak iż-żmien.
(86)
Numru ta’ metodi jeżistu sabiex jiġi stmat il-valur tal-fondi ta’ impriża (19). Metodu użat ħafna drabi huwa dak tal-EBITDA. Dan jippermetti li jiġi kkalkulat il-valur tal-fondi ta’ impriża għas-sena X billi jiġi mmultiplikat l-EBITDA tas-sena X b'ċifra (ir-riżultat tal-multiplikazzjoni) ġġudikat bħala adegwat għas-settur, fejn id-dejn nett jiġi mnaqqas mir-riżultat.
(87)
Metodu ieħor huwa dak tad-“Discounted Cash Flow Analysis”. L-influss tal-likwidità disponibbli (“Free Cash Flows”) nominali għall-impriża għas-snin li gejjin jiġu emendati skont l-ispiża medja ppeżata mal-kapital nominali (iktar 'il quddiem “Weighted Average Cost of Capital” jew “WACC”) u d-dejn nett jitnaqqas mir-riżultat.
(88)
It-tielet metodu huwa dak tal-multiplikazzjoni tal-fatturat. Dan jippermetti evalwazzjoni tal-valur tal-fondi ta’ impriża għas-sena X b'ammont (ir-riżultat) iġġudikat bħala adegwat għas-settur, waqt li d-dejn nett jitnaqqas mir-riżultat.
(89)
Sabiex tiġi vvalutata l-impriża Trèves qabel l-investiment tagħha, l-FMEA uża l-metodi tad-Discounted Cash Flow Analysis u dak tal-multiplikazzjoni tal-fatturat. Fil-fatt, Trèves ma kellhiex EBITDA posittiva fl-aħħar tas-sena 2008, u l-ewwel metodu msemmi, dak tal-multiplikazzjoni tal-EBITDA, b'hekk ma kienx prattiku.
(90)
Mill-banda l-oħra, il-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis kien possibbli u ppermetta li jitqiesu perspettivi għar-ritorn tal-profitabbiltà, li wassal biex jiġu integrati fil-valutazzjoni l-effetti pożittivi mistennija mit-titjib fil-prestazzjoni tal-impriża. Il-metodu tal-multiplikazzjoni tal-fatturat intuża bl-istess mod bħala miżura ta’ prudenza u bħala bażi ta’ konferma.
(91)
Fir-rigward tal-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis tal-impriża, l-ispiża tal-kapital jew WACC settorjali, li tintegra r-riskju speċifiku tas-settur, kienet stmata għal 12 %. L-FMEA wara kkalkula WACC iktar prudenti ta’ [ 12] % fl-integrazzjoni tal-primjum tar-risku proprju supplementari marbut mal-kobor tal-impriża u mal-karattru mhux likwidu tal-investiment. Hu fl-aħħar spiċċa b'WACC ta’ [ 12] %, sabiex jieħu f'kunsiderazzjoni ir-riskju kumplimentari marbut mal-kuntest tal-bidla (jiġifieri tar-ristrutturar) tal-impriża. Il-valur fit-tul tal-impriża (il-valur finali) huwa kkalkulat mir-riżultati tal-2011. Skont l-istima tal-FMEA il-valur tal-fondi proprji tal-Grupp Trèves b'hekk kien ta’ [EUR 15-40] miljun.
(92)
Fir-rigward tal-metodu tal-multiplikazzjoni tal-fatturat, ir-riżultat miksub huwa applikat mal-fatturat tal-aħħar tal-2008 li kien [0-1]. Dan ir-riżultat jaqbel mar-riżultat osservat fis-suq għall-impriżi simili fi żmien it-tranzazzjoni. Hemm lok li ninnutaw li dawn ir-riżultati inkisbu fl-aħħar tas-sena 2008 u fil-bidu tas-sena 2009 li kienu ta’ livelli storiċi baxxi minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika li affettwat bil-qawwa s-settur tal-produzzjoni tal-karozzi u tal-fornituri tal-komponenti (fil-fatt, il-medju fit-tul tar-riżultat tal-fatturat għas-settur tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi huwa ffissat lejn 0,51). Fuq il-bażi tar-riżultat ta’ [0-1], il-valur tal-fond kien stabbilit lejn [EUR 15-40] miljun.
(93)
Għalhekk, għalkemm ir-riżultat ta’ [0-1] huwa riżultat li għandu jitqies bħala storikament dgħajjef, l-FMEA adotta il-valur idderivat minn dan ir-riżultat u mhux dak li jirriżulta minn multiplu medju fuq medda ta’ żmien twil jew imqassam fuq numru ta’ snin. Bl-istess mod, l-FMEA lanqas ma adotta l-valutazzjoni li tirriżulta mid-Discounted Cash Flow Analysis. Jirriżulta minn dak li ntqal hawn fuq li l-valutazzjoni tal-fondi proprji ta’ Trèves qabel li l-FMEA pproċediet għall-investiment hija ġusta u prudenti. Din fil-fatt tinstab fin-naħa l-baxxa tal-intervall determinat skont il-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis u r-riżultati tal-Borża. Valutazzjoni mwettqa f'dan il-kuntest tikkostitwixxi element favorevoli għall-investitur privat għaliex din għandha tendenza li ssaħħaħ il-perspettivi tal-qligħ kapitali fl-ottika ta’ ritorn għar-riżultati ta’ valutazzjoni għal-livelli storiċi medji.
(94)
Barra minn hekk, għandu jiġi mfakkar li l-investiment tal-FMEA ma kien illimitat għal kontribuzzjoni f'kapital ta’ [EUR 5-15] miljun li permezz tiegħu akkwista [ 50] % tal-ishma tal-Grupp Trèves. L-FMEA xorta waħda kkontribwixxa [EUR 40-50] miljun f'forma ta’ titoli ta’ djun passivi b'aċċess għall-kapital (ORAPA) li jagħtu mgħax ta’ [ 8] % fis-sena. Din l-istruttura hija waħda sofistikata li investitur privat jippretendi f'settur bħal dak tas-sottokuntrattar awtomobilistiku. Fil-fatt il-preżenza ta’ kwantità importanti ta’ ORAPA fejn il-parità tvarja skont il-prestazzjoni tal-kumpanija tikkostitwixxi wieħed mill-mekkaniżmi ta’ kontroll mill-aktar attraenti li hawn.
(95)
Il-mekkaniżmu mħejji mill-FMEA huwa dan li ġej. L-ORAPA tista' tiġi rimburzata permezz tal-ħruġ ta’ assi ġodda tal-kumpanija Trèves. L-ugwaljanza tiġi ddeterminata fl-2011 permezz tal-kisba tal-marġni ta’ riżultat operattiv gross ta’ […] %. Jekk din tinkiseb, l-FMEA jakkwista […] % tal-fondi tiegħu permezz tar-rimbors tal-obligazzjonijiet. Jekk dak il-livell ma jintlaħaqx, ir-rimbors tal-obligazzjonijiet iwassal lill-FMEA biex ikollu […] % tal-fondi proprji. L-interess tad-Diretturi ta’ Trèves huwa għalhekk li jiġi assikurat il-ħolqien ta’ din il-marġni ta’ riżultat operattiv gross […]. L-interessi tal-investitur finanzjarju u dak tad-diriġenti-azzjonisti huma għalhekk marbutin b'mod qawwi sabiex fl-aħħar ikabbru l-valur tal-kumpanija.
Fir-rigward tal-ipoteżi li jiġġustifikaw RPI ta’ [ 12 %]
(96)
L-approċċ ġeneralment applikat minn investitur privat jikkonsisiti fl-evalwazzjoni tar-rata ta’ profitabbiltà interna annwali stabbilita mill-proġett ta’ investiment previst. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-RPI annwali ta’ investiment f'impriża, għandu jiġi ddeterminat il-valur tal-fondi proprji ta’ dik l-impriża fejn il-profitabbiltà hija prevista.
(97)
Kif huwa diġà indikat fil-premessi 85 sa 87, jeżisti għadd ta’ metodi sabiex jiġi ddeterminat il-valur ta’ impriża. Sabiex jiġi ddeterminat il-valur tal-impriża matul l-2012, sena li matulha l-FMEA jista' jittrasferixxi l-parteċipazzjoni tiegħu (20), il-FMEA uża l-metodu tal-kalkolu tal-EBITDA. Dan il-metodu jintuża ta’ spiss fis-settur industrijali sabiex jiġu previsti l-modalitajiet tal-andament ta’ investitur fil-kapital jew kważi-kapital. Barra minn hekk, fil-kalkolu tal-profitabbiltà mistennija fuq il-bażi tal-EBITDA, il-FMEA jistrieħ fuq miżura pertinenti ta’ irkupru tal-impriża li għandha ssir bejn l-investiment tiegħu (il-25 ta’ Mejju 2009) u t-tmiem tas-sena 2011. Barra minn hekk, bl-adozzjoni tal-EBITDA prevista għall-2011 u mhux dak - li huwa superjuri - previst għall-2012, il-FMEA adotta approċċ prudenti konsistenti sabiex isiru l-verifiki li l-irkupru tal-impriża huwa effetwat b'mod sodisfaċenti fi żmien qasir (ftit aktar minn sentejn u nofs).
(98)
Konsegwentement, fil-każ inkwistjoni, l-RPI kkalkulat mill-FMEA huwa bbażat fuq it-tliet ipoteżijiet msemmija fil-pjan ta’ ristrutturar. Fl-ewwel lok, il-Grupp Trèves għandu jkollu sa tmiem l-2011 EBITDA ta’ [EUR 50-80] miljun. Fit-tieni lok, il-valur ta’ Trèves sal-aħħar tas-sena 2011 huwa determinat mill-kalkolu tal-EBITDA ta’ [1-6]. Fit-tielet lok, id-dejn nett huwa stmat li se jkun ta’ [EUR 50-150] miljun fl-aħħar tas-sena 2011. Il-Kummissjoni għandha għalhekk tiddetermina jekk dawn it-tliet ipoteżijiet jistgħux jitqiesu bħala kredibbli u realistiċi fil-mument meta sar l-investiment tal-FMEA.
(99)
L-ewwelnett, fir-rigward tal-valur tal-EBITDA għall-2011, għandu jiġi enfasizzat li din il-previżjoni hija bbażata fuq l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar. Kif huwa spjegat fil-premessi 76 et sequitur, dan il-pjan jista' jitqies bħala kredibbli u realistiku. Għalhekk huwa importanti li niftakru li t-tnaqqis tal-ispejjeż huwa prinċiparjament implimentat mit-tisħiħ tal-effiċjenza tal-ħaddiema u l-iffrankar fl-ispejjeż operattivi permezz ta', b'mod partikolari, […]. It-tnaqqis tal-ispejjeż huwa bbażat ukoll fuq tnaqqis importanti tal-persunal (ir-ristrutturar jolqot total ta’ 1 300 persuna).
(100)
Fit-tieni lok, il-kalkolu tal-EBITDA utilizzat ([1-6]) sabiex jiġi ddeterminat il-valur tal-impriża jikkorrispondi għall-medja multipla tas-settur ikkalkulata fuq il-perjodu bejn l-2000 u l-2009 ([1-6]), imnaqqsa d-differenza fit-tip bħala miżura ta’ prudenza marbuta mal-kuntest tal-irkupru tal-kumpanija. Dan ir-riżultat huwa ftit aktar superjuri għar-riżultat tas-settur fil-mument tal-investiment (madwar 4,2). Huwa xorta waħda prudenti biżżejjed li tistrieħ fuq qligħ ta’ [1-6] fi żmien il-valutazzjoni għall-aħħar tas-sena 2011, fid-dawl tal-aġġustament prevedibbli fil-proporzjon, dan l-aġġustament diġà kien beda fil-mument tal-investiment ([1-6] f'Diċembru 2008 kontra [1-6] f'Mejju 2009). Dan ir-riżulatat jidher ukoll partikolarment prudenti relattivament fid-dawl tal-previżjonijiet fit-tul għas-settur li jindika riżultati bejn [1-6] u [1-6].
(101)
Fit-tielet lok, il-previżjonijiet ta’ April 2009 urew titjib tad-dejn nett, li kellu jgħaddi minn [EUR 100-200] miljun sal-aħħar tal-2008 għal [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2010 (dan kien mar lura qabel, minn [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2005 għal [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2008). Fid-dawl tal-fatt tal-livell aggregat tal-EBITDA proviżjonali għall-perjodu bejn l-2009 u l-2011, u tan-nuqqas ta’ spejjeż żejda sostanzjali marbutin mal-investiment tanġibbli u mhux tanġibbli u tan-nuqqas ta’ proviżjonijiet żejda jekk jitqies il-fatt tal-ispejjeż tar-ristrutturar, il-previżjoni ta’ tnaqqis ta’ [EUR 0-30] miljun tidher prudenti.
(102)
Fid-dawl ta’ dak li intqal qabel, għandu jiġi konkluż li l-kalkolu tal-RPI fil-mument tal-investiment huwa bbażat fuq ipoteżi raġonevoli.
Fir-rigward tal-aċċettabbilita ta’ RPI [ 12 %] u fir-rigward tal-qligħ kapitali
(103)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk l-RPI msemmi ta’ [ 12 %] huwiex aċċettabbli fid-dawl tar-riskju li jippreżenta l-investiment, il-Kummissjoni tagħmel dawn il-kummenti li ġejjin.
(104)
Qabel kollox, għandna niftakru li l-kalkolu li sar fuq il-bażi tal-elementi msemmija fil-premessi 97 sa 100 jwassal fir-realtà għal RPI ta’ [ 15 %]. Għaldaqstant, bħala miżura ta’ sigurtà u prudenza, l-FMEA applika tnaqqis ta’ […] % fuq l-EBITDA mistenni għall-2011. Bħala konsegwenza, l-RPI ta’ [ 12 %] miżmum għall-finijiet tal-analiżi preżenti huwa RPI li jirriżulta minn xenarju pessimist fir-rigward tal-iżvilupp tal-impriża. Fil-fatt, kif diġà ġie indikat, ix-xenarju bażi jwassal għal RPI ta’ [ 15 %] filwaqt li xenarju ottimist (EBITDA ta’ aktar minn […] %) iwassal għal RPI ta’ madwar [ 20 %].
(105)
Fil-preżent, għandu jiġi rrilevat li, meta jitqies il-karattru mhux likwidu tal-operazzjoni, mhuwiex possibbli li nirreferu għall-prezzijiet ikkwotati komparabbli (pereżempju għal self subordinat) fil-mument tal-investiment tal-FMEA sabiex jiġi evalwat il-livell tal-RPI previst u xieraq. Min-naħa l-oħra, numru ta’ elementi ppreżentati hawn isfel jippermettu li jiġi evalwat l-RPI “minimu” ta’ [ 12 %] adottat mill-FMEA f'Mejju 2009.
(106)
Fl-ewwel lok għandu jiġi osservat illi r-redditi fuq l-investiment osservati fis-settur tas-sottokuntrattar awtomobilistiku huma spiss baxxi. Fil-fatt, matul il-ħames snin li ppreċedew il-kriżi tat-tieni semestru tal-2008, l-RPI medja stabbiliet ruħha għal 8,5 % (21). Għaldaqstant, investituri profesjonali kemm-il darba investew f'dan is-settur, konxji mill-qligħ potenzjali marbut mal-livell mhux b'saħħtu tal-valutazzjoni tal-impriżi ta’ dan is-settur [imqabbel mas-setturi l-oħra]. Għalhekk fl-2006, wieħed seta' jara RPI eċċezzjonali (li qabżu 20 % kull sena fuq medda ta’ tliet snin) peress li l-investituri investew fl-agħar żmien tas-suq fl-2003.
(107)
Konsegwentement, sabiex wieħed imur lil hinn mir-redditi medji osservati, investitur professjonali għandu jibbaża fuq għarfien preċiż tas-suq, li huwa l-każ tal-FMEA, u jipprevedi struttura ta’ parteċipazzjoni li tippermettilu jtejjeb il-prestazzjoni tiegħu, li huwa ukoll il-każ fir-rigward tal-investiment tal-FMEA (ara l-premessi dwar l-istruttura tal-investiment fil-premessi 94 u 95 u kif ukoll dwar il-qsim tal-qligħ kapitali fil-premessi 110 u 111).
(108)
Sussegwentement, l-awtoritajiet Franċiżi jirreferu għal studju tal-AFIK (Assoċjazzjoni Franċiża tal-Investituri fil-Kapital) li jsegwi l-evoluzzjoni tal-prestazzjonijiet fis-settur tal-investiment kapitali fi Franza. Dan l-istudju huwa bbażat fuq dejta kkomunikata minn aktar minn 120 struttura li jimmaniġjaw 500 fond ta’ investiment. L-istudji tal-AFIK jisħqu fuq il-prestazzjoni netta bejn 14,1 % għall-aħħar tal-2007 u 10,8 % għall-aħħar tal-2008 (l-eqreb data għad-data tal-investiment tal-FMEA) għall-“iżvilupp-kapitali”. L-iżvilupp-kapitali huwa s-suddiviżjoni tal-investiment-kapitali pertinenti fir-rigward tal-politika ta’ investiment tal-FMEA (teħid ta’ sehem minimu u l-injezzjoni ta’ flus ġodda). Wara li jittieħdu f'konsiderazzjoni l-ispejjeż tar-remunerazzjoni tal-kumpanija maniġerjali, stmati għal massimu ta’ […], l-RPI mmirat sabiex iwassal għall-prestazzjoni tas-“suq” huwa bejn 12 u 15 %.
(109)
Fl-aħħarnett, il-parametri disponibbli fil-mument tal-investiment jippermettu li tiġi ddeterminata spiża medja ppeżata tal-kapital (“WACC”) stabbilita mill-bidu tal-MEDAF (22) u adattata għas-settur awtomobilistiku fi Franza, li tintegra l-primjums ta’ riskji speċifiċi supplimentari marbutin mad-daqs tal-impriża Trèves u mal-karattru mhux likwidu tal-investiment. Meta jitqiesu dawn l-elementi supplimentari inerenti fil-primjum tar-riskju, l-WACC korrispondenti huwa stmat għal [ 12] % fil-mument tal-investiment, elevat għal [ 12] % mill-FMEA (ara il-premessa 91). Għandu jiġi mfakkar li l-WACC huwa r-rata tal-qligħ minimu mitlub mis-selliefa tal-fondi ta’ impriża (azzjonisti u kredituri) sabiex jiffinanzjaw il-proġetti ta’ investiment. Il-WACC ikkalkolat ta’ Trèves jagħti għalhekk indikazzjoni sinifikattiva dwar l-aċċettabbiltà tal-RPI “minima” ta’ [ 12 %] (23).
(110)
Barra minn hekk, għandu jiġi ssottolinjat li l-qligħ kapitali tal-impriża Trèves mhux se jkun maqsum mal-FMEA u l-azzjonisti storiċi fil-funzjoni tal-parti rispettiva tagħhom mill-kapital ta’ Trèves. Fil-fatt, fl-ipoteżi ta’ ħruġ fl-[…], il-ftehim qadim bejn l-azzjonisti jippreċiża illi l-ewwel [EUR …] miljun tal-valur tal-impriża jingħataw totalment lill-FMEA (l-ewwel porzjon). Sussegwentement, ir-riżultat taċ-ċessjoni jinkludi bejn [EUR …] miljun u ammont ekwivalenti għall-ammont tal-investiment tal-FMEA kapitalizzat għal […] % fis-sena u maqsum bejn l-FMEA ([…] %) u l-azzjonisti storiċi ([…] %) (tieni porzjon). Fl-aħħarnett, l-FMEA jirċievi […] % tar-riżultat taċ-ċessjoni lil hinn mil-limitu u l-azzjonisti storiċi […] %.
(111)
Dan il-ftehim dwar il-qsim tal-qligħ kapitali jipproteġi lill-FMEA. Fil-fatt, l-FMEA jirċievi għalhekk garanzija importanti minn RPI ta’ [ 12 %] fuq l-investiment tiegħu li ser jintlaħaq malajr (din ir-rata tikkorrispondi għall-WACC ta’ Trèves ippreżentat aktar “il fuq). Sussegwentement dan il-ftehim jinċita b”mod qawwi lill-azzjonisti storiċi u d-Diretturi tal-impriża li jwettqu, jew li jmorru lil hinn mill-objettivi tal-pjan ta’ ristrutturar, u skont ix-xenarju dan il-pjan iwassal għal RPI ta’ [ 12 %], [ 15 %] jew [ 20 %] għall-FMEA.
(112)
Konsegwentement, jirriżulta mill-konstatazzjonijiet hawn fuq imsemmija li l-RPI prevista ta’ [ 12 %] kienet raġonevoli fi żmien l-investiment u aċċettabbli fid-dawl tar-riskju li dan jippreżenta.
Konklużjoni fir-rigward tal-kriterju tal-vantaġġ
(113)
Wara li ġie analizzat il-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves, il-valur tagħha qabel l-investiment tal-FMEA, l-istruttura ta’ dan l-investiment, l-ipoteżijiet li fuqhom huwa bbażat RPI ta’ [ 12 %], in-natura xierqa tal-livell tal-RPI, speċjalment fir-rigward tal-ftehim previst bejn l-azzjonisti relattivament għall-qsim tal-qligħ kapitali, għandu jiġi kkonstatat li l-FMEA aġixxa f'kundizzjonijiet simili għal dak li jeżiġi investitur privat fejn l-investiment jippreżenta riskju marbut kemm mas-sitwazzjoni tas-settur awtomobilistiku fil-mument tal-investiment u kif ukoll ma’ dik tal-impriża, li ltaqgħet ma’ xi diffikultajiet finanzjarji. Fi kliem ieħor, l-investiment tal-FMEA għall-ammont ta’ EUR 55 miljun jirrispetta l-kriterji tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq. Għalhekk ma jagħtix vantaġġ lill-impriża Trèves.
V.1.2. Il-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali
(114)
Pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali kien ingħata lil Trèves mill-Amministrazzjoni Franċiża għal ammont ta’ EUR 18,4 miljun. Fid-dawl ta’ din il-miżura, il-Kummissjoni tixtieq l-ewwel teżamina l-kriterji tal-vantaġġ.
Vantaġġ
(115)
Skont il-prattika deċiżjonali tal-Kummissjoni u l-ġurisprudenza, ftehim ta’ skedar tad-dejn minn kreditur pubbliku ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat jekk l-aġir tiegħu jista' jitqabbel għal dak ta’ kreditur privat li “jipprova jirkupra l-ammonti dovuti lilu u li, għal dak il-għan, jilħaq ftehim mad-debitur, li bis-saħħa tagħhom id-djun akkumulati jiġu ppjanati mill-ġdid jew imħallsa bin-nifs sabiex jiġi ffaċilitat il-ħlas lura tagħhom” (24).
(116)
Il-pjan ta’ skedar tad-dejn jirrappreżenta għall-kredituri pubbliċi ta’ Trèves soluzzjoni aqwa mill-irkupru nfurzat. Fil-fatt, f'każ ta’ rkupru nfurzat, il-kredituri pubbliċi, minħabba id-dejn ġenerali tal-impriża, kienu jirkupraw parti biss mill-kreditu tagħhom, mhux privileġġat. Bil-maqlub, fl-għoti tal-iskedar, ingħataw ipoteki tal-ewwel grad […] (Artikolu […] tal-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009) sabiex jiggarantixxu d-dejn fiskali u soċjali. Dawn l-assi huma identifikati fl-Anness 7 tal-Protokoll. Sal-31 ta’ Diċembru 2008, l-eċċess tal-ammont miżmum tal-assi netti kien ta’ [EUR 25-35] miljun. L-ammont tal-garanziji koperti favur il-kredituri pubbliċi ikopri għalhekk aktar minn 140 % tal-ammont tad-dejn tagħhom, dan kien kostitwit minn prinċiparjament (EUR 18,4 miljun), penali u interessi minħabba ħlas tardiv (ara l-premessa 117).
(117)
Barra minn hekk, il-kredituri pubbliċi ta’ Trèves se jirċievu l-interessi. Fil-fatt l-ammont ta’ EUR 18,4 miljun kiber minħabba l-penali għal ħlas tardiv ta’ [1-2] miljun u interessi fuq ħlas tardiv ta’ [EUR 1-2] miljun, kollha jridu jiġu rimburżati “l quddiem bejn l-[…] u l-[…] fi ħlasijiet kull xhar ta’ [EUR …]. Iż-żieda tal-penali u tal-interessi minħabba ħlas tardiv se titla” għal [2-4] miljun, i.e. [10-20] % tal-ammont prinċipali, li tirrapreżenta fuq id-durata medja koperta mill-pjan tal-iskedar, interessi fis-sena ta’ madwar [0-10] %. Din ir-rata fil-bidu kienet aktar mir-rata permessa mill-istabbilimenti finanzjarji għas-self mogħti lil Trèves fil-qafas tal-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009 kemm għall-kreditu l-ġdid u kif ukoll għas-self ikkonsolidat (25).
(118)
F'dan ir-rigward, għandu jiġi sottolinjat ukoll illi l-impenn tal-kredituri pubbliċi sar flimkien mal-impenn importanti tal-banek (self ta’ konsolidazzjoni ta’ [30-60] miljun u kreditu ġdid ta’ [10-30] miljun). Barra minn hekk, il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni jindika b'mod ċar li l-garanziji mogħtija lill-banek huma tat-tieni grad […], li jfisser li dawn il-kredituri ma jistgħu jeżerċitaw l-ebda garanzija sakemm il-kredituri pubbliċi tal-ewwel grad ma jkunux ġew rimborsati kollha u totalment.
(119)
Barra minn hekk, l-ebda tnaqqis tad-dejn fiskali jew soċjali ma ngħata lill-Grupp Trèves.
(120)
Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-pjan tal-iskedar attwali ma kienx jammonta għal estensjoni jew għal emenda ta’ pjan preċedenti.
(121)
Konsegwentement, jirriżulta minn dak li ntqal qabel illi l-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali mogħti lil Trèves kien sar mill-Amministrazzjoni Franċiża fuq il-bażi tal-ipoteżi, meqjusa bħala kredibbli, li tenfasizza l-pjan ta’ ristrutturar (ara t-Taqsima V) u skont it-termini aċċettabbli għall-kreditur privat f'ekonomija tas-suq li jkun fl-istess kundizzjonijiet.
V.2. Konklużjoni fir-rigward tal-eżami ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(122)
Fid-dawl tal-elementi analizzati fit-Taqsima V.1., jidher li la l-investiment tal-FMEA għall-ammont ta’ EUR 55 miljun u lanqas il-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali għall-ammont ta’ EUR 18,4 miljun ma jagħtu vantaġġ lill-Grupp Trèves. Konsegwentement, dawn il-miżuri ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
VI. KONKLUZJONI GENERALI
(123)
Wara li eżaminat fil-fond il-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ssib li dawn il-miżuri ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Iż-żewġ miżuri meħudin fil-konfront tal-impriża Trèves li jikkonsistu f'investiment mill-Fond ta’ Modernizzazzjoni tal-Fornituri tal-Komponenti tal-Karozzi (FMEA) għall-ammont ta’ EUR 55 miljun kif ukoll pjan ta’ ristrutturar tad-dejn fiskali u soċjali għall-ammont ta’ EUR 18,4 miljun mogħti mir-Repubblika Franċiża ma jikkostitwux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ April 2011.