ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 5. dubna 2011
o opatřeních C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), která provedl nizozemský stát ve prospěch skupiny ABN AMRO NV (vytvořené po spojení společností Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N)
(oznámeno pod číslem K(2011) 2114)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/823/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 3. října 2008 získal nizozemský stát společnost Fortis Bank Nederland (dále jen „FBN“) (nizozemskou bankovní dceřinou společnost finanční holdingové společnosti Fortis SA/NV (2)), včetně aktiv ABN AMRO Holding ve vlastnictví společnosti FBN (dále jen „ABN AMRO N“) za částku ve výši 12,8 miliardy EUR. V rámci této transakce nizozemský stát rovněž nahradil Fortis Bank SA/NV, belgickou bankovní dceřinou společnost společnosti Fortis SA/NV, jakožto věřitele, pokud jde o půjčky poskytnuté společnosti FBN v nominální hodnotě 16,1 miliardy EUR (3). Nizozemský stát poskytl společnosti FBN rovněž krátkodobou likvidní facilitu ve výši 45 miliard EUR a souhlasil s odškodněním společnosti Fortis SA/NV za náklady a povinnosti vyplývající z dohody akcionářů konsorcia. Dohoda akcionářů konsorcia popisovala práva a povinnosti tří finančních institucí (Fortis SA/NV, Banco Santander a Royal Bank of Scotland (dále jen „RBS“) neboli tří „členů konsorcia“), které se společně ucházely o společnost ABN AMRO Holding prostřednictvím nově založeného právního subjektu „RFS Holdings“. Dne 7. října 2008 oznámil nizozemský stát Komisi svá opatření ze dne 3. října 2008 (konkrétně nabytí společnosti FBN za částku 12,8 miliardy EUR, novaci dlouhodobých půjček v nominální hodnotě 16,1 miliardy EUR a krátkodobou likvidní facilitu ve výši 45 miliard EUR, dále jen „integrované transakce ze dne 3. října 2008“) jako opatření, která nepředstavují státní podporu, s cílem získat ohledně těchto opatření právní jistotu. Jelikož opatření již byla provedena, zaevidovala Komise tento případ jako případ NN (tj. NN53b/08).
(2)
Během jednání vedoucích k nabytí společnosti FBN dne 3. října 2008 vycházel nizozemský stát z externí zprávy o ocenění vypracované […] (4), jejíž kopie byla Komisi zaslána dne 15. října 2008.
(3)
Dopisem ze dne 30. října 2008 sdělila Komise nizozemskému ministerstvu financí svůj předběžný názor, že se zdá, že opatření ze dne 3. října 2008 představují státní podporu pro společnost FBN. Dne 20. listopadu 2008 se uskutečnila schůzka útvarů Komise a nizozemského státu.
(4)
Dne 21. listopadu 2008 se nizozemský stát oficiálně rozhodl, že společnosti FBN a ABN AMRO N neponechá jako samostatné subjekty, nýbrž že v souladu s dřívějšími plány společnosti Fortis SA/NV obě společnosti sloučí (dále jen „spojení“).
(5)
Dne 3. prosince 2008 přijala Komise rozhodnutí (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008“), v němž prohlásila opatření nizozemského státu ze dne 3. října 2008 ve prospěch Fortis Bank SA/NV za státní podporu, která je slučitelná se společným trhem. Ve 4. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí se však výslovně uvádělo, že Komise v samostatném řízení posoudí, zda opatření provedená dne 3. října 2008 obsahovala podporu rovněž pro společnost FBN.
(6)
Dne 17. prosince 2008 informoval nizozemský stát Komisi o svém záměru získat od společnosti FBN společnost ABN AMRO N za částku ve výši 6,5 miliardy EUR. K akvizici došlo dne 24. prosince 2008. Dne 2. února 2009 nizozemské orgány z důvodu právní jistoty oznámily tuto akvizici Komisi jako opatření, které nepředstavuje státní podporu.
(7)
Dne 24. prosince 2008 podepsaly společnosti RBS a Banco Santander a nizozemský stát dodatek k dohodě akcionářů konsorcia, na jehož základě nahradil nizozemský stát v této dohodě společnost Fortis SA/NV.
(8)
Dne 6. března 2009 zaslal nizozemský stát Komisi zprávu o hloubkové kontrole (6) nabytých podniků, která byla na žádost nizozemského státu vyhotovena […].
(9)
Rozhodnutím ze dne 8. dubna 2009 (dále jen „rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009“) zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu poskytnutou společnostem FBN a ABN AMRO N řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s číslem jednacím C11/09 (ex-NN53b/08).
(10)
Dne 6. května 2009 obdržela Komise stížnost od společnosti Van Lanschot Bank (dále jen „stěžovatel“), nizozemského konkurenta společností FBN a ABN AMRO N. Tento dopis předala Komise nizozemskému státu dne 22. července 2009 a požádala jej, aby se k němu vyjádřil. Nizozemský stát požádal dne 20. srpna 2009 o prodloužení lhůty a dne 22. září 2009 zaslal velmi podrobnou odpověď na stížnost. Stěžovatel poskytl další informace v dopisech ze dne 21. srpna 2009 a 28. srpna 2009. Tyto dopisy byly nizozemskému státu předány dne 23. září 2009 a nizozemský stát na ně odpověděl dne 29. října 2009.
(11)
Dne 15. května 2009 zaslal nizozemský stát Komisi dopis, v němž odpověděl na řadu otázek uvedených v rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009. Podrobná odpověď týkající se podstaty (s ohledem na niž si nizozemský stát vyžádal více času) byla Komisi zaslána dne 11. srpna 2009.
(12)
V pracovním dokumentu zaslaném dne 15. června 2009 a během následné schůzky s Komisí dne 16. června 2009 informoval nizozemský stát Komisi o svém záměru provést plán rekapitalizace v hodnotě 2,5 miliardy EUR, což společnosti ABN AMRO N umožní oddělit se od své mateřské společnosti ABN AMRO Bank (7). Během této schůzky nizozemský stát uvedl, že po prvním kapitálovém vkladu ve výši 2,5 miliardy EUR budou zapotřebí další opatření, jež však ještě nelze vyčíslit.
(13)
V rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 vyzvala Komise nizozemský orgán finančního dohledu (dále jen „DNB“), aby se vyjádřil k bonitě společností FBN resp. ABN AMRO N. Požadované informace o společnosti FBN obdržela Komise v dopise ze dne 18. června 2009 a aktuální informace dne 5. ledna 2010. Dne 20. ledna 2010 předal nizozemský stát dopis DNB týkající se společnosti ABN AMRO N.
(14)
Dne 6. července 2009 zaslala společnost ABN AMRO Bank (mateřská společnost společnosti ABN AMRO N) Komisi dopis s připomínkami k rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009. Tento dopis byl dne 22. července 2009 předán nizozemskému státu a nizozemský stát na něj odpověděl dne 22. září 2009.
(15)
Dne 9. července 2009 nizozemský stát Komisi informoval, že společnost FBN splatila veškeré krátkodobé financování ve výši 45 miliard EUR, které od nizozemského státu obdržela v rámci likvidní facility dne 3. října 2008.
(16)
Dne 15. července 2009 informoval nizozemský stát Komisi o plánech společnosti FBN na získání společnosti Fortis Clearing Americas (dále jen „FCA“) od společnosti Fortis Bank SA/NV.
(17)
Dne 17. července 2009 oznámil nizozemský stát oficiálně plán s rekapitalizačními opatřeními v hodnotě 2,5 miliardy EUR (8), který se skládal ze swapu úvěrového selhání s účinkem v podobě snížení kapitálových požadavků o 1,7 miliard EUR (dále jen „nástroj k snížení kapitálových požadavků“) a povinně převoditelných cenných papírů v hodnotě 800 milionů EUR. Tato opatření byla původně zaevidována pod číslem jednacím N429/09, jelikož však tato opatření byla provedena dříve, než o nich Komise rozhodla, byl případ převeden z rejstříku oznámených podpor do rejstříku neoznámených podpor (pod číslem NN2/10).
(18)
Dne 10. září 2009 zaslal nizozemský stát Komisi pracovní dokument s aktuálními informacemi o procesu rozdělování, v němž se rovněž uvádělo, že budou nevyhnutelná další (nevyčíslená) opatření státní podpory.
(19)
Během schůzky s Komisí dne 9. listopadu 2009 nizozemský stát uvedl, že společnosti FBN a ABN AMRO N budou potřebovat další opatření v hodnotě 4,39 miliardy EUR, což celkovou částku opatření (včetně opatření oznámených dne 17. července 2009) zvyšuje na celkem 6,89 miliardy EUR. Opatření byla blíže rozvedena v dodatku ze dne 10. listopadu 2009 k pracovnímu dokumentu ze dne 10. září 2009 a v dodatečné vysvětlivce ze dne 13. listopadu 2009.
(20)
Dne 26. listopadu 2009 poskytl nizozemský stát Komisi zprávu […] s připomínkami k transakci ze dne 24. prosince 2008. Podání obsahovalo rovněž některé podkladové materiály vysvětlující […].
(21)
Dne 4. prosince 2009 předal nizozemský stát Komisi první verzi (9) plánu restrukturalizace skupiny ABN AMRO, nového subjektu vzniklého spojením společností FBN a ABN AMRO N (dále jen „plán restrukturalizace z prosince 2009“). V tomto plánu byla popsána strategie nového subjektu a rovněž uvedeny finanční výhledy pro základní scénář.
(22)
Dne 14. ledna 2010 oznámil nizozemský stát oficiálně nová opatření státní podpory ve výši 4,39 miliardy EUR kromě opatření, která byla oznámena již v červenci 2009. Nová opatření zaevidovala Komise pod číslem N19/2010.
(23)
Rozhodnutím ze dne 5. února 2010 (dále jen „rozhodnutí ze dne 5. února 2010“) Komise rozhodla o rozšíření vyšetřovacího řízení C11/09 tak, aby zahrnovalo opatření zaevidovaná pod čísly NN2/10 a N19/10. V uvedeném rozhodnutí Komise tato opatření dočasně schválila jako podporu na záchranu do dne 31. července 2010. Nizozemský stát zaslal Komisi dopis se závazkem týkajícím se zákazu cenového vedení, který platil do konce roku 2010.
(24)
Dne 23. března 2010 obdržela Komise odpověď nizozemského státu (v níž požadoval prodloužení lhůty) na rozhodnutí ze dne 5. února 2010. Nizozemský stát poskytl rovněž další informace o plánu restrukturalizace nové skupiny ABN AMRO z prosince 2009, mimo jiné finanční výhledy pro pesimistický scénář.
(25)
Dne 8. dubna 2010 položila Komise další otázky, které byly zodpovězeny dne 7. května 2010. Dne 26. května 2010 poskytl nizozemský stát Komisi rovněž další informace o křížových závazcích vyplývajících z realizace nápravného opatření v souvislosti se spojením (10). Téhož dne odeslala Komise e-mail s dalšími dotazy, jež byly zodpovězeny dne 9. června 2010.
(26)
Dne 20. července 2010 požádal nizozemský stát Komisi o prodloužení dočasného schválení opatření podpory na záchranu, jež bylo zaevidováno pod čísly NN2/10 a N19/10. Nizozemský stát zaslal rovněž dopis, v němž byl závazek týkající se zákazu cenového vedení prodloužen do 30. června 2011 nebo do data přijetí konečného rozhodnutí Komise, podle toho co nastane dříve.
(27)
Dne 30. července 2010 rozhodla Komise o prodloužení dočasného schválení opatření podpory na záchranu, která byla zaevidována pod čísly jednacími NN2/10 a N19/10, dokud nedokončí své šetření C11/09.
(28)
Dne 20. srpna 2010 zaslal nizozemský stát Komisi dokument, v němž byla podrobně vysvětlena jeho strategie odchodu.
(29)
Dne 5. října 2010 poskytl nizozemský stát obchodní plán pro divizi soukromých kapitálových fondů v rámci skupiny ABN AMRO. Podobný plán pro divizi skupiny ABN AMRO „Energetika, komodity a doprava“ byl Komisi zaslán dne 10. ledna 2010.
(30)
Dne 15. října 2010 skupina ABN AMRO oznámila, že uplatní možnost vypovězení a ke dni 31. října 2010 nástroj k snížení kapitálových požadavků ukončí.
(31)
Dne 8. listopadu 2010 zaslal nizozemský stát aktualizovaný plán restrukturalizace skupiny ABN AMRO ze dne 4. prosince 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z listopadu 2010“), jenž byl datován dne 29. října 2010. Dne 10. ledna 2011 zaslal nizozemský stát dokument, v němž byly objasněny aktualizované výhledy skupiny ABN AMRO ze dne 8. listopadu 2010 v porovnání s původními výhledy ze dne 4. prosince 2009.
(32)
Během řízení došlo mezi zástupci nizozemského státu, společností ABN AMRO N a FBN a Evropské komise k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám.
2. PODROBNÝ POPIS PŘÍJEMCŮ A OPATŘENÍ
2.1 Založení skupiny ABN AMRO
(33)
Na jaře 2007 vytvořili členové konsorcia nový právní subjekt „RFS Holdings“ za účelem nabytí společnosti ABN AMRO Holding.
(34)
Členové konsorcia hodlali společnost ABN AMRO Holding rozdělit na tři části a opatření týkající se tohoto rozdělení byla uvedena v dohodě akcionářů konsorcia.
(35)
S cílem usnadnit rozdělení vytvořili členové konsorcia tzv. „trackingové akcie“ představující ekonomické vlastnictví podniků přidělené jednotlivým členům konsorcia. V důsledku toho se společnosti RBS, Banco Santander a Fortis SA/NV staly ekonomickými (11) vlastníky tzv. podílu R, podílu S a podílu N („ABN AMRO R“, „ABN AMRO S“ a „ABN AMRO N“).
(36)
Společnost ABN AMRO R zahrnovala mimo jiné obchodní jednotku (dále jen „OJ“) Světové podniky a trhy, OJ Asie, OJ Globální transakční služby a mezinárodní síť, zatímco ABN AMRO S zahrnovala mimo jiné OJ Latinská Amerika a OJ Antonveneta (Itálie).
(37)
Společnost ABN AMRO N zahrnovala obchodní jednotky Nizozemsko a Soukromé bankovnictví a rovněž mezinárodní skupinu Diamond and Jewelry.
(38)
Položky, které nebyly přiděleny jednotlivým členům konsorcia, byly spojeny v tzv. podílu ABN AMRO Z (dále jen „ABN AMRO Z“), přičemž tato společnost odpovídala například za funkce ústředí. Každý člen konsorcia měl ve společnosti ABN AMRO Z poměrnou kapitálovou účast (12).
(39)
Dne 3. října 2008 získal nizozemský stát od společnosti Fortis Bank SA/NV společnost FBN za částku ve výši 12,8 miliardy EUR. V důsledku této akvizice se nizozemský stát stal rovněž nepřímým vlastníkem společnosti ABN AMRO N, jelikož společnost FBN byla (v rámci Fortis Bank SA/NV) právoplatným vlastníkem společnosti ABN AMRO N. Dne 3. října 2008 se nizozemský stát rovněž zavázal, že společnost Fortis SA/NV odškodní za jakékoli poplatky, jež by musela tato společnost uhradit v důsledku své další účasti na dohodě akcionářů konsorcia. Dne 24. prosince 2008 podepsaly společnosti RBS a Banco Santander a nizozemský stát dodatek k dohodě akcionářů konsorcia, na jehož základě nizozemský stát nahradil v dohodě akcionářů konsorcia společnost Fortis SA/NV.
(40)
Dne 24. prosince 2008 získal nizozemský stát od společnosti FBN společnost ABN AMRO N za částku 6,5 miliardy EUR, čímž se stal přímým vlastníkem této společnosti. Před touto akvizicí ovládal nizozemský stát společnost ABN AMRO N nepřímo prostřednictvím společnosti FBN.
(41)
Schéma č. 1:
Oddělení společnosti ABN AMRO N
(42)
Dne 21. listopadu 2008 se nizozemský stát rozhodl, že společnosti ABN AMRO N a FBN spojí (což byl nerealizovaný záměr společnosti Fortis SA/NV). Spojení bylo možno provést až poté, co byla společnost ABN AMRO N oddělena od své mateřské společnosti ABN AMRO Bank. Jako první krok byly činnosti společnosti ABN AMRO N převedeny na nový právní subjekt v rámci společnosti ABN AMRO Bank, který byl nazván ABN AMRO II.
(43)
Dne 6. února 2010 byl subjekt ABN AMRO II oddělen (jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění) a přejmenován na ABN AMRO Bank. Současně byl právní subjekt dříve nazývaný ABN AMRO Bank přejmenován na „Royal Bank of Scotland NV“ (dále jen „RBS NV“) (viz výše uvedené schéma).
(44)
Než se mohl nový subjekt, ABN AMRO Bank, spojit se společností FBN, bylo nutno provést nejprve nápravné opatření v souvislosti se spojením. Když společnost Fortis SA/NV získala v roce 2007 ABN AMRO N, dospěla Komise k závěru (13) (dále jen „rozhodnutí o spojení“), že by spojení společností ABN AMRO N a FBN vedlo k problémům způsobeným vysokou koncentrací na nizozemském bankovním trhu, zejména v segmentech komerčního bankovnictví a faktoringu.
(45)
K odstranění těchto problémů vyplývajících ze spojení se společnost Fortis SA/NV zavázala odprodat řadu činností (konkrétně divizi faktoringu IFN a činnosti „New HBU“ v oblasti komerčního bankovnictví) společnosti Deutsche Bank. Když nizozemský stát získal dne 3. října 2008 společnosti FBN a ABN AMRO N, společnost Fortis SA/NV dosud nedokončila zamýšlený prodej New HBU a IFN společnosti Deutsche Bank. Jakmile se nizozemský stát rozhodl přikročit ke spojení společností FBN a ABN AMRO N, obnovil jednání s Deutsche Bank (14). Prodej New HBU a IFN společnosti Deutsche Bank byl uzavřen dne 1. dubna 2010.
(46)
New HBU měla celková aktiva ve výši [10 - 20] miliard EUR a zaměstnávala přibližně [1 000 - 1 500] pracovníků v přepočtu na plné pracovní úvazky. Subjekt New HBU zahrnoval Hollandsche Bank Unie (dále jen „HBU“) (obchodní banka ve vlastnictví společnosti ABN AMRO N), některá prodejní místa ABN AMRO (13 z celkem 78) a některé útvary ABN AMRO pro korporátní klientelu (2 z celkem 5).
(47)
Společnosti ABN AMRO Bank a FBN se dne 1. července 2010 oficiálně spojily a vytvořily skupinu ABN AMRO, jak je popsáno ve schématu č. 2 v 49. bodě odůvodnění.
(48)
Nizozemský stát převedl správu svého podílu ve společnosti ABN AMRO Z na novou společnost ABN AMRO Bank, jelikož nechtěl vyhradit zdroje na každodenní řízení této účasti. Nizozemský stát však zůstal právoplatným vlastníkem společnosti ABN AMRO Z a má nárok na veškeré potenciální zisky a odpovídá za veškeré potenciální ztráty společnosti ABN AMRO Z (15).
(49)
Schéma č. 2:
Založení skupiny ABN AMRO
2.2 Příjemci
2.2.1 Ekonomické činnosti společností ABN AMRO N a ABN AMRO Z
(50)
Společnost ABN AMRO N - samostatně třetí největší banka v Nizozemsku za Rabobank a ING - sestávala z OJ Nizozemsko a OJ Soukromé bankovnictví.
(51)
První obchodní jednotka, OJ Nizozemsko, poskytovala služby retailového a komerčního bankovnictví prostřednictvím sítě 510 bankovních poboček a 78 poradenských center a rovněž prostřednictvím alternativních kanálů, jako je Internet, ATM (16) a střediska telefonických služeb. OJ Nizozemsko zaměstnávala přibližně 19 000 pracovníků v přepočtu na plné pracovní úvazky.
(52)
V oblasti retailového bankovnictví měla OJ Nizozemsko franšízu s mnoha zákazníky, která byla rozdělena na „hromadné retailové bankovnictví“ (více než [3,5 - 5] milionů zákazníků) a „prémiové bankovnictví“ (více než [250 000 - 420 000] zákazníků) (17) a která nabízela širokou škálu produktů (např. spoření, investice, hypotéky, pojištění, půjčky z kreditních karet a platební služby).
(53)
V oblasti komerčního bankovnictví obsluhovala společnost ABN AMRO N [300 000 - 400 000] zákazníků z řad MSP (18) a [9 000 - 21 000] větších korporátních zákazníků (ačkoliv podle podmínek dohody akcionářů konsorcia byli větší zákazníci společnosti ABN AMRO Bank přiděleni společnosti RBS) se širokou škálou produktů (např. úvěry, správa plateb a hotovosti, spoření, finanční správa, řízení rizik a správa pojištění, složitá finanční řešení a produkty, leasing a faktoring).
(54)
Druhá obchodní jednotka, OJ Soukromé bankovnictví, se zaměřovala na fyzické osoby s čistým investovatelným majetkem ve výši více než 1 milionu EUR, a to s různými produkty v oblasti správy majetku a realitního plánování. OJ Soukromé bankovnictví vytvořila prostřednictvím organického růstu dobře rozvinutou síť v Nizozemsku a ve Francii a prostřednictvím akvizic v Německu (Delbrück Bethmann Maffei) a v Belgii (Bank Corluy). OJ Soukromé bankovnictví zahrnovala rovněž francouzský společný podnik v oblasti pojišťovnictví Neuflize Vie.
(55)
Podniky, které nizozemský stát nabyl ke dni 3. října 2008, zahrnovaly rovněž mezinárodní skupinu Diamond and Jewelry, což je divize vyhrazená pro společnosti, které působí v oblasti výroby klenotů a obchodování s diamanty.
(56)
Společnost ABN AMRO Z neobsahovala žádná provozní aktiva, zahrnovala však mimo jiné daňová aktiva, řadu účastí (mimo jiné v Saudi Hollandi Bank) a zbývající portfolio soukromých kapitálových fondů. Pokud jde o závazky, existovala rezerva na vypořádání závazků vůči Ministerstvu spravedlnosti USA, další rezervy (související částečně se zaměstnanci) a mezipodnikové financování aktiv společnosti. Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 11, podíl, který ve společnosti ABN AMRO Z vlastní nizozemský stát, činí 33,81 %.
(57)
V tabulce č. 1 je shrnuta řada formálních hlavních finančních údajů společnosti ABN AMRO N:
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje společnosti ABN AMRO N (v milionech EUR)
2008
2009
Celkový provozní příjem (19)
5 189
4 899
Čistý zisk
471
(117)
Návratnost vlastního kapitálu
6,7 %
-2,7 %
Poměr nákladů a příjmů
73 %
77,5 %
Celková aktiva
183 539
202 084
Celkový vlastní kapitál
7 044
4 278 (20)
Rizikově vážená aktiva (RWA) (21)
91 700
74 973 (22)
Podíl kapitálu Tier 1
9,4 %
10,2 % (23)
Celkový kapitálový poměr neboli poměr rizikového kapitálu a rizikově vážených aktiv (ukazatel BIS)
12,6 %
14,8 %
Stálé financování/nelikvidní aktiva
107 %
110 %
Zdroj: ABN AMRO Bank NV, roční přehled za rok 2009, kromě ABN AMRO Z a konsolidace soukromých kapitálových fondů, avšak včetně New HBU.
(58)
Za finanční rok 2009 vykázala ABN AMRO N ztrátu ve výši 117 milionů EUR. Tato ztráta byla zapříčiněna vyšším znehodnocením úvěrů, tlakem na úrokové rozpětí, vyššími poplatky souvisejícími s nizozemským systémem pojištění vkladů a náklady na rozdělení a integraci (24). Po vyloučení nákladů na rozdělení a integraci by společnost ABN AMRO N vykázala za rok 2009 malý čistý zisk ve výši 52 milionů EUR.
2.2.2 Společnost Fortis Bank Nederland (FBN)
(59)
Samostatně byla společnost FBN čtvrtou největší bankou na nizozemském trhu (po Rabobank, ING a ABN AMRO N, avšak před SNS REAAL).
(60)
Nizozemský stát (a předtím Fortis SA/NV) držel přímo 92,6 % akcií společnosti FBN, přičemž zbývající podíl ve výši 7,4 % ve formě prioritních akcií vlastnil investiční prostředek Fortis FBN(H) Preferred Investments BV. Nizozemský stát vlastnil v tomto investičním prostředku 70 % akcií, zatímco zbývajících 30 % bylo v rukou řady soukromých investorů (25). Prioritní akcie v soukromém vlastnictví měly nominální hodnotu ve výši 210 milionů EUR a (nekumulativní) dividendu ve výši 5,85 % (26).
(61)
Činnosti společnosti FBN byly rozděleny do tří segmentů - retailové bankovnictví, soukromé bankovnictví a obchodní bankovnictví.
(62)
Činnosti v oblasti retailového bankovnictví zahrnovaly tradiční činnosti v této oblasti (se sítí 157 poboček, [2 - 3] miliony zákazníků z řad fyzických osob a [20 000 - 60 000] zákazníků z řad malých a středních podniků), avšak rovněž Directbank (která prostřednictvím zprostředkovatelů nabízela hypoteční řešení) a produkty v oblasti financování spotřebitelských úvěrů a platebních karet Alfam resp. ICS.
(63)
Soukromé bankovnictví se rozvíjelo především pod značkou Fortis Mees Pierson a na segmentovaném základě nabízelo služby v oblasti správy majetku (realitní plánování, investice, úvěry a pojištění) pro [15 000 - 40 000] zákazníků v celém Nizozemsku.
(64)
V oblasti obchodního bankovnictví rozlišovala společnost FBN sedm různých dílčích divizí. V divizi „Komerční bankovnictví“ (1) měla společnost FBN 23 obchodních středisek, která nabízela různé produkty společnostem s obratem do výše 250 milionů EUR. Společnosti s obratem vyšším než 250 milionů EUR a rovněž veřejný sektor byly obsluhovány jinou divizí, „Korporátní a veřejné bankovnictví“ (2). Existovaly rovněž dílčí divize „Investiční bankovnictví“ (3) (27), „Specializované finanční služby“ (4) (28), „Energetika, komodity a doprava“ (5), „Světové trhy a institucionální bankovnictví“ (6) (29) a „Clearingové fondy a úschova“ (7) (30).
(65)
V tabulce č. 2 je shrnuta řada hlavních finančních údajů společnosti FBN:
Tabulka č. 2
Hlavní finanční údaje společnosti FBN
(v milionech EUR)
2006
2007
2008 (31)
2009
Celkový provozní příjem
3 473
3 553
3 096
2 171
Čistý zisk
1 157
1 296
-18 486
406
Návratnost vlastního kapitálu (norm.) (32)
20,1 %
8,9 %
4,9 %
0,7 %
Poměr nákladů a příjmů
50,5 %
54,2 %
64,9 %
84,2 %
Celková aktiva
209 749
272 378
184 203
189 785
Celkový vlastní kapitál
5 910
21 763
2 944
4 716
Rizikově vážená aktiva
66 995
75 850
70 932
53 730 (33)
Podíl kapitálu Tier 1
8,6 %
11,2 %
7,4 %
12,5 %
Celkový kapitálový poměr
10,5 %
11,2 %
11,2 %
16,7 %
Poměr úvěrů k vkladům
167 %
237 %
208 %
Zdroj: výroční zprávy společnosti FBN za roky 2008/2009.
(66)
V roce 2008 vykázala společnost FBN ztrátu ve výši 18,5 miliardy EUR, tato ztráta však byla do značné míry spojena s mimořádnými položkami. Společnost musela vykázat čistou ztrátu ze své účasti ve společnosti RFS Holdings a jejího prodeje ve výši 16,8 miliard EUR a rovněž jí vznikla škoda ve výši 922 milionů EUR (po odečtení daní) v divizi Prime Fund Solutions kvůli Madoffově podvodu (34). Čistý základní zisk po vyloučení těchto prvků činil 604 milionů EUR a byl dosažen téměř výlučně v prvním pololetí roku 2008.
(67)
V roce 2009 docílila společnost FBN čistý zisk ve výši 406 milionů EUR, čemuž napomohly dva mimořádné výnosy (hotovostní vyrovnání se společností Fortis Capital ve výši 362,5 milionu EUR a snížení rezerv o 16 milionů EUR v souvislosti s Madoffovým podvodem). Čistý základní zisk se snížil na 27 milionů EUR (35) (z částky ve výši 604 milionů EUR v roce 2008).
2.2.3 Skupina ABN AMRO
(68)
Skupina ABN AMRO, která vznikla spojením společností FBN a ABN AMRO Bank (tj. činnosti společnosti ABN AMRO N) dne 1. července 2010, seskupuje veškeré činnosti společností FBN a ABN AMRO N ve dvou zvláštních obchodních jednotkách, „Retailové a soukromé bankovnictví“ a „Komerční a obchodní bankovnictví“. Skupina měla v roce 2008 formální provozní příjem ve výši 7,15 miliardy EUR a formální celková aktiva ve výši 360 miliard EUR. Podle nejnovějších údajů (36) má skupina ABN AMRO celkový vlastní kapitál podle IFRS (37) ve výši 11,7 miliard EUR.
(69)
Skupina ABN AMRO je náležitě diverzifikována s provozním příjmem ve výši 4,2 miliardy EUR v oblasti „retailového a soukromého bankovnictví“ a s provozním příjmem ve výši 2,8 miliardy EUR v oblasti „komerčního a obchodního bankovnictví“. Ze zeměpisného hlediska pochází převážná část příjmů skupiny ABN AMRO (konkrétně [65 - 95] % celkové výše) z Nizozemska.
(70)
V oblasti „retailového a soukromého bankovnictví“ má integrovaná skupina ABN AMRO podíly na trhu ve výši [15 - 20] %, pokud jde o „hromadné retailové bankovnictví“, a [15 - 20] % (38) v případě „prémiového bankovnictví“ (39), což z ní činí třetí největší subjekt na nizozemském bankovním trhu z hlediska podílu na trhu. V oblasti soukromého bankovnictví (se značkou ABN AMRO Mees Pierson) je skupina ABN AMRO zdaleka největším subjektem na nizozemském trhu s podílem na trhu ve výši přibližně [30 - 40] % (40). V oblasti „komerčního a obchodního bankovnictví“ činí podíl skupiny ABN AMRO na trhu přibližně [15 - 25] % (41).
(71)
Skupina ABN AMRO již nezahrnuje New HBU a činnosti IFN v oblasti faktoringu, jež byly dne 1. dubna 2010 odprodány v rámci nápravného opatření v souvislosti se spojením.
(72)
Jako součást procesu restrukturalizace byly odprodány rovněž dvě malé divize společnosti FBN (konkrétně Intertrust a Prime Fund Solutions (dále jen „PFS“)) a tyto již nejsou součástí skupiny ABN AMRO.
(73)
V září 2009 prodala společnost FBN (a její partner Banque Générale du Luxembourg (dále jen „BGL“) (42)) divizi Intertrust specialistovi na soukromé kapitálové fondy, společnosti Waterland. Divize Intertrust je jedním z největších aktérů v oblasti celosvětové správy svěřeného majetku a řízení společností. Zaměstnává 1 000 odborníků v 19 zemích a má provozní příjem ve výši […] milionů EUR a rizikově vážená aktiva ve výši […] milionů EUR.
(74)
V květnu 2010 oznámila společnost FBN rovněž prodej divize PFS společnosti Credit Suisse. Divize PFS poskytuje služby fondů odvětví alternativní správy majetku, včetně administrativy, bankovnictví, úschovy a financování. Její zákazníci pocházejí z řad butikových správců aktiv i velkých globálních institucí, jako jsou penzijní fondy a státní investiční fondy. Divize PFS odpovídala za rezervu po zdanění ve výši 922 milionů EUR v souvislosti s Madoffovým podvodem, který společnost FBN zjistila v roce 2008. Divize PFS má příjmy ve výši […] milionů EUR a rizikově vážená aktiva ve výši […] milionů EUR.
(75)
Dne 4. března 2011 zveřejnila skupina ABN AMRO své výsledky za fiskální rok 2010 a vykázala čistou ztrátu ve výši 414 milionů EUR. Bez nákladů na rozdělení a integraci vykázala skupina ABN AMRO základní zisk ve výši 1 077 milionů EUR. Podíl základní kapitálové složky Tier 1 ke dni 31. prosince 2010 činil 10,4 %, podíl kapitálu Tier 1 byl 12,8 % a celkový kapitálový poměr pak 16,6 %. Po konzultaci s nizozemským státem vypracovala skupina ABN AMRO dividendovou politiku, jejímž cílem bylo vyplacení dividend ve výši 40 % vykázaného ročního zisku.
2.3 Popis plánu restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovaného plánu restrukturalizace z listopadu 2010
(76)
Dne 4. prosince 2009 poskytl nizozemský stát Komisi plán restrukturalizace z prosince 2009. Další informace byly poskytnuty v březnu 2010 (43). Základem obchodní koncepce vypracované v rámci plánu restrukturalizace z prosince 2009 je spojení společností FBN a ABN AMRO N. Skupina ABN AMRO, nová banka vzniklá na základě plánu restrukturalizace z prosince 2009, se zaměří na střední tržní segment v Nizozemsku (44) a bude působit v oblasti „retailového a soukromého bankovnictví“ a „komerčního a obchodního bankovnictví“.
(77)
Plán restrukturalizace z prosince 2009 vychází z poznatku, že kapitálové potřeby nesouvisely se základní výkonností společností FBN a ABN AMRO N, nýbrž spíše s nutností financovat jejich oddělení od mateřských společností a počáteční náklady na integraci v souvislosti se spojením.
(78)
Ve srovnávacím scénáři bez státní podpory se v plánu restrukturalizace z prosince 2009 uznává, že bez koordinovaného úsilí vlád zemí Beneluxu by společnost Fortis SA/NV vyhlásila úpadek, což by stáhlo dolů i společnosti FBN a ABN AMRO N.
(79)
Plán restrukturalizace z prosince 2009 obsahuje finanční výhledy pro období 2009-2012 s rozdělením divizí na retailové bankovnictví, soukromé bankovnictví v Nizozemsku, mezinárodní soukromé bankovnictví a komerční a obchodní bankovnictví. Pro rok 2012 vypočetla skupina ABN AMRO rovněž zisk z operací, který nezahrnuje náklady na přechod a předpokládá, že nákladové synergie již připadly na celý rok. Tyto výhledy byly poskytnuty pro základní scénář a pesimistický scénář.
(80)
Dne 8. listopadu 2010 aktualizoval nizozemský stát v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 finanční výhledy uvedené v plánu restrukturalizace z prosince 2009 pro období do roku 2012, včetně dodatečných výhledů pro rok 2013.
(81)
V základním scénáři vychází nizozemský stát z předpokladu, že objemy obchodu porostou v souladu s inflací. Náklady na zaměstnance podle předpokladů porostou o [1 - 6] % ročně a ostatní náklady o něco mírněji, tj. o [1 - 5] % ročně. Nizozemský stát rovněž předpokládá, že se rezervy skupiny ABN AMRO na úvěrové ztráty začnou snižovat z vysoké úrovně, která byla vykázána v roce 2009.
(82)
Podle základního scénáře obsaženého v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 dosáhne skupina ABN AMRO roce 2010 záporného čistého výsledku ve výši […] milionů EUR, než se od roku 2011 vrátí k zisku (tj. v roce 2011 zisk ve výši […] milionů EUR).
(83)
V roce 2012 a 2013 se očekává, že se čisté zisky skupiny ABN AMRO zvýší na […] milionů EUR resp. […] milionů EUR, což se projeví v návratnosti vlastního kapitálu (45) ve výši přibližně […] %. Zlepšení ziskovosti skupiny ABN AMRO je založeno na vyšším provozním příjmu (který by se měl po slabém údaji za rok 2009 zlepšit), programu snižování nákladů, podle něhož by se měly náklady snižovat rychlostí 1,1 miliardy EUR před zdaněním ročně, a normalizaci rezerv na úvěrové ztráty po dosažení nejvyšší hodnoty v roce 2009. V roce 2013 se poměr mezi náklady a příjmy skupiny ABN AMRO odhaduje na […] %.
(84)
Základní scénář
Tabulka č. 3
2009 (skuteč-nost)
2010 (O (46))
2011 (O)
2012 (O)
2012 z činností (O)
2013 (O)
Provozní příjem
7 039
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čisté úrokové výnosy
4 528
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čisté příjmy z poplatků a provizí
1 933
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní příjmy
849
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provozní výdaje
-5 568
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provozní výdaje - beze změn
-5 258
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provozní výdaje - přechod
- 310
(…)
(…)
(…)
Provozní výsledek
1 471
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Znehodnocení úvěrů
-1 585
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním
- 114
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně a menšinové podíly
45
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk
-68
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Základní čistý zisk
(bez nákladů na přechod)
163
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(85)
V pesimistickém scénáři uvedeném v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 vycházel nizozemský stát z opatrnějších předpokladů než v základním scénáři. Použil úroková rozpětí, která byla o 7,5 % nižší než v základním scénáři, obezřetnější odhady provizí a poplatků (růst o 4 % ročně na rozdíl od 7 % v základním scénáři), nižší synergie (dopad na zisk v roce 2013 ve výši -[…] milionů EUR) a o 15 % nižší míru snižování rezerv na úvěrové ztráty (dopad na zisk v roce 2013 ve výši -[…] milionů EUR).
(86)
Ačkoliv tyto opatrnější údaje vedly k nižším výsledkům, skupina ABN AMRO by byla přesto schopna docílit zisku. Pesimistický scénář předpokládá základní čistý zisk v roce 2012 ve výši […] milionů EUR a v roce 2013 […] milionů EUR (v porovnání s […] miliony EUR resp. […] miliony EUR v základním scénáři).
(87)
V plánu restrukturalizace z prosince 2009 se nizozemský stát zabýval rovněž strategií odchodu a zdůraznil, že nemá v úmyslu zůstat dlouhodobým investorem skupiny ABN AMRO.
(88)
V dopise ze dne 20. srpna 2010 poskytl nizozemský stát Komisi podrobnější údaje o své strategii odchodu. Nizozemský stát objasnil, že zvažuje převedení ve formě prvotní veřejné nabídky (47), nechává však otevřené i jiné možnosti, jako je soukromý prodej investorovi nebo účastníkovi trhu. V dopise ze dne 20. srpna 2010 nizozemský stát uvedl, že první podíl ve výši mezi [0 - 50] a [10 - 60] % by mohl být k dispozici pro prvotní veřejnou nabídku nejdříve v […], načež by v roce 2015 následovala druhá nabídka na podíl ve výši mezi [0-50] a [10-60] %. Nizozemský stát chce získat zpět svou původní investici navýšenou o náklady na financování ve výši [2 - 5] %. Nizozemský stát má v úmyslu snížit svůj podíl ve skupině ABN AMRO na nejvýše [25 - 65] %, pokud možno do konce roku [2014 - 2018]. Nizozemský stát je zcela odhodlán k úplnému odchodu. Konečné rozhodnutí o prvotní veřejné nabídce je na nizozemském ministrovi financí a bude záviset na situaci na trhu, „připravenosti“ skupiny ABN AMRO na prvotní veřejnou nabídku a očekávaných výnosech. Nizozemská vláda zveřejnila svou strategii odchodu dne 24. ledna 2011 (48).
(89)
Plán restrukturalizace z prosince 2009 (a rovněž aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010) prokazuje, že po provedení všech opatření státní podpory bude skupina ABN AMRO dostatečně vybavena kapitálem. Během období restrukturalizace by měl být podíl kapitálu Tier 1 mezi rokem 2009 a 2012 výrazně nad […] % a v roce 2013 se dále zvýšit na […] %.
(90)
V plánu restrukturalizace z prosince 2009 nizozemský stát objasnil, že skupina ABN AMRO již odprodala řadu podniků. Kromě prodeje New HBU a IFN v rámci nápravného opatření v souvislosti se spojením odprodaly společnosti ABN AMRO N a FBN rovněž divize Intertrust a PFS.
(91)
V porovnání se skupinou ABN AMRO připadá na divize Intertrust a PFS společně [0 - 5] % odhadovaného celkového provozního příjmu, [0 - 5] % nákladů a [0 - 5] % rizikově vážených aktiv.
(92)
Během procesu restrukturalizace uskutečnila společnost FBN rovněž akvizici s cílem odstranit nesoulad vyplývající z rozdělení společnosti Fortis SA/NV. Společnost FBN byla právoplatným vlastníkem OJ Zprostředkovatelství, clearingové fondy a úschova a všech kanceláří souvisejících s tímto podnikáním vyjma kanceláře v Chicagu, která zůstala součástí společnosti Fortis Bank SA/NV. K odstranění nesouladu vyplývajícího z rozdělení získala společnost FBN dne 31. července 2009 od společnosti Fortis Bank SA/NV pobočku Fortis Clearing Americas v Chicagu za cenu ve výši přibližně […] milionů USD.
2.4 Popis opatření
(93)
K určení jednotlivých opatření státní podpory použije Komise v tomto rozhodnutí stejná písmena jako v rozhodnutí ze dne 5. února 2010.
2.4.1. Opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009
(94)
Dne 3. října 2008 získal nizozemský stát od společnosti Fortis SA/NV společnost FBN (včetně ABN AMRO N) za částku ve výši 12,8 miliardy EUR (dále jen „opatření X“). S ohledem na toto opatření Komise nezahájila řízení, jelikož toto opatření samo o sobě neposkytlo společnosti FBN státní podporu, ačkoli bylo součástí transakce poskytující státní podporu společnosti FBN (viz 32. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009).
(95)
V době, kdy nizozemský stát získal společnost FBN, byla tato společnost velmi závislá na společnosti Fortis Bank SA/NV, pokud jde o financování. Za účelem zajištění úplného oddělení společnosti FBN od společnosti Fortis Bank SA/NV bylo nutné, aby nizozemský stát ukončil finanční vztah mezi společnostmi FBN a Fortis Bank SA/NV. V zájmu přerušení stávajících vazeb poskytl nizozemský stát společnosti FBN dne 3. října 2008 krátkodobou likvidní facilitu ve výši 45 miliard EUR (dále jen „opatření Y1“). Tato likvidní facilita umožnila společnosti FBN splatit společnosti Fortis Bank SA/NV krátkodobé úvěry ve výši 34 miliard EUR. Nizozemský stát v rámci tzv. „novace“ rovněž nahradil společnost Fortis Bank SA/NV jakožto poskytovatele dlouhodobých úvěrů společnosti FBN s nominální částkou ve výši 16,1 miliardy EUR (dále jen „opatření Y2“) (49).
(96)
Krátkodobá likvidní facilita, na niž se vztahovalo opatření Y1, existovala do konce června 2009. V době trvání tohoto opatření se protiplnění několikrát změnilo. V období mezi 6. říjnem 2008 a 23. říjnem 2008 poskytl nizozemský stát společnosti FBN krátkodobé financování se sazbou EONIA (50) (u výpůjček denních peněz s částkou nejvýše 5 miliard EUR) nebo EURIBOR (51) (u dlouhodobější likvidity s částkou nejvýše 40 miliard EUR) bez jakéhokoli dalšího rozpětí. Po dni 23. října 2008 existovalo krátké období (do 5. listopadu 2008), během něhož nizozemský stát uplatňoval sazbu EONIA + 50 bazických bodů a EURIBOR + 50 bazických bodů. Během tohoto druhého období se toto ujednání nadále týkalo částek v maximální výši 5 miliard EUR v případě denní likvidity a 40 miliard EUR u dlouhodobější likvidity. V období od 5. listopadu 2008 do 1. března 2009 změnil nizozemský stát protiplnění na sazbu EONIA + 25 bazických bodů u výpůjček denních peněz a EURIBOR + 25 bazických bodů u úvěrů se splatností (52) do 3 měsíců a EURIBOR + 50 bazických bodů u úvěrů se splatností delší než 3 měsíce (53). Po dni 1. března 2009 vyvinul nizozemský stát dvoustupňový systém vybízející společnost FBN k snižování závislosti na státu. První tranše finančních prostředků (bez ohledu na splatnost) byla poskytnuta se sazbou EURIBOR + 25 bazických bodů, jakmile však byla tato prahová hodnota překročena, mohla společnost FBN získat další likviditu pouze se sazbou EURIBOR + 50 bazických bodů (54). Výše celkové likvidní facility a výše první prahové hodnoty se postupně snižovaly. Dne 9. července 2009 nizozemský stát Komisi informoval, že společnost FBN splatila státu veškeré krátkodobé úvěry.
(97)
Dlouhodobé úvěry, které byly postoupeny nizozemskému státu (opatření Y2), činily 16,1 miliardy EUR, včetně kapitálu Tier 2 ve výši 8,15 miliardy EUR (z toho 3 miliardy EUR nad rámec Tier 2) a prioritních půjček ve výši 7,95 miliardy EUR.
(98)
Dne 24. prosince 2008 získal nizozemský stát od společnosti FBN společnost ABN AMRO N za částku ve výši 6,5 miliard EUR (dále jen „opatření Z“). Nizozemský stát nezaplatil hotově, nýbrž zrušením dlouhodobých pohledávek ve výši 6,5 miliard EUR, které získal v rámci integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008 jako součást opatření Y2. Jinými slovy, nizozemský stát upustil od vymáhání pohledávek vůči společnosti FBN ve výši 6,5 miliardy EUR, aby tímto způsobem zaplatil za společnost ABN AMRO N (55).
2.4.2. Opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 5. února 2010
(99)
Některá opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 5. února 2010 (56), byla Komisi oznámena v červenci 2009 a zbytek v lednu 2010. V červenci 2009 oznámil nizozemský stát nástroj k snížení kapitálových požadavků (dále jen „opatření A“ s účinkem v podobě snížení kapitálových požadavků o 1,7 miliardy EUR), povinně převoditelný cenný papír v hodnotě 500 milionů EUR (dále jen „opatření B1“) a druhou tranši povinně převoditelných cenných papírů v hodnotě 300 milionů EUR („opatření B2“).
(100)
V lednu 2010 oznámil nizozemský stát další kapitálová opatření v hodnotě 4,39 miliardy EUR. Nizozemský stát upsal další povinně převoditelné cenné papíry v hodnotě 2,28 miliardy EUR k pokrytí dodatečných nákladů na rozdělení (780 milionů EUR, dále jen „opatření B3“), nedostatku kapitálu v důsledku prodeje New HBU (300 milionů EUR, dále jen „opatření B4“) a nákladů na integraci (1,2 miliardy EUR, dále jen „opatření B5“). S cílem zajistit ve společnosti FBN soulad kapitálu Tier 1 s požadavky stanovenými v právních předpisech přeměnil nizozemský stát kapitál Tier 2 společnosti FBN ve výši 1,35 miliardy EUR, který již vlastnil, na kapitál Tier 1 (dále jen „opatření C“). Nizozemský stát vyplatil rovněž ostatním členům konsorcia v hotovosti částku ve výši 740 milionů EUR (dále jen „opatření D“), jak se předpokládalo v dohodě akcionářů konsorcia, k vypořádání závazků, které se objevily teprve v průběhu rozdělování. Nizozemský stát poskytl rovněž záruku za křížové závazky vyplývající z prodeje New HBU (dále jen „opatření E“).
(101)
Nizozemský stát prostřednictvím swapu úvěrového selhání prodal zajištění úvěrových rizik nizozemského hypotečního portfolia společnosti ABN AMRO N představující přibližně [30 - 80] % celkového hypotečního portfolia společnosti ABN AMRO N. Toto opatření vedlo k snížení rizikově vážených aktiv společnosti ABN AMRO N.
(102)
Jako protiplnění za zajištění úvěrových rizik obdržel nizozemský stát roční poplatek ve výši 51,5 bazického bodu (vypočteno jako procento hodnoty portfolia na začátku každého referenčního období).
(103)
Poplatek byl vypočítán pomocí ekvivalenční metody. Nizozemský stát určil, kolik kapitálu by mohla společnost ABN AMRO N uvolnit v důsledku nástroje k snížení kapitálových požadavků (konkrétně 1,7 miliardy EUR na základě požadavků rámce Basilej I, které platily v době provedení nástroje k snížení kapitálových požadavků), a poté byla vypočtena návratnost tohoto uvolněného kapitálu ve výši 10 % (tj. 10 % z částky 1,7 miliardy EUR), což odpovídalo 51,5 bazického bodu z počáteční hodnoty portfolia ve výši 34,5 miliardy EUR.
(104)
Společnost ABN AMRO N udržovala každoročně tranši první ztráty ve výši 20 bazických bodů (vypočteno jako procento počáteční hodnoty portfolia).
(105)
Společnosti ABN AMRO N zůstal vertikální podíl ve výši 5 % zbývajících rizik.
(106)
Cena nástroje týkajícího se zajištění úvěrových rizik by se neupravila ani tehdy, až společnost ABN AMRO N plně přijme kapitálové požadavky rámce Basilej II, třebaže účinek nástroje k snížení kapitálových požadavků by pak byl podstatně nižší.
(107)
Smlouva o swapu úvěrového selhání měla v zásadě sedmiletou dobu platnosti, společnost ABN AMRO N však měla možnost smlouvu vypovědět, což jí umožňovalo smlouvu ukončit k několika předem stanoveným referenčním datům (například říjen 2010, leden 2011 a leden 2012) (57).
(108)
Podle dohody akcionářů konsorcia měli tři partneři konsorcia zajistit, aby společnost ABN AMRO Z měla i nadále dostatek kapitálu. V této souvislosti měl nizozemský stát přispět částkou ve výši 2,2 miliard EUR k pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z. Cílem nástroje k snížení kapitálových požadavků bylo umožnit společnosti ABN AMRO N, aby se podílela na tomto příspěvku ve výši 2,2 miliardy EUR určeném pro společnost ABN AMRO Z.
(109)
Nizozemský stát upřednostnil neobvyklé řešení v podobě nástroje k snížení kapitálových požadavků oproti tradičnímu navýšení kapitálu, jelikož před rozdělením nemohl ve společnosti ABN AMRO Bank odlišit účelově vázané kapitálové příspěvky (ring-fencing). Jinými slovy, jelikož společnost ABN AMRO N nebyla samostatným právním subjektem, mohli by vklad kapitálu do společnosti ABN AMRO Bank využít rovněž další dva členové konsorcia. Toto jednání by mohlo mít vážné důsledky zejména v případě více zátěžových scénářů.
(110)
Když došlo k rozdělení, stala se společnost ABN AMRO N samostatným právním subjektem (nová ABN AMRO Bank). Nizozemský stát nesl podle dohody akcionářů konsorcia i nadále odpovědnost za pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z ve výši 2,2 miliardy EUR. Nizozemský stát se rozhodl, že by společnost ABN AMRO N měla využít hotovost z nástrojů v podobě povinně převoditelných cenných papírů (opatření B3, nakolik souviselo s obezřetnostním rozpětím ve výši 500 milionů EUR, a částka ve výši 1,2 miliardy EUR z opatření B5) s cílem vložit do společnosti ABN AMRO Z částku ve výši 1,7 miliardy EUR, a současně v nové ABN AMRO Bank zachoval nástroj k snížení kapitálových požadavků k pokrytí obezřetnostního rozpětí ve výši 500 milionů EUR a nákladů na integraci ve výši 1,2 miliardy EUR.
(111)
Dne 15. října 2010 ABN AMRO Bank a nizozemský stát oznámily, že nástroj k snížení kapitálových požadavků bude ke dni 30. října 2010 ukončen. Jelikož společnost ABN AMRO Bank již mezitím zavedla požadavky rámce Basilej II, byl nástroj k snížení kapitálových požadavků méně zajímavý a méně nutný (58).
(112)
Jelikož nástroj k snížení kapitálových požadavků nepostačoval k úplnému pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z ve výši 2,2 miliardy EUR, poskytl nizozemský stát společnosti ABN AMRO Bank další kapitál prostřednictvím povinně převoditelného cenného papíru.
(113)
Tento povinně převoditelný cenný papír byl hodnocen jako hybridní kapitál Tier 1 s kupónem 10 % a v době oddělení společnosti ABN AMRO N od ABN AMRO Bank se automaticky přeměnil na akcie společnosti ABN AMRO II. Od tohoto okamžiku se považoval za základní kapitál Tier 1. K přeměně došlo v nominální hodnotě (59). Toto opatření společnosti ABN AMRO II (přejmenované na ABN AMRO Bank) umožnilo poskytnout společnosti ABN AMRO Z částku ve výši 500 milionů EUR.
(114)
K uhrazení nákladů souvisejících s oddělením společnosti ABN AMRO N od ABN AMRO Bank upsal nizozemský stát další povinně převoditelné cenné papíry. První tranše ve výši přibližně 300 milionů EUR (opatření B2) byla oznámena v červenci 2009 a zbytek (konkrétně 780 milionů EUR) byl oznámen v lednu 2010 (opatření B3).
(115)
Celková částka ve výši 1,08 miliardy EUR (tj. opatření B2 a B3 společně) byla zapotřebí k uhrazení těchto nákladů:
-
náležitě vymezené náklady na rozdělení ve výši 480 milionů EUR;
-
náklady na vytvoření oddělení peněžního trhu ve výši 90 milionů EUR a
-
částka ve výši 500 milionů EUR k zajištění obezřetnostního rozpětí.
(116)
Nizozemský stát poskytl další rozpis nákladů na rozdělení ve výši 480 milionů EUR. Tyto náklady souvisely s křížovými závazky ([0 - 200] milionů EUR), přidělením rizik ([0 - 200] milionů EUR), odkupem směnek souvisejících se sekuritizací ([0 - 200] milionů EUR), převodem tržních rizik zákazníků společnosti ABN AMRO N spojených s obchodováním ze společnosti ABN AMRO R ([0 - 200] milionů EUR), ukončením nástroje k snížení kapitálových požadavků ([0 - 200] milion EUR) a ostatními náklady spojenými s rozdělením a likvidací ([0 - 300] milionů EUR).
(117)
Po oddělení od mateřské společnosti ABN AMRO Bank potřebovala společnost ABN AMRO II zřídit vlastní oddělení peněžního trhu, což stálo 90 milionů EUR.
(118)
Nizozemský stát mimoto vložil další kapitál ve výši 500 milionů EUR s cílem zajistit, aby společnost ABN AMRO N mohla působit v určitém rozpětí nad minimálními kapitálovými požadavky.
(119)
Společnosti FBN a ABN AMRO N se mohly spojit teprve po odstranění problémů vyplývajících ze spojení, jež byly uvedeny v rozhodnutí o spojení. Nizozemský stát proto rozhodl o prodeji New HBU a IFN společnosti Deutsche Bank. Tato transakce však vedla k dodatečné potřebě kapitálu ve výši 470 milionů EUR, kterou nemohla v plné výši pokrýt společnost ABN AMRO N sama. Nizozemský stát se rozhodl pomoci a vložil částku ve výši 300 milionů EUR v podobě povinně převoditelného cenného papíru (60).
(120)
Aby bylo možno provést spojení, musely společnosti ABN AMRO N a FBN (a po spojení skupina ABN AMRO) uhradit počáteční náklady na integraci ve výši 1,2 miliardy EUR (po zdanění) související s náklady na propuštění zaměstnanců pro nadbytečnost, integraci platforem IKT a restrukturalizaci sítě poboček. Jelikož společnosti ABN AMRO N a FBN nebyly schopny financovat tyto náklady samy, rozhodl se nizozemský stát vložit kapitál v podobě povinně převoditelného cenného papíru (61).
(121)
Společnost FBN musela zvýšit svůj kapitál Tier 1 poté, co DNB (62) oznámil nedostatek kapitálu Tier 1 ve výši přibližně 1,26 miliardy EUR. Po oddělení od své mateřské společnosti Fortis SA/NV musela společnost FBN vynaložit rovněž částku ve výši 90 milionů EUR na uhrazení nákladů souvisejících se zřízením oddělení finanční správy, modely založenými na požadavcích rámce Basilej, licencemi a poradenskými službami.
(122)
Nizozemský stát poskytl tento dodatečný kapitál přeměnou dluhu Tier 2 s nominální hodnotou ve výši 1,35 miliardy EUR na kapitál Tier 1. Transakce proto nezahrnovala žádnou novou peněžní hotovost (63).
(123)
Když členové konsorcia v roce 2007 sjednávali akvizici společnosti ABN AMRO Holding, uvědomovali si, že v té době nejsou ještě známy všechny skutečnosti. Dohoda akcionářů konsorcia proto obsahovala řadu obecných zásad týkajících se splnění určitých platebních povinností, které vzniknou teprve během procesu rozdělování. Přesné částky vyplynuly z jednání, jichž se účastnil nizozemský stát (a před ním společnost Fortis SA/NV).
(124)
Celková částka ve výši 740 milionů EUR souvisí s:
(…)
Tento odliv hotovosti je částečně vyrovnán skutečností, že nizozemský stát obdržel od ostatních členů konsorcia […] v souvislosti s uvízlými náklady.
(125)
Tyto platby pro ostatní členy konsorcia (konkrétně 740 milionů EUR) byly vyplaceny v hotovosti, částečně přímo ostatním členům konsorcia a částečně společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV).
(126)
I po odprodeji New HBU budou společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV) a ABN AMRO II (nebo její právní nástupci) nadále odpovědné vůči věřitelům New HBU, pokud New HBU nebude moci plnit své povinnosti vůči vlastním věřitelům. Obdobně bude New HBU čelit křížovým závazkům vůči věřitelům společností ABN AMRO Bank a ABN AMRO II. Jelikož křížové závazky měly původ v prodeji New HBU vyplývajícím z rozhodnutí společnosti ABN AMRO II a jejích akcionářů, bylo rovněž jejich odpovědností nalézt řešení. Navrhované řešení znamenalo, že se nizozemský stát a Deutsche Bank (tj. kupec New HBU) dohodly na tom, že se New HBU a ABN AMRO II vzájemně odškodní za tyto křížové závazky tím, že si vzájemně poskytnou zajištění s cílem snížit kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech na požadovaných 20 %. V důsledku této dohody musela společnost ABN AMRO II poskytnout zajištění New HBU ve výši 950 milionů EUR (postupně se snižující s tím, jak podkladové závazky nabudou splatnosti) za závazky New HBU vůči společnostem ABN AMRO II a ABN AMRO Bank (nyní RBS NV). Jelikož společnost ABN AMRO II neměla prostředky na poskytnutí potřebného zajištění za závazky vůči společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV), poskytl stát protizávazek odškodnění v podobě záruky za dluh společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV).
(127)
Nizozemský stát toto riziko ocenil tak, jako kdyby se jednalo o státní záruku za podřízený dluh společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV). Cena (založená na doporučení Evropské centrální banky (dále jen „ECB“) o stanovení cen za rekapitalizaci (64)) byla stanovena ve výši 200 bazických bodů s připočtením průměrného rozpětí swapu úvěrového selhání (65).
(128)
V tabulce č. 4 jsou shrnuta opatření, která jsou posouzena v tomto rozhodnutí. Sloupec „Důvod“ je stejný jako v tabulce č. 1 v 57. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 5. února 2010. Jak je uvedeno v 110. bodě odůvodnění, po oddělení společnosti ABN AMRO N od ABN AMRO Bank dne 6. února 2010 došlo ke změně opatření a jejich cílů. Opatření A bylo konkrétně od tohoto dne používáno k dosažení cílů opatření B3 (pokud jde o obezřetnostní rozpětí) a opatření B5 a naopak.
Tabulka č. 4
Opatření státní podpory
Popis
Výše
(v miliardách EUR)
Důvod
Právní subjekt, jemuž je opatření určeno
Opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009
Y1
Krátkodobé financování
45
FBN
Y2
Dlouhodobé financování
16,1
FBN (za účelem splátky pro společnost Fortis Bank SA/NV)
Z
Nabytí ABN AMRO N
6,5
FBN (kupní cena uhrazena tak, že bylo upuštěno od vymáhání pohledávky)
Kapitálová opatření, která byla oznámena v červenci 2009 a provedena v období červenec/srpen 2009
Opatření A
Nástroj k snížení kapitálových požadavků
Swap úvěrového selhání - zajištění úvěrových rizik portfolia ve výši 34,5 miliardy EUR (s účinkem v podobě snížení kapitálových požadavků o 1,7 miliardy EUR)
Pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z
ABN AMRO Bank (nyní RBS NV) a ke dni rozdělení převod na ABN AMRO II (nyní ABN AMRO Bank)
Opatření B1
Povinně převoditelný cenný papír
0,5
Opatření B2
Povinně převoditelný cenný papír
0,3
První tranše nákladů na rozdělení
ABN AMRO Bank NV (nyní RBS NV) a ke dni rozdělení převod na ABN AMRO II (nyní ABN AMRO Bank)
Další kapitálová opatření, která byla oznámena v lednu 2010
Opatření B3
Povinně převoditelný cenný papír
0,78
Druhá tranše nákladů na rozdělení a obezřetnostní rozpětí ve výši 0,5 miliardy EUR
967 milionů EUR uhrazených společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV) a poté ke dni rozdělení převedených na ABN AMRO II (nyní ABN AMRO Bank), zbytek zaplacen přímo společnosti ABN AMRO II
Opatření B4
Povinně převoditelný cenný papír
0,3
Dopad prodeje New HBU na kapitál
Opatření B5
Povinně převoditelný cenný papír
1,2
Náklady na integraci
Opatření C
Přeměna kapitálu Tier 2 na vlastní kapitál
1,35
Nedostatek kapitálu Tier 1 na úrovni společnosti FBN
FBN
Opatření D
Platba v hotovosti partnerům v konsorciu
0,74
Platební povinnosti vyplývající z dohody akcionářů konsorcia
Ostatní partneři v konsorciu/ABN AMRO Bank (nyní RBS NV)
Opatření E
Záruka za závazky ve výši 950 milionů EUR
0,95
Křížové závazky vyplývající z prodeje New HBU
ABN AMRO II (nyní ABN AMRO Bank)
3. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Důvody zahájení řízení v rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009
(129)
V rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 zahájila Komise řízení, jelikož měla důvod se domnívat, že opatření Y1, Y2 a Z (66) představovala státní podporu pro společnosti FBN a ABN AMRO N. Komise měla za to, že tato opatření společnostem FBN a ABN AMRO N umožnila setrvat na trhu a pokračovat v činnosti. Měla důvod se domnívat, že tato opatření poskytla společnostem FBN a ABN AMRO N selektivní výhodu.
(130)
V 29. a 30. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 Komise uvedla, že opatření X, Y1 a Y2 jsou součástí téže kupní smlouvy, jejímž cílem bylo oddělit společnost FBN od zbytku společnosti Fortis SA/NV. Rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008 již obsahovalo závěr, že uzavřením této smlouvy dne 3. října 2008 nejednal nizozemský stát jako běžný investor v tržním hospodářství.
(131)
V 33. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 Komise uvedla, že opatření Y1 je pro společnost FBN zjevně výhodné, poněvadž ta obdržela částku financování, jež by nemohla získat na trzích, jelikož na trzích panoval v té době naprostý chaos. Vzhledem k této mimořádné situaci na trhu měla Komise rovněž pochybnosti, zda by úrokové sazby, které požadoval nizozemský stát, byly přijatelné pro soukromého investora. Komise rovněž uvedla, že výhodu pro společnost FBN představovala i solidnost nového poskytovatele finančních prostředků. Společnost FBN již nebyla závislá na společnosti v problémech s omezenou likviditou, jako byla společnost Fortis SA/NV, nýbrž obdržela financování od nizozemského státu.
(132)
Komise měla pochybnosti, zda je opatření Y1 slučitelné se sdělením Komise - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (dále jen „sdělení o bankovnictví“) (67), jelikož nebylo přiměřené ani omezené na nezbytné minimum. V 52. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 byly uvedeny zejména obavy ohledně slučitelnosti těchto prvků: 1. protiplnění, které poskytla společnost FBN, 2. maximální doba, během níž mohla společnost FBN využívat financování, 3. maximální doba splatnosti dotyčných nástrojů a 4. objem likvidní facility.
(133)
Komise rovněž uvedla, že by opatření Y2 mohlo obsahovat prvky státní podpory, pokud by se společnost Fortis Bank SA/NV v době akvizice nacházela v situaci, kdy se požadovalo okamžité splacení dlouhodobých půjček, dojde-li ke změně vlastnictví společnosti FBN. Pokud by skutečně existovalo ustanovení o splacení v případě změny vlastnictví, umožnilo by opatření Y2 společnosti FBN využívat dlouhodobé půjčky s úrokovými sazbami, které platily v době před vypuknutím krize. Opatření Y2 znamenalo, že společnost FBN nemusela hledat alternativní financování za podmínek, které na trhu převládaly v té době. Jelikož společnost Fortis Bank SA/NV byla oprávněna požádat o splacení, rozhodl se nizozemský stát poskytnout dlouhodobé půjčky, aby nevznikly problémy s krátkodobými půjčkami. V rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 proto Komise vyslovila obavy, že opatření Y2 obsahovalo státní podporu po delší období, než bylo nezbytně nutné. Aby mohla Komise posoudit důsledky opatření Y2 z hlediska státní podpory, požádala nizozemský stát, aby jí poskytl více informací o podmínkách předčasného splacení, které byly obsaženy v dlouhodobých úvěrových smlouvách.
(134)
V 54. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 uvedla Komise rovněž pochybnosti, zda nizozemský stát přijal v souladu s bodem 27 oznámení o bankovnictví dostatečná opatření, aby omezil neoprávněné narušení hospodářské soutěže.
(135)
Komise se rovněž obávala, že společnost ABN AMRO N měla (případně nepřímo) prospěch z opatření týkajících se likvidity, která byla provedena ve prospěch společnosti FBN. Požádala proto nizozemský stát, aby jí poskytl více informací o finanční situaci společnosti ABN AMRO N a její strategii financování.
(136)
Co se týká opatření Z, Komise měla pochybnosti, zda nizozemský stát zaplatil společnosti FBN za nabytí společnosti ABN AMRO N tržní cenu. Komise podotkla, že nizozemský stát zaplatil více, než bylo uvedeno ve zprávě o ocenění „na základě stávajících tržních podmínek“ ze dne 3. října 2008, kterou vyhotovil odborník nizozemského státu pro oblast oceňování […] a která byla zmíněna v 2. bodě odůvodnění. Komise mimoto poznamenala, že nizozemský stát nepoužil opravný koeficient s cílem zohlednit pokles na trhu cenných papírů, k němuž došlo mezi říjnem a prosincem 2008 a který byl obzvláště výrazný u cenných papírů bank. Pokud nizozemský stát zaplatil při koupi společnosti ABN AMRO N vyšší cenu, než byla tržní cena, rovnalo se opatření Z státní podpoře, která pomohla rekapitalizovat společnost FBN.
(137)
Komise v rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 rovněž uvedla, že nizozemský stát dosud nepředložil hodnocení společností FBN a ABN AMRO N ze strany DNB. Nizozemský stát neposkytl rovněž plán obnovení životaschopnosti ani plán restrukturalizace s podrobnými finančními výhledy. Jelikož nebyl k dispozici plán obnovení životaschopnosti ani plán restrukturalizace, nemohla Komise určit, zda měly společnosti ABN AMRO N a FBN v důsledku opatření X, Y1, Y2 a Z dostatek kapitálu a byly schopny dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
3.2 Důvody rozšíření řízení v rozhodnutí ze dne 5. února 2010
(138)
Když nizozemský stát oznámil dne 17. července 2009 a 15. ledna 2010 další opatření ve prospěch společností FBN a ABN AMRO N jako opatření, která nepředstavují státní podporu, měla Komise obavy, zda některá z těchto dodatečných opatření nepředstavují další státní podporu pro společnosti FBN a ABN AMRO N.
(139)
V rozhodnutí ze dne 5. února 2010 Komise uvedla, že podle dohody akcionářů konsorcia měl nizozemský stát řadu povinností, jež nebyly povinnostmi společnosti ABN AMRO N. Opatření, která nizozemský stát přijal, aby dodržel své závazky podle dohody akcionářů konsorcia (zejména povinnost hradit náklady společnosti ABN AMRO Z a povinnost oddělit společnost ABN AMRO N od ABN AMRO Bank), nevypadala na první pohled jako státní podpora pro společnost ABN AMRO N.
(140)
Komise uvedla, že se zdá, že opatření A a B1 byla určena v prvé řadě na pokrytí nedostatku kapitálu společnosti ABN AMRO Z, současně však Komisi nebylo jasné, zda neexistovala rovněž nepřímá výhoda pro hospodářské činnosti společnosti ABN AMRO N. V tomto ohledu chtěla Komise vědět, zda byly společnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z (bez postavení samostatného právního subjektu) dostatečně vzájemně odlišeny. Komise chtěla obdržet rovněž více informací o důvodech nedostatečného kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z a například o převodu akcií společnosti Unicredito ze společnosti ABN AMRO Z na ABN AMRO N. Komise měla rovněž otázky týkající se odměny, kterou společnost ABN AMRO N platila společnosti ABN AMRO Z za plnění funkcí ústředí. Komise měla podezření, že přinejmenším částečně byla nedostatečná kapitalizace společnosti ABN AMRO Z spojena se skutečností, že společnost ABN AMRO N neplatila za služby ústředí poskytované společností ABN AMRO Z tržní cenu.
(141)
Ačkoliv oddělení společnosti ABN AMRO N od ABN AMRO Bank je podle dohody akcionářů konsorcia povinností nizozemského státu, nemohla Komise vyloučit, že by státní rekapitalizace financující náklady na rozdělení mohla být státní podporou. Komise rovněž podotkla, že ne všechny náklady zařazené jako náklady na rozdělení byly v přísném slova smyslu spojeny s povinnostmi týkajícími se rozdělení, které byly popsány v dohodě akcionářů konsorcia. Komise podotkla, že kategorie „náklady na rozdělení“ zahrnovala částku ve výši 500 milionů EUR, která byla zapotřebí k tomu, aby bylo ve skupině ABN AMRO zajištěno obezřetnostní rozpětí nad minimálními obezřetnostními kapitálovými požadavky.
(142)
Komise podotkla, že nizozemský stát pomohl společnostem FBN a ABN AMRO N uhradit náklady související se spojením. K odstranění problémů, jež vznikly v důsledku spojení, se společnost ABN AMRO N rozhodla prodat IFN a New HBU, což vedlo k novému nedostatku kapitálu. Komise uvedla, že společnosti FBN a ABN AMRO N mohly využívat výhody plynoucí ze spojení (například synergie vzniklé spojením, výhody vyplývající ze skutečnosti, že byly po spojení společností s vyššími podíly na nizozemském trhu, …), zatímco nizozemský stát financoval počáteční náklady. Komise v této souvislosti uvedla, že nizozemský stát neměl žádnou právní povinnost uhradit tyto náklady, jelikož ty vyplývaly z rozhodnutí nizozemského státu ze dne 21. listopadu 2008 o spojení společností FBN a ABN AMRO N, a nikoli z dohody akcionářů konsorcia.
(143)
Komise vzala na vědomí skutečnost, že spojení a zvláštní podmínky spojené s rozdělením vedly ke křížovým závazkům (opatření E). Podle nizozemského práva obchodních společností byly společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV) a ABN AMRO II i nadále odpovědné vůči věřitelům New HBU, pokud by New HBU (nebo její nový vlastník Deutsche Bank) neplnila své platební povinnosti. New HBU měla obdobné povinnosti vůči věřitelům společností ABN AMRO Bank (nyní RBS NV) a ABN AMRO II. Komise nemohla vyloučit, že řešení týkající se odškodnění, které znamenalo, že nizozemský stát poskytl věřitelům společnosti ABN Amro Bank (nyní RBS NV) záruku s prémií ve výši 200 bazických bodů s připočtením průměrného rozpětí u swapu úvěrového selhání, představovalo státní podporu.
(144)
Komise měla rovněž obavy ohledně podoby nástroje k snížení kapitálových požadavků (opatření A). Komise uznala, že se opatření A zásadně liší od ostatních opatření týkajících se znehodnocených aktiv, jelikož nebylo zavedeno s cílem chránit společnost ABN AMRO N před dalšími poklesy tzv. toxických aktiv s vysoce nejistým oceněním. Komise se však domnívala, že aby bylo opatření A slučitelné s vnitřním trhem, mělo by splňovat obecné zásady sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (68) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“). Konkrétně by měly existovat dostatečné důkazy o náležitém ocenění, což znamená, že by banka neměla převést očekávané ztráty na stát. V této souvislosti chtěla Komise zjistit, jaký dopad měla řada zvláštních smluvních ujednání (např. mechanismus zpětného získání a vertikální podíl na rizicích) na skutečný peněžní tok a cenu. Komise měla rovněž pochybnosti, zda existovaly dostatečné pobídky, které by zajistily, aby společnost ABN AMRO N nástroj ukončila, jakmile již nebude nezbytně nutný.
(145)
Komise měla pochybnosti, zda plán restrukturalizace z prosince 2009 splňuje kritéria stanovená ve sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (69) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“), pokud jde o životaschopnost, sdílení zátěže a neoprávněné narušení hospodářské soutěže.
(146)
Komise uznala, že se na první pohled zdálo, že skupina ABN AMRO dosáhla dostatečných příjmů k pokrytí všech svých provozních nákladů (včetně znehodnocení) a docílila přijatelné návratnosti vlastního kapitálu. Komise však rovněž podotkla, že návratnost vlastního kapitálu závisela u skupiny ABN AMRO do značné míry na splnění řady klíčových předpokladů. Za prvé, pokud se skupina ABN AMRO chce stát nákladově efektivní s přijatelným poměrem nákladů a příjmů, je zásadní, aby dosáhla plánovaných synergií (konkrétně 1,1 miliardy EUR před zdaněním v porovnání s čistým ziskem v roce 2013 ve výši […] miliard EUR). Jak je uvedeno v 118. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 5. února 2010, mělo pro životaschopnost skupiny ABN AMRO za druhé zásadní význam rovněž to, zda bude schopna zvýšit své čisté úrokové rozpětí z nízkých úrovní, které u společností FBN a ABN AMRO N existovaly v druhém pololetí roku 2008 a prvním pololetí roku 2009. Ve svém rozhodnutí ze dne 5. února 2010 Komise uvedla, že potřebuje o těchto záležitostech více informací, aby mohla posoudit, zda byla skutečně obnovena dlouhodobá životaschopnost.
(147)
Komise rovněž podotkla, že plán restrukturalizace z prosince 2009 neobsahoval finanční výhledy pro pesimistický scénář, jak se požaduje v bodě 13 sdělení o restrukturalizaci. Komise si proto vyžádala takovéto pesimistické finanční výhledy, aby mohla ověřit, jak bude skupina ABN AMRO fungovat v složitějších tržních podmínkách.
(148)
Komise rovněž uvedla, že plán restrukturalizace z prosince 2009 obsahoval málo informací o menších dílčích divizích, takže Komise nemohla posoudit, zda jsou otázky životaschopnosti dostatečně vyřešeny i na této úrovni. Komise měla konkrétně pochybnosti, zda je dostatečně zaručena životaschopnost divize PFS ve společnosti FBN, která v roce 2008 vykázala v souvislosti s Madoffovým podvodem významné ztráty.
(149)
Komise měla pochybnosti, zda byla státní podpora omezena na minimum nezbytné k obnovení životaschopnosti skupiny ABN AMRO. V této souvislosti podotkla, že skupina ABN AMRO uvedla, že chce provést malé dodatečné akvizice, které považovala za nezbytné k opětovnému získání kompetencí s ohledem na některé produkty, o něž přišla při oddělení od společností Fortis SA/NV a ABN AMRO Holding. V rozhodnutí ze dne 5. února 2010 Komise uvedla, že by státní podpora neměla být použita na financování akvizic či nových investic, pokud to není nezbytné k obnovení životaschopnosti podniku. Komise nizozemský stát požádala o objasnění politiky skupiny ABN AMRO v oblasti akvizic a o poskytnutí mimo jiné podrobného seznamu činností skupiny ABN AMRO, které skupina potřebuje na obnovu z důvodu životaschopnosti.
(150)
Komise měla rovněž pochybnosti, zda všichni poskytovatelé hybridního kapitálu společností FBN a ABN AMRO N zaplatili svůj podíl na restrukturalizaci. Komise se obávala, že například držitelé prioritních akcií společnosti FBN (70) nepřispěli dostatečně k tomu, aby bylo zajištěno, že zásah nizozemského státu byl omezen na nezbytné minimum.
(151)
Státní podpora by měla být omezena na nezbytné minimum, i pokud jde o dobu trvání. V tomto ohledu Komise podotkla, že k vyřešení dočasných problémů byla zapotřebí řada opatření, Komise však měla pochybnosti, zda nizozemský stát podnikl dostatečné kroky k zajištění toho, že opatření budou ukončena, jakmile již nebudou nutná.
(152)
Pokud jde o opatření A, Komise podotkla, že nástroj k snížení kapitálových požadavků nebude přitažlivý, jakmile bude společnost ABN AMRO N smět zavést požadavky rámce Basilej II. Ačkoliv tento nástroj obsahoval možnost vypovězení, která umožňovala předčasné ukončení smlouvy, Komise poznamenala, že neexistoval jednoznačný harmonogram pro odchod nizozemského státu.
(153)
S ohledem na obezřetnostní rozpětí ve výši 500 milionů EUR Komise podotkla, že záměrem bylo, aby skupina ABN AMRO nahradila tuto částku kapitálem, který bude sama financovat. Komise opět poznamenala, že nebyl uveden žádný údaj o načasování.
(154)
Co se týká nákladů na integraci ve výši 1,2 miliardy EUR (tj. opatření B5), Komise uvedla, že nizozemský stát tvrdil, že to povede k významným synergiím ve výši 1,1 miliardy EUR (před zdaněním) ročně, přičemž tato částka by se mohla v zásadě použít k splacení státní podpory. Komise však poznamenala, že nizozemský stát nezavedl mechanismus, který by zajistil toto splacení. Pokud jde o kapitálové potřeby v souvislosti s prodejem New HBU, Komise dospěla k závěru, že kapitálové potřeby související s ochranou před úvěrovými riziky se budou rychle snižovat s tím, jak budou úvěry postupně nabývat splatnosti. Komise opět zdůraznila, že by státní podpora měla být splacena, jakmile již není zapotřebí.
(155)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, Komise uvedla, že kapitálové potřeby společností FBN a ABN AMRO N vyplývaly do jisté míry z jejich oddělení od bývalých mateřských společností a počátečních nákladů na integraci, a nikoli z rozsáhlého přejímání rizik či nesprávného řízení v rámci samotných společností FBN a ABN AMRO N. Komise v tomto kontextu dospěla k závěru, že další odprodeje nejsou pravděpodobně nutné.
(156)
Komise však současně vyslovila pochybnosti, zda plán restrukturalizace z prosince 2009 obsahoval dostatečná opatření týkající se změn v jednání, aby bylo zajištěno, že společnosti FBN a ABN AMRO N nepoužijí státní podporu k růstu na úkor svých konkurentů, například zavedením neudržitelné cenové politiky nebo nabytím dalších finančních institucí, což by mohlo oslabit pobídky ostatních subjektů, jež nejsou příjemci podpory, k soutěži, investicím a inovacím a odrazovat od vstupu na nizozemský bankovní trh.
(157)
Pokud jde o odchod, Komise uvedla, že by bylo užitečné, kdyby nizozemský stát vypracoval a jednoznačně oznámil strategii odchodu. Opakované a masivní zásahy nizozemského státu by mohly být vkladateli vnímány jako známka trvalé podpory.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 První soubor připomínek společnosti Van Lanschot (dopis ze dne 6. května 2009)
(158)
Stěžovatel tvrdil, že díky státní podpoře a státnímu vlastnictví nabízely společnosti FBN a ABN AMRO N (včetně svých dceřiných společností, jako jsou MoneYou a Mees Pierson) u úspor fyzických osob a vkladových účtů neudržitelně vysoké úrokové sazby, čímž destabilizovaly nizozemský bankovní trh.
(159)
Stěžovatel se domníval, že úrokové sazby, které nabízely společnosti FBN a ABN AMRO N, byly ztrátové. V tomto ohledu poukázal na skutečnost, že se sazby EURIBOR snížily z 5 % v září 2008 na méně než 2 % v lednu/únoru 2009, zatímco se úrokové sazby společností FBN a ABN AMRO N u spořicích účtů ve skutečnosti zvyšovaly.
(160)
Stěžovatel poukázal rovněž na zvláštnosti nizozemského trhu soukromého bankovnictví v porovnání s trhem retailového bankovnictví, jež měly tendenci zvyšovat rušivý účinek přijatých opatření. Částky úspor v soukromém bankovnictví jsou v průměru vyšší než v retailovém bankovnictví. U nižších částek úspor se zákazníci starají méně o rizikový profil banky, jelikož jsou chráněni nizozemským systém pojištění vkladů (až do výše 100 000 EUR). O rizika se však začínají více zajímat, jakmile je tato prahová hodnota překročena, což je v soukromém bankovnictví poměrně časté.
(161)
Stěžovatel rovněž tvrdil, že společnosti FBN a ABN AMRO N mají prospěch z implicitní státní záruky. Tvrdil, že zákazníci společností FBN a ABN AMRO N jsou přesvědčeni, že nizozemský stát nedopustí, aby banky ve státním vlastnictví vyhlásily úpadek.
(162)
Stěžovatel, který krizi přestál bez státní podpory, zdůraznil, že ho jednání společností FBN a ABN AMRO N narušující hospodářskou soutěž velmi poškodilo, jelikož je při financování svých aktiv tradičně ve značné míře závislý na nizozemském trhu spoření (71). V absolutním vyjádření má stěžovatel úspory a vklady ve výši 15 miliard EUR, což znamená, že by zvýšení úrokových sazeb o 1 % mohlo společnost stát přibližně 150 milionů EUR ročně (72). Kromě tohoto zvýšení nákladů existoval i dopad na objem, jelikož společnost Van Lanschot přišla o zákazníky.
4.2 Následné připomínky společnosti Van Lanschot (dopisy ze dne 21. a 28. srpna 2009)
(163)
Podle stěžovatele přetrvávalo neobvyklé jednání společností FBN a ABN AMRO N i v letních měsících roku 2009.
(164)
Jako další argument uvedl stěžovatel neobvykle velké změny v objemu a podílu na trhu na tradičně stabilním nizozemském trhu spoření. V tomto ohledu stěžovatel odkázal na tiskové zprávy společností FBN a ABN AMRO N, v nichž se uváděl příliv vkladů ve výši 9 miliard EUR, resp. 21 miliard EUR v prvním pololetí roku 2009 (73). Stěžovatel pokládal tyto údaje za vysoké vzhledem ke skutečnosti, že celkový nizozemský trh spoření má hodnotu přibližně 287 miliard EUR.
(165)
Jako na další příklad neobvyklého stanovování cen poukázal stěžovatel na skutečnost, že úrokové sazby u spoření vykazovaly v sousedních zemích, jako je Belgie, Francie a Německo, pokles sazeb EURIBOR, zatímco nizozemské úrokové sazby zůstávaly u spoření neochvějně na vysoké úrovni.
4.3 Připomínky společnosti ABN AMRO Bank (dopis ze dne 6. července 2009)
(166)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení poskytla společnost ABN AMRO Bank (tj. mateřská společnost ABN AMRO N) více informací o své finanční situaci a strategii financování. Společnost ABN AMRO Bank popřela, že by měla jakýkoli prospěch (přímo či nepřímo) z podpory financování poskytnuté společnosti FBN (opatření Y1 a Y2). Společnost ABN AMRO Bank podotkla, že v době krize nepotřebovala pomoc, aby se mohla financovat, a to díky diverzifikované strategii financování. Rovněž zdůraznila, že statistické údaje o její likviditě byly v mezích stanovených předpisy a rovněž v jejích vlastních interních mezích.
5. PŘIPOMÍNKY NIZOZEMSKÉHO STÁTU
5.1 Připomínky nizozemského státu k rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009
(167)
Nizozemský stát připustil, že společnost FBN mohla vykonávat své činnosti díky tomu, že ji získal stát (74), tvrdil však, že akvizice byla v souladu s tzv. „zásadou investora v tržním hospodářství“. V důsledku toho neexistovala podle nizozemského státu žádná selektivní výhoda, a tudíž žádná státní podpora. Nizozemský stát tvrdil, že ačkoliv integrované transakce ze dne 3. října 2008 měly v prvé řadě zabránit destabilizaci společností FBN a ABN AMRO N a nizozemského bankovního systému obecně, nákupem účastí ve společnostech FBN a ABN AMRO N usiloval o kladnou dlouhodobou návratnost. Nizozemský stát zdůraznil, že cena za společnost FBN (včetně ABN AMRO N) byla v rámci rozpětí ocenění jeho externího odborníka pro oblast oceňování.
(168)
Nizozemský stát uvedl, že za společnost FBN zaplatil spravedlivou tržní cenu, podotkl však, že i kdyby zaplatil příliš vysokou cenu, představovala by tato platba státní podporu pro společnost Fortis SA/NV (což byla prodávající společnost), a nikoli pro společnost FBN.
(169)
Co se týká opatření Y1, nizozemský stát tvrdil, že společnosti FBN poskytl krátkodobé financování za tržních podmínek. Uvedl, že před krizí dostávala společnost FBN finanční prostředky od své mateřské společnosti za sazby EONIA nebo EURIBOR bez dodatečného rozpětí. Nizozemský stát tvrdil, že použitá cena (jak je popsána v 96. bodě odůvodnění) byla v souladu s tržní praxí. Konkrétně rovněž uvedl, že jeho systém stanovování cen, který se používal v době po 5. listopadu 2008 (s rozpětím ve výši 50 bazických bodů u úvěrů s delší než tříměsíční splatnosti), byl v souladu s nizozemským systémem záruk (75).
(170)
Pokud jde o období, během něhož byla společnosti FBN poskytnuta likvidní facilita, nizozemský stát objasnil, že v lednu 2009 zahájil jednání o ukončení likvidní facility s cílem ukončit ji co nejdříve. S ohledem na tento cíl zavedl nizozemský stát v březnu 2009 nový dvoustupňový systém stanovování cen, který zajišťoval, že po překročení předem stanovené prahové hodnoty bylo financování dražší. Nizozemský stát předpokládal, že by společnost FBN mohla splácet likvidní facilitu ve výši 4 až 5 miliard EUR měsíčně, a zamýšlel likvidní facilitu ukončit do konce roku 2009. Ve skutečnosti splatila společnost FBN likvidní facilitu rychleji, než se očekávalo. Likvidní facilita byla ukončena již dne 1. července 2009.
(171)
Nizozemský stát tvrdil, že maximální doba splatnosti likvidity stanovená v rámci likvidní facility byla přiměřená. V tomto ohledu nizozemský stát objasnil, že v prvním období (tj. od 6. do 23. října 2008) poskytl facilitu se splatností nejvýše několika týdnů. Když byla poté likvidní facitlita upravena, byla maximální splatnost prodloužena na devět měsíců, aby se zamezilo vysokým hodnotám při splácení.
(172)
Nizozemský stát objasnil, že celkový objem likvidní facility (tj. 5 miliard EUR v podobě výpůjček denních peněz a 40 miliard EUR ve formě dlouhodobějšího financování) vycházel ze skutečných potřeb společnosti FBN v oblasti financování, a představoval proto nezbytné minimum. Krátkodobá likvidní facilita ve výši 45 miliard EUR zohledňovala běžnou volatilitu objemu hotovosti ve společnosti FBN a umožnila této společnosti rovněž ihned splatit společnosti Fortis SA/NV částku ve výši přibližně 34 miliard EUR.
(173)
Pokud jde o dlouhodobé půjčky (tj. opatření Y2), nizozemský stát potvrdil, že společnost Fortis Bank SA/NV mohla požádat o splacení půjček s pevnou úrokovou sazbou (nikoli však úvěrů s variabilním úročením) (76). Nizozemský stát však uvedl, že pouze nahradil společnost Fortis Bank SA/NV, přičemž se ostatní podmínky stávajících smluv nezměnily. Podle nizozemského státu představovala smlouva mezi společnostmi Fortis Bank SA/NV a FBN běžnou tržní smlouvu mezi soukromými účastníky trhu. Nizozemský stát tvrdil, že vzhledem k tomu, že nahradil investora v tržním hospodářství, bylo jeho jednání automaticky v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Nizozemský stát se domníval, že nemusel odůvodnit, proč mohly být sazby vyšší nebo proč měl nahradit tyto dlouhodobé půjčky krátkodobějšími úvěry (77).
(174)
Nizozemský stát rovněž tvrdil, že je zcela běžné, že společnosti při provádění akvizic současně poskytnou nově nabytým dceřiným společnostem likviditu.
(175)
Pokud jde o to, zda byla společnosti ABN AMRO N poskytnuta přímá či nepřímá státní podpora, nizozemský stát popřel, že by společnost ABN AMRO N obdržela od nizozemského státu nebo od společnosti FBN finanční prostředky. Nizozemský stát objasnil, že společnost ABN AMRO N (s velkou franšízou v oblasti retailového a soukromého bankovnictví) měla dostatek vlastních finančních prostředků.
(176)
Co se týká opatření Z, nizozemský stát uvedl, že cena transakce ve výši 6,5 miliardy EUR představovala spravedlivou tržní cenu. Zdůraznil, že cena byla v rozmezí mezi oceněním na základě „stávajících tržních podmínek“ ve výši [4 - 6,5] miliardy EUR a oceněním „v průběhu hospodářského cyklu“ ve výši [6,5 - 9] miliard EUR, jak ji vypočetl jeho externí odborník pro oblast oceňování počátkem října 2008 (před uskutečněním transakce dne 3. října 2008). Pokud jde o skutečnost, že k akvizici (opatření Z) došlo dva a půl měsíce po ocenění, nizozemský stát se domníval, že nebyly zapotřebí žádné opravy, jelikož nejistoty se již odrazily v ocenění z počátku října 2008 (78). Nizozemský stát rovněž tvrdil, že základem problémů ostatních bank, které souvisely s důvěrou, bylo obvykle investiční bankovnictví a toxická aktiva, což se promítlo do velkých poklesů cen akcií těchto bank. Společnost ABN AMRO N se stabilním profilem v oblasti retailového a komerčního bankovnictví se naopak od těchto bank zásadně lišila. Vzhledem k této situaci nizozemský stát uvedl, že úprava ceny analogicky s ostatními bankami neměla žádný smysl.
(177)
Nizozemský stát rovněž zdůraznil, že ostatní členové konsorcia, a zejména RBS, museli transakci schválit a že […]. Nizozemský stát odkázal rovněž na body 166 a 177 předběžné zprávy odborníků pro valnou hromadu akcionářů společnosti Fortis SA/NV, která se konala dne 11. února 2009 v Bruselu (79), a tvrdil, že tyto body podporují tvrzení nizozemského státu, že za společnosti FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance a Fortis Corporate Insurance zaplatil dne 3. října 2008 spravedlivou cenu, která proto představuje platnou referenční cenu pro prodej v prosinci 2008.
(178)
Nizozemský stát provedl opatření Z tak, že se vzdal vymáhání svých pohledávek vůči společnosti FBN. Nizozemský stát mimoto tvrdil, že by opravu měla uplatnit Komise (pokud by dospěla k závěru, že opatření Z představuje státní podporu). Jelikož se s podobnými nástroji ostatních bank obchodovalo se značnou slevou oproti jmenovité hodnotě (80), je logické, že tržní hodnota dluhových nástrojů, od jejichž vymáhání nizozemský stát upustil, byla rovněž nižší než jmenovitá hodnota. Jinými slovy, převládající tržní podmínky naznačovaly, že nizozemský stát neměl nárok na jmenovitou hodnotu, nýbrž na nižší tržní hodnotu. Nizozemský stát uvedl, že s přihlédnutím k tržním podmínkám převládajícím v té době měl nárok pouze na tržní hodnotu ve výši [4,55 - 5,85] miliardy EUR (tj. jmenovitá hodnota úvěrů ve výši 6,5 miliardy EUR upravena o tržní slevu ve výši [0,65 - 1,95] miliardy EUR).
(179)
Dne 18. června 2009 předalo nizozemské ministerstvo financí Komisi hodnocení společnosti FBN, které provedl DNB, jak se požadovalo v rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 […] (81), (82), (83).
(180)
Dopisem ze dne 20. ledna 2010 DNB Komisi informoval rovněž o […] ABN AMRO N. […]
5.2 Připomínky nizozemského státu k rozhodnutí ze dne 5. února 2010
(181)
Nizozemský stát obecně tvrdil, že přijatá opatření nepředstavují státní podporu, jelikož tato opatření:
i)
neposkytla prospěch společnosti ABN AMRO N ani společnosti FBN,
ii)
byla nezbytná k oddělení společností ABN AMRO N a FBN od jejich příslušných dřívějších mateřských společností a vyplývala ze smluvních povinností nizozemského státu jakožto nástupce společnosti Fortis SA/NV v dohodě akcionářů konsorcia nebo
iii)
byla z hlediska soukromého investora ekonomicky racionální.
(182)
Nizozemský stát uvedl, že by Komise měla zásadu investora v tržním hospodářství uplatnit na každé jednotlivé opatření, které nizozemský stát přijal. Zejména co se týká opatření souvisejících se spojením (tj. opatření B4 a B5), nizozemský stát zdůraznil, že spojení představovalo investici s kladnou čistou současnou hodnotou, a bylo proto v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
(183)
Jinými slovy, nizozemský stát nesouhlasil s předběžným názorem Komise, který byl uveden v 96. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 5. února 2010, že se na opatření následující po integrovaných transakcích ze dne 3. října 2008 zásada investora v tržním hospodářství nevztahuje, jelikož tato opatření byla součástí větší operace na záchranu a restrukturalizaci.
(184)
Nizozemský stát připustil, že pravidla státní podpory znamenají, že se zásada investora v tržním hospodářství nepoužije, pokud se v krátkém čase uskuteční několik vzájemně souvisejících kapitálových vkladů. Tvrdil však, že tato analýza v případě společností FBN a ABN AMRO N neplatí, jelikož integrované transakce ze dne 3. října 2008 podle jeho názoru neobsahovaly opatření státní podpory a s původní transakcí nebyla mimoto spojena žádná následná opatření.
(185)
Nizozemský stát uvedl, že by Komise měla zohlednit velmi zvláštní podmínky, za nichž byl nizozemský stát povinen koupit společnost FBN. Nizozemský stát poukázal rovněž na skutečnost, že prodej New HBU byl pro stát a pro společnost ABN AMRO N velmi obtížný se záporným dopadem na kapitál ve výši 470 milionů EUR.
(186)
Nizozemský stát tvrdil, že svá opatření založil na zásadách uvedených ve sdělení o bankovnictví (84) a ve sdělení Komise - Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (85) (dále jen „sdělení o rekapitalizaci“). Obecně nizozemský stát tvrdil, že jeho opatření byla dobře cílená, úměrná daným problémům a navržena tak, aby minimalizovala negativní dopady na ostatní konkurenty.
(187)
Nizozemský stát tvrdil, že opatření A a opatření B1 nepředstavují státní podporu, jelikož stát měl smluvní povinnost vyřešit problémy s kapitálem, s nimiž se potýkala společnost ABN AMRO Z. Nizozemský stát měl podle dohody akcionářů konsorcia povinnost provést rozdělení společnosti ABN AMRO Holding. DNB povolil zahájení procesu oddělování společnosti ABN AMRO II až poté, co všichni členové zaplatili svůj podíl na nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z. Nizozemský stát připustil, že společnosti ABN AMRO Z poskytl prostřednictvím společnosti ABN AMRO N kapitál, zdůraznil však, že společnost ABN AMRO N fungovala pouze jako zprostředkovatel. Společnost ABN AMRO N pouze předala kapitál společnosti ABN AMRO Z a opatření A neposkytlo společnosti ABN AMRO N žádnou selektivní výhodu.
(188)
Pokud jde o to, zda byl nedostatek kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z výsledkem selektivních výhod poskytnutých společnosti ABN AMRO N, nizozemský stát uvedl, že členové konsorcia již v době získání společnosti ABN AMRO Holdings konsorciem (viz 33. bod odůvodnění) zajistili, aby byly aktivity s různými trackingovými akciemi (jak byly definovány v 35. bodě odůvodnění) dostatečně vzájemně odlišeny. Toto opatření znamenalo, že se jednoznačně rozlišovalo rovněž mezi činnostmi společnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z. To například znamenalo, že společnost ABN AMRO N měla vlastní strukturu řízení podniku a vlastní výkaznictví. Nizozemský stát upozornil Komisi rovněž na skutečnost, že společnost ABN AMRO N byla od 6. února 2010 (86) samostatným právním subjektem.
(189)
Nizozemský stát předložil rovněž důkazy, že nedostatek kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z existoval již v době nabytí dne 3. října 2008. Počáteční rozvaha společnosti ABN AMRO Z ke dni 3. října 2008 již vykazovala zápornou částku ve výši 7,4 miliard EUR a podíl společnosti Fortis SA/NV činil přibližně 2,5 miliardy EUR. Co se týká příčin nedostatečného kapitálu, nizozemský stát připustil, že došlo k převodu akcií společnosti Unicredito v hodnotě 1 miliardy EUR ze společnosti ABN AMRO Z na provozní trackingové akcie (včetně částky ve výši přibližně 300 milionů EUR pro společnost ABN AMRO N), poskytl však informace prokazující, že k převodu akcií Unicredito došlo v únoru 2008, tj. dlouho před zásahem nizozemského státu. Převod akcií společnosti Unicredito proto nelze považovat za státní podporu.
(190)
Co se týká nákladů hrazených společností ABN AMRO Z, které souvisely s funkcemi ústředí, nizozemský stát zdůraznil, že se tyto náklady po nabytí společnosti ABN AMRO Holding členy konsorcia výrazně snížily, jak bylo popsáno v 33. bodě odůvodnění. Jelikož členové konsorcia neměli zájem na udržování velkého integrovaného ústředí, bylo logické udržovat tyto náklady na co nejnižší úrovni. Údaje, které poskytl nizozemský stát, prokazují, že náklady na fungování skupiny, které hradila společnost ABN AMRO Z, v roce 2008 činily [0 - 0,5] miliardy EUR a v roce 2009 pak [0 - 0,2] miliardy EUR, což nizozemský stát pokládal za zanedbatelné. Nizozemský stát rovněž zdůraznil, že mu povinnost absorbovat tyto náklady vznikla, když po nabytí společnosti FBN (včetně ABN AMRO N) dne 3. října 2008 nahradil jako strana dohody akcionářů konsorcia společnost Fortis SA/NV.
(191)
Pokud by se Komise domnívala, že opatření A představuje státní podporu, nizozemský stát tvrdil, že by se nemělo použít sdělení o znehodnocených aktivech (87). Podle nizozemského státu neexistovala žádná nejistota ohledně ocenění zajištěných aktiv, jež proto nebylo možno považovat za „znehodnocená“ ve smyslu použitém ve sdělení. I kdyby Komise s tímto názorem nesouhlasila, nizozemská vláda tvrdila, že swap úvěrového selhání společnosti ABN AMRO N je i tak v souladu s obecnými zásadami uvedeného sdělení. Nizozemský stát mimoto tvrdil, že nástroj k zajištění úvěrových rizik byl nezbytný a přiměřený, přičemž narušení hospodářské soutěže bylo minimální.
(192)
Nizozemský stát uvedl, že v případě nástroje k snížení kapitálových požadavků bylo protiplnění (výnosnost uvolněného kapitálu ve výši 10 %) dostatečně vysoké. Předložil rovněž důkazy, že tranše první ztráty ve výši 20 bazických bodů byla podstatně vyšší než očekávaná ztráta. Nizozemský stát tvrdil, že náležitý základ pro odhad rozpětí očekávaných ztrát v budoucnu poskytly minulé ztráty (konkrétně [0 - 15] bazických bodů) a ztráty odhadované pro rok 2010 ([0 - 30] bazických bodů) u hypotečního portfolia společnosti ABN AMRO N. Rovněž informace o trhu obsažené ve zprávách o ratingu (88) potvrzovaly, že tranše první ztráty překračovala očekávané ztráty. Nizozemský stát odkázal rovněž na dokument investiční banky […], který simuloval, jak by se mohly vyvíjet peněžní toky nizozemského státu podle jednotlivých zátěžových scénářů.
(193)
Nizozemský stát se rovněž domníval, že nástroj k snížení kapitálových požadavků obsahoval dostatečné pobídky k odchodu. Nizozemský stát upozornil Komisi na možnosti vypovězení obsažené v nástroji k snížení kapitálových požadavků a na skutečnost, že tento nástroj bude poměrně neatraktivní, jakmile bude skupina ABN AMRO moci působit podle požadavků rámce Basilej II. V tomto kontextu se nizozemský stát domníval, že společnost ABN AMRO N pravděpodobně nástroj k snížení kapitálových požadavků ukončí v lednu 2011, kdy se očekávalo, že přechod na požadavky rámce Basilej II povede k snížení uvolněného kapitálu.
(194)
Nizozemský stát objasnil, že náklady na rozdělení (tj. opatření B2 a B3) byly důsledkem dohody akcionářů konsorcia, jejíž stranou byl nizozemský stát ode dne 3. října 2008. Podle podmínek této dohody měl stát povinnost (na rozdíl od společnosti ABN AMRO N) rozdělit společnost ABN AMRO Holding na tři části. Nizozemský stát popřel, že tyto náklady poskytly společnosti ABN AMRO N výhodu, a rovněž objasnil, že náklady na rozdělení uhradil, jelikož provedení rozdělení představovalo smluvní povinnost státu.
(195)
Co se týká obezřetnostního rozpětí ve výši 500 milionů EUR (rovněž zařazeného do nákladů na rozdělení), nizozemský stát tvrdil, že se jednalo o běžnou bankovní praxi. Banky nemohou fungovat pouze s minimálním požadovaným kapitálem, nýbrž potřebují dodatečné pohodlné rozpětí. Pokud by tomu tak nebylo, dostaly by se banky okamžitě do finančních potíží již při malém zhoršení situace. Nizozemský stát však uvedl, že by jeho příspěvek k obezřetnostnímu rozpětí měl být dočasný a že v dlouhodobějším horizontu by společnost ABN AMRO N měla vytvořit obezřetnostní rozpětí sama bez pomoci nizozemského státu.
(196)
Co se týká opatření B4, nizozemský stát tvrdil, že toto opatření nepředstavuje státní podporu. Nizozemský stát uvedl, že rozhodnutí o spojení obou bank již bylo v době, kdy získal společnost FBN, přijato a částečně provedeno. Nizozemský stát toto tvrzení doložil odkazem na skutečnost, že v době uskutečnění integrovaných transakcí dne 3. října 2008 již byla správa majetku společnosti ABN AMRO oddělena a začleněna do společnosti Fortis SA/NV. Nizozemský stát rovněž zdůraznil, že mu Komise uložila povinnost provést nápravné opatření v souvislosti se spojením v zájmu vyřešení zbývajících problémů vyplývajících ze spojení a že nápravné opatření v souvislosti se spojením týkající se New HBU zdědil od společnosti Fortis SA/NV. Nizozemský stát rovněž uvedl, že se finanční prostředky společnosti ABN AMRO N nezvýšily, a proto hájil názor, že opatření B4 nepředstavuje státní podporu.
(197)
Nizozemský stát uvedl, že by se státní prostředky poskytnuté na financování nákladů na integraci (opatření B5) měly považovat za rozumnou investici, která vedla k náležité návratnosti ve formě synergií. Nizozemská vláda tyto synergie odhadla na částku ve výši 1,1 miliardy EUR ročně (před zdaněním), přičemž počáteční náklady na integraci činily 1,2 miliardy EUR (po zdanění). Podle nizozemského státu by celková čistá současná hodnota spojení (s přihlédnutím k synergiím, nákladům na integraci a nákladům na nápravné opatření v souvislosti se spojením) měla představovat kladnou částku ve výši 2,88 miliardy EUR (89).
(198)
Podle nizozemského státu neposkytla přeměna kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (opatření C) společnosti FBN selektivní výhodu. Nizozemský stát uvedl, že přeměna byla v zájmu nizozemského státu, jelikož ten mohl přeměnit úvěry s průměrným kupónem ve výši 2,976 % na vlastní kapitál, u něhož podle jeho názoru existovalo přitažlivé protiplnění. V tomto ohledu odkázal nizozemský stát na odhadovanou normalizovanou návratnost vlastního kapitálu skupiny ABN AMRO v roce 2012 ve výši přibližně […] %, jak se uvádělo v plánu restrukturalizace z prosince 2009.
(199)
Pokud by Komise považovala opatření C za státní podporu, nizozemský stát tvrdil, že by Komise neměla považovat za státní podporu všechny půjčky, od jejichž vymáhání již upustil. Nizozemský stát objasnil, že přeměnu lze rozdělit na splacení kapitálu Tier 2 v nominální hodnotě a vklad základního kapitálu Tier 1 (bez čistých dopadů na hotovost). Podle nizozemského státu nebylo možno v té době přiměřeně předpokládat splacení kapitálu Tier 2 v nominální hodnotě, jelikož se se srovnatelnými nástroji ostatních bank obchodovalo s významnou slevou oproti jmenovité hodnotě, což bylo odrazem nejisté situace na trhu. Nizozemský stát uvedl, že na základě srovnatelných údajů byla sleva ve výši [135 - 405] milionů EUR odůvodněná.
(200)
Nizozemský stát uvedl, že platba ve výši 740 milionů EUR (opatření D) představovala jednu z jeho povinností vyplývajících z dohody akcionářů konsorcia. Nizozemský stát mimoto zdůraznil, že se jednalo pouze o platby ostatním členům konsorcia, a nikoli společnosti ABN AMRO N, takže této společnosti nebyla poskytnuta žádná státní podpora.
(201)
Pokud jde o opatření E, nizozemský stát tvrdil, že společnost ABN AMRO II neměla prospěch z protizávazku odškodnění (který byl popsán v 126. bodě odůvodnění), nýbrž že opatření E pouze znamenalo, že společnost ABN AMRO II poskytla protizávazek odškodnění společnosti Deutsche Bank. Nizozemský stát uvedl, že tento protizávazek odškodnění nemohla banka využít k rozvoji nových oblasti podnikání, a že tudíž nevedl k narušení hospodářské soutěže.
(202)
Nizozemský stát měl za to, že protizávazek odškodnění je v souladu se sdělením Komise o rekapitalizaci. Nizozemský stát zdůraznil, že při stanovení ceny vycházel z doporučení ECB o stanovení cen za rekapitalizaci.
(203)
Nizozemský stát se vyjádřil rovněž k podezření Komise, že držitelé prioritních akcií společnosti FBN (90) neposkytli dostatečný příspěvek, pokud jde o sdílení zátěže. Nizozemský stát objasnil, že investoři do prioritních akcií neobdrželi v roce 2008 dividendy (v hotovosti ani jako příjmy příštích období) a že se s prioritními akciemi obchodovalo za cenu nižší, než byla jejich nominální hodnota. Nizozemský stát dodal, že schopnost společnosti FBN vyplatit nebo rezervovat v budoucnu pevně stanovené dividendy závisela na tom, zda bude mít společnost dostatečný zisk podle IFRS. Nizozemský stát podotkl, že ustanovení o dividendách, jimiž se řídí prioritní akcie společnosti FBN, zahrnovalo tzv. systém pozastavení výplaty dividend/povinné výplaty dividend (91) a že nejistota ohledně dividendové politiky skupiny ABN AMRO snížila jistotu, kterou investorům do prioritních akcií poskytoval systém pozastavení výplaty dividend/povinné výplaty dividend.
(204)
Pokud jde o to, zda bude kapitál splacen, jakmile zaniknou (dočasné) kapitálové potřeby, nizozemský stát tvrdil, že zamýšlí využívat dividendovou politiku skupiny ABN AMRO tak, aby skupina ABN AMRO neměla nadbytečný kapitál, který by mohl vést k narušení hospodářské soutěže (92).
(205)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, nizozemský stát uvedl, že nesouhlasí s názorem Komise, že společnosti ABN AMRO N a FBN byly v důsledku spojení v Nizozemsku posíleny, ani s tím, že tento vývoj mohl vést k neoprávněnému narušení hospodářské soutěže. Nizozemský stát se domníval, že opak je pravdou, a v této souvislosti poukázal na skutečnost, že oddělení společností FBN a ABN AMRO N od jejich mateřských společností a následné spojení bylo velmi pracné a znamenalo, že vedení společností FBN a ABN AMRO N mohlo věnovat méně času každodenní obchodní činnosti, a proto tvrdil, že oddělení a následné spojení mělo negativní dopad na soutěžní postavení společností FBN a ABN AMRO N (nebo skupiny ABN AMRO po spojení).
5.3 Připomínky nizozemského státu k podáním zúčastněných stran
5.3.1 Připomínky nizozemského státu k dopisu stěžovatele ze dne 6. května 2009
(206)
Nizozemský stát obecně zdůraznil, že podle jeho názoru nesplňovala opatření ve prospěch společností FBN a ABN AMRO N definici Unie týkající se státní podpory, a neměla proto účinky narušující hospodářskou soutěž. Nizozemský stát se domníval, že tržní chování společností FBN a ABN AMRO N na trhu spoření a trhu vkladů bylo v souladu s chováním rozumně uvažujícího účastníka trhu, který chrání své obchodní zájmy. Nizozemský stát se domníval, že úrokové sazby, které nabízely společnosti FBN a ABN AMRO N, nenarušovaly hospodářskou soutěž. Tvrdil proto, že nedošlo k porušení práva Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(207)
Nizozemský stát předložil řadu srovnávacích tabulek s úrokovými sazbami nabízenými u konkrétních vkladových a spořicích produktů. Nizozemský stát popřel, že by společnosti FBN a ABN AMRO N trvale nabízely nejvyšší úrokové sazby, zejména ve srovnání s menšími nizozemskými bankami, jako jsou SNS, NIBC a DSB. Nizozemský stát rovněž uvedl, že úrokové sazby u spořicích účtů byly v Nizozemsku vysoké již před finanční krizí, a to částečně kvůli chování menších bank s agresivní cenovou politikou. Nizozemský stát se domníval, že se banky během finanční krize snažily chránit své franšízy v oblasti spoření tím, že u spořicích produktů nabízely zákazníkům poměrně vysoké úrokové sazby.
(208)
Nizozemský stát se vyjádřil rovněž k cenové strategii MoneYou, internetové značky společnosti ABN AMRO N, která byla na trh zavedena v září 2008. Nizozemský stát tvrdil, že MoneYou je specializovaný internetový produkt, který se značně liší od tradičnějších produktů, pokud jde o nákladovou základnu a úroveň služeb. Nizozemský stát uvedl, že MoneYou musela v prvních šesti měsících své existence zajistit uznání své značky, a musela proto nabízet úrokové sazby, které byly většinou mírně nižší nebo stejné jako sazby nabízené podobnými účastníky trhu poskytujícími internetové bankovnictví (93). Od druhého čtvrtletí 2009 se úrokové sazby nabízené MoneYou snížily a MoneYou se usadila v tzv. středním tržním segmentu (Mid-Tier-Segment) (94). Co se týká MoneYou, nizozemský stát dodal, že dosud získala pouze omezené objemy finančních prostředků (konkrétně [0 - 5] miliard EUR), což představuje přibližně [0 - 5] % celkového objemu na nizozemském trhu spoření. Nizozemský stát dodal, že bývalí zákazníci společnosti Van Lanschot představovali pouze malou část podnikání MoneYou ([0 - 5 000] účtů, tj. [0 - 5] % účtů MoneYou).
(209)
Nizozemský stát rovněž popřel, že by se společnosti ABN AMRO N a FBN při samofinancování spoléhaly výhradně na nizozemský trh spoření. Nizozemský stát poskytl nové informace prokazující, že společnost ABN AMRO N vydala 6. července 2009 kryté dluhopisy v hodnotě 2 miliardy EUR a že společnost FBN vydala dluhové nástroje se státní zárukou v hodnotě 15,5 miliardy EUR. Podle nizozemského státu byla tvrzení stěžovatele nesprávná a unáhlená. Nizozemský stát uvedl, že společnost FBN potřebovala pouze určitý čas na vytvoření pokladních operací a vydání dluhových nástrojů se státní zárukou. Nizozemský stát taktéž uvedl, že vkladové a spořicí produkty jsou důležité rovněž k navázání vztahů se zákazníky a mají jiný a širší účel než v případě jiných finančních nástrojů. V tomto ohledu nizozemský stát podotkl, že úbytek podílu na trhu spoření a vkladů mohl vést k úbytku podílu na trhu jiných bankovních produktů.
(210)
Nizozemský stát rovněž popřel, že by spotřebitelé a účastníci trhu vnímali společnosti ABN AMRO N a FBN jako bezpečnější banky, než jsou jejich konkurenti. Poukázal na rating společností FBN a ABN AMRO N u ratingových agentur, jenž byl nižší než například rating AAA v případě Rabobank. Obdobně to platí pro relativní rozpětí swapu úvěrového selhání. Nizozemský stát se rovněž domníval, že státní vlastnictví nezajistilo, že společnosti ABN AMRO N nebo FBN byly v očích zákazníků a účastníků trhu považovány za bezpečnější. V této souvislosti uvedl, že mnoho státních zásahů ad hoc ukázalo, že by nizozemský stát zasáhl u jakékoli banky v soukromém vlastnictví, pokud by to bylo možné. Nizozemský stát proto usuzoval, že fakticky neexistoval žádný vnímaný rozdíl mezi bezpečností, kterou poskytovaly nizozemské banky v soukromém vlastnictví v porovnání s bankami ve vlastnictví nizozemského státu.
(211)
Pokud jde o výpočet, zda byly úrokové sazby nabízené u spořicích produktů ztrátové, nizozemský stát tvrdil, že by se neměly srovnávat se sazbami EURIBOR, nýbrž se sazbami vyplývajícími z tzv. „metody reprodukce portfolia“(replicating portfolio methodology) (95). S použitím této metody nizozemský stát uznal, že u některých produktů existovalo dočasné záporné rozpětí. Tvrdil však, že se jednalo o racionální tržní chování, jež bylo v souladu s tržním chováním konkurentů (v soukromém vlastnictví) v tomto konkrétním časovém okamžiku.
5.3.2 Připomínky nizozemského státu k tvrzením stěžovatele ze dne 21. a 28. srpna 2009
(212)
Nizozemský stát uvedl, že platí jeho dřívější připomínky týkající se stěžovatele, jež jsou shrnuty v 206. až 211. bodě odůvodnění.
(213)
Nizozemský stát mimoto poznamenal, že tvrzení stěžovatele, že se podíl společností ABN AMRO N a FBN na trhu zvýšil, bylo založeno na chybných statistických údajích. Pokud jde o údajný nárůst vkladů získaných společností ABN AMRO N ve výši 21 miliard EUR, nizozemský stát tvrdil, že na nizozemské retailové vklady připadalo pouze 5,1 miliardy EUR, zatímco zbytek připadal na úspory korporátních zákazníků a zahraniční vklady. Nizozemský stát poskytl rovněž údaje prokazující, že velká část zvýšeného objemu vkladů a úspor společnosti FBN plynula z korporátního bankovnictví, a nikoli z retailového a soukromého bankovnictví.
(214)
Nizozemský stát podotkl, že nizozemští zákazníci investovali více do úspor kvůli nejistému makroekonomickému prostředí. Nizozemský stát poukázal na údaje Ústředního statistického úřadu, které udávaly, že v prvním pololetí roku 2009 vzrostly úspory meziročně o 7,7 %. Úspory zákazníků společnosti ABN AMRO N vzrostly meziročně o 7,5 %, což naznačuje, že se podíl společnosti ABN AMRO N na trhu spíše snížil. Společnost FBN rovněž předložila důkazy prokazující, že se úspory jejích zákazníků vyvíjely v souladu s trhem.
5.3.3 Připomínky nizozemského státu k připomínkám společnosti ABN AMRO Bank
(215)
Nizozemský stát potvrdil, že společnosti ABN AMRO N neposkytl likvidní facilitu, čímž obecně potvrdil tvrzení společnosti ABN AMRO Bank.
6. POSOUZENÍ
6.1 Existence podpory
(216)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se státní opatření považuje za státní podporu, pokud splňuje tato čtyři (kumulativní) kritéria:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
(217)
První kritérium je splněno u opatření Y1 až E uvedených v tabulce č. 4 v 128. bodě odůvodnění, jelikož všechna tato opatření jsou přímo financována z prostředků nizozemského státu.
(218)
Skutečnost, zda opatření představuje selektivní výhodu pro společnosti FBN a ABN AMRO N nebo skupinu ABN AMRO po spojení (druhé kritérium), je analyzována v 220. až 278. bodě odůvodnění, přičemž každé opatření je posouzeno zvlášť.
(219)
Existuje-li v tomto případě selektivní výhoda, bylo by splněno i třetí a čtvrté kritérium. Všechna opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnostem FBN a ABN AMRO N nebo skupině ABN AMRO po spojení zajišťují výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami (třetí kritérium). Opatření mimoto ovlivňují rovněž obchod mezi členskými státy. Společnosti FBN, ABN AMRO N a skupina ABN AMRO po spojení jsou banky zaměřené na mezinárodní klientelu s činnostmi mimo Nizozemsko, přičemž na domácím trhu rovněž soutěží s dceřinými společnostmi zahraničních bank (čtvrté kritérium).
6.1.1 Opatření Y1 a Y2 ze dne 3. října 2008
(220)
Je vhodné připomenout, že toto rozhodnutí posuzuje pouze potenciální podporu pro společnosti FBN a ABN AMRO N nebo skupinu ABN AMRO po spojení. Potenciální podpora společnosti Fortis Bank SA/NV vyplývající z opatření Y1 a Y2 byla posouzena v rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008.
(221)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008 (96) a v prvotním posouzení těchto opatření z hlediska státní podpory v rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009, opatření přijatá dne 3. října 2008 (tj. opatření X, Y1 a Y2) jsou neoddělitelně spojená. Nizozemský stát oddělil společnosti FBN a ABN AMRO N od jejich mateřské společnosti s omezenou likviditou nabytím společnosti FBN. Aby však společnost FBN plně izoloval od problémů její mateřské společnosti souvisejících s likviditou, musel nizozemský stát převzít rovněž úlohu poskytovatele finančních prostředků pro společnost FBN. Stalo se tak formou opatření Y1 a Y2. Dne 3. října 2008 převzal mimoto nizozemský stát povinnosti společnosti Fortis SA/NV vyplývající z dohody akcionářů konsorcia.
(222)
Jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008, Komise nemůže uznat, že u integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008, jimiž nizozemský stát získal společnost FBN (včetně ABN AMRO N) za částku ve výši 12,8 miliardy EUR a rovněž poskytl společnosti FBN velmi vysokou částku finančních prostředků, je splněna zásada investora v tržním hospodářství. Vzhledem k tehdejším převládajícím tržním podmínkám by žádný kupec nebyl schopen a ochoten nabídnout za záchranu společnosti FBN tak vysokou částku (97). Doplňkové informace, které poskytl nizozemský stát, mimoto potvrdily, že se dne 3. října 2008 nizozemský stát dohodl rovněž na odškodnění společnosti Fortis SA/NV za její závazky vyplývající z dohody akcionářů konsorcia. Tato dohoda znamenala, že by integrované transakce ze dne 3. října 2008 byly pro investora v tržním hospodářství ještě méně přijatelné. Bez náležité hloubkové kontroly by žádný investor nepřevzal povinnosti společnosti Fortis SA/NV vyplývající z dohody akcionářů konsorcia, které později vedly k významným závazkům (čehož si byl nizozemský stát dne 3. října 2008 již částečně vědom).
(223)
Pro nizozemský stát byly integrované transakce ze dne 3. října 2008 nezbytné, aby zamezil velkým negativním vedlejším účinkům na nizozemský bankovní systém a hospodářství (98). Investor v tržním hospodářství k takovýmto vedlejším účinkům obvykle nepřihlíží.
(224)
Snaha zamezit vážnému narušení nizozemského bankovního systému a hospodářství rovněž vysvětluje, proč nizozemský stát přijal rozhodnutí tak rychle. Investor v tržním hospodářství by k posouzení možné potřeby dalších kapitálových vkladů potřeboval mnohem více času a podrobněji by prověřil rovněž finanční situaci společností. Investor v tržním hospodářství (s dostatkem času na provedení náležité hloubkové kontroly) by proto měl lepší přehled o následných investicích a vzal by tyto informace v úvahu ve svém ocenění. Nizozemský stát, který musel jednat rychle, aby v Nizozemsku zachoval finanční stabilitu, se nemohl chovat jako investor v tržním hospodářství a vzít si více času na důkladnější posouzení integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008 a povinností souvisejících s dohodou akcionářů konsorcia.
(225)
Komise proto potvrzuje své hodnocení, že integrované transakce ze dne 3. října 2008 nebyly v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (tento závěr již byl obsažen v rozhodnutí ze dne 3. října 2008, v němž se usuzovalo, že tyto transakce představují státní podporu pro společnost Fortis Bank SA/NV).
(226)
Pokud jde o existenci výhody, opatření ze dne 3. října 2008 společně umožnila oddělení společností FBN a ABN AMRO N od společnosti Fortis SA/NV, a proto poskytla důležitou selektivní výhodu společnosti FBN, která již byla ve značném rozsahu začleněna do společnosti Fortis Bank SA/NV, a zejména byla velmi závislá na financování poskytovaném posledně uvedenou společností. V plánu restrukturalizace z prosince 2009 (viz rovněž 78. bod odůvodnění) nizozemský stát připustil, že pokud by nezasáhl, stáhla by společnost Fortis SA/NV dolů i společnost FBN. Bez opatření státní podpory by byla společnost FBN nadále vystavena závazkům společnosti Fortis SA/NV, která byla na pokraji úpadku, a to by bylo značně na překážku činnostem společnosti FBN. Vyčleněním svých činností ze společnosti Fortis SA/NV byla společnost FBN schopna zamezit do značné míry problémům a nákladům, jež jsou obvyklé u (finanční) společnosti v potížích (např. vyšší náklady financování, horší platební podmínky ze strany dodavatelů a protistran, vyšší mzdové náklady k udržení zaměstnanců, omezení činnosti a snížení rizikově vážených aktiv k zachování kapitálu) (99). Ačkoliv společnost ABN AMRO N zůstala na provozní úrovni samostatnou společností, nizozemský stát se obával kontaminace vyplývající ze skutečnosti, že by si trhy mohly společnost ABN AMRO N spojovat s bývalým vlastníkem, společností Fortis SA/NV.
(227)
Opatření Y1 (důležitá součást integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008) poskytlo velkou výhodu i společnosti FBN, zejména vzhledem k rozsahu transakce a tehdejším převládajícím tržním podmínkám.
(228)
Vysoká likvidní facilita ve výši 45 miliard EUR (100) byla poskytnuta v době, kdy byly velkoobchodní trhy prakticky uzavřené, zejména s ohledem na velké částky a společnosti s poměrně vysokým poměrem úvěrů k vkladům, jak tomu bylo v případě společnosti FBN. Skutečnost, že by takováto vysoká částka likvidity nebyla na trhu snadno dostupná, potvrzuje i to, že společnost FBN potřebovala několik čtvrtletí na to, aby krátkodobou likvidní facilitu nahradila jinými zdroji financování. Společnost FBN nakonec splatila veškeré krátkodobé financování poskytnuté nizozemským státem v červnu 2009, devět měsíců po poskytnutí podpory v podobě likvidity. Refinancování se uskutečnilo částečně prostřednictvím emise dluhopisů se státní zárukou (101).
(229)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření Y1 představuje státní podporu, jelikož společnosti FBN poskytlo výhodu v podobě financování, které by za převládajících tržních podmínek v té době nebylo dostupné na trhu.
(230)
Co se týká opatření Y2, novace dlouhodobých úvěrů poskytnutých společností Fortis Bank SA/NV, Komise se domnívá, že toto opatření poskytuje společnosti FBN selektivní výhodu. Z informací předložených nizozemským státem vyplývá, že společnost Fortis Bank SA/NV měla v případě změny vlastnictví na úrovni společnosti FBN nárok na okamžité splacení dlouhodobých půjček s pevnou úrokovou sazbou (v nominální hodnotě ve výši 7,9 miliardy EUR). Díky opatření Y2 nemusela společnost FBN hledat nové financování na trhu, aby mohla tyto dlouhodobé půjčky splatit. Měla i nadále prospěch z existujících půjček s úrokovými sazbami platnými v době před krizí.
(231)
Tím, že nizozemský stát souhlasil s novací, poskytl společnosti FBN dlouhodobou půjčku s úrokovými sazbami platnými v době před krizí. Investor v tržním hospodářství by tyto půjčky neposkytl s úrokovými sazbami platnými v době před krizí, nýbrž by vyjednal úrokové sazby, jež by lépe odrážely převládající tržní podmínky v té době, zejména vzhledem k tomu, že se jednalo o půjčky ve značné výši.
(232)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření Y2 představuje státní podporu pro společnost FBN, jelikož této společnosti poskytlo selektivní výhodu v podobě půjčky s úrokovými sazbami platnými v době před krizí. Nizozemský stát se nepokusil uvést u splatných půjček úrokové sazby do souladu s úrokovými sazbami platnými v době po skončení krize, nejednal tudíž jako investor v tržním hospodářství.
(233)
Komise obdržela dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr, že společnost ABN AMRO N neobdržela prostřednictvím opatření Y1 a Y2 žádné finanční prostředky. Neměla proto z těchto opatření žádný prospěch.
(234)
Integrované transakce ze dne 3. října 2008 proto nejsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a poskytly společnosti FBN selektivní výhodu. Tato opatření umožnila společnosti FBN setrvat na trhu a dále vykonávat své činnosti, aniž by ji zatěžovaly problémy její mateřské společnosti. Společnost FBN obdržela rovněž velmi vysokou částku podpory financování, která by nebyla na trhu dostupná v tak krátkém čase. Opatření Y1 a Y2 proto představují státní podporu, zatímco (jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009) opatření X jako takové nepředstavuje státní podporu pro společnost FBN, nýbrž je součástí širší transakce (oddělení společnosti FBN od Fortis Bank SA/NV), která zahrnovala státní podporu společnosti FBN.
6.1.2 Použitelnost zásady investora v tržním hospodářství na opatření, která byla provedena po poskytnutí počáteční pomoci dne 3. října 2008
(235)
Nizozemský stát přijal ve prospěch společností FBN a ABN AMRO N velký počet opatření, jež byla rozložena v období přibližně 18 měsíců. Nizozemský stát uvedl, že by se přezkoumání zásady investora v tržním hospodářství mělo použít na každé z těchto opatření zvlášť (a zejména na opatření B4 a B5 související se spojením). Na základě časové posloupnosti opatření (I), společného účelu opatření (II) a situace společností v době provedení každého opatření (III) však Komise vyvozuje názor, že tato opatření nebyla dostatečně odlišená, aby mohla být s ohledem na zásadu investora v tržním hospodářství posouzena samostatně. Komise má za to, že všechna opatření byla součástí jednoho zdlouhavého procesu restrukturalizace (102), (103).
(236)
Časová posloupnost opatření (I), která byla popsána dříve v oddíle 2.1 a v oddíle 2.4 tohoto rozhodnutí, prokazuje, že všechna opatření spolu vzájemně souvisí a byla přijata v krátkém čase.
(237)
Opatření v souvislosti se spojením jsou mimoto jednoznačně spojená s předchozími zásahy. Když nizozemský stát dne 21. listopadu 2008 (o něco málo více než šest týdnů po záchranném zásahu dne 3. října 2008) rozhodl o spojení společností FBN a ABN AMRO N, mohl tak učinit jen proto, že tyto dvě společnosti právě zachránil před úpadkem. Jinými slovy, ve srovnávacím scénáři bez zásahu ze dne 3. října 2008 by provedení spojení nebylo možné, jelikož by tyto dvě společnosti již neexistovaly, nebo by existovaly v podstatně omezené podobě, která by vedla k mnohem menšímu a méně přitažlivému subjektu vzniklému spojením, což nizozemský stát připouští rovněž v plánu restrukturalizace z prosince 2009 (viz 78. bod odůvodnění).
(238)
Všechna opatření měla společný cíl (II), a to plně obnovit životaschopnost společností FBN a ABN AMRO N. Ihned po provedení integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008 bylo zřejmé, že nizozemský stát situaci pouze stabilizoval, přičemž důležité provozní problémy dosud čekají na vyřešení, zejména kvůli oddělení jednotlivých subjektů od bývalé mateřské společnosti.
(239)
Spojení bylo mimoto opatřením, které bylo zapotřebí k dosažení společného cíle, a to úplného obnovení životaschopnosti. Finanční situace samostatné společnosti FBN byla slabá, jelikož tato společnost měla poměrně malou retailovou franšízu a závisela do značné míry na velkém mezibankovním financování (104). Společnost ABN AMRO N přišla o důležité kompetence s ohledem na některé produkty a velkou část své mezinárodní sítě. Obě společnosti se potýkaly s provozními problémy souvisejícími například s informačními technologiemi, daněmi a řízením rizik a nebylo rovněž jisté, zda mají ve všech oblastech činnosti, v nichž působily, dostatečný rozsah. Nizozemský stát zvážil řadu alternativ a rychle rozhodl, že spojení a dodatečné navýšení kapitálu je nejlepším způsobem, jak plně obnovit životaschopnost. Ve scénáři založeném na spojení kompenzovaly činnosti ABN AMRO N s vysokými vklady v oblasti retailového bankovnictví slabou finanční situaci společnosti FBN, zatímco společnost FBN mohla společnosti ABN AMRO N zajistit větší velikost a poskytnout mezinárodní pobočky. Subjekt vzniklý spojením měl mimoto lepší postavení při řešení praktických problémů a mohl využít rovněž dodatečných úspor z rozsahu. Spojení zamezilo nutnosti přeorganizovat každý subjekt zvlášť.
(240)
Pokud jde o situaci společností v době provedení každého opatření (III), Komise podotýká, že životaschopnost společností byla plně obnovena až po provedení všech opatření. Společnosti nebyly životaschopné v přechodné fázi, například ke dni 21. listopadu 2008, kdy bylo rozhodnuto o spojení. V této souvislosti Komise zdůrazňuje, že na konci prosince 2008, a tudíž po přijetí rozhodnutí o spojení, hrozilo, že společnost FBN nebude splňovat minimální kapitálové požadavky DNB, jelikož s ohledem na společnost ABN AMRO N musela provést odpis. Společnost ABN AMRO N byla v účetnictví společnosti FBN dosud vykazována s oceněním, které po ocenění použitém v opatření X již nebylo reálné (105), a proto byl nevyhnutelný odpis. Aby se vyřešily problémy společnosti FBN s kapitálem, získal nizozemský stát společnost ABN AMRO N od společnosti FBN za částku ve výši 6,5 miliardy EUR a koncem roku 2009 přijal další nápravná opatření spočívající v přeměně kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (viz 121. bod odůvodnění a poznámka pod čarou č. 52 tohoto rozhodnutí). Prohlášení nizozemského státu, […] a […] potvrzují, že i po uskutečnění integrovaných transakcí dne 3. října 2008 se společnosti FBN a ABN AMRO N i nadále potýkaly se značnými problémy ohledně životaschopnosti (106).
(241)
Komise rovněž podotýká, že nizozemský stát předložil plnohodnotný plán restrukturalizace až poté, co bylo rozhodnuto o opatřeních, což naznačuje, že k úplnému obnovení životaschopnosti došlo až po tomto rozhodnutí. V průběhu řízení Komise opakovaně žádala o předložení podrobného plánu restrukturalizace (viz například 137. bod odůvodnění), který byl nezbytný pro posouzení, zda byla plně obnovena životaschopnost společnosti, která obdržela podporu.
(242)
Dne 4. prosince 2009 předložil nizozemský stát plán restrukturalizace z prosince 2009, v tomto prvním plánu však dosud chyběly důležité údaje uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, jako jsou finanční výhledy pro pesimistický scénář. Potřebné doplňkové informace byly obdrženy dne 23. března 2010. Nizozemský stát na předchozí žádosti Komise o předložení plánu restrukturalizace odpověděl, že při restrukturalizaci společností FBN a ABN AMRO N hrálo zásadní úlohu spojení těchto společností. Podle něj potřebovalo dočasné vedení skupiny ABN AMRO na vypracování plánu určitý čas a před dokončením spojení nemohlo mít úplnou představu o budoucí podobě skupiny.
6.1.3 Existence výhody a závěr ohledně existence podpory u opatření provedených po integrovaných transakcích ze dne 3. října 2008
(243)
Opatření Z bylo nezbytné, aby se zamezilo poklesu podílů kapitálu společnosti FBN pod minimální kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech.
(244)
Problém společnosti FBN s kapitálem byl zapříčiněn vysokým oceněním společnosti ABN AMRO N v jejím účetnictví. Simulace ve zprávě o hloubkové kontrole vyhotovené […] prokazují, že snížení účetní hodnoty společnosti ABN AMRO N na 6,5 miliardy EUR by ve společnosti FBN vedlo k podílu kapitálu Tier 1 ve výši 3,8 % a celkovému kapitálovému poměru ve výši 7,6 % (107). Jinými slovy, hrozilo, že společnost FBN nedodrží minimální požadavky stanovené v právních předpisech, podle nichž musel minimální celkový kapitálový poměr činit 8 % (s nejvýše jednou polovinou kapitálu Tier 2). Podle zprávy […] zvýšil prodej společnosti ABN AMRO N nizozemskému státu za cenu ve výši 6,5 miliardy EUR podíl kapitálu Tier 1 a celkový kapitálový poměr ve společnosti FBN na 7,8 %, resp. 15,7 %, čímž se vyřešil problém společnosti FBN s kapitálem a společnosti to umožnilo setrvat na trhu.
(245)
Opatření poskytlo společnosti FBN výhodu v podobě kapitálu, který by nemohla získat na trzích. Společnost nemohla k (částečnému) vyřešení problému využít interně vytvořené základní zisky, mj. proto, že v roce 2008 utrpěla v souvislosti s Madoffovým podvodem ztráty ve výši 922 milionů EUR. Jelikož společnosti FBN hrozilo, že nesplní minimální kapitálové požadavky, umožnilo toto opatření společnosti dodržet požadavky stanovené v právních předpisech a pokračovat v činnosti.
(246)
Komise dospěla k závěru, že se nákup společnosti ABN AMRO N nizozemským státem neuskutečnil za tržních podmínek, a to z níže uvedených důvodů.
(247)
Investor v tržním hospodářství (108) zajímající se o nabytí společnosti ABN AMRO N v prosinci 2008 by použil tržní cenu s přihlédnutím k tržním podmínkám v té době. Ve zprávě […] měl nizozemský stát k dispozici dvě ocenění: ocenění „v průběhu hospodářského cyklu“ ve výši [5 - 9] miliard EUR, které předpokládalo normalizaci trhů, a ocenění na základě „stávajících tržních podmínek“ ve výši [4 - 6,5] miliard EUR, jež bylo založeno na tržních podmínkách v prvních dnech října roku 2008 (109). Investor v tržním hospodářství by jako výchozí bod použil ocenění na základě „stávajících tržních podmínek“.
(248)
Každopádně by bylo nutné ocenění na základě „stávajících tržních podmínek“ upravit, aby se zohlednilo zhoršení tržních podmínek mezi dnem 3. října 2008 (tj. datem vydání zprávy […] o ocenění) a skutečným dnem, kdy bylo nizozemským státem rozhodnuto o získání společnosti ABN AMRO N. V tomto období klesl index Euro Stoxx 50 o 22,2 % a index Euro Stoxx Banks o 45,3 %.
(249)
Tvrzení nizozemského státu, že úprava nebyla vzhledem ke konzervativnímu rizikovému profilu společnosti ABN AMRO N (tj. žádná toxická aktiva, dobrá finanční situace atd.) nutná, nelze uznat. Pokles trhu byl rozsáhlý, a to zejména v případě akcií bank, což naznačovalo, že nebyl až tolik spojen se zvláštnostmi akcií, nýbrž spíše se zhoršujícími se hospodářskými a finančními tržními podmínkami a s tím spojeným zvýšením požadovaných rizikových prémií. Vzhledem k této situaci je nezbytné upravit ocenění na základě „stávajících tržních podmínek“ ze dne 3. října 2008 směrem dolů, aby byl získán přiměřený odhad hodnoty společnosti ABN AMRO N ke dni 14. prosince 2008. Použití zaznamenaného procentního poklesu u indexů Euro Stoxx 50 a Euro Stoxx Banks (22,2 % a 45,3 %) vede k rozpětí tržní ceny v prosinci 2008 od [2,2 - 3,6] miliardy EUR do [3,1 - 5,1] miliardy EUR (tj. [4 - 6,5] miliardy EUR po snížení o 22,2 % a 45,3 %) (110).
(250)
Komise může uznat, že (jak tvrdí nizozemské orgány) je nutno provést úpravu s cílem zohlednit skutečnost, že nizozemský stát nezaplatil za transakci hotově. V důsledku opatření Y2 vlastnil nizozemský stát dluhopisy emitované společností FBN a poté za společnost ABN AMRO N zaplatil společnosti FBN tím, že upustil od vymáhání tohoto dluhu v nominální hodnotě ve výši 6,5 miliardy EUR. Jelikož se s dluhopisy vydanými ostatními bankami v této době obchodovalo za cenu nižší, než byla jejich nominální hodnota, může Komise uznat, že hodnota dluhových nástrojů, od jejichž vymáhání nizozemský stát upustil, byla nižší než jejich nominální hodnota. Podle dostupných informací o trhu může Komise uznat úpravu ve výši [10 - 30] %, tj. [0,65 - 1,95] miliardy EUR. To znamená, že skutečná cena transakce činila [4,55 - 5,85] miliardy EUR (6,5 miliardy EUR minus [0,65 - 1,95] miliardy EUR) místo 6,5 miliardy EUR (111).
(251)
Výši podpory obsažené v opatření Z pak představuje rozdíl mezi zaplacenou cenou a tržní hodnotou společnosti ABN AMRO N. Tento rozdíl je v rozmezí od [0 - 2,75] miliardy EUR ([4,55 - 5,85] miliardy EUR minus [3,1 - 5,1] miliardy EUR) do [0,95 - 3,65] miliardy EUR ([4,55 - 5,85] miliardy EUR minus [2,2 - 3,6] miliardy EUR).
(252)
Komise nevidí žádný důvod pro tvrzení nizozemského státu, že jeho ocenění ve výši 6,5 miliardy EUR bylo přesvědčivě doloženo schválením ostatními členy konsorcia a zprávou […]. Zaplacení příliš vysoké ceny za společnost ABN AMRO N nemělo na ostatní členy konsorcia žádný vliv, což znamená, že schválení prodeje z jejich strany neznamenalo schválení samotného ocenění. Není k dispozici rovněž žádný údaj o tom, že by členové konsorcia sami provedli nové ocenění. Rovněž dopis […] nepodporuje tvrzení nizozemského státu. Společnost […] pouze ověřila metodiku a postup a příslušnou stručnou zprávu nelze pokládat za věrohodné ocenění. Ve zprávě […] byla jako základ použita cena, kterou nizozemský stát zaplatil za společnosti FBN a ABN AMRO N dne 3. října 2008. Jak bylo objasněno výše, transakce ze dne 3. října 2008 není tržní transakcí. K odvození tržní ceny nelze použít transakci, která obsahuje podporu.
(253)
Ani zpráva odborníků pracujících pro akcionáře společnosti Fortis SA/NV nepodporuje hypotézu, že nizozemský stát nezaplatil příliš vysokou cenu. Zpráva je pouze druhotnou analýzou ocenění a metod oceňování, které byly v tomto procesu použity, a nepředstavuje nové ocenění. Zprávu je mimoto nutno posoudit v tomto kontextu. Akcionáři společnosti Fortis SA/NV měli obavy, že za aktiva, která získal nizozemský stát, obdrželi příliš nízkou cenu, a zpráva se zabývá především tímto tvrzením, tj. že nizozemský stát zaplatil příliš nízkou cenu. Je nutno rovněž zmínit, že odstavce, na něž odkazuje nizozemský stát, neříkají nic o samotné společnosti ABN AMRO N, nýbrž se vztahují na celý soubor aktiv, která získal nizozemský stát.
(254)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření Z je opatřením státní podpory ve prospěch společnosti FBN, jelikož jí poskytlo kapitál, který této společnosti umožnil setrvat na trhu. Zjištěná výše podpory je v rozmezí od [0-2,75] miliardy EUR do [0,95 - 3,65] miliardy EUR.
(255)
Komise dospěla k závěru, že za pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z odpovídal nizozemský stát, a nikoli společnost ABN AMRO N. Ode dne 3. října 2008 byl nizozemský stát vázán podmínkami dohody akcionářů konsorcia. Byl proto povinen provést rozdělení společnosti ABN AMRO Holding za podmínek popsaných ve zmíněné dohodě. Jelikož orgán finančního dohledu povolil zahájení procesu rozdělení teprve po vyřešení problému společnosti ABN AMRO Z s kapitálem, neměl nizozemský stát a ostatní členové konsorcia jinou možnost, než pokrýt nedostatek kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z.
(256)
Společnost ABN AMRO N jednala při poskytnutí potřebného kapitálu společnosti ABN AMRO Z, která neměla žádné provozní činnosti, pouze jako zprostředkovatel.
(257)
Komise nenalezla žádné důkazy o nepřímé podpoře poskytnuté společnosti ABN AMRO N. Vysvětlení, které poskytl nizozemský stát, potvrdilo, že se všechny významné finanční transakce mezi společnostmi ABN AMRO Z a ABN AMRO N uskutečnily za tržních podmínek, nebo k nim došlo před zásahem státu dne 3. října 2008.
(258)
Jak je uvedeno v 110. bodě odůvodnění, nástroj k snížení kapitálových požadavků byl zaveden po oddělení společnosti ABN AMRO II od ABN AMRO Bank za účelem pokrytí obezřetnostního rozpětí ve výši 500 milionů EUR a nákladů na integraci ve výši 1,2 miliardy EUR, zatímco hotovost pocházející z povinně převoditelných cenných papírů byla vložena do společnosti ABN AMRO Z. Ode dne oddělení společnosti ABN AMRO II od ABN AMRO Bank (tj. 6. února 2010) (do skončení platnosti nástroje k snížení kapitálových požadavků v říjnu 2010) představoval zmíněný nástroj státní podporu pro společnost ABN AMRO II, zatímco částka výnosů z povinně převoditelných cenných papírů ve výši 1,7 miliardy EUR, která byla převedena na společnost ABN AMRO Z, přestala být k témuž dni podporou pro společnosti ABN AMRO N/ABN AMRO II. Tyto změny proto nemění výši podpory, nýbrž pouze nástroje, jejichž prostřednictvím byla podpora poskytnuta, a dobu trvání. Tato změna formy nenastoluje žádné otázky, jež by bylo nutno posoudit ve zbývající části tohoto rozhodnutí.
(259)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření A nepředstavuje státní podporu. Podle dohody akcionářů konsorcia bylo smluvní povinností nizozemského státu jakožto nástupce společnosti Fortis SA/NV vyřešit nedostatek kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z. Opatření proto neposkytuje společnosti ABN AMRO N selektivní výhodu ani ji neosvobozuje od nákladů, které by musela normálně hradit.
(260)
Jelikož nástroj k snížení kapitálových požadavků nepostačoval k pokrytí nedostatku kapitálu ve společnosti ABN AMRO Z, musel nizozemský stát vložit další kapitál prostřednictvím povinně převoditelných cenných papírů. Zdůvodnění uvedené s ohledem na opatření A se vztahuje rovněž na opatření B1.
(261)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření B1 nepředstavuje státní podporu, jelikož financování nedostatečného kapitálu společnosti ABN AMRO Z bylo podle dohody akcionářů konsorcia povinností nizozemského státu a neposkytlo společnosti ABN AMRO N selektivní výhodu.
(262)
Celá částka ve výši 1,08 miliardy EUR (tj. opatření B2 a B3 společně) zahrnuje obecné náklady na rozdělení ve výši 480 milionů EUR, náklady ve výši 90 milionů EUR spojené se zřízením oddělení peněžního trhu a vytvoření obezřetnostního rozpětí ve výši 500 milionů EUR. Je nutné rozlišovat mezi obezřetnostním rozpětím ve výši 500 milionů EUR a ostatními náklady na rozdělení ve výši 580 milionů EUR.
(263)
Co se týká ostatních nákladů na rozdělení, Komise uznává, že dohoda akcionářů konsorcia ukládala nizozemskému státu povinnost provést rozdělení společnosti ABN AMRO Holding na tři samostatné části podle pokynů uvedených v dohodě. Jinými slovy, náklady na rozdělení byly důsledkem smluvních povinností nizozemského státu jakožto nástupce společnosti Fortis SA/NV. Společnost ABN AMRO N neměla v důsledku tohoto opatření na čistém základě lepší kapitálovou pozici, jelikož nizozemský stát vložil kapitál, který byl ihned spotřebován na náklady na rozdělení.
(264)
Toto odůvodnění však neplatí pro obezřetnostní rozpětí ve výši 500 milionů EUR, jelikož stát neměl smluvní povinnost je poskytnout. Pokud by nizozemský stát neposkytl tuto pomoc, nacházela by se společnost ABN AMRO N v horší finanční situaci a musela by například snížit svá rizikově vážená aktiva, aby uvolnila kapitál. Jinými slovy, obezřetnostní rozpětí představuje selektivní výhodu, která zlepšila soutěžní postavení společnosti ABN AMRO N v porovnání se scénářem, podle něhož by toto opatření nebylo provedeno.
(265)
Vyvozuje se proto závěr, že zatímco obecné náklady na rozdělení nepředstavují státní podporu, obezřetnostní rozpětí ve výši 500 milionů EUR (tj. část opatření B3) ano. Toto obezřetnostní rozpětí poskytlo společnosti ABN AMRO N dodatečný kapitál a představuje selektivní výhodu.
(266)
Komise podotýká, že po získání společností FBN a ABN AMRO N nizozemským státem neexistovala žádná smluvní nebo ekonomická povinnost tyto dvě společnosti spojit. Divize správy majetku ve společnosti ABN AMRO N byla začleněna do společnosti Fortis Bank SA/NV, tato divize však není pro banky naprosto nezbytnou činností, jelikož mnoho ostatních bank pořizuje produkty v oblasti správy majetku od specializovaných externích poskytovatelů. Nizozemský stát sám dne 21. listopadu 2008 rozhodl o spojení společností ABN AMRO N a FBN. Tuto možnost upřednostnil před ostatními alternativami restrukturalizace, jako je samostatná strategie pro obě banky, rychlý prodej jedné či obou společností nebo rychlý prodej významných dceřiných společností.
(267)
Společnosti FBN a ABN AMRO N nebyly s to uhradit počáteční náklady na integraci vyplývající ze spojení samy. Komise podotýká, že nizozemský stát hájil na veřejnosti spojení tím, že „obě banky jsou silnější společně než samostatně“ (112). Spojení mělo vést k významným výhodám v podobě synergií (v odhadované výši 1,1 miliardy EUR před zdaněním ročně) a silnějšímu soutěžnímu postavení (např. vyšší podíly na trhu, lepší finanční základna atd.).
(268)
K získání přínosů plynoucích ze spojení musely společnosti FBN a ABN AMRO N uhradit různé náklady (konkrétně náklady spojené s nápravným opatřením v souvislosti se spojením, náklady na integraci). Nizozemský stát tyto náklady uhradil prostřednictvím rekapitalizace (v době, kdy byl kapitál dosud obtížně dostupný), zatímco společnosti FBN a ABN AMRO N získaly všechny výhody. To proto poskytuje společnostem FBN a ABN AMRO N jednoznačnou výhodu.
(269)
Podle nizozemského státu vedlo spojení ke kladné čisté současné hodnotě (113). Jak však již bylo podrobně rozvedeno v 235. až 242. bodě odůvodnění, opatření B4 a B5 souvisela s ostatními opatřeními státní podpory a byla součástí širšího plánu restrukturalizace, takže se zásada investora v tržním hospodářství nepoužije.
(270)
Vyvozuje se proto závěr, že opatření B4 a B5 představují státní podporu ve výši 300 milionů EUR resp. 1,2 miliardy EUR. Tato opatření poskytla společnostem FBN a ABN AMRO N selektivní výhodu tím, že jim poskytla kapitál.
(271)
Opatření C poskytuje společnosti FBN kapitál, který jí umožnil splnit minimální regulační požadavky orgánu finančního dohledu. Pokud by nizozemský stát nepřeměnil její kapitál Tier 2 na kapitál Tier I, musela by společnost FBN ukončit svou činnost, nebo by musela hledat alternativní řešení, jako je snížení rizikově vážených aktiv k uvolnění kapitálu Tier 1. Díky tomuto opatření měla společnost FBN nakonec k dispozici více kapitálu a silnější soutěžní postavení než v případě scénáře „bez podpory“.
(272)
Nizozemský stát přeměnil dluhové nástroje Tier 2 v nominální hodnotě ve výši 1,35 miliardy EUR na kapitál Tier 1 ve stejné výši. Tato přeměna vede ke stejným peněžním tokům jako scénář, podle něhož by společnost FBN odkoupila nástroje Tier 2 ve vlastnictví státu za nominální hodnotu, načež by následovalo navýšení kapitálu o stejnou částku. Analogicky s 250. bodem odůvodnění může Komise uznat, že tržní hodnota dluhových nástrojů, od jejichž vymáhání nizozemský stát upustil, byla nižší než jejich nominální hodnota. S přihlédnutím k snížení hodnoty podobných nástrojů rovnocenných bank je snížení hodnoty ve výši [135 - 405] milionů EUR (tj. o [10 - 30] %) odůvodněné. Jinými slovy, nepřímým odkupem nástrojů v nominální hodnotě by společnost FBN nepřímo zaplatila nizozemskému státu částku zbytečně vyšší o [135 - 405] milionů EUR. Výše podpory proto činí [0,945 - 1,215] miliardy EUR, nikoli 1,35 miliardy EUR.
(273)
Tvrzení nizozemského státu, že opatření je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, nelze přijmout. Opatření bylo provedeno společně s jinými opatřeními, jež obsahovala státní podporu, jak je objasněno v 235. až 242. bodě odůvodnění, takže se zásada investora v tržním hospodářství nepoužije.
(274)
Je proto nutno vyvodit závěr, že opatření C představuje státní podporu ve výši [0,945 - 1,215] miliardy EUR, jelikož poskytuje společnosti FBN výhodu v podobě dodatečného kapitálu.
(275)
Co se týká plateb pro ostatní členy konsorcia, Komise vyvodila závěr, že platby byly skutečně součástí povinností souvisejících s dohodou akcionářů konsorcia. Členové konsorcia předvídali, že se během procesu rozdělování objeví některé neočekávané záležitosti, a dohoda akcionářů konsorcia popisuje postupy, jež se použijí k vyřešení těchto záležitostí. Komise nenalezla žádné důkazy, že by platby nizozemského státu pro ostatní členy konsorcia vedly k dodatečnému převodu čistých aktiv na společnost ABN AMRO N či k jiné výhodě poskytnuté této společnosti.
(276)
Vyvozuje se proto závěr, že opatření D nepředstavuje státní podporu, jelikož toto opatření představovalo podle dohody akcionářů konsorcia povinnost státu, a nikoli povinnost společnosti ABN AMRO N. Opatření neposkytlo společnosti ABN AMRO N žádnou selektivní výhodu.
(277)
Komise dospěla k závěru, že křížové závazky souvisely do značné míry se zvláštní situací s ohledem na oddělení společnosti ABN AMRO N od mateřské společnosti ABN AMRO Bank (nyní RBS NV). Podle nizozemského práva obchodních společností je Deutsche Bank jakožto kupec New HBU i nadále odpovědná za dluhy společnosti ABN AMRO Bank, pokud by tato neplnila své povinnosti. Deutsche Bank proto chtěla být odškodněna za riziko, které podstupuje s ohledem na společnost ABN AMRO Bank. Pokud by společnost ABN AMRO N nebyla oddělena od ABN AMRO Bank, tyto křížové závazky mezi New HBU a ABN AMRO Bank by neexistovaly. Nizozemský stát proto poskytl záruku za křížové závazky, které existují výhradně v důsledku oddělení společnosti ABN AMRO N. Nizozemský stát neposkytl záruku za křížový závazek mezi New HBU a společností ABN AMRO N.
(278)
Vyvozuje se proto závěr, že lze uznat, že opatření E nepředstavuje státní podporu, jelikož oddělení společnosti ABN AMRO N od ABN AMRO Bank bylo podle dohody akcionářů konsorcia povinností nizozemského státu.
6.1.4 Vyčíslení státní podpory
(279)
Skupina ABN AMRO (nebo společnosti FBN a ABN AMRO N před spojením) měla prospěch z podpory na rekapitalizaci, která je v rozmezí od 4,2 miliardy EUR do 5,45 miliardy EUR. Tato částka představuje 2,75 % - 3,5 % rizikově vážených aktiv skupiny ABN AMRO.
(280)
Komise podotýká, že společnost FBN měla prospěch rovněž z vysoké částky podpory likvidity, a to v relativním i absolutním vyjádření.
Tabulka č. 5
Státní podpora: Souhrnná tabulka podpory na rekapitalizaci a podpory likvidity
Podpora na rekapitalizaci
(všechny údaje v miliardách EUR)
Minimální státní podpora
Maximální státní podpora
Rizikově vážená aktiva subjektu vzniklého spojením FBN-ABN AMRO N
Min. % rizikově vážených aktiv
Max. % rizikově vážených aktiv
Opatření Z: nizozemský stát získává AA od FBN
[0 - 2,75]
[0,95 - 3,65]
162,6 (114)
[0 - 1,7] %
[0,6 - 2,25] %
Opatření B3: náklady na rozdělení (obezřetnostní rozpětí)
0,5
0,5
149,5 (115)
0,33 %
0,33 %
Opatření B4: nedostatek kapitálu v souvislosti s prodejem HBU
0,3
0,3
149,5
0,20 %
0,20 %
Opatření B5: náklady na integraci
1,2
1,2
149,5
0,80 %
0,80 %
Opatření C: přeměna kapitálu Tier 2 na Tier 1
[0,945 - 1,215]
[0,945 - 1,215]
149,5
[0,63 - 0,82] %
[0,63 - 0,82] %
Podpora na restrukturalizaci celkem
4,2
5,45
2,75 %
3,5 %
Podpora financování/likvidity
Opatření Y1: krátkodobá likvidní facilita
45
Opatření Y2: dlouhodobé úvěry
7,9
Emise nových dluhových nástrojů se zárukou v rámci nizozemského systému záruk
18,8
Celková podpora financování/likvidity
71,7 (tj. 52,9 po opravě s ohledem na dvojí započtení) (116)
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory
(281)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy může Komise prohlásit podpory za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Pokud jde o nizozemské hospodářství, riziko vážné poruchy potvrdila skutečnost, že Komise několikrát schválila opatření nizozemských orgánů v boji proti finanční krizi, např. systém záruk.
(282)
V této souvislosti je však důležité vyzdvihnout, že Soud prvního stupně zdůraznil, že ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy je nutno uplatňovat restriktivně (117), takže by se hospodářská porucha měla týkat celého členského státu a neměla by mít pouze regionální rozměr. Komise podotýká, že společnosti ABN AMRO N a FBN patří k předním nizozemským bankám s celostátní sítí poboček a v řadě segmentů mají na nizozemském trhu retailového bankovnictví a bankovnictví pro malé a střední podniky přední postavení. V kontextu různých nejistot ohledně překonání světové finanční a hospodářské krize by ukončení činnosti těchto bank vedlo k vážné poruše v nizozemském hospodářství, a proto lze státní podporu nizozemské vlády posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(283)
Komise uvedla podrobnější údaje o slučitelnosti konkrétních opatření ve svém sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o znehodnocených aktivech a o požadované restrukturalizaci ve sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Jednotlivá opatření je nutno přezkoumat na základě příslušných sdělení Komise. Nástroj k snížení kapitálových požadavků nezahrnuje znehodnocená aktiva a je ve skutečnosti náhradou rekapitalizačního opatření. Obecné zásady uvedené ve sdělení o znehodnocených aktivech by však měly platit i pro nástroj k snížení kapitálových požadavků, aby byl tento nástroj v souladu s vnitřním trhem. V zájmu zachování rovných podmínek musela Komise ověřit, zda nebyl tento nástroj využit k přesunu očekávaných ztrát z portfolia na stát. Opatření A by mělo obsahovat rovněž dostatečné pobídky k odchodu a v případě, že by se ekonomická situace zhoršila, musela by společnost ABN AMRO N převzít určité ztráty prostřednictvím vertikálního podílu na rizicích. Opatření v oblasti likvidity (opatření Y1 a Y2) je nutno posoudit podle sdělení o bankovnictví a rekapitalizační opatření (a zejména opatření Z, B4 a B5 a rovněž obezřetnostní rozpětí ve výši 500 milionů EUR, které bylo součástí opatření B3 a C) podle sdělení o rekapitalizaci.
6.2.1 Slučitelnost opatření Y1 a Y2 podle sdělení o bankovnictví
(285)
Aby byla opatření Y1 a Y2 v souladu se sdělením o bankovnictví, měla by být dobře cílená, přiměřená a navržená v takové podobě, aby zamezila neoprávněnému narušení hospodářské soutěže.
(286)
Komise opakuje závěr uvedený v 51. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009, že opatření k přerušení veškerých vazeb mezi společností FBN a její mateřskou společností Fortis SA/NV s omezenou likviditou bylo nezbytné k ochraně společnosti FBN před tehdejšími akutními problémy její mateřské společnosti. Opatření proto lze považovat za dobře cílená na záchranu společnosti FBN.
(287)
Opatření Y1 a Y2 by měla být rovněž přiměřená a neměla by zbytečně narušovat hospodářskou soutěž. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně systém stanovování cen vypracovaný nizozemským státem, který měl vytvořit rovné podmínky se systémem záruk (viz 169. bod odůvodnění). Co se týká systémů záruk, Komise soustavně požadovala, aby členské státy účtovaly u záruk delších než tři měsíce (a ne delších než 12 měsíců) prémii ve výši nejméně 50 bazických bodů. Komise zjistila, že nizozemský stát nepožadoval u půjček delších než tři měsíce konzistentně sazbu EURIBOR + 50 bazických bodů. Komise proto může prohlásit opatření Y1 za slučitelné s vnitřním trhem pouze pod podmínkou, že bude provedena opravná platba ve výši 18,2 milionu EUR s cílem zajistit, aby za úvěry se splatností delší než tři měsíce bylo skutečně poskytnuto protiplnění ve výši EURIBOR + 50 bazických bodů. Komise hodnotí kladně, že všechny likvidní facility byly splaceny a ukončeny v červnu 2009.
(288)
Pokud jde o opatření Y2, Komise podotýká, že jelikož nizozemský stát nezměnil úrokovou sazbu a splatnost půjček, měla společnost FBN prospěch z relativně levných půjček, které mohly narušit hospodářskou soutěž. Komise tedy může prohlásit toto opatření za slučitelné se sdělením o bankovnictví pouze v případě, budou-li splněny všechny podmínky stanovené dále v tomto rozhodnutí, a zejména budou-li náležitě provedena opatření, která mají omezit narušení hospodářské soutěže.
6.2.2 Slučitelnost opatření Z, B3 (konkrétně 500 milionů EUR), B4 a B5 a C na základě sdělení o rekapitalizaci
(289)
Komise dospěla k závěru, že dotyčná opatření byla zavedena s cílem vyřešit skutečné potřeby a představovala minimum nezbytné k úplnému obnovení životaschopnosti dotyčných společností.
(290)
Pokud jde o protiplnění, Komise podotýká, že stát již vlastnil veškeré kmenové akcie společnosti FBN (a nepřímo veškeré akcie společnosti ABN AMRO N). Všechna tato opatření byla nevyhnutelná k zachování hodnoty těchto účastí.
(291)
Skupina ABN AMRO docílí v roce 2013 návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně […] %, což naznačuje, že díky všem státním zásahům byl vytvořen životaschopný a ziskový subjekt.
(292)
Veškerá dostupná ocenění skupiny ABN AMRO značně překračují částku podpory obsažené v opatřeních Z, B3, B4, B5 a C (tj. v rozmezí od 4,2 miliardy EUR do 5,45 miliardy EUR). Stát proto obdrží za podporu, která byla poskytnuta společnostem ABN AMRO N a FBN, odpovídající protiplnění (118).
(293)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že opatření Z, B3, B4, B5 a C jsou slučitelná se sdělením o rekapitalizaci, budou-li náležitě splněny podmínky stanovené dále v tomto rozhodnutí.
6.2.3 Slučitelnost nástroje k snížení kapitálových požadavků se zásadami stanovenými ve sdělení o znehodnocených aktivech
(294)
Komise uznává, že nástroj k snížení kapitálových požadavků, který zavedl nizozemský stát, se liší od obvyklých opatření týkajících se znehodnocených aktiv, která byla posuzována v jiných případech. Zatímco ostatní opatření týkající se znehodnocených aktiv měla banky zbavit znehodnocených aktiv, portfoliem, které je chráněno nástrojem k snížení kapitálových požadavků, je tradiční nizozemské hypoteční portfolio, u něhož společnost ABN AMRO N ani externí odborníci neočekávají významné zhoršení výkonnosti.
(295)
Komise podotýká, že obvyklá rekapitalizace na úrovni společnosti ABN AMRO N nebyla pro nizozemský stát vhodná, jelikož tato společnost nebyla v příslušném okamžiku samostatným právním subjektem a nizozemský stát nebyl schopen ohraničit její příspěvek ke kapitálu, což by mohlo mít negativní dopady zejména v zátěžových scénářích. Soukromé nástroje k snížení kapitálových požadavků navíc nebyly schůdné vzhledem k rozsahu transakce a složitosti v souvislosti s rozdělením ABN AMRO Bank NV, mateřské společnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z.
(296)
Vzhledem k této zvláštní situaci může Komise uznat, že nástroj k snížení kapitálových požadavků představuje spíše alternativu tradičního navýšení kapitálu než ochranu před toxickými aktivy, a jedná se proto o nezbytné a vhodně zacílené opatření k vyřešení kapitálového problému společnosti ABN AMRO Z.
(297)
Navzdory skutečnosti, že opatření představuje především náhradu rekapitalizace, mělo by být toto opatření v souladu s ostatními režimy na záchranu kapitálu, a tudíž chránit vnitřní trh, jak je objasněno v 284. bodě odůvodnění.
(298)
Komise dospěla k závěru, že nizozemský stát poskytl dostatečné důkazy, aby prokázal, že ocenění bylo takové, že společnost ABN AMRO N nebo její právní nástupce ponesou očekávané ztráty. Údaje o trhu (zejména zprávy o ratingu), historické údaje a nejnovější důkazy od společnosti ABN AMRO N prokazují, že tranše první ztráty ve výši 20 bazických bodů ročně by měla postačovat k pokrytí očekávaných ztrát.
(299)
Protiplnění, které poskytla společnost ABN AMRO N, není nižší, než se požaduje ve sdělení o znehodnocených aktivech a ve sdělení o rekapitalizaci. Protiplnění znamená, že společnost ABN AMRO N zaplatí z kapitálu uvolněného transakcí v důsledku snížení rizikově vážených aktiv 10 %. Tato sazba obstála v porovnání s minimálními sazbami uvedenými v bodě 27 sdělení o rekapitalizaci. Vzhledem k relativně vysokému protiplnění lze mít za to, že vertikální podíl na rizicích ve výši 5 % a mechanismus zpětného získání jsou v souladu s bodem 24 a poznámkou pod čarou č. 15 ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(300)
Opatření A obsahuje rovněž dostatečné pobídky k odchodu. Možnost vypovězení popsaná v 107. bodě odůvodnění naznačuje, že pro společnost ABN AMRO N (nebo nyní skupinu ABN AMRO) je snadné opatření ukončit. Ceny jsou mimoto stanoveny tak, že opatření je postupem času dražší. Smluvní podmínky znamenají, že cena nebude upravena, pokud skupina ABN AMRO začne vypočítávat své kapitálové požadavky podle rámce Basilej II. Neexistence úpravy omezí účinek opatření v podobě snížení kapitálových požadavků, přičemž se poplatek za poskytnutí záruky nesníží. Tranše první ztráty je mimoto vypočítána jako procento původní hodnoty portfolia, takže se tranše první ztráty jako procento zbývajícího portfolia (tj. původního portfolia opraveného mimo jiné o splátky) bude postupem času zvyšovat.
(301)
Vzhledem k charakteristikám nástroje k snížení kapitálových požadavků a s ohledem na plán restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010 popsaný v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že opatření A je slučitelné s obecnými zásadami vztahujícími se na opatření na záchranu znehodnocených aktiv a se zásadami vnitřního trhu, jak byly objasněny v 284. bodě odůvodnění.
(302)
Skutečnost, že nástroj k snížení kapitálových požadavků skupina ABN AMRO brzy po zavedení požadavků rámce Basilej II vypověděla, potvrzuje dodatečně analýzu, která byla provedena v 294. až 301. bodě odůvodnění.
6.3 Posouzení podpory a plánu restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovaného plánu restrukturalizace z listopadu 2010 podle sdělení o restrukturalizaci
(303)
Vzhledem k výši a rozsahu podpory (jak bylo popsáno v předchozích odstavcích), a zejména vzhledem ke skutečnosti, že podpora na rekapitalizaci překračuje 2 % rizikově vážených aktiv, se Komise domnívá, že v souladu s bodem 4 sdělení o restrukturalizaci je zapotřebí důkladná restrukturalizace.
6.3.1 Životaschopnost
(304)
Z plánu restrukturalizace by mělo být patrné, že strategie banky je založena na ucelené koncepci, a tento plán by měl prokazovat, že banka obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(305)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí ze dne 5. února 2010, obchodní modely společností FBN a ABN AMRO N nebyly založeny na přejímání nadměrného rizika a neudržitelných úvěrových praktikách. V důsledku oddělení od svých mateřských skupin byly však oba subjekty zranitelné a v určitých základních oblastech činnosti nedostatečně vybavené. Po oddělení od mateřské společnosti měla společnost ABN AMRO N špatný přístup k větším společnostem, neměla již mezinárodní síť a postrádala řadu kapacit v oblasti produktů a informačních technologií. Společnost FBN byla oddělením od své mateřské společnosti rovněž vážně zasažena a její financování bylo velmi závislé na velkoobchodních trzích. Plán restrukturalizace skupiny ABN AMRO z prosince 2009 (a rovněž aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010) prokazuje, že integrace společností ABN AMRO N a FBN významně omezuje nedostatky jednotlivých subjektů. Spojení společností FBN a ABN AMRO N pomohlo některé tyto problémy zmírnit. Velká franšíza společnosti ABN AMRO N v oblasti retailového a soukromého bankovnictví měla dostatek vkladů, což vytvářelo lepší finanční profil integrované skupiny, společnost FBN vyřešila částečně problém společnosti ABN AMRO N v souvislosti s mezinárodní sítí a obě společnosti dohromady mohly lépe vyřešit například problémy související s informačními technologiemi (nemusely znovu vytvářet samostatně platformu informačních technologií a jiné nástroje podpory).
(306)
Z finančních výhledů vyplývá, že na konci období restrukturalizace by měl být subjekt vzniklý spojením schopen pokrýt své náklady a docílit přiměřené návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně […] %. I v případě zátěžového scénáře bude společnost i nadále zisková, přičemž její poměry kapitálové přiměřenosti budou vyšší než minimální prahové hodnoty stanovené v právních předpisech. Zdá se proto, že kapitálová rezerva společnosti je (po opakovaných státních zásazích) dostatečně vysoká, aby společnost mohla přestát budoucí nepříznivou situaci, aniž by se musela znovu obrátit na stát.
(307)
Jak prokazují údaje za druhé pololetí roku 2008 a první pololetí roku 2009, aby byla společnost zcela životaschopná, má zásadní význam dosažení dostatečně vysokých čistých úrokových výnosů. Plán restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010 lze proto prohlásit za slučitelné s požadavky na životaschopnost uvedenými ve sdělení o restrukturalizaci pouze pod podmínkou, že skupina ABN AMRO bude usilovat o dosažení aktualizovaných čistých úrokových výnosů, které jsou uvedeny v plánu restrukturalizace z listopadu 2010. Skupina ABN AMRO by měla Komisi pravidelně (alespoň čtvrtletně) informovat o vývoji. Pokud skupina ABN AMRO zjistí rozdíly oproti těmto výhledům, měla by okamžitě přijmout nápravná opatření.
(308)
Plán restrukturalizace by měl obsahovat výhledy s potřebným rozčleněním a restrukturalizace vyžaduje rovněž ukončení činností, jež by ve střednědobém horizontu byly ze strukturálního hlediska nadále ztrátové (119). V 120. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 5. února 2010 vyslovila Komise pochybnosti, zda byly přiměřeně řešeny otázky životaschopnosti divize Prime Fund Solutions, která v roce 2008 vykázala v souvislosti s Madoffovým podvodem významnou ztrátu. Tato záležitost byla vyřešena prodejem divize PFS společnosti Credit Suisse (viz rovněž 74. bod odůvodnění). Podrobné výhledy na úrovni divizí prokazují, že v základním i zátěžovém scénáři přispějí všechny divize kladně k výsledkům. Komise proto může vyvodit závěr, že neexistují žádné další divize, jež by měly ze strukturálního hlediska problémy se ziskovostí, a na základě tohoto závěru usuzuje, že k zlepšení životaschopnosti společnosti nejsou zapotřebí další odprodeje.
6.3.2 Sdílení zátěže/nezbytné minimum
(309)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně prokazovat, že podpora je omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, nýbrž v maximálním možném rozsahu i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Podpora na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. To znamená, že podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je například nabytí nových podniků (120).
(310)
Ve sdělení o restrukturalizaci je připomenuto, že zákaz akvizic je nezbytný k tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by například nemělo být financováno nabytí podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(311)
Ve sdělení o restrukturalizaci je zákaz akvizic spojen rovněž s narušením hospodářské soutěže. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor konkurentů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že by „banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků. Tato podmínka by měla platit alespoň po dobu tří let a v závislosti na rozsahu, výši a délce trvání podpory může být zachována až do konce období restrukturalizace“.
(312)
V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci může být podpora prohlášena za slučitelnou pouze pod podmínkou, že skupina ABN AMRO bude po dobu tří let od data vydání tohoto rozhodnutí důsledně dodržovat zákaz akvizic (121). Zákaz akvizic by se měl prodloužit, bude-li nizozemský stát po třech letech vlastnit i nadále více než 50 % skupiny ABN AMRO. Zákaz akvizic by však neměl přesahovat pět let. Zatímco část podpory již byla splacena, některá opatření (zejména opatření Z a C) nemůže banka splatit kvůli formě, v jaké byla poskytnuta (tj. nikoli ve formě hybridního dluhového nástroje). Ukončení státního vlastnictví představuje náhradu za odhad, kdy skončí výhoda plynoucí z podpory.
(313)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace z prosince 2009 (doplněný dne 23. března 2010 o pesimistické finanční výhledy) již uváděl, že skupina ABN AMRO se stala životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a u nějž se očekává dosažení přiměřeného zisku i v případě špatných hospodářských podmínek. Aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010 tuto analýzu potvrdil. Obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Zákaz akvizic proto není v rozporu s obnovením životaschopnosti.
(314)
Komise se domnívá, že podle bodu 26 sdělení o restrukturalizaci je nevyhnutelný zákaz výplaty kupónů z hybridních kapitálových nástrojů a zákaz týkající se koupě hybridních kapitálových nástrojů (122). V kontextu restrukturalizace nejsou opatření, která snižují celkové množství vlastních finančních prostředků, slučitelná s cílem týkajícím se sdílení zátěže a s požadavkem na nezbytné minimum.
(315)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud tyto činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“. Podrobné posouzení plánu restrukturalizace skupiny ABN AMRO z prosince 2009 (a aktualizovaného plánu restrukturalizace z listopadu 2010) Komisi umožňuje vyvodit závěr, že během přibližně dvou let by skupina ABN AMRO měla obnovit svou životaschopnost, jak dokládá přijatelná návratnost vlastního kapitálu ve výši přibližně […] % v roce 2012 resp. 2013. V tomto kontextu se zdá, že dvouletý zákaz výplaty kupónů z hybridních kapitálových nástrojů a zákaz týkající se koupě hybridních kapitálových nástrojů (123) je vhodný k zajištění náležitého sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu společnosti (124). Podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze pod podmínkou dvouletého zákazu výplaty kupónů z hybridních kapitálových nástrojů a zákazu týkajícího se koupě těchto nástrojů, jak je podrobně popsáno v článku 8 v normativní části rozhodnutí. Tento zákaz týkající se výplaty kupónů a koupě by se měl vztahovat rovněž na držitele prioritních akcií FBNH, aby byly odstraněny pochybnosti Komise, které byly uvedeny v 130. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 5. února 2010.
(316)
V ostatních případech jsou opatření týkající se sdílení zátěže nezbytná rovněž k zajištění toho, že zachráněné banky nesou přiměřenou odpovědnost za důsledky svého chování v minulosti, aby vytvořily vhodné pobídky pro své chování i chování ostatních v budoucnu. Tento faktor je v tomto případě méně důležitý, jelikož problémy společnosti byly do značné míry spojeny s bývalou mateřskou společností Fortis SA/NV (viz oddíl 6.3.3 „Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže“). Z hlediska sdílení zátěže lze proto uznat, že nedojde k významným odprodejům kromě prodeje divizí PFS a Intertrust, na něž společně připadalo […] % celkového provozního příjmu a […] % rizikově vážených aktiv.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(317)
Co se týká opatření, která jsou nezbytná k omezení narušení hospodářské soutěže, tento případ vykazuje některé atypické znaky.
(318)
V bodě 28 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, k jakému druhu narušení hospodářské soutěže může dojít, je-li státní podpora poskytnuta s cílem přispět k finanční stabilitě v dobách systémové krize: „V situaci, kdy banky spolu soutěží na základě kvality svých produktů a služeb, pak ty banky, které nakumulují nadměrné riziko nebo se spoléhají na neudržitelné obchodní modely, nakonec v rámci konkurence bankovních produktů a služeb ztratí podíl na trhu a pravděpodobně trh opustí, zatímco jiní, efektivnější soutěžitelé na příslušných trzích expandují nebo na tyto trhy vstoupí. Státní podpora prodlužuje narušení hospodářské soutěže, ke kterým došlo v minulosti v důsledku nadměrného riskování a neudržitelných obchodních modelů, a to tím, že uměle podporuje tržní sílu příjemců podpory. Tak může podpora vytvářet morální hazard pro příjemce podpory a zároveň u subjektů, jež nejsou příjemci podpory, oslabit motivaci k soutěžení, investicím a inovacím.“
(319)
Jak je objasněno v rozhodnutí ze dne 3. prosince 2008, potíže společností Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV vyplývaly z nadměrných rizik: i) společnost Fortis Bank SA/NV investovala velkou částku peněz do strukturovaného úvěru a ii) společnost Fortis SA/NV se rozhodla koupit společnost ABN AMRO N za velmi vysokou cenu. Aby bylo možno schválit podporu pro tyto banky, požaduje Komise významné omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu. V tomto ohledu Komise podotýká, že se společnost Fortis SA/NV rozdělila na čtyři části: belgická a mezinárodní aktiva v oblasti pojištění jsou dosud součástí kótované společnosti Fortis SA/NV (která se po úpadku společnosti Fortis SA/NV přejmenovala na Ageas); Fortis Bank SA/NV a BGL získala společnost BNP Paribas; nizozemský stát získal společnost FBN (včetně ABN AMRO N) a nizozemský stát převzal rovněž nizozemské činnosti v oblasti pojištění (125). Jinými slovy, společnost Fortis SA/NV byla rozdělena na menší subjekty a samotná společnost Fortis Bank SA/NV se rozdělila na dvě části (126).
(320)
Komise podotýká, že opatření ve prospěch společností FBN a ABN AMRO N, která jsou posuzována v tomto rozhodnutí, mají zvláštní charakteristiky, které se liší od ostatních případů restrukturalizace, jimiž se musela zabývat během současné krize, včetně případů společností Fortis Bank SA/NV a Fortis SA/NV. V tomto případě společnosti FBN a ABN AMRO N nepotřebovaly státní podporu v prvé řadě proto, že přijaly chybná manažerská rozhodnutí. Potřeba státní podpory nevyplývala například z kumulace nadměrného rizika v jejich investicích či v jejich úvěrové politice, tyto společnosti rovněž neprováděly neudržitelnou cenovou politiku. Problém společností Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV stejně tak nevyplýval z rizikových úvěrových nebo cenových politik v oblasti retailového bankovnictví, soukromého bankovnictví nebo komerčního bankovnictví, tyto činnosti byly naopak ziskové. Komise se proto domnívá, že podpora poskytnutá společnostem FBN a ABN AMRO N narušuje hospodářskou soutěž podstatně méně než podpora schválená pro finanční instituce, které kumulovaly nadměrné riziko. Komise z těchto důvodů usuzuje, že nejsou nutné další odprodeje.
(321)
Je však třeba zajistit, aby společnosti FBN a ABN AMRO N nevyužily státní podporu k svému růstu na úkor konkurentů, například zavedením neudržitelné cenové politiky nebo nabytím jiných finančních institucí. Pokud by k tomu došlo, podpora by „oslabila u subjektů, jež nejsou příjemci podpory, motivaci k soutěžení, investicím a inovacím“ a mohla by snižovat účinnost „pobídek podporujících přeshraniční aktivity“ tím, že by odrazovala od vstupu na nizozemský trh.
(322)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, budou-li zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla použita na úkor ostatních konkurentů, z nichž někteří neobdrželi podobnou veřejnou podporu. Je nutno zachovat rovné podmínky mezi bankami, které obdržely veřejnou podporu, a bankami, které takovouto podporu neobdržely. Je nutno zamezit rovněž tomu, aby státní podpora oslabila u subjektů, jež nejsou příjemci podpory, motivaci k soutěžení, investicím a inovacím a aby byly vytvořeny překážky pro vstup na trh, které by mohly narušit přeshraniční aktivity.
(323)
Ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takovýchto omezení bude záležet na výši podpory a na podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit. Výše podpory je popsána v oddíle 6.1.3 Vyčíslení podpory. Zvláštní podmínky a okolnosti, za kterých byla podpora udělena, byly projednány na začátku tohoto oddílu. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, důležitá je i velikost a relativní význam banky na trhu nebo trzích. Pokud restrukturalizovaná banka omezila svou přítomnost na trhu, budou s menší pravděpodobností zapotřebí další opatření. Podmínky nezbytné pro to, aby mohla být podpora prohlášena za slučitelnou, souvisí proto zejména s retailovým a soukromým bankovnictvím, jelikož v oblasti komerčního bankovnictví společnost již svou přítomnost významně omezila odprodejem New HBU.
(324)
Podporu lze prohlásit za slučitelnou se sdělením o restrukturalizaci pod podmínkou, že skupina ABN AMRO provede opatření, která jsou popsána v 325. až 329. bodě odůvodnění.
(325)
V oblasti retailového a soukromého bankovnictví lze podporu prohlásit za slučitelnou pod podmínkou, že skupina ABN AMRO nebude u standardních spořicích a hypotečních produktů usilovat o to, aby určovala ceny. V souladu s bodem 44 sdělení o restrukturalizaci by skupina ABN AMRO neměla nabízet cenové podmínky, které jsou pro konkurenty, kteří nejsou příjemcem státní podpory, nedosažitelné.
(326)
Jelikož zákaz určování cen může být méně účinný v segmentech s mnoha nestandardními produkty, jako je soukromé bankovnictví v Nizozemsku, jehož se týkala konkrétní stížnost, je v souladu s bodem 44 sdělení o restrukturalizaci zapotřebí dodatečná podmínka, aby bylo možno podporu prohlásit za slučitelnou. Skupina ABN AMRO musí usilovat o dosažení čistých úrokových výnosů, jež byly Komisi předloženy dne 8. listopadu 2010. Jakmile proto skupina ABN AMRO zjistí, že zaostává za svými výhledy, zejména je-li to zapříčiněno nízkým úrokovým rozpětím, musí přijmout náležitá opatření.
(327)
Jelikož v oblasti soukromého bankovnictví je dodržování a sledování zákazu určování cen obtížné, je nezbytné provést jiná vhodná nápravná opatření s cílem zajistit účinnou hospodářskou soutěž, například opatření podporující vstup na trh, jak je popsáno v bodě 44 sdělení o restrukturalizaci. V této souvislosti je nezbytnou podmínkou pro prohlášení podpory za slučitelnou to, aby skupina ABN AMRO zavedla opatření, které usnadňuje přechod zákazníků k jiným společnostem. Skupina ABN AMRO by měla konkrétně uhradit vlastní správní náklady a náklady na převod a transakce u zákazníků divize Soukromé bankovnictví v Nizozemsku, které jsou přímým důsledkem ukončení vztahů v rámci soukromého bankovnictví a převedení portfolií (127). Toto opatření by mělo platit po dobu dvou po sobě jdoucích měsíců a mělo by být zavedeno co nejdříve, nejpozději však do jednoho roku od data vydání tohoto rozhodnutí. Jakmile začne běžet dvouměsíční lhůta, banka jednoznačným způsobem informuje všechny své zákazníky v oblasti soukromého bankovnictví o nabízené možnosti. Skupina ABN AMRO by měla Komisi předložit rovněž důkazy, že k převodům zákazníků došlo běžným postupem a že se během převodu zákazníků nedošlo k žádným prodlevám.
(328)
Budou-li náležitě provedena opatření k omezení hospodářské soutěže, a zejména zvláštní opatření v oblasti retailového a soukromého bankovnictví, budou rovněž dostatečně vyřešeny záležitosti, na něž upozornil stěžovatel. Při zkoumání těchto záležitostí Komise zjistila, že skupina ABN AMRO stanovila ceny některých produktů dočasně se ztrátou, tato cenová politika však byla uplatňována v situaci omezené likvidity, kdy všechny banky agresivně soutěžily o úspory, přičemž je nutno vzít v úvahu rovněž zvláštní kontext v souvislosti se spuštěním značky MoneYou (o němž bylo rozhodnuto před úpadkem společnosti Fortis SA/NV).
(329)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že banky nesmí používat státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Podmínkou pro prohlášení podpory za slučitelnou proto je, že skupina ABN AMRO nepoužije po dobu tří let státní podporu ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory. Tyto zákazy by se měly prodloužit na dobu pěti let, bude-li nizozemský stát držet nejméně 50 % akcií skupiny ABN AMRO.
(330)
Z hlediska neoprávněného narušení hospodářské soutěže hodnotí Komise kladně odprodeje divizí PFS a Intertrust. Prodej PFS snižuje přitažlivost společnosti pro institucionální zákazníky, zatímco divize Intertrust poskytovala mimo jiné služby, jež by mohly posílit franšízu v oblasti soukromého bankovnictví. Její prodej proto mohl ostatním konkurentům usnadnit zlepšení jejich soutěžního postavení vůči značce ABN AMRO Mees Pierson. Komise se rovněž domnívá, že k omezení narušení hospodářské soutěže přispívá skutečnost, že část podpory byla splacená. Komise hodnotí rovněž příznivě dividendovou politiku, která byla popsána v 75. bodě odůvodnění.
6.3.4 Závěr
(331)
Budou-li náležitě splněny všechny podmínky popsané v oddílech 6.2 a 6.3, poskytuje plán restrukturalizace z prosince 2009, který byl aktualizován plánem restrukturalizace z listopadu 2010, dostatečné důkazy, že byla obnovena dlouhodobá životaschopnost skupiny ABN AMRO. Plán restrukturalizace z prosince 2009, který byl aktualizován plánem restrukturalizace z listopadu 2010, zajišťuje dostatečné sdílení zátěže a obsahuje přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může plán restrukturalizace z prosince 2009, který byl aktualizován plánem restrukturalizace z listopadu 2010, podmíněně prohlásit za slučitelný se sdělením o restrukturalizaci.
7. ZÁVĚR
Komise konstatuje, že Nizozemsko poskytlo v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.3 „Vyčíslení podpory“. Tato podpora však může být prohlášena za slučitelnou, budou-li splněny podmínky uvedené v oddílech 6.2 a 6.3, které jsou podrobněji popsány v normativní části tohoto rozhodnutí.
Komise podotýká, že nizozemský stát výjimečně souhlasil s tím, že znění tohoto rozhodnutí obdrží pouze v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Nizozemsko poskytlo skupině ABN AMRO, je slučitelná s vnitřním trhem s výhradou podmínek stanovených v článcích 3 až 9.
Státní podpora byla poskytnuta takto:
-
podpora na rekapitalizaci v rozmezí od 4,2 miliardy EUR do 5,45 miliardy EUR ve prospěch společností FBN a ABN AMRO N a
-
podpora likvidity ve výši 71,7 miliardy EUR.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
a)
„skupinou ABN AMRO“ rozumí skupina ABN AMRO a přímé a nepřímé dceřiné společnosti, jejichž je jediným akcionářem, včetně subjektů, v nichž má skupina ABN AMRO výlučnou kontrolu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků („nařízení o spojování“) (128);
b)
„prvním místem v pořadí“ rozumí nabízení nejatraktivnější ceny;
c)
„retailovými zákazníky“ rozumí všichni zákazníci z řad fyzických osob (na rozdíl od korporátních zákazníků);
d)
„standardními retailovými spořicími a vkladovými produkty“ rozumí všechny standardní retailové spořicí a vkladové produkty, které v kterémkoli okamžiku tvoří nejméně 85 % objemu produktů skupiny ABN AMRO na retailovém trhu spoření a vkladů;
e)
„standardními hypotečními produkty“ rozumí všechny standardní hypoteční produkty, které v kterémkoli okamžiku tvoří nejméně 85 % objemu produktů skupiny ABN AMRO v oblasti hypoték;
f)
„soukromým bankovnictvím v Nizozemsku“ rozumí všichni zákazníci obchodní jednotky Soukromé bankovnictví vyjma zákazníků, kteří patří do obchodní jednotky Mezinárodní soukromé bankovnictví (129).
Článek 3
1. Bez předchozího schválení Komisí nesmí skupina ABN AMRO zaujímat první místo v pořadí s ohledem na standardní retailové spořicí a vkladové produkty pro retailové zákazníky mezi […] finančními institucemi s největším podílem na trhu z hlediska objemu na nizozemském retailovém trhu spoření v některém z těchto segmentů:
-
spořicí účty;
-
termínové vklady na dobu jednoho roku;
-
termínové vklady na dobu dvou let;
-
termínové vklady na dobu tří let;
-
termínové vklady na dobu čtyř let a
-
termínové vklady na dobu pěti let.
Bez ohledu na první pododstavec může skupina ABN AMRO v případě, že tři finanční instituce společně zaujímají první místo v pořadí mezi […] finančními institucemi s největším podílem v segmentu nizozemského retailového trhu spoření a vkladů, přizpůsobit u standardních produktů v příslušném segmentu sazbu těmto třem finančním institucím.
2. Bez předchozího schválení Komisí nesmí skupina ABN AMRO zaujímat první místo v pořadí s ohledem na standardní typ hypoték mezi […] finančními institucemi s největším podílem na nizozemském retailovém hypotečním trhu.
Bez ohledu na první pododstavec může skupina ABN AMRO v případě, že tři finanční instituce společně zaujímají první místo v pořadí mezi […] finančními institucemi s největším podílem na nizozemském retailovém hypotečním trhu, přizpůsobit u příslušného standardního typu hypotéky sazbu těmto třem finančním institucím.
3. Za účelem dodržování odstavců 1 a 2 sleduje skupina ABN AMRO trvale (a nejméně jednou týdně) podmínky, které nabízejí […] jiné finanční instituce s největším podílem z hlediska objemu na příslušných nizozemských trzích spoření, jsou-li tyto podmínky dostupné ve veřejné doméně. Pokud údaje některé z těchto […] jiných finančních institucí nejsou veřejně dostupné, budou nahrazeny údaji dalších největších finančních institucí v pořadí podle podílu na trhu.
Jakmile skupina ABN AMRO zjistí, že u kteréhokoli ze svých produktů nabízí výhodnější cenu, než je cena, kterou může nabízet podle odstavce 1 a odstavce 2 tohoto článku, vyrozumí o tom skupina ABN AMRO neprodleně Komisi. Cenu produktů ihned upraví a úpravu ceny zavede co nejdříve.
Co se týká retailových spořicích a vkladových produktů, skupina ABN AMRO provede úpravu nejpozději do deseti pracovních dnů ode dne, kdy zjistila odchylku od stanovené podmínky. Pokud se však odchylka týká produktů, u nichž lze cenu změnit teprve na konci měsíce, a mezi okamžikem zjištění odchylky a koncem měsíce zbývá méně než deset pracovních dnů, provede skupina ABN AMRO úpravu při první příležitosti od konce následujícího měsíce.
Pokud jde o hypotéky, skupina ABN AMRO upraví svou cenu do deseti pracovních dnů ode dne, k němuž zjistila odchylku od stanovené podmínky, a úprava bude zavedena nejpozději do patnácti pracovních dnů ode dne zjištění odchylky od stanovené podmínky.
4. Podmínka stanovená v odstavcích 1 a 2 platí po dobu tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Skupina ABN AMRO bude Komisi předkládat čtvrtletně zprávy o dodržování této podmínky, a to nejpozději do dvou týdnů od zveřejnění čtvrtletních finančních výsledků skupiny ABN AMRO.
Článek 4
1. Skupina ABN AMRO se všemožně vynasnaží dosáhnout výhledů (včetně čistých úrokových výnosů), jež byly Komisi předloženy v plánu restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovány v plánu restrukturalizace z listopadu 2010. Výhledů z listopadu 2010 je nutno dosáhnout na konsolidované úrovni skupiny ABN AMRO.
Skupina ABN AMRO bude Komisi předkládat čtvrtletně zprávy s rozčleněním výhledů a skutečných údajů (včetně čistých úrokových výnosů) na úrovni čtyř segmentů vymezených v plánu restrukturalizace z prosince 2009 a v plánu restrukturalizace z listopadu 2010: retailové bankovnictví, soukromé bankovnictví v Nizozemsku, mezinárodní soukromé bankovnictví, komerční a obchodní bankovnictví.
Skupina ABN AMRO může podat Komisi odůvodněnou žádost o revizi výhledů (včetně čistých úrokových výnosů) s cílem zohlednit vnější vývoj.
2. Skupina ABN AMRO poskytne rozpis výhledů týkajících se čistých úrokových výnosů podle objemu a rozpětí na konsolidované úrovni a na úrovni soukromého bankovnictví.
Skupina ABN AMRO bude Komisi předkládat čtvrtletně (nejpozději do dvou týdnů od zveřejnění svých čtvrtletních finančních výsledků) zprávy, v nichž je objasněno, zda jsou čisté úrokové výnosy, jichž bylo dosaženo na konsolidované úrovni, v souladu s výhledy uvedenými v odstavci 1. Tato zpráva obsahuje rovněž srovnání odhadovaných a skutečných rozpětí na konsolidované úrovni a na úrovni soukromého bankovnictví.
Nejsou-li čisté úrokové výnosy, jichž bylo dosaženo na konsolidované úrovni, v souladu s těmito výhledy, uvede skupina ABN AMRO v této zprávě opatření, která přijme k dosažení těchto výhledů.
3. Povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2 platí po dobu tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Skupina ABN AMRO nesmí v žádném podniku získat kontrolu přesahující [0 - 7] %.
2. Odchylně od odstavce 1 může skupina ABN AMRO uskutečnit akvizice, pokud celková hrubá kumulativní kupní cena (s vyloučením převzetí či převodu dluhu v souvislosti s těmito akvizicemi) zaplacená skupinou ABN AMRO za veškeré tyto akvizice v období tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí nepřesáhne [0 - 600] milionů EUR.
Zákaz stanovený v odstavci 1 se nevztahuje na akvizice soukromých kapitálových fondů ze strany skupiny ABN AMRO, jsou-li v souladu s jejím obchodním plánem a plánovaným rozpočtem divize „Soukromé kapitálové fondy“, který byl Komisi předložen dne 5. října 2010.
Zákaz stanovený v odstavci 1 se nevztahuje rovněž na […] podíly na vlastním kapitálu, které převzala divize skupiny ABN AMRO „Energetika, komodity a doprava“ na podporu své běžné činnosti v oblasti financování, jsou-li v souladu s obchodním plánem skupiny ABN AMRO a plánovaným rozpočtem této divize, který byl Komisi předložen dne 10. ledna 2010.
Skupina ABN AMRO bude Komisi čtvrtletně (nejpozději do dvou týdnů od zveřejnění svých čtvrtletních finančních výsledků) předkládat zprávy. V těchto zprávách jsou uvedeny skutečné akvizice, které uskutečnily divize „Soukromé kapitálové fondy“ a „Energetika, komodity a doprava“. Zpráva obsahuje rovněž podrobné údaje o ostatních akvizicích skupiny ABN AMRO, jež směla uskutečnit podle odstavce 1.
3. Zákaz stanovený v odstavci 1 platí alespoň po dobu tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí nebo do dne, k němuž se účast Nizozemska ve skupině ABN AMRO sníží pod 50 %, podle toho, co nastane později. Tento zákaz přestane platit nejpozději pět let ode dne vydání tohoto rozhodnutí.
Pokud zákaz stanovený v odstavci 1 platí déle než tři roky ode dne vydání tohoto rozhodnutí, zvyšuje se celková hrubá kumulativní kupní cena podle odst. 2 prvního pododstavce o [0 - 200] milionů EUR ročně.
Článek 6
Skupina ABN AMRO nesmí zmiňovat v reklamě skutečnost, že je ve státním vlastnictví, ani na obdrženou státní podporu odkazovat v komunikaci se stávajícími či potenciálními zákazníky nebo investory, a to alespoň po dobu tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí nebo do dne, k němuž se účast Nizozemska ve skupině ABN AMRO sníží pod 50 %, podle toho, co nastane později. Tento zákaz přestane platit nejpozději pět let ode dne vydání tohoto rozhodnutí.
Bez ohledu na tento zákaz může skupina ABN AMRO poukázat na skutečnost, že je ve státním vlastnictví, a na případnou jinou státní podporu, kterou obdržela, pokud se to vyžaduje podle platných právních a správních předpisů.
Článek 7
1. Skupina ABN AMRO nabídne zákazníkům divize Soukromé bankovnictví v Nizozemsku možnost ukončit vztah se skupinou ABN AMRO v rámci soukromého bankovnictví a převést investiční portfolia do jiných bank. Tato nabídka platí po dobu dvou po sobě jdoucích měsíců (dále jen „příslušné období“).
Příslušné období začne co nejdříve ode dne vydání tohoto rozhodnutí tak, aby byl (v případě potřeby) k dispozici přiměřený čas na přípravu, nejpozději však do jednoho roku ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Skupina ABN AMRO předloží Komisi ke schválení počáteční datum příslušného období, a to nejméně čtyři týdny před předpokládaným začátkem příslušného období.
2. Skupina ABN AMRO sdělí jednoznačným způsobem všem zákazníkům divize Soukromé bankovnictví v Nizozemsku podmínky nabídky popsané v odstavci 1, a to nejpozději k prvnímu dni příslušného období. Informace, které skupina ABN AMRO zašle svým zákazníkům, budou nejprve předloženy Komisi, a to nejméně čtyři týdny před rozesláním těchto informací zákazníkům.
3. Skupina ABN AMRO usnadní ukončení vztahů v rámci soukromého bankovnictví, pokud o to zákazníci požádají, použitím běžných postupů s co nejnižšími náklady. Jestliže se zákazník rozhodne převést svou pozici a/nebo (související) zajištění pohledávek a je-li tento převod možný z hlediska nabývající banky, skupina ABN AMRO takovýto převod usnadní. Zákazníci jsou informováni o možnosti převést pozice místo jejich likvidace a budou informováni rovněž o nákladech těchto dvou možností.
Skupina ABN AMRO uhradí své vlastní správní náklady a náklady na převod a transakce, které jsou přímým důsledkem ukončení vztahu v rámci soukromého bankovnictví a převodu portfolií (130).
Skupina ABN AMRO není povinna uhradit jiné finanční důsledky vzniklé zákazníkům.
Článek 8
Skupina ABN AMRO nevyplatí kupóny z nástrojů týkajících se základní kapitálové složky Tier 1, kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2 (včetně hybridních kapitálových nástrojů a prioritních akcií), které byly vydány přede dnem přijetí tohoto rozhodnutí, ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům do dne 10. března 2013 včetně, neexistuje-li právní povinnost tak učinit.
Skupina ABN AMRO může po dni přijetí tohoto rozhodnutí vydat nové kapitálové nástroje nebo vyplatit kupóny z těchto nových kapitálových nástrojů, pokud tyto emise či výplaty nevedou k povinnosti vyplatit kupóny z vlastních stávajících kapitálových nástrojů.
Odchylně od prvního pododstavce může skupina ABN AMRO odkoupit nástroj FCC (konkrétně 87,5 milionu EUR, nekumulativní, časově neomezené prioritní akcie bez hlasovacích práv třídy A série I s dividendou 6,25 % vydané společností Fortis Capital Company Ltd).
Do dne 10. března 2013 včetně bude skupina ABN AMRO vyplácet dividendy ze svých kmenových akcií pouze v případě, že tyto dividendy přesáhnou 100 milionů EUR (131).
Článek 9
Nejpozději do dne 30. června 2011 zaplatí skupina ABN AMRO Nizozemsku upravenou úrokovou sazbu z půjček uvedených v e-mailu, který Komise zaslala nizozemskému státu dne 24. června 2010. Částky upravené o úroky činí 18 152 722 EUR.
Článek 10
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Nizozemsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 5. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-5 ta’ April 2011
dwar il-miżuri C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 u N 19/10) implimentati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal ABN AMRO Group NV (maħluqa wara l-fużjoni bejn Fortis Bank Nederland u ABN AMRO N)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2114)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/823/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom (1) skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil Fortis Bank Nederland (“FBN”) (jiġifieri s-sussidjarja Bankarja Olandiża tal-kumpanija holding finanzjarja Fortis SA/NV (2)) inklużi l-assi ta’ ABN AMRO Holding li huma l-proprjetà ta’ FBN (“ABN AMRO N”) għal ammont ta’ EUR 12,8 biljun. Fl-istess tranżazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa wkoll lil Fortis Bank SA/NV, is-sussidjarja bankarja Belġjana ta’ Fortis SA/NV, bħala kreditur fis-self lil FBN b’valur nominali ta’ EUR 16,1 biljun (3). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta wkoll lil FBN faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun u qabel li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għall-ispejjeż u l-obbligi li rriżultaw mill-ftehim tal-azzjonisti tal-konsorzju (“FAK”). Il-FAK iddeskriva d-drittijiet u l-obbligi tat-tliet istituzzjonijiet finanzjarji (Fortis SA/NV, Banco Santander u Royal Bank of Scotland (“RBS”) jew it-tliet “membri tal-konsorzju”) li kienu ssottomettew offerta konġunta għal ABN AMRO Holding permezz tal-entità legali maħluqa ġdida “RFS Holdings”. Fis-7 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika lill-Kummissjoni dwar il-miżuri tiegħu tat-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri l-akkwiżizzjoni ta’ FBN għal EUR 12,8 biljun, in-novazzjoni tas-self fuq perjodu ta’ żmien twil b’valur nominali ta’ EUR 16,1 biljun u l-faċilità tal-likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun, minn hawn ‘il quddiem “it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008”) bħala miżuri li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat sabiex tinkiseb ċertezza legali fuq dawk il-miżuri. Minħabba li l-miżuri kienu diġà ġew implimentati, il-Kummissjoni rreġistrat il-każ bħala każ NN (jiġifieri, NN53b/08).
(2)
Matul in-negozjati li wasslu għall-akwiżizzjoni ta’ FBN fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bbaża fuq rapport ta’ valutazzjoni esterna minn […] (*), liema kopja ntbagħtet lill-Kummissjoni fil-15 ta’ Ottubru 2008.
(3)
Permezz ta’ ittra datata t-30 ta’ Ottubru 2008, il-Kummissjoni informat lill-Ministeru tal-Finanzi tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-opinjoni preliminari tagħha li l-miżuri tat-3 ta’ Ottubru 2008 jidhru li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat lil FBN. Fl-20 ta’ Novembru 2008, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(4)
Fil-21 ta’ Novembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda uffiċjalment li ma jżommx lil FBN u ABN AMRO N separati, iżda li joħloq fużjoni taż-żewġ kumpaniji (“il-fużjoni”), b’konformità mal-pjanijiet aktar bikrin ta’ Fortis SA/NV.
(5)
Fit-3 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni ħadet Deċiżjoni (4) (“id-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008”) fejn iddikjarat li l-miżuri mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tat-3 ta’ Ottubru 2008 favur Fortis Bank SA/NV kienu għajnuna mill-Istat kumpatibbli mas-suq komuni. Madankollu, il-premessa 4 ta’ dik id-Deċiżjoni ddikjarat espliċitament li l-Kummissjoni kienet ser tiġġudika fi proċedura separata jekk il-miżuri implimentati fit-3 ta’ Ottubru 2008 kinux jinkludu wkoll għajnuna lil FBN.
(6)
Fis-17 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tiegħu li jakkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun. L-akkwiżizzjoni seħħet fl-24 ta’ Diċembru 2008. Fit-2 ta’ Frar 2009, l-awtoritajiet Olandiżi nnotifikaw dik l-akkwiżizzjoni lill-Kummissjoni bħala miżura li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għal raġunijiet ta’ ċertezza legali.
(7)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, RBS, Banco Santander u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffirmaw emenda għall-FAK li permezz tagħha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa lil Fortis SA/NV fil-FAK.
(8)
Fis-6 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni rapport tad-diliġenza (5) fir-rigward tan-negozji akkwistati li kien tħejja minn […] fuq it-talba tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(9)
Permezz tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 (“id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009”), il-Kummissjoni bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat taħt il-każ numru C11/09 (ex-NN53b/08), fir-rigward tal-għajnuna allegata mogħtija lil FBN u ABN AMRO N.
(10)
Fis-6 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ittra ta’ lment minn Van Lanschot Bank (“il-kwerelant”), kompetitur Olandiż ta’ FBN u ABN AMRO N. Dik l-ittra ntbagħtet mill-Kummissjoni lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-22 ta’ Lulju 2009, fejn staqsiet għall-kummenti. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi talab estensjoni tad-data tal-iskadenza fl-20 ta’ Awwissu 2009 u bagħat risposta dettaljata lill-kwerelant fit-22 ta’ Settembru 2009. Il-kwerelant ipprovda aktar informazzjoni permezz tal-ittri tal-21 ta’ Awwissu 2009 u tat-28 ta’ Awwissu 2009. Dawn l-ittri ntbagħtu lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-23 ta’ Settembru 2009 u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb fid-29 ta’ Ottubru 2009.
(11)
Fil-15 ta’ Mejju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ittra lill-Kummissjoni fejn wieġeb numru ta’ mistoqsijiet li tqajmu fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. Risposta dettaljata dwar is-sustanza - li għaliha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien talab aktar żmien - intbagħtet lill-Kummissjoni fil-11 ta’ Awwissu 2009.
(12)
F’dokument informali mibgħut fil-15 ta’ Ġunju 2009 u matul laqgħa ta’ segwitu mal-Kummissjoni fis-16 ta’ Ġunju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tiegħu li jimplimenta pjan ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2,5 biljun li jippermetti lil ABN AMRO N li tissepara mill-kumpanija holding tagħha ABN AMRO Bank (6). Matul dik il-laqgħa, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li, wara l-ewwel injezzjoni ta’ EUR 2,5 biljun, huma meħtieġa miżuri addizzjonali li għadhom mhux kwantifikabbli.
(13)
Fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni kienet stiednet lill-kontrollur finanzjarju Olandiż (“DNB”) biex jikkummenta dwar is-sodezza ta’ FBN u ABN AMRO N rispettivament. Il-Kummissjoni rċeviet l-informazzjoni mitluba dwar FBN permezz ta’ ittra tat-18 ta’ Ġunju 2009 u aġġornament fil-5 ta’ Jannar 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ukoll ittra minn DNB dwar ABN AMRO N fl-20 ta’ Jannar 2010.
(14)
Fis-6 ta’ Lulju 2009, ABN AMRO Bank - il-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N - bagħtet ittra lill-Kummissjoni fejn ikkummentat dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. Dik l-ittra ntbagħtet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-22 ta’ Lulju 2009 u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb fit-22 ta’ Settembru 2009.
(15)
Fid-9 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni li FBN kienet fdiet fuq perjodu qasir il-finanzjament kollu li kienet irċeviet mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-faċilità ta’ likwidità tat-3 ta’ Ottubru 2008 ta’ EUR 45 biljun.
(16)
Fil-15 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar il-pjanijiet ta’ FBN li takkwista Fortis Clearing Americas (“FCA”) minn Fortis Bank SA/NV.
(17)
Fis-17 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika formalment pjan b’miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni li jiswew EUR 2,5 biljun (7) li jikkonsistu minn swap tal-inadempjenza tal-kreditu (credit default swap - “CDS”) b’effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun (“l-istrument ta’ serħan tal-kapital” jew “CRI” - credit relief instrument) u Titolu Konvertibbli Mandatorju (Mandatory Convertible Security - “MCS”) ta’ EUR 800 miljun. Il-miżuri ġew irreġistrati fil-bidu taħt il-każ numru N429/09, iżda minħabba li l-miżuri ġew implimentati qabel ma l-Kummissjoni ħadet deċiżjoni dwarhom, il-każ ġie ttrasferit mir-reġistru ta’ għajnuna nnotifikata għar-reġistru ta’ għajnuna mhux notifikata (taħt in-numru NN 2/10).
(18)
Fl-10 ta’ Settembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat dokument informali lill-Kummissjoni b’aġġornament tal-proċess ta’ separazzjoni u indikazzjonijiet li miżuri addizzjonali (mhux kwantifikati) ta’ għajnuna mill-Istat ma jistgħux jiġu evitati.
(19)
Matul laqgħa mal-Kummissjoni fid-9 ta’ Novembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li FBN u ABN AMRO N ikunu jeħtieġu miżuri addizzjonali li jiswew EUR 4,39 biljun, li jġib l-ammont totali tal-miżuri (inklużi l-miżuri notifikati fis-17 ta’ Lulju 2009) għal EUR 6,89 biljun. Il-miżuri ġew dettaljati ulterjorment f’addendum tal-10 ta’ Novembru 2009 għad-dokument informali tal-10 ta’ Settembru 2009, u f’nota spjegattiva addizzjonali tat-13 ta’ Novembru 2009.
(20)
Fis-26 ta’ Novembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni b’rapport ta’ […] li jikkumenta dwar it-tranżazzjoni tal-24 ta’ Diċembru 2008. Is-sottomissjoni kien fiha wkoll ċertu materjal ta’ sfond li jispjega […].
(21)
Fl-4 ta’ Diċembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta lill-Kummissjoni l-ewwel verżjoni (8) ta’ pjan ta’ ristrutturar għal ABN AMRO Group (il-“Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009”), l-entità l-ġdida li rriżultat mill-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N. Dak il-pjan iddeskriva l-istrateġija tal-entità l-ġdida u kien fih ukoll projezzjonijiet finanzjarji għal xenarju bażi.
(22)
Fl-14 ta’ Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika formalment il-miżuri ġodda ta’ għajnuna mill-Istat ta’ EUR 4,39 biljun flimkien mal-miżuri diġà notifikati f’Lulju 2009. Il-Kummissjoni rreġistrat il-miżuri l-ġodda taħt in-numru N19/10.
(23)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010 (“id-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010”), il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-proċedura tal-investigazzjoni C11/09 sabiex tinkludi l-miżuri rreġistrati taħt NN2/10 u N19/10. F’dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni approvat temporanjament dawk il-miżuri bħala miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ sal-31 ta’ Lulju 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni ittra b’impenn ta’ projbizzjoni ta’ tmexxija ta’ prezzijiet applikabbli sal-aħħar tal-2010.
(24)
Fit-23 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni rċeviet risposta mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi - li kien talab għal estensjoni tad-data tal-iskadenza - għad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ipprovda wkoll informazzjoni addizzjonali dwar il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ABN AMRO Group il-ġdid b’fost affarijiet oħra projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli.
(25)
Il-Kummissjoni staqsiet mistoqsijiet addizzjonali fit-8 ta’ April 2010, li ġew imwieġba fis-7 ta’ Mejju 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll lill-Kummissjoni b’informazzjoni addizzjonali dwar ir-responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-implimentazzjoni tar-Rimedju ta’ Fużjoni (9) fis-26 ta’ Mejju 2010. Fl-istess ġurnata, il-Kummissjoni bagħtet ittra elettronika b’mistoqsijiet ta’ segwitu, li ġew imwieġba fid-9 ta’ Ġunju 2010.
(26)
Fl-20 ta’ Lulju 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi staqsa lill-Kummissjoni sabiex tesdendi l-approvazzjoni temporanja tal-miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ irreġistrata taħt NN2/10 u N19/10. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ukoll ittra li testendi l-impenn ta’ projbizzjoni ta’ tmexxija ta’ prezzijiet sal-iktar data bikrija tat-30 ta’ Ġunju 2011 jew sad-data tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni finali tal-Kummissjoni.
(27)
Fit-30 ta’ Lulju 2010, il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-approvazzjoni temporanja tal-miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ irreġistrata taħt il-każijiet numru NN2/10 u N19/10 sakemm il-Kummissjoni tkun iffinalizzat l-investigazzjoni tagħha C11/09.
(28)
Fl-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni dokument li jispjega fid-dettall l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu.
(29)
Fil-5 ta’ Ottubru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda pjan ta’ negozju għad-diviżjoni tal-ekwità privata ta’ ABN AMRO Group. Pjan simili għad-diviżjoni “Energy, Commodities and Transportation” (“Enerġija, Prodotti Bażiċi u Trasport”) ta’ ABN AMRO Group intbagħat lill-Kummissjoni fl-10 ta’ Jannar 2010.
(30)
Fil-15 ta’ Ottubru 2010, ABN AMRO Group ħabbar li kien se jeżerċita d-dritt ta’ xiri li jtemm l-istrument ta’ serħan tal-kapital mill-31 ta’ Ottubru 2010.
(31)
Fit-8 ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat aġġornament (“il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010”) - datat id-29 ta’ Ottubru 2010 - tal-pjan ta’ ristrutturar ta’ ABN AMRO Group tal-4 ta’ Diċembru 2009. Fl-10 ta’ Jannar 2011, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat dokument li jispjega kif ABN AMRO Group aġġorna l-previżjonijiet tat-8 ta’ Novembru 2010 meta mqabbla mal-previżjonijiet oriġinali tal-4 ta’ Diċembru 2009.
(32)
Matul il-proċedura, seħħu ħafna skambji ta’ informazzjoni, telekonferenzi u laqgħat bejn ir-rappreżentanti tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ABN AMRO N u FBN u l-Kummissjoni Ewropea.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-BENEFIĊJARJI U L-MIŻURI
2.1. Il-ħolqien ta’ ABN AMRO Group
(33)
Fir-rebbiegħa tal-2007, il-membri tal-konsorzju ħolqu entità legali ġdida “RFS Holdings” sabiex jakkwistaw lil ABN AMRO Holding.
(34)
Il-membri tal-konsorzju kellhom l-intenzjoni li jisseparaw lil ABN AMRO Holding fi tliet partijiet u l-arranġamenti għal dak il-proċess ta’ separazzjoni ġew stabbiliti fil-“FAK”.
(35)
Sabiex jiffaċilitaw is-separazzjoni, il-membri tal-konsorzju ħolqu l-hekk imsejħa “ishma ta’ rintraċċar” li jirrapreżentaw is-sjieda ekonomika tan-negozji attribwiti lil kull membru tal-konsorzju. Bħala riżultat ta’ dan, RBS, Banco Santander u Fortis SA/NV saru s-sidien ekonomiċi (10) ta’ rispettivament l-hekk imsejħa R-share, S-share u N-share (“ABN AMRO R”, “ABN AMRO S” u “ABN AMRO N”).
(36)
ABN AMRO R jinkludi fost affarijiet oħra l-unità tan-negozju (“BU” - Business Unit) Global Business & Markets, BU Asia, BU Global Transaction Services u n-netwerk internazzjonali, filwaqt li ABN AMRO S jinkludi fost affarijiet oħra BU Latin America u BU Antonveneta (Italy).
(37)
ABN AMRO N jinkludi l-BUs Netherlands u Private Banking kif ukoll International Diamond and Jewelry Group.
(38)
L-elementi li ma setgħux jiġu allokati lill-membri individwali tal-konsorzju nġabu flimkien fl-hekk imsejjħa ABN AMRO Z-share (“ABN AMRO Z”), li baqgħet responsabbli għall-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali, pereżempju. Kull membru tal-konsorzju kellu sehem pro rata (11) f’ABN AMRO Z.
(39)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi xtara lil FBN minn Fortis Bank SA/NV għal EUR 12,8 biljun. Bħala riżultat tal-akkwiżizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi sar ukoll is-sid indirett ta’ ABN AMRO N, minħabba li FBN kien - fi ħdan Fortis Bank SA/NV - is-sid legali ta’ ABN AMRO N. Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ntrabat ukoll li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għal kwalunkwe imposta li tiffaċċja Fortis SA/NV bħala konsegwenza tal-preżenza kontinwa tagħha fil-FAK. Fl-24 ta’ Diċembru 2008, RBS, Banco Santander u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffirmaw emenda għall-FAK, li permezz tagħha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa lil Fortis SA/NV fil-FAK.
(40)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun, fejn sar is-sid dirett ta’ ABN AMRO N. Qabel dik l-akkwiżizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jikkontrolla lil ABN AMRO N indirettament permezz ta’ FBN.
(41)
Ċart 1:
Separazzjoni ta’ ABN AMRO N
(42)
Fil-21 ta’ Novembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jamalgama ABN AMRO N ma’ FBN (li kienet l-intenzjoni mhux implimentata ta’ Fortis SA/NV). Il-fużjoni setgħet tiġi implimentata biss malli ABN AMRO N ġiet isseparata minn ABN AMRO Bank, il-kumpanija holding tagħha. Bħala l-ewwel pass, l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N ġew ittrasferiti f’entità legali ġdida fi ħdan ABN AMRO Bank li ġiet imsejħa ABN AMRO II.
(43)
Fis-6 ta’ Frar 2010, ABN AMRO II ġiet isseparata kif deskritt fil-premessa 41 u mogħtija l-isem ġdid ta’ ABN AMRO Bank. Fl-istess ħin, l-entità legali magħrufa preċedentement bħala ABN AMRO Bank ingħatat l-isem il-ġdid “The Royal Bank of Scotland NV” (“RBS NV”) (ara ċ-ċart ta’ hawn fuq).
(44)
Qabel l-entità l-ġdida, ABN AMRO Bank, setgħet tamalgama ma’ FBN, l-ewwel kellha timplimenta rimedju ta’ fużjoni. Meta Fortis SA/NV akkwistat lil ABN AMRO N fl-2007, il-Kummissjoni kienet ikkonkludiet (12) (id-“Deċiżjoni dwar il-Fużjoni”) li fużjoni bejn ABN AMRO N u FBN twassal għal problemi ta’ konċentrazzjoni fis-suq bankarju Olandiż, speċjalment fis-segmenti tas-servizzi bankarji kummerċjali u tal-fatturament.
(45)
Sabiex tirrimedja dawk il-problemi ta’ konċentrazzjoni, Fortis SA/NV ikkommettiet li tbiegħ numru ta’ attivitajiet (jiġifieri, id-diviżjoni tal-fatturament IFN u s-servizzi bankarji kummerċjali ta’ “New HBU”) lil Deutsche Bank. Meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN u ABN AMRO N fit-3 ta’ Ottubru 2008, Fortis SA/NV kienet għadha ma lestietx il-bejgħ maħsub ta’ New HBU u IFN lil Deutsche Bank. Malli l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jipproċedi bil-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N, reġa’ beda n-negozjati ma’ Deutsche Bank (13). Il-bejgħ ta’ New HBU u IFN lil Deutsche Bank ġie konkluż fl-1 ta’ April 2010.
(46)
New HBU kellha assi totali ta’ EUR [10 - 20] biljun u kienet timpjega madwar [1 000 - 1 500] ekwivalenti għall-full-time (full time equivalents - “FTEs”). New HBU kienet tinkludi lil Hollandsche Bank Unie (“HBU”) (bank kummerċjali possedut minn ABN AMRO N), ċerti uffiċċji tal-bejgħ ta’ ABN AMRO (13 minn total ta’ 78) u ċerti Unitajiet għall-Klijenti Korporattivi ta’ ABN AMRO (2 minn total ta’ 5).
(47)
ABN AMRO Bank u FBN uffiċjalment amalgamaw sabiex jifformaw ABN AMRO Group fl-1 ta’ Lulju 2010, kif deskritt fiċ-Ċart 2 fil-premessa 49.
(48)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ttrasferixxa l-ġestjoni tas-sehem tiegħu f’ABN AMRO Z lil ABN AMRO Bank il-ġdid għaliex ma riedx jiddedika riżorsi għall-ġestjoni ta’ kuljum ta’ dik il-parteċipazzjoni. Madankollu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi baqa’ s-sid legali ta’ ABN AMRO Z u huwa intitolat għall-qligħ kollu potenzjali u responsabbli għat-telf kollu potenzjali ta’ ABN AMRO Z. (14)
(49)
Ċart 2:
Il-Ħolqien ta’ ABN AMRO Group
2.2. Benefiċjarji
2.2.1. L-attivitajiet ekonomiċi ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z
(50)
ABN AMRO N - fuq bażi independenti t-tielet l-akbar bank fil-Pajjiżi l-Baxxi wara Rabobank u ING - kien jikkonsisti minn BU Netherlands u BU Private Banking.
(51)
L-ewwel unità tan-negozju, BU Netherlands kienet toffri servizzi bankarji għall-konsumaturi u kummerċjali permezz ta’ netwerk ta’ fergħat ta’ 510 ħanut bankarju u 78 fergħa konsultattiva kif ukoll permezz ta’ mezzi alternattivi bħall-Internet, ATMs (15) u ċentri telefoniċi. BU Netherlands kienet timpjega madwar 19 000 FTEs.
(52)
Fis-servizzi bankarji għall-konsumatur, BU Netherlands kellha franchise għall-konsumatur b’saħħitha maqsuma f’“servizzi għall-konsumatur tal-massa” (aktar minn [3,5 - 5] miljun klijent) u “servizzi bankarji ta’ preferenza” (aktar minn [250 000 - 420 000] klijent) (16), fejn offriet firxa wiesgħa ta’ prodotti (bħal kontijiet ta’ tfaddil, investimenti, ipoteki, assigurazzjoni, self u pagamenti tal-karti tal-kreditu).
(53)
Fis-servizzi bankarji kummerċjali, ABN AMRO N kienet toffri servizzi lil [300 000 - 400 000] klijent SME (17) u [9 000 - 21 000] klijent korporattiv kbir (għalkemm skont it-termini tal-FAK, l-akbar klijenti ta’ ABN AMRO Bank kienu attribwiti lil RBS) b’firxa wiesgħa ta’ prodotti (bħal krediti, ġestjoni ta’ pagamenti u flus, kontijiet tat-tfaddil, teżor, ġestjoni tar-riskju u tal-assigurazzjoni, soluzzjonijiet u prodotti finanzjarji kumplessi, kiri u fatturament).
(54)
It-tieni unità tan-negozju, BU Private Banking kienet timmira lejn individwi b’assi investibbli netti ta’ aktar minn EUR 1 miljun bi prodotti differenti ta’ ġestjoni ta’ assi u ta’ ppjanar tal-patrimonju. BU Private Banking kienet bniet netwerk żviluppat sew, permezz ta’ tkabbir organiku fil-Pajjiżi l-Baxxi u Franza u permezz ta’ akkwiżizzjonijiet fil-Ġermanja (Delbrück Bethmann Maffei) u l-Belġju (Bank Corluy). BU Private Banking kienet tinkludi wkoll l-impriża konġunta tal-assigurazzjoni Franċiża Neuflize Vie.
(55)
In-negozji akkwistati fit-3 ta’ Ottubru 2008 mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienu jinkludu wkoll International Diamond and Jewelry Group, li hija diviżjoni ddedikata għall-kumpaniji involuti fil-manifattura tal-ġojjelli u l-kummerċ tad-djamanti.
(56)
ABN AMRO Z ma kienx fiha assi operazzjonali iżda kienet tinkludi fost affarijiet oħra assi tat-taxxa, numru ta’ parteċipazzjonijiet (fost oħrajn fis-Saudi Hollandi Bank) u l-bqija tal-portafoll tal-ekwità privata. F’termini ta’ responsabbiltajiet, kien hemm provvediment għas-saldu tal-obbligi fir-rigward tal-Ministeru tal-Ġustizzja Amerikan, provvedimenti oħra (parzjalment relatati mal-personal) u finanzjament bejn kumpaniji ta’ assi tal-kumpaniji. Kif iddikjarat fin-nota f’qiegħ il-paġna (11), is-sehem tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirrapreżenta 33,81 % ta’ ABN AMRO Z.
(57)
Numru ta’ dejta finanzjarja prinċipali pro forma ta’ ABN AMRO N huma mogħtija fil-qosor fit-Tabella 1 hawn taħt:
Tabella 1
Dejta finanzjarja prinċipali ta’ ABN AMRO N (f’miljun EUR)
2008
2009
Dħul operattiv totali (18)
5 189
4 899
Profitt nett
471
(117)
Redditu fuq l-ekwità
6,7 %
-2,7 %
Proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż
73 %
77,5 %
Assi totali
183 539
202 084
Ekwità totali
7 044
4 278 (19)
RWA (20)
91 700
74 973 (21)
Proporzjon tal-Livell 1
9,4 %
10,2 % (22)
Proporzjon tal-kapital totali jew proporzjon BIS
12,6 %
14,8 %
Finanzjament stabbli/assi mhux likwidi
107 %
110 %
Sors: ABN AMRO Bank NV, Annual Review 2009,teskludi lil ABN AMRO Z u l-konsolidazzjoni tal-ekwità privata, iżda tinkldi lil New HBU.
(58)
Għas-sena finanzjarja 2009, ABN AMRO N irrappurtat telf ta’ EUR 117 -il miljun. It-telf kien minħabba indeboliment tas-self ogħla, pressjoni fuq il-marġini tal-imgħax, imposti ogħla relatati mal-iskema ta’ garanzija fuq id-depożiti Olandiża u l-ispejjeż tas-separazzjoni u l-integrazzjoni (23). Esklużi l-ispejjeż tas-separazzjoni u tal-integrazzjoni, ABN AMRO N kieku kienet tirreġistra profit nett żgħir għall-2009 ta’ EUR 52 miljun.
2.2.2. Fortis Bank Nederland (FBN)
(59)
Fuq bażi indipendenti, FBN kienet ir-raba’ l-akbar bank fis-suq Olandiż (wara Rabobank, ING u ABN AMRO N, iżda qabel SNS REAAL).
(60)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (u preċedentement Fortis SA/NV) kellu direttament 92,6 % ta’ FBN, bl-istrument ta’ investiment Fortis FBN(H) Preferred Investments BV fil-pussess tal-bqija tas-sehem ta’ 7,4 % fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu 70 % tal-ishma f’dak l-istrument ta’ investiment, bit-30 % li baqa’ f’idejn numru ta’ investituri privati (24). L-ishma ta’ preferenza f’pussess privat kellhom valur nominali ta’ EUR 210 miljun u dividend (mhux kumulattiv) ta’ 5,85 % (25).
(61)
L-attivitajiet ta’ FBN kienu suddiviżi fi tliet segmenti - servizzi bankarji għall-konsumatur, servizzi bankarji privati u servizzi bankarji merkantili.
(62)
Is-servizzi bankarji għall-Konsumatur kienu jinkludu s-servizzi bankarji għall-konsumatur tradizzjonali (b’netwerk ta’ 157 fergħa, [2 - 3] miljun klijent individwali u [20 000 - 60 000] klijent SME) iżda wkoll Directbank (li kien joffri soluzzjonijiet ipotekarji permezz ta’ intermedjarji) u l-prodotti finanzjari u tal-karti tal-ħlas għall-konsumatur ta’ Alfam u ICS rispettivament.
(63)
Is-servizzi bankarji Privati ġew żviluppati l-aktar taħt il-marka kummerċjali ta’ Fortis Mees Pierson u kienu joffru servizzi ta’ ġestjoni tal-ġid (ippjanar tal-patrimonju, investiment, self u assigurazzjoni) fuq bażi segmentata lil [15 000 - 40 000] klijent madwar il-Pajjiżi l-Baxxi.
(64)
Fis-Servizzi bankarji Merkantili, FBN iddistingwiet seba’ subdiviżjonijiet differenti. Fid-diviżjoni “Commercial Banking” (“Servizzi Bankarji Kummerċjali”) (1), FBN kellha 23 ċentru tan-negozju li joffru prodotti multipli lil kumpaniji bi dħul li jlaħħaq il- EUR 250 miljun. Il-kumpaniji bi dħul ta’ aktar minn EUR 250 miljun kif ukoll is-settur pubbliku kienu moqdija minn subdiviżjoni oħra, “Corporate & Public Banking” (“Servizzi Bankarji Korporattivi u Pubbliċi”) (2). Kien hemm ukoll is-subdiviżjonijiet “Investment banking” (“Servizzi Bankarji ta’ Investiment”) (3) (26), “Specialised Financial Services” (“Servizzi Finanzjarji Speċjalizzati”) (4) (27), “Energy, Commodities & Transportation” (“Enerġija, Prodotti Bażiċi u Trasport”) (5), “Global Markets & Institutional Banking” (“Swieq Globali u Servizzi Bankarji Istituzzjonali”) (6) (28) u “Clearing Funds & Custody” (“Ikklerjar ta’ Fondi u Kustodja”) (7) (29).
(65)
Għadd ta’ dejta finanzjarja prinċipali ta’ FBN hija sintetizzata fit-Tabella 2 hawn taħt:
Tabella 2
Dejta finanzjarja prinċipali ta’ FBN
(f’miljun EUR)
2006
2007
2008 (30)
2009
Dħul operattiv totali
3 473
3 553
3 096
2 171
Profitt nett
1 157
1 296
-18 486
406
Redditu fuq l-ekwità (norm.) (31)
20,1 %
8,9 %
4,9 %
0,7 %
Proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż
50,5 %
54,2 %
64,9 %
84,2 %
Assi totali
209 749
272 378
184 203
189 785
Ekwità totali
5 910
21 763
2 944
4 716
RWA
66 995
75 850
70 932
53 730 (32)
Proporzjon tal-Livell 1
8,6 %
11,2 %
7,4 %
12,5 %
Proporzjon tal-kapital totali
10,5 %
11,2 %
11,2 %
16,7 %
Proporzjon ta’ self għal depożitu
167 %
237 %
208 %
Sors: Rapporti annwali tal-FBN 2008/2009.
(66)
Fl-2008, FBN għamlet telf ta’ EUR 18,5 biljun, iżda dak it-telf kien sa ċertu punt marbut ma’ elementi eċċezzjonali. Il-kumpanija kienet obbligata tirrapporta telf nett ta’ EUR 16,8 biljun fuq is-sehem tagħha f’RFS Holdings u l-bejgħ tagħha u ġarrbet ukoll indeboliment ta’ EUR 922 miljun (nett tat-taxxi) fid-diviżjoni tagħha Prime Fund Solutions minħabba l-frodi ta’ Madoff (33). Il-profitt nett sottostanti, esklużi dawk l-elementi, kien ta’ EUR 604 miljun, miksub kważi esklussivament fl-ewwel nofs tal-2008.
(67)
Fl-2009, FBN kisbet profit nett ta’ EUR 406 miljun, bl-għajnuna ta’ żewġ gwadanji eċċezzjonali (saldu fi flus ta’ EUR 362,5 miljun ma’ Fortis Capital Company) u l-irkupru tal-provvedimenti relatati ma’ Madoff ta’ EUR 16-il miljun. Il-profitt nett sottostanti naqas għal EUR 27 miljun (34) (minn EUR 604 miljun fl-2008).
2.2.3. ABN AMRO Group
(68)
ABN AMRO Group, li nħoloq wara l-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO Bank (jiġifieri l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N) fl-1 ta’ Lulju 2010, jiġbor fi ħdanu l-attivitajiet kollha ta’ FBN u ABN AMRO N f’żewġ BU separati, “Retail and Private banking” (“Servizzi Bankarji għall-Konsumaturi u Privati”) u “Commercial and Merchant banking” (“Servizzi Bankarji Kummerċjali u Merkantili”). Il-grupp kellu dħul operattiv pro forma fl-2008 ta’ EUR 7,15 biljun u assi totali pro forma ta’ EUR 360 biljun. Skont l-aħħar figuri (35), ABN AMRO Group għandu ekwità totali IFRS (36) ta’ EUR 11,7 biljun.
(69)
ABN AMRO Group huwa diversifikat sew bi dħul operattiv ta’ EUR 4,2 biljun fir-“Retail and Private banking” u dħul operattiv ta’ EUR 2,8 biljun fil-“Commercial and Merchant banking”. Ġeografikament, il-maġġoranza tad-dħul ta’ ABN AMRO Group (jiġifieri [65 - 95] % tat-total) joriġina fil-Pajjiżi l-Baxxi.
(70)
Fir-“Retail and Private banking”, ABN AMRO Group integrat għandu ishma tas-suq ta’ [15 - 20] % u [15 - 20] % (37) fis-“servizzi għall-konsumatur tal-massa” u “servizzi bankarji ta’ preferenza” (38) rispettivament, li jagħmluh it-tielet l-akbar fis-suq bankarju Olandiż f’termini ta’ sehem mis-suq. Fis-servizzi bankarji privati (bl-isem kummerċjali ABN AMRO Mees Pierson), ABN AMRO Group huwa bla dubju l-akbar fis-suq Olandiż b’sehem mis-suq ta’ madwar [30 - 40] % (39). Fil-“Commercial and Merchant banking”, is-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO Group huwa ta’ madwar [15 - 25] % (40).
(71)
ABN AMRO Group ma għadux jinkludi lil New HBU u l-attivitajiet ta’ fatturament ta’ IFN li ġew divestiti fil-qafas tar-Rimedju ta’ Fużjoni fl-1 ta’ April 2010.
(72)
Bħala parti mill-proċess ta’ ristrutturar, żewġ diviżjonijiet żgħar ta’ FBN (jiġifieri Intertrust u Prime Fund Solutions (“PFS”)) ġew divestiti ukoll u ma għadhomx parti minn ABN AMRO Group.
(73)
F’Settembru 2009, FBN (u s-soċju tagħha Banque Générale du Lussemburgu (“BGL”)) (41) biegħu lil Intertrust lill-ispeċjalist tal-ekwità privata Waterland. Intertrust hija waħda mill-akbar atturi fil-fondi fiduzjarji u l-ġestjoni korporattiva. Din timpjega 1 000 espert fi 19-il pajjiż u għandha dħul operattiv u RWA ta’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament.
(74)
F’Mejju 2010, FBN ħabbret ukoll il-bejgħ ta’ PFS lil Credit Suisse. PFS tipprovdi servizzi ta’ fondi lill-industrija tal-ġestjoni tal-assi alternattivi inklużi, pereżempju, amministrazzjoni, servizzi bankarji, kustodja u finanzjament. Il-klijenti tagħha jvarjaw minn maniġers tal-assi speċjalizzati għal istituzzjonijiet globali kbar bħal fondi tal-pensjoni u ta’ investimenti sovrani. PFS kienet responsabbli għall-provvediment ta’ wara t-taxxa ta’ EUR 922 miljun relatat mal-frodi ta’ Madoff li FBN irreġistrat fl-2008. PFS għandha dħul ta’ EUR […] miljun u RWA ta’ EUR […] miljun.
(75)
Fl-4 ta’ Marzu 2011, ABN AMRO Group ippubblika r-riżultati tiegħu għas-sena fiskali 2010, li juru telf nett ta’ EUR 414 miljun. Esklużi l-ispejjeż tas-separazzjoni u l-integrazzjoni, ABN AMRO Group irrapporta profitt sottostanti ta’ EUR 1 077 miljun. Mill-31 ta’ Diċembru 2010, il-Livell 1 Ewlieni, il-Livell 1 u l-proporzjon tal-kapital totali ta’ ABN AMRO Group kienu 10,4 %, 12,8 % u 16,6 % rispettivament. F’konsultazzjoni mal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ABN AMRO Group stabbilixxa politika ta’ dividends li timmira lejn ħlas tad-dividends ta’ 40 % tal-profitt annwali rappurtat.
2.3. Deskrizzjoni tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010
(76)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni bil-Pjan ta’ Ristrutturar tal-4 ta’ta’ Diċembru 2009 fl-4 ta’ Diċembru 2009. Aktar informazzjoni ngħatat f’Marzu 2010 (42). Fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N hija ċentrali għall-kunċett tan-negozju żviluppat fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009. ABN AMRO Group, il-bank ġdid li joħroġ mill-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, se jiffoka fuq is-segment tas-suq medju fil-Pajjiżi l-Baxxi (43) u se jkun attiv fir-“Retail and Private banking” u l-“Commercial and Merchant Banking”.
(77)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jibda mid-dijanjożi li l-ħtiġijiet kapitali ma kinux relatati mal-prestazzjoni sottostanti ta’ FBN u ABN AMRO N, iżda mal-ħtieġa li tiġi ffinanzjata s-separazzjoni rispettiva tagħhom mill-kumpaniji holding tagħhom u l-ispejjeż tal-integrazzjoni bil-quddiem tal-fużjoni.
(78)
F’xenarju kontrafattwali mingħajr l-għajnuna mill-Istat, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jirrikonoxxi li, mingħajr l-isforz koordinat tal-gvernijiet ta’ Benelux, Fortis SA/NV kienet tikkollassa, li kien iwassal ukoll għall-falliment ta’ FBN u ABN AMRO N.
(79)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jinkludi projezzjonijiet finanzjarji għall-perjodu 2009-2012 b’disagregazzjoni diviżjonali f’Retail Banking, Private Banking NL, Private Banking International u Commercial & Merchant Banking. Speċifikament għall-2012, ABN AMRO Group ikkalkula wkoll profitt “run-rate”, li jeskludi l-ispejjeż tat-tranżizzjoni u jassumi li s-sinerġiji tal-ispejjeż diġà ngħataw kunsiderazzjoni għas-sena sħiħa. Dawk il-projezzjonijiet ingħataw għal xenarju bażi u l-agħar sitwazzjoni possibbli.
(80)
Fit-8 ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi aġġorna l-projezzjonijiet finanzjarji tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 għall-perjodu sal-2012, inklużi projezzjonijiet addizzjonali għall-2013 fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010.
Xenarju bażi
(81)
Fix-xenarju bażi, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jibda bil-preżunzjoni li l-volumi tan-negozju se jikbru skont l-inflazzjoni. L-ispejjeż tal-personal huma preżunti li jiżdiedu b’[1 - 6] % fis-sena u l-ispejjeż l-oħra b’rata aktar moderata ta’ [1 - 5] % fis-sena. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jantiċipa wkoll li l-provvedimenti tat-telf tas-self ta’ ABN AMRO Group jibdew jonqsu mil-livell għoli rappurtat fl-2009.
(82)
Fix-xenarju bażi fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010, ABN AMRO Group jikseb riżultat nett negattiv ta’ EUR […] miljun fl-2010 qabel ma jerġa’ lura għall-profitti mill-2011 ‘il quddiem (jiġifieri, profitt ta’ EUR […] miljun fl-2011).
(83)
Fl-2012 u l-2013, huwa mistenni li l-profitti netti ta’ ABN AMRO Group jiżdiedu għal rispettivament EUR […] miljun u EUR […] miljun, li jsarraf f’Redditu fuq l-Ekwità (44) (“RoE” - Return on Equity) ta’ madwar […] %. It-titjib tal-profitabilità ta’ ABN AMRO Group huwa mmexxi minn titjib fid-dħul operattiv (li għandu jirkupra wara ċ-ċifra dgħajfa tal-2009), il-programm ta’ tnaqqis tal-ispejjeż li b’veloċità regolari għandu jnaqqas l-ispejjeż b’EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa fis-sena u normalizzazzjoni tal-provvedimenti tat-telf tas-self wara punt massimu fl-2009. Fl-2013, il-proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż ta’ ABN AMRO Group huwa mbassar li jkun […] %.
(84)
Xenarju bażi
Tabella 3
2009 (Attwali)
2010 (S (45))
2011 (S)
2012 (S)
2012 run rate (S)
2013 (S)
Dħul operattiv
7 039
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-imgħax
4 528
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-miżati u l-kummissjonijiet
1 933
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul ieħor
849
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Spejjeż operattivi
-5 568
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Sp. Operattivi - normali
-5 258
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Sp. Operattivi - tranżizzjoni
- 310
(…)
(…)
(…)
Riżultat operattiv
1 471
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indeboliment tas-self
-1 585
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt qabel it-taxxi
- 114
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Taxxi u spejjeż minuri
45
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt nett
-68
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt nett sottostanti
(esklużi l-i spejjeż tat-tranżizzjoni)
163
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
L-Agħar sitwazzjoni Possibbli
(85)
Fl-agħar sitwazzjoni possibbli fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi beda b’suppożizzjonijiet aktar konservattivi milli bix-xenarju bażi. Dan uża l-marġini tal-imgħaxijiet li kienu 7,5 % aktar baxxi milli tax-xenarju bażi, previżjonijiet aktar kawti għall-kummissjonijiet u t-tariffi (tkabbir ta’ 4 % fis-sena għall-kuntrarju ta’ 7 % fix-xenarju bażi), sinerġiji aktar baxxi (impatt ta’ - EUR […] miljun fuq il-profitt tal-2013) u rata ta’ rkupru aktar baxxa bi 15 % tal-provvedimenti kontra t-telf tas-self (impatt ta’ - EUR […] miljun fuq il-profitt tal-2013).
(86)
Filwaqt li dawk iċ-ċifri aktar konservattivi għandhom iwasslu għal riżultati aktar baxxi, ABN AMRO Group xorta jkun jista’ jagħmel profitt. L-agħar sitwazzjoni possibbli tipprevedi profitt nett sottostanti ta’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament fl-2012 u fl-2013 (li jipparaguna ma’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament fix-xenarju bażi).
Ħruġ
(87)
Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 tiegħu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tratta wkoll l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu, fejn enfasizza li ma għandux l-intenzjoni li jibqa’ investitur fuq perjodu ta’ żmien twil f’ABN AMRO Group.
(88)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni aktar dettalji dwar l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li qed jikkontempla pjazzament fil-forma ta’ IPO (46), iżda qed iżomm ruħu disponibbli għal opzjonijiet oħra bħal bejgħ privat lil investitur jew parteċipant tas-suq. Fl-ittra tiegħu tal-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jindika li l-ewwel sehem ta’ bejn [0 - 50] - [10 - 60] % jista’ jkun disponibbli għal IPO mhux aktar kmieni minn […], u warajh it-tieni offerta ta’ [0 - 50] - [10 - 60] % oħra fl-2015. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jrid jaqla’ lura l-investiment inizjali tiegħu biż-żieda tal-ispejjeż ta’ finanzjament tiegħu ta’ [2 - 5] %. Hija l-intenzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jnaqqas is-sehem tiegħu f’ABN AMRO Group b’sa massimu ta’ [25 - 65] %, preferibbilment qabel it-tmiem tal-[2014 - 2018]. Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi huwa impenjat kompletament lejn ħruġ komplet. Id-deċiżjoni finali fuq l-IPO tibqa’ tal-Ministru tal-Finanzi Olandiż u tiddependi fuq iċ-ċirkostanzi tas-suq, il-“prontezza tal-IPO” ta’ ABN AMRO Group u l-introjtu mistenni. Fl-24 ta’ Jannar 2011, il-gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi stabbilixxa wkoll pubblikament l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu (47).
Adegwatezza tal-Kapital
(89)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (kif ukoll il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) juri li - wara l-implimentazzjoni tal-miżuri kollha tal-għajnuna mill-Istat - ABN AMRO Group huwa kapitalizzat biżżejjed. Matul il-perjodu ta’ ristrutturar, il-proporzjonijiet imbassra tal-Livell 1 għandhom jibqgħu adegwatament ‘il fuq minn […] % bejn l-2009 u l-2012, u jiżdiedu iktar għal […] % fl-2013.
Divestimenti
(90)
Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jispjega li ABN AMRO Group diġà għamel divestiment ta’ numru ta’ negozji. Minbarra l-bejgħ ta’ New HBU u IFN matul il-proċess tar-Rimedju ta’ Fużjoni, ABN AMRO N u FBN għamlu wkoll divestiment ta’ Intertrust u PFS.
(91)
Paragunat ma’ ABN AMRO Group, Intertrust u PFS flimkien jirrapreżentaw [0 - 5] %, [0 - 5] % u [0 - 5] % f’termini ta’ dħul operattiv, spejjeż u RWA totali mbassra tiegħu rispettivament.
(92)
Matul il-proċess ta’ ristrutturar, FBN għamlet ukoll akkwiżizzjoni sabiex tikkoreġi allinjament żbaljat li rriżulta mis-separazzjoni ta’ Fortis SA/NV. FBN kienet is-sid legali ta’ BU Brokerage, Clearing and Custody u l-uffiċċji kollha relatati ma’ dak in-negozju minbarra l-uffiċċju ta’ Chicago, li baqa’ parti minn Fortis Bank SA/NV. Sabiex tikkoreġi l-allinjament żbaljat marbut mas-separazzjoni, FBN akkwistat il-fergħa ta’ Chicago ta’ Fortis Clearing Americas minn Fortis Bank SA/NV fil-31 ta’ Lulju 2009 għal prezz ta’ madwar USD […] miljun.
2.4. Deskrizzjoni tal-miżuri
(93)
Sabiex tidentifika l-miżuri individwali ta’ għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tuża f’din id-Deċiżjoni l-istess kodiċi ta’ ittri bħal dawk fid-Deċiżjoni tagħha tal-5 ta’ Frar 2010.
2.4.1. Miżuri koperti mid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(94)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluż ABN AMRO N) minn Fortis SA/NV għal EUR 12,8 biljun (il-“Miżura X”). Il-Kummissjoni ma fetħitx il-proċedura fir-rigward ta’ dik il-miżura, li bħala tali ma pprovdietx għajnuna mill-Istat lil FBN, anki jekk kienet parti minn tranżazzjoni li tipprovdi għajnuna mill-Istat lil FBN (ara l-premessa 32 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009).
(95)
Fi żmien l-akkwiżizzjoni ta’ FBN mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, FBN kienet tiddependi ħafna fuq Fortis Bank SA/NV għall-fondi tagħha. Sabiex tiġi żgurata separazzjoni sħiħa ta’ FBN minn Fortis Bank SA/NV, kien neċessarju li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jtemm ir-relazzjoni ta’ finanzjament bejn FBN u Fortis Bank SA/NV. Sabiex jaqta’ r-rabtiet eżistenti, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta lil FBN faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun (il-“Miżura Y1”) fit-3 ta’ Ottubru 2008. Dik il-faċilità ta’ likwidità ppermettiet lil FBN tħallas lura lil Fortis Bank SA/NV is-self fuq perjodu qasir ta’ EUR 34 biljun. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa wkoll lil Fortis Bank SA/NV bħala mutwanti ta’ self fuq perjodu twil lil FBN għal ammont nominali ta’ EUR 16.1 biljun f’hekk imsejħa “novazzjoni” (il-“Miżura Y2”) (48).
(96)
Il-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir koperta mill-Miżura Y1 baqgħet fis-seħħ sal-aħħar ta’ Ġunju 2009. Filwaqt li dik il-miżura kienet fis-seħħ ir-remunerazzjoni nbidlet numru ta’ drabi. Fil-perjodu bejn is-6 ta’ Ottubru 2008 u t-23 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lil FBN finanzjament fuq perjodu qasir f’EONIA (49) (għal self immedjat b’ammont massimu ta’ EUR 5 biljun) jew EURIBOR (50) (għal likwidità fuq perjodu itwal b’ammont massimu ta’ EUR 40 biljun) mingħajr firxiet addizzjonali. Wara t-23 ta’ Ottubru 2008, kien hemm perjodu qasir (sal-5 ta’ Novembru 2008) li matulu l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi applika l-EONIA + 50 punt ta’ bażi u EURIBOR + 50 punt ta’ bażi. Matul dak it-tieni perjodu, l-arranġament baqa’ għal ammonti massimi ta’ EUR 5 biljun għal likwidità immedjata u EUR 40 biljun għal likwidità fuq perjodu itwal. Fil-perjodu bejn il-5 ta’ Novembru 2008 u l-1 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biddel ir-remunerazzjoni għal EONIA + 25 punt ta’ bażi għal self immedjat, EURIBOR + 25 punt ta’ bażi għal self b’maturità (51) ta’ anqas minn 3 xhur u EURIBOR + 50 punt ta’ bażi għal self b’maturità ta’ aktar minn tliet xhur (52). Wara l-1 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żviluppa sistema b’żewġ passi biex jinkoraġġixxi lil FBN tnaqqas id-dipendenza tagħha fuq l-Istat. L-ewwel ammont ta’ finanzjament (irrispettivament mill-maturità) kien disponibbli għal EURIBOR + 25 punt ta’ bażi iżda malli dak il-limitu nqabeż, FBN setgħet biss tieħu likwidità addizzjonali għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi (53). L-ammont tal-faċilità ta’ likwidità totali u l-ammont tal-ewwel limitu massimu gradwalment tbaxxew. Fid-9 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni li FBN kienet ħallset lura s-self tagħha fuq perjodu qasir lill-Istat.
(97)
Is-self fuq perjodu twil mogħti lura lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (il-Miżura Y2) ammonta għal EUR 16,1 biljun, inkluż EUR 8,15 biljun ta’ kapital tal-Livell 2 (li minnu kien hemm EUR 3 biljun tal-Livell 2 ta’ fuq) u EUR 7,95 biljun ta’ kreditu preferenzjali.
(98)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun (il-“Miżura Z”). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx fi flus iżda ħallas għax-xiri billi kkanċella d-debitu fuq perjodu twil ta’ EUR 6,5 biljun li kien kiseb fit-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 bħala parti mill-Miżura Y2. Fi kliem ieħor, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrinunzja l-EUR 6,5 biljun ta’ pretensjonijiet lejn FBN biex iħallas għal ABN AMRO N (54).
2.4.2. Miżuri koperti mid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
(99)
Uħud mill-miżuri koperti bid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010 (55) ġew notifikati lill-Kummissjoni f’Lulju 2009 u l-bqija f’Jannar 2010. F’Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika strument ta’ serħan tal-kapital (Capital Relief Instrument) jew “CRI” (il-“Miżura A” b’effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun), Titolu Konvertibbli Mandatorju (Mandatory Convertible Security - “MCS”) ta’ EUR 500 miljun (il-“Miżura B1”) u t-tieni ammont MCS ta’ EUR 300 miljun (il-“Miżura B2”).
(100)
F’Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta avviż dwar il-miżuri kapitali addizzjonali li jiswew EUR 4,39 biljun. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottoskriva għal strumenti MCS addizzjonali ta’ EUR 2,28 biljun biex ikopri l-ispejjeż ta’ separazzjoni addizzjonali (EUR 780 miljun, il-“Miżura B3”), id-defiċit kapitali li rriżulta mill-bejgħ ta’ New HBU (EUR 300 miljun, il-“Miżura B4”) u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni (EUR 1,2 biljun, il-“Miżura B5”). Sabiex iġib il-kapital ta’ Livell 1 ta’ FBN konformi mar-rekwiżiti regolatorji, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonverta wkoll EUR 1,35 biljun tal-kapital ta’ Livell 2 ta’ FBN li diġà kien fil-pussess tiegħu f’kapital tal-Livell 1 (il-“Miżura C”). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas ukoll lill-membri l-oħra tal-konsorzju EUR 740 miljun fi flus (il-“Miżura D”) kif kien previst fil-FAK sabiex isolvi l-kwistjonijiet li ħarġu biss matul il-proċess ta’ separazzjoni. Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll garanzija fuq responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-bejgħ ta’ New HBU (il-“Miżura E”).
L-istrument ta’ serħan tal-kapital (il-Miżura A, ekwivalent ta’ kapital ta’ EUR 1,7 biljun)
(101)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biegħ il-protezzjoni tal-kreditu permezz ta’ CDS fuq portafoll ipotekarju Olandiż ta’ ABN AMRO N, li jirrapreżenta madwar [30-80] % tal-portafoll totali ta’ self fuq id-djar ta’ ABN AMRO N. Dik il-miżura kellha l-effett li tnaqqas l-assi peżati għar-riskju ta’ ABN AMRO N.
(102)
Bħala ħlas għall-protezzjoni tal-kreditu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rċieva tariffa annwali ta’ 51,5 punti ta’ bażi (kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-portafolli fil-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza).
(103)
It-tariffa ġiet ikkalkulata bl-użu tal-metodoloġija tal-kost ekwivalenti għall-kapital. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddetermina kemm l-ABN AMRO N setgħet tillibera kapital permezz tal-istrument ta’ serħan tal-kapital (jiġifieri EUR 1,7 biljun, abbażi tar-rekwiżiti ta’ Basel I li kienu għadhom jiġu applikati fiż-żmien meta l-ftehim tas-CRI kien implimentat) u mbagħad ikkalkula redditu ta’ 10 % fuq dak is-serħan tal-kapital (jiġifieri 10 % fuq EUR 1,7 biljun), li kien ekwivalenti għal 51,5 punti ta’ bażi tal-valur tal-portafoll inizjali ta’ EUR 34,5 biljun.
(104)
Kull sena, ABN AMRO N żammet l-ewwel ammont ta’ telf ta’ 20 punt ta’ bażi (ikkalkulat bħala perċentwal tal-valur tal-portafoll inizjali).
(105)
ABN AMRO N żammet segment vertikali ta’ 5 % tal-bqija tar-riskju.
(106)
L-ipprezzar tal-istrument tal-protezzjoni tal-kreditu ma għandux jiġi aġġustat malli ABN AMRO N tadotta bi sħiħ ir-rekwiżiti kapitali ta’ Basel II, anki jekk l-effett ta’ serħan tal-kapital tas-CRI mbagħad ikun sostanzjalment iżgħar.
(107)
Fil-prinċipju, il-kuntratt CDS kellu maturità ta’ seba’ snin, iżda ABN AMRO N kellha drittijiet ta’ xiri li jippermettulha ttemm il-kuntratt f’numru ta’ dati ta’ referenza determinati minn qabel (pereżempju Ottubru 2010, Jannar 2011 u Jannar 2012). (56)
(108)
Taħt il-FAK, it-tliet imsieħba tal-konsorzju kellhom jiżguraw li ABN AMRO Z tibqa’ kapitalizzata biżżejjed. F’dak il-kuntest, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jikkontribwixxi EUR 2,2 biljun għad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. L-għan tas-CRI kien li jippermetti lil ABN AMRO N li jagħmel parti minn dik il-kontribuzzjoni ta’ EUR 2,2 biljun lil ABN AMRO Z.
(109)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprefera s-soluzzjoni mhux konvenzjonali tas-CRI minflok iż-żieda tal-kapital tradizzjonali minħabba li, qabel is-separazzjoni, ma setax jagħmel kontribuzzjonijiet ta’ kapital garantiti (ring-fenced) f’ABN AMRO Bank. Fi kliem ieħor, minħabba li ABN AMRO N ma kinitx entità legali separata, injezzjoni ta’ kapital f’ABN AMRO Bank setgħet tibbenefika wkoll liż-żewġ membri l-oħra tal-konsorzju. Dik it-tip ta’ azzjoni seta’ kellha implikazzjonijiet gravi speċjalment f’xenarji ta’ żieda fid-diffikultà finanzjarja.
(110)
Meta s-separazzjoni seħħet, ABN AMRO N saret entità legali separata (l-ABN AMRO Bank il-ġdida). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kompla jerfa’ r-responsabbiltà taħt il-FAK sabiex ikopri d-defiċit kapitali ta’ EUR 2,2 biljun ta’ ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li ABN AMRO N għandha tuża l-flus mill-istrumenti MCS (jiġifieri l-Miżura B3 safejn hija relatata mal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u EUR 1,2 biljun tal-Miżura B5) sabiex tinjetta EUR 1,7 biljun f’ABN AMRO Z, filwaqt li tkun żammet is-CRI eżistenti f’ABN AMRO Bank il-ġdid sabiex tkopri l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun.
(111)
Fil-15 ta’ Ottubru 2010, ABN AMRO Bank u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħabbru li s-CRI se jiġi terminat mit-30 ta’ Ottubru 2010. Tabilħaqq, minħabba li ABN AMRO Bank sadanittant kienet implimentat ir-rekwiżiti ta’ Basel II, is-CRI sar anqas interessanti u anqas neċessarju (57).
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri parti mid-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z (Il-Miżura B1, EUR 500 miljun)
(112)
Minħabba li s-CRI ma kienx biżżejjed biex ikopri d-defiċit kapitali sħiħ ta’ EUR 2.2 biljun ta’ ABN AMRO Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda kapital żejjed lil ABN AMRO Bank permezz ta’ MCS.
(113)
Dak l-MCS kien kategorizzat bħala kapital ibridu tal-Livell 1, kien iġorr kupun ta’ 10 % u kkonverta awtomatikament f’ishma ta’ ABN AMRO II meta seħħet is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank. Minn dak il-mument ‘il quddiem, kien jikkwalifika bħala kapital ewlieni tal-Livell 1. Il-konverżjoni saret b’valur nominali (58). Il-miżura ppermettiet lil ABN AMRO II (mogħtija l-isem ġdid ABN AMRO Bank) li tikkontribwixxi EUR 500 miljun lil ABN AMRO Z.
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri l-ispejjeż tas-separazzjoni (Il-Miżuri B2 u B3, total ta’ EUR 1.08 biljun)
(114)
Sabiex ikopri l-ispejjeż relatati mas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottoskriva MCS addizzjonali. L-ewwel ammont ta’ madwar EUR 300 miljun (il-Miżura B2) ġie notifikat f’Lulju 2009, bil-bqija (jiġifieri EUR 780 miljun) notifikat f’Jannar 2010 (il-Miżura B3).
(115)
L-ammont sħiħ ta’ EUR 1,08 biljun (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3 flimkien) kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż li ġejjin:
-
EUR 480 miljun ta’ spejjeż tas-separazzjoni definiti sew;
-
EUR 90 miljun biex jiġi stabbilit uffiċċju tas-suq monetarju; u
-
EUR 500 miljun sabiex tiġi pprovduta marġini ta’ prudenza.
(116)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda diżaggregazzjoni ulterjuri tal-ispejjeż tas-separazzjoni ta’ EUR 480 miljun. Dawn kienu relatati mal-espożizzjoni għal responsabbiltajiet reċiproċi (EUR [0 - 200] miljun), it-tħollija ta’ ittri ta’ allokazzjoni tar-riskju (EUR [0 - 200] miljun), ix-xiri mill-ġdid ta’ noti ta’ sigurtà (EUR [0 - 200] miljun), it-trasferiment minn ABN AMRO R tar-riskju tas-suq relatat mal-kummerċ tal-klijenti ta’ ABN AMRO N (EUR [0 - 200] miljun), it-twaqqif ta’ strumenti ta’ serħan tal-kapital (EUR [0 - 200] miljun) u l-ispejjeż varji tas-separazzjoni u tat-tħollija (EUR [0 - 300] miljun).
(117)
Wara s-separazzjoni mill-kumpanija holding tagħha ABN AMRO Bank, ABN AMRO II kellha bżonn tistabbilixxi uffiċċju tas-suq monetarju indipendentement, li sewa EUR 90 miljun.
(118)
Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi injetta EUR 500 miljun oħra f’kapital sabiex jiżgura li ABN AMRO N setgħet topera b’ċertu marġini ‘l fuq mir-rekwiżiti regolatorji minimi.
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri d-defiċit kapitali minħabba l-bejgħ ta’ New HBU (Il-Miżura B4, EUR 300 miljun)
(119)
FBN u ABN AMRO N setgħu jamalgamaw biss malli jiġu solvuti l-kwistjonijiet ta’ konċentrazzjoni identifikati fid-Deċiżjoni dwar il-Fużjoni. Għalhekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jbiegħ lil New HBU u IFN lil Deutsche Bank. Dik it-tranżazzjoni madankollu rriżultat fi ħtieġa ta’ kapital addizzjonali ta’ EUR 470 miljun, li ABN AMRO N ma setgħetx tittratta waħedha. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jgħin u jinjetta EUR 300 miljun fil-forma ta’ MCS (59).
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri l-ispejjeż tal-integrazzjoni (Il-Miżura B5, EUR 1,2 biljun)
(120)
Sabiex jimplimentaw il-fużjoni, ABN AMRO N u FBN (u wara l-fużjoni ABN AMRO Group) kellhom iħallsu bil-quddiem spejjeż tal-integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun (wara t-taxxa), relatati mal-ispejjeż tas-sensji, l-integrazzjoni ta’ pjattaformi tal-ICT u r-ristrutturar tan-netwerk ta’ fergħat. Minħabba li ABN AMRO N u FBN ma kinux kapaċi jiffinanzjaw dawk l-ispejjeż huma stess, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jinjetta kapital fil-forma ta’ MCS (60).
Konverżjoni tal-kapital ibridu tal-Livell 2 ta’ FBN f’kapital ewlieni tal-Livell 1 (il-Miżura C, EUR 1,35 biljun)
(121)
FBN kienet obbligata żżid il-kapital tal-Livell 1 tagħha wara li d-DNB (61) kien indika li kien hemm defiċit kapitali tal-Livell 1 ta’ madwar EUR 1,26 biljun. Wara s-separazzjoni mill-kumpanija holding tagħha Fortis SA/NV, FBN kellha tonfoq ukoll EUR 90 miljun sabiex tkopri l-ispejjeż relatati mal-istabbiliment ta’ uffiċċju tat-Teżor, mudelli relatati ma’ Basel, liċenzji u servizzi ta’ konsulenza.
(122)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda l-kapital żejjed billi kkonverta d-debitu tal-Livell 2 b’valur nominali ta’ EUR 1,35 biljun f’kapital tal-Livell 1. Bħala konsegwenza, it-tranżazzjoni ma involviet l-ebda flus ġodda (62).
Obbligi ta’ ħlas lejn membri oħra tal-konsorzju (il-Miżura D, EUR 740 miljun)
(123)
Meta l-membri tal-konsorzju nnegozjaw l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holding fl-2007, dawn irrealizzaw li mhux il-fatti kollha kienu magħrufin dak iż-żmien. Għalhekk, il-FAK kien fih numru ta’ prinċipji ġenerali sabiex jitħallsu ċerti obbligi ta’ ħlas, li kienu se jsiru apparenti biss matul il-proċessi ta’ separazzjoni. L-ammonti preċiżi jirriżultaw minn proċess ta’ negozjati li fih ipparteċipa l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (u qablu Fortis SA/NV).
(124)
L-ammont totali ta’ EUR 740 miljun huwa relatat ma’:
(…)
Dawn il-movimenti ta’ flus ‘il barra huma parzjalment ikkumpensati bil-fatt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rċieva […] mill-membri l-oħra tal-konsorzju relatati mal-ispejjeż mitlufa.
(125)
Il-bilanċ tal-obbligi ta’ ħlas fir-rigward tal-membri l-oħra tal-konsorzju (jiġifieri EUR 740 miljun) tħallas fi flus, parzjalment direttament lill-membri l-oħra tal-konsorzju u parzjalment lil ABN AMRO (issa RBS NV).
Responsabbiltajiet reċiproċi (Il-Miżura E, EUR 950 miljun)
(126)
Anki wara d-divestiment ta’ New HBU, ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II (jew is-suċċessuri legali tagħha) se jibqgħu obbligati lejn il-kredituri ta’ New HBU jekk New HBU ma tkunx kapaċi tissodisfa l-obbligi tagħha lejn il-kredituri proprja. Bl-istess mod New HBU se tiffaċċja responsabbiltajiet reċiproċi lejn il-kredituri ta’ ABN AMRO Bank u ABN AMRO II. Minħabba li r-responsabbiltajiet reċiproċi huma minħabba l-bejgħ ta’ New HBU li rriżulta minn deċiżjoni ta’ ABN AMRO II u l-azzjonisti tagħha, kienet ukoll ir-responsabbiltà tagħhom li jsibu soluzzjoni. Is-soluzzjoni proposta kienet timplika li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u Deutsche Bank (jiġifieri x-xerrej ta’ New HBU) qablu li New HBU u ABN AMRO II jikkumpensaw lil xulxin għal dawn ir-responsabbiltajiet reċiproċi billi jipprovdu kollateral lil xulxin, sabiex inaqqsu r-rekwiżiti kapitali regolatorji indotti għall-20 % mixtieq. Bħala riżultat ta’ dak il-ftehim, ABN AMRO II kellha tipprovdi kollateral lil New HBU għal ammont li jlaħħaq EUR 950 miljun (li jonqos maż-żmien malli jimmaturaw ir-responsabbiltajiet sottostanti) għar-responsabbiltajiet ta’ New HBU lejn ABN AMRO II u lejn ABN AMRO Bank (issa RBS NV). Minħabba li ABN AMRO II ma kellhiex il-mezzi biex tipprovdi l-kollateral meħtieġ fir-rigward tar-responsabbiltà lejn ABN AMRO Bank (issa RBS NV), l-Istat ipprovda l-kontrokumpens fil-forma ta’ garanzija fuq id-debitu ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV).
(127)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprezza dak ir-riskju daqs li kieku kien garanzija tal-Istat fuq debitu subordinarju ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV). L-ipprezzar - ibbażat fuq ir-Rakkomandazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”) (63)- ġie stabbilit għal 200 punt ta’ bażi flimkien mal-firxa tas-CDS medjana (64).
(128)
It-Tabella 4 tiddeskrivi fil-qosor il-miżuri valutati f’din id-Deċiżjoni. Il-kolonna “Raġuni” hija l-istess bħal dik fit-Tabella 1 fil-punt (57) tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010. Kif indikat fil-premessa 110, wara s-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ma’ ABN AMRO Bank fis-6 ta’ Frar 2010, il-miżuri u l-għanijiet tal-miżuri ġew mibdula. Aktar speċifikament, il-Miżura A ntużat minn dik id-data ‘l quddiem għall-għanijiet tal-Miżura B3 (safejn tikkonċerna l-marġini ta’ prudenza) u l-Miżura B5 u vice versa.
Tabella 4
Miżuri ta’ appoġġ mill-Istat
Deskrizzjoni
Daqs
(f’EUR biljun)
Raġuni
Entità legali li lilha tingħata l-miżura
Miżuri koperti bid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
Y1
Finanzjament ST
45
FBN
Y2
Finanzjament LT
16,1
FBN (biex ikun permess il-ħlas mill-ġdid lil Fortis Bank SA/NV)
Z
Akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N
6,5
FBN (il-prezz tax-xiri mħallas bir-rinunzja tad-debitu)
Miżuri kapitali notifikati f’Lulju 2009 u implimentati f’Lulju/Awwissu 2009
Miżura A
Strument ta’ serħan tal-kapital
Protezzjoni tas-CDS fuq portafoll ta’ EUR 34,5 biljun (li għandu effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun)
Kumpens għad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u mmexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) fid-data tas-separazzjoni
Miżura B1
MCS
0,5
Miżura B2
MCS
0,3
L-ewwel ammont tal-ispejjeż tas-separazzjoni
ABN AMRO Bank NV (issa RBS NV) u mmexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) mas-separazzjoni
Miżuri kapitali addizzjonali notifikati f’Jannar 2010
Miżura B3
MCS
0,78
It-tieni ammont tal-ispejjeż tas-separazzjoni u l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 0,5 biljun
EUR 967 miljun imħallsa lil ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u mbagħad immexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) mas-separazzjoni, il-bqija mħallsa direttament lil ABN AMRO II
Miżura B4
MCS
0,3
Impatt fuq il-kapital mill-bejgħ ta’ New HBU
Miżura B5
MCS
1,2
Spejjeż tal-integrazzjoni
Miżura C
Skambju tal-Livell 2 f’ekwità komuni
1,35
Defiċit tal-Livell 1 fil-livell ta’ FBN
FBN
Miżura D
Ħlas fi flus lill-imsieħba tal-konsorzju
0,74
Obbligi tal-ħlas li rriżultaw mill-FAK
Imsieħba oħra tal-konsorzju/ABN AMRO Bank (issa RBS NV)
Miżura E
Garanzija fuq ir-responsabbiltajiet ta’ EUR 950 miljun
0,95
Responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-bejgħ ta’ New HBU
ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank)
3. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ
3.1. Raġunijiet għall-ftuħ fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(129)
Fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni fetħet proċeduri minħabba li kellha raġunijiet biex temmen li l-Miżuri Y1, Y2 u Z (65) kienu jirrappreżentaw għajnuna mill-Istat favur FBN u ABN AMRO N. Il-Kummissjoni kienet temmen li dawk il-miżuri ppermettew lil FBN u ABN AMRO N li jibqgħu fis-suq u jsegwu l-attivitajiet tagħhom. Din kellha raġunijiet biex temmen li dawk il-miżuri kienu selettivament vantaġġużi għal FBN u ABN AMRO N.
(130)
Fil-premessi 29 u 30 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni nnotat li l-Miżuri X, Y1 u Y2 kienu parti mill-istess kuntratt ta’ bejgħ, li kellu l-għan li jissepara lil FBN mill-bqija ta’ Fortis SA/NV. Id-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008 kienet diġà kkonkludiet li meta daħal f’dak il-kuntratt fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx aġixxa bħala investitur normali f’ekonomija tas-suq.
(131)
Fil-premessa 33 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni argumentat li l-Miżura Y1 kienet tidher vantaġġuża għal FBN għaliex din kienet rċeviet ammont ta’ finanzjament, li ma kinitx issib fuq is-swieq, minħabba li s-swieq dak iż-żmien kienu diżordinati. B’kunsiderazzjoni ta’ dawk iċ-ċirkostanzi estremi fis-suq, il-Kummissjoni ddubitat ukoll li r-rati tal-imgħax meħtieġa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienu jkunu aċċettabbli għal investitur privat. Il-Kummissjoni nnotat ukoll li s-solidità tal-fornitur tal-finanzjament ġdid tagħha kien jidher vantaġġuż għal FBN. FBN ma baqgħetx tiddependi fuq kumpaniji b’likwidità limitata f’diffikultà finanzjarja bħal Fortis SA/NV iżda rċeviet il-finanzjament tagħha mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(132)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-Miżura Y1 kinitx kumpatibbli mal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - L-applikazzjoni ta’ regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal miżuri meħuda fejn jidħlu istituzzjonijiet finanzjarji fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja preżenti (il-“Komunikazzjoni Bankarja”) (66) għaliex din la kienet proporzjonata u lanqas limitata għall-minimu neċessarju. Tħassib aktar speċifiku tqajjem fil-premessa 52 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 dwar il-kumpatibbiltà tal-elementi li ġejjin: (1) ir-remunerazzjoni mħallsa minn FBN, (2) il-perjodu massimu li matulu FBN ma setgħetx tibbenefika minn finanzjament, (3) il-maturità massima tal-istrumenti konċernati u (4) l-volum tal-faċilità ta’ likwidità.
(133)
Il-Kummissjoni indikat ukoll li l-Miżura Y2 jista’ jkun fiha elementi ta’ għajnuna mill-Istat jekk Fortis Bank SA/NV kienet fiż-żmien tal-akkwiżizzjoni f’pożizzjoni li titlob tifdija immedjata tas-self fit-tul kieku kellha tinbidel is-sjieda ta’ FBN. Jekk kien hemm tabilħaqq klawsola ta’ tifdija relatata mas-sjieda, il-Miżura Y2 ippermettiet lil FBN li tibbenefika minn self fit-tul b’rati ta’ imgħax ta’ qabel il-kriżi. Il-Miżura Y2 implikat li FBN ma kinitx obbligata ssib finanzjament alternattiv għall-kundizzjonijiet tas-suq prevalenti dak iż-żmien. Barra minn hekk, minħabba li Fortis Bank SA/NV kellha d-dritt titlob tifdija, l-għażla tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jipprovdi self fit-tul minflok self fuq perjodu qasir setgħet tqajjem dubji. Għalhekk, fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni esprimiet tħassib li l-Miżura Y2 kien fiha għajnuna mill-Istat għal perjodu ta’ żmien itwal minn dak strettament neċessarju. Sabiex tkun tista’ tevalwa l-implikazzjonijiet ta’ għajnuna mill-Istat tal-Miżura Y2, il-Kummissjoni talbet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jipprovdi aktar informazjzoni dwar it-termini kuntrattwali ta’ tifdija bikrija tal-kuntratti tas-self fit-tul.
(134)
Fil-premessa 54 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni esprimiet dubju wkoll dwar jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienx ħa miżuri biżżejjed sabiex jillimita d-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni, b’konformità mal-punt (27) tal-Komunikazzjoni Bankarja.
(135)
Il-Kummissjoni kienet ikkonċernata wkoll li ABN AMRO N kienet - potenzjalment indirettament - ibbenefikat mill-miżuri ta’ likwidità pprovduti lil FBN. Għalhekk, din talbet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jipprovdi aktar informazzjoni dwar il-pożizzjoni ta’ finanzjament u l-istrateġija ta’ finanzjament ta’ ABN AMRO N.
(136)
Fir-rigward tal-Miżura Z, il-Kummissjoni kellha dubju li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas lil FBN il-prezz tas-suq għall-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N. Il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas aktar mill-valutazzjoni tal-“kundizzjoni tas-suq kurrenti” tat-3 ta’ Ottubru 2008 tal-espert tal-valutazzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stess […] fir-rapport tiegħu li ġie msemmi fil-premessa 2. Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx applika fattur ta’ korrezzjoni biex jirrifletti id-deklin tas-suq tal-borża li seħħ bejn Ottubru u Diċembru 2008 u li kien evidenti speċjalment għall-istokks tal-bank. Jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas iżżejjed meta xtara lil ABN AMRO N, il-Miżura Z kienet ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat li għenet fir-rikapitalizzazzjoni ta’ FBN.
(137)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni osservat ukoll fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien għadu ma ssottomettiex evalwazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N mid-DNB. Lanqas ma pprovda pjan ta’ vijabbiltà jew pjan ta’ ristrutturar bi projezzjonijiet finanzjarji dettaljati. Minħabba li la pjan ta’ vijabbiltà u lanqas pjan ta’ ristrutturar ma kienu disponibbli, il-Kummissjoni ma setgħetx tiddetermina jekk, bħala riżultat tal-Miżuri X, Y1, Y2 u Z, ABN AMRO N u FBN kellhomx biżżejjed kapital u kinux kapaċi jiksbu livell aċċettabbli ta’ profitabilità.
3.2. Raġunijiet għall-estensjoni tal-proċeduri fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat
(138)
Meta fis-17 ta’ Lulju 2009 u fil-15 ta’ Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika l-miżuri żejda favur FBN u ABN AMRO N bħala miżuri li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni kienet ikkonċernata li wħud minn dawn il-miżuri addizzjonali kienu jirrapreżentaw għajnuna mill-Istat żejda lil FBN u ABN AMRO N.
(139)
Fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni osservat li taħt il-FAK l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu numru ta’ obbligi, li ma kinux obbligi ta’ ABN AMRO N. Il-miżuri meħudin mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jikkonforma mal-obbligi tal-FAK (u b’mod partikolari l-obbligi li jħallas l-ispejjeż ta’ ABN AMRO Z u l-obbligu li jissepara lil ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank) jidhru għall-ewwel li ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat lil ABN AMRO N.
(140)
Il-Kummissjoni indikat li l-Miżuri A u B1 dehru primarjament imfassla biex ikopru d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z, iżda fl-istess ħin ma kienx ċar għall-Kummissjoni jekk kienx hemm ukoll benefiċċju indirett għall-attivitajiet ekonomiċi ta’ ABN AMRO N. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni riedet tkun taf jekk ABN AMRO N u ABN AMRO Z - mingħajr l-istatus legali separat - kinux delimitati biżżejjed (ring-fencing) fil-konfront ta’ xulxin. Il-Kummissjoni riedet ukoll tirċievi aktar informazzjoni dwar ir-raġunijiet wara d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z u pereżempju dwar it-trasferiment ta’ ishma ta’ Unicredito minn ABN AMRO Z għal ABN AMRO N. Il-Kummissjoni kellha wkoll mistoqsijiet dwar ir-remunerazzjoni minn ABN AMRO N lil ABN AMRO Z għat-twettiq tal-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali. Il-Kummissjoni kellha suspett li - mill-anqas parti ta’ - is-sottokapitalizzazzjoni ta’ ABN AMRO Z kienet marbuta mal-fatt li ABN AMRO N ma ħallsitx prezz tas-suq għas-servizzi tal-uffiċċju prinċipali ta’ ABN AMRO Z.
(141)
Anki jekk is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank hija obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK, il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li r-rikapitalizzazzjoni mill-Istat li ffinanzjat l-ispejjeż tas-separazzjoni setgħet kienet għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni osservat li mhux l-ispejjeż kollha kategorizzati bħala spejjeż tas-separazzjoni kien strictu senso marbuta mal-obbligi tas-separazzjoni kif deskritt fil-FAK. Il-Kummissjoni nnotat li l-kategorija “spejjeż tas-separazzjoni” inkludiet ammont ta’ EUR 500 miljun li kien meħtieġ biex jipprovdi lil ABN AMRO Group b’marġini ta’ prudenza fuq ir-rekwiżiti minimi ta’ prudenza.
(142)
Il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien għen lil FBN u ABN AMRO N iħallsu l-ispejjeż relatati mal-fużjoni. Sabiex issolvi l-problemi ta’ konċentrazzjoni maħluqa bil-fużjoni, ABN AMRO N iddeċidiet li tbiegħ lil IFN u New HBU, li wassal għal defiċit kapitali ġdid. Il-Kummissjoni osservat li FBN u ABN AMRO N kienu kapaċi jagħmlu profitt mill-benefiċċji tal-fużjoni (pereżempju sinerġiji tal-fużjoni, il-vantaġġi ta’ kumpanija aktar b’saħħitha b’ishma tas-suq ogħla fis-suq Olandiż, …), filwaqt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffinanzja l-ispejjeż bil-quddiem. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni osservat li ma kienx hemm obbligu legali għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jħallas dawk l-ispejjeż minħabba li dawn kienu oriġinaw mid-deċiżjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tal-21 ta’ Novembru 2008 biex issir fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N u mhux mill-FAK.
(143)
Il-Kummissjoni nnotat il-fatt li l-fużjoni u l-kundizzjonijiet speċifiċi marbuta mas-separazzjoni rriżultaw f’responsabbiltajiet reċiproċi (il-Miżura E). Il-liġi korporattiva Olandiża kienet timplika li ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II jibqgħu obbligati lejn id-detenturi tad-debiti ta’ New HBU jekk New HBU (jew is-sid ġdid tagħha Deutsche Bank) jonqsu milli jissodisfaw l-obbligi tal-ħlas tagħhom. New HBU kellha obbligi simili fil-konfront tad-detenturi tad-debiti ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II. Il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li dik is-soluzzjoni ta’ indennizz, li kienet timplika li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jiggarantixxi lid-detenturi tad-debitu ta’ ABN Amro Bank (issa RBS NV) għal primjum ta’ 200 punt ta’ bażi flimkien mal-firxa tas-CDS medjana, kienet timplika għajnuna mill-Istat.
Kumpatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti
(144)
Il-Kummissjoni qajmet tħassib ukoll dwar it-tfassil tal-istrument ta’ serħan tal-kapital (il-Miżura A). Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li l-Miżura A kienet fundamentalment differenti mill-miżuri l-oħra għall-assi indeboliti għaliex din ma kinitx ġiet stabbilita biex tipproteġi lil ABN AMRO N kontra deklin ulterjuri fl-assi tossiċi b’valutazzjoni inċerta ħafna. Madankollu, il-Kummissjoni qieset li sabiex tkun kumpatibbli mas-suq intern, il-Miżura A kellha tikkonforma mal-prinċipji ġenerali tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar it-Trattament ta’ Assi Indeboliti fis-Settur Bankarju tal-Komunità (67) (il-“Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti”). Aktar speċifikament, għandu jkun hemm biżżejjed evidenza ta’ pprezzar xieraq, li jfisser li l-bank ma għandux jittrasferixxi t-telf mistenni lill-Istat. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni riedet ukoll tifhem x’impatt seta’ jkollhom għadd ta’ karatteristiċi kuntrattwali speċifiċi (pereżempju l-mekkaniżmu ta’ restituzzjoni u s-segment vertikali) fuq il-flussi tal-flus u l-ipprezzar attwali. Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni kellha wkoll dubji li kien hemm inċentivi insuffiċjenti li jiżguraw li ABN AMRO N jkollha ttemm l-istrument malli ma jibqax strettament neċessarju.
Kumpatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(145)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kienx jissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fuq ir-ritorn għall-vijabbiltà u l-valutazzjoni ta’ miżuri ta’ ristrutturar fis-settur finanzjarju fil-kriżi attwali taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat (68) (il-“Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar”) f’termini ta’ vijabbiltà, kondiviżjoni tal-piżijiet u distorsjoni mhux mistħoqqa tal-kompetizzjoni.
Restawr tal-vijabbiltà fit-tul
(146)
Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li ABN AMRO Group jidher li għandu jirrealizza biżżejjed dħul biex ikopri l-ispejjeż operattivi kollha tiegħu (inkluż l-indebolimenti) u jiggwadanja redditu fuq l-ekwità aċċettabbli. Madankollu, il-Kummissjoni nnotat ukoll li r-redditu fuq l-ekwità ta’ ABN AMRO Group kien jiddependi ħafna fuq ir-realizzazzjoni ta’ numru ta’ suppożizzjonijiet prinċipali. L-ewwel, jekk ABN AMRO Group irid isir kosteffiċjenti bi proporzjon aċċettabbli tad-dħul meta relatat mal-ispejjeż, huwa kruċjali li ABN AMRO Group jimplimenta s-sinerġiji mbassra (jiġifieri EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa li jaqbel ma’ profitt nett għall-2013 ta’ […] biljun EUR). It-tieni, kif indikati fil-premessa 118 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, kien ukoll ta’ importanza kruċjali għall-vijabbiltà ta’ ABN AMRO Group li dan ikun kapaċi jtejjeb il-marġini ta’ imgħax nett tiegħu mil-livelli baxxi ta’ FBN u ABN AMRO N fit-tieni nofs tal-2008 u l-ewwel nofs tal-2009. Fid-Deċiżjoni tagħha tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni indikat li kienet teħtieġ aktar dettalji dwar dawk il-kwistjonijiet, sabiex tevalwa jekk il-vijabbiltà għat-tul kinitx verament restawrata.
(147)
Il-Kummissjoni nnotat ukoll li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ma kienx għadu jinkludi l-projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli kif meħtieġ fil-punt (13) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rustrutturar. Għalhekk, il-Kummissjoni talbet għal tali projezzjonijiet tal-agħar sitwazzjoni possibbli, sabiex tkun tista’ tivverifika l-prestazzjoni ta’ ABN AMRO Group f’kundizzjonijiet tas-suq aktar diffiċli.
(148)
Il-Kummissjoni osservat ukoll li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kien fih ftit informazzjoni dwar sottodiviżjonijiet iżgħar, sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiġġudika jekk il-kwistjonijiet kollha tal-vijabbiltà f’dak il-livell ġewx indirizzati b’mod suffiċjenti. Aktar speċifikament, il-Kummissjoni kellha dubju dwar jekk il-vijabbiltà ta’ PFS, diviżjoni ta’ FBN, li rrappurtat telf kbir relatat ma’ Madoff fl-2008, kinitx garantita biżżejjed.
Għajnuna limitata għall-minimu neċessarju/kontribuzzjoni proprja
(149)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-għajnuna mill-Istat kinitx limitata għall-minimu neċessarju għar-restawr tal-vijabbiltà ta’ ABN AMRO Group. F’dak ir-rigward, hija nnotat li ABN AMRO Group kien indika li xtaq jagħmel akkwiżizzjonijiet żejda żgħar, li qies neċessarju sabiex jerġa’ jibni l-kompetenzi tal-prodotti mitlufa matul il-proċessi tas-separazzjoni minn Fortis SA/NV u ABN AMRO Holding. Fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni argumentat li l-għajnuna mill-Istat ma għandhiex tintuża biex tiffinanzja akkwiżizzjonijiet jew investimenti ġodda sakemm dawn ma kinux essenzjali għar-restawr tal-vijabbiltà ta’ impriża. Il-Kummissjoni staqsiet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jiċċara aktar il-politika ta’ akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Group u biex jipprovdilha fost affarijiet oħra lista dettaljata tal-attivitajiet li ABN AMRO Group kien jeħtieġ biex jerġa’ jibni għal raġunijiet ta’ vijabbiltà.
(150)
Il-Kummissjoni kellha wkoll dubji dwar jekk il-fornituri kollha tal-kapital ibridu ta’ FBN u ABN AMRO N kinux ħallsu s-sehem tagħhom tar-ristrutturar. Il-Kummissjoni kienet imħassba li, pereżempju, l-azzjonisti preferuti ta’ FBN (69) ma kinux ikkontribwixxew biżżejjed sabiex jiżurgaw li l-intervent tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma jkunx limitat għall-minimu neċessarju.
(151)
Barra minn hekk, f’termini ta’ dewmien, l-għajnuna mill-Istat għandha tkun limitata għall-minimu neċessarju. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni osservat li numru ta’ miżuri kienu meħtieġa biex jindirizzaw il-problemi temporanji, iżda l-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienx ħa passi biżżejjed sabiex jiżgura li l-miżuri jinħallu malli ma jibqgħux neċessarji.
(152)
Fir-rigward tal-Miżura A, il-Kummissjoni osservat li s-CRI ma jibqax attraenti malli ABN AMRO N tingħata l-permess li timplimenta r-rekwiżiti ta’ Basel II. Għalkemm is-CRI kien fih karatteristiċi ta’ opzjoni ta’ eżerċizzju li jippermetti t-terminazzjoni bikrija tal-kuntratt, il-Kummissjoni osservat li ma kienx hemm skeda ta’ żmien ċara għall-ħruġ tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(153)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun, il-Kummissjoni nnotat li l-intenzjoni kienet li ABN AMRO Group jissostitwixxi dak l-ammont b’kapital awtofinanzjat. Għal darb’ oħra l-Kummissjoni osservat li ma kien hemm l-ebda indikazzjoni dwar l-għażla taż-żmien.
(154)
Fir-rigward tal-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun (jiġifieri l- Miżura B5), il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li dawn kienu jwasslu għal sinerġiji importanti ta’ EUR 1,1 biljun (qabel it-taxxa) fis-sena, li fil-prinċipju setgħu jintużaw biex iħallsu lura l-għajnuna mill-Istat. Madankollu, il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx waqqaf mekkaniżmu biex jiżgura t-tali ħlas lura. Fir-rigward tal-ħtiġijiet kapitali relatati mal-bejgħ ta’ New HBU, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ħtiġijiet kapitali relatati mal-kreditu ġenerali kienu se jonqsu malajr hekk kif is-self jimmatura gradwalment. Għal darb’ oħra, il-Kummissjoni enfasizzat li l-għajnuna mill-Istat għandha titħallas lura malli ma tibqax neċessarja.
Limitazzjoni tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni
(155)
F’termini ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni nnotat li l-ħtiġijiet kapitali ta’ FBN u ABN AMRO N ġew sa ċertu punt mis-separazzjoni tagħhom minn mal-kumpaniji holding preċedenti tagħhom u mill-ispejjeż ta’ integrazzjoni bil-quddiem, u mhux minn teħid ta’ riskju eċċessiv jew ġestjoni ħażina fi ħdan FBN u ABN AMRO N stess. Kontra dan l-isfond, il-Kummissjoni kkonkludiet li huwa improbabbli li jkunu meħtieġa aktar divestimenti.
(156)
Fl-istess ħin, madankollu, il-Kummissjoni esprimiet dubji li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kien fih biżżejjed miżuri dwar l-imġiba sabiex jiżgura li FBN u ABN AMRO N ma jużawx l-għajnuna mill-Istat biex jikbru għad-detriment tal-kompetituri tagħhom, pereżempju permezz tal-implimentazzjoni ta’ politika ta’ pprezzar mhux sostenibbli jew l-akkwiżizzjoni ta’ istituzzjonijiet finanzjarji oħra, li jista’ jnaqqas l-inċentivi ta’ dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw u jista’ jiskoraġġixxi d-dħul fis-suq bankarju Olandiż.
(157)
F’termini ta’ ħruġ, il-Kummissjoni argumentat li jkun utli kieku l-Istat tal-Pajjiżi Baxxi jiżviluppa u jikkomunika b’mod ċar strateġija ta’ ħruġ. Tabilħaqq, l-interventi ripetuti u massivi tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jistgħu jiġu perċepiti mid-depożitarji bħala sinjal ta’ appoġġ permanenti.
4. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
4.1. L-ewwel sett ta’ kummenti minn Van Lanschot (ittra tas-6 ta’ Mejju 2009)
(158)
Il-kwerelant argumenta li bis-saħħa tal-għajnuna mill-Istat u s-sjieda tal-Istat, FBN u ABN AMRO N (inklużi s-sussidjarji tagħhom bħal MoneYou u Mees Pierson) offrew rati ta’ imgħax għoljin mhux sostenibbli fuq kontijiet ta’ tfaddil u ta’ depożitu individwali, u b’hekk stabbilizzaw is-suq bankarju Olandiż.
(159)
Il-kwerelant jemmen li r-rati ta’ imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N kienu qed jagħmlu telf. F’dan ir-rigward, irrefera għall-fatt li r-rati EURIBOR naqqsu minn 5 % f’Settembru 2008 għal anqas minn 2 % f’Jannar/Frar 2009, filwaqt li r-rati ta’ imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N fuq il-kontijiet tat-tfaddil attwalment żdiedu.
(160)
Il-kwerelant enfasizza wkoll l-ispeċifiċitajiet fis-suq bankarju privat Olandiż paragunati mas-suq bankarju għall-konsumatur, li jidhru li jżidu l-effett ta’ distorsjoni tal-miżuri meħudin. L-ammonti tat-tfaddil fis-servizzi bankarji privati huma bħala medja akbar minn dawk fis-servizzi bankarji għall-konsumatur. Għal ammonti ta’ tfaddil baxxi, il-klijenti jimpurtahom anqas mill-profil ta’ riskju tal-bank tagħhom għaliex dawn huma protetti mill-Iskema Olandiża ta’ Garanzija fuq id-Depożiti (sa ammont ta’ EUR 100 000). Il-kuxjenza dwar ir-riskju tiżdied madankollu malli jinqabeż dak il-limitu, li huwa pjuttost komuni fis-servizzi bankarji privati.
(161)
Il-kwerelant argumenta wkoll li FBN u ABN AMRO N jibbenefikaw minn garanzija impliċita tal-istat. Dan argumenta li l-klijenti ta’ FBN u ABN AMRO N huma konvinti li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi mhux se jippermetti li banek tal-Istat ifallu.
(162)
Il-kwerelant - li rnexxielu jissupera l-kriżi mingħajr l-għajnuna mill-Istat - enfasizza li kien affettwat serjament mill-imġiba distortiva ta’ FBN u ABN AMRO N għaliex tradizzjonalment kien jiddependi sa grad importanti fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż biex jiffinanzja l-assi tiegħu (70). F’termini ta’ ċifri assoluti, il-kwerelant kellu tfaddil u depożiti ta’ EUR 15-il biljun, li kien jimplika li żieda ta’ 1 % fir-rati tal-imgħax setgħet tiswa lill-kumpanija madwar EUR 150 miljun fis-sena (71). Minbarra dik iż-żieda fl-ispejjeż, kien hemm ukoll effett tal-volum hekk kif Van Lanschot tilef il-klijenti.
4.2. Kummenti ta’ segwitu ta’ Van Lanschot (ittri tal-21 u t-28 ta’ Awwissu 2009)
(163)
Skont il-kwerelant, l-imġiba mhux tas-soltu ta’ FBN u ABN AMRO N ippersistiet matul ix-xhur tas-sajf tal-2009.
(164)
Bħala argument addizzjonali, il-kwerelant irrefera għall-bidliet kbar u mhux tas-soltu fil-volum u fl-ishma mis-suq fis-suq tat-tfaddil Olandiż li kien tradizzjonalment stabbli. F’dan ir-rigward, il-kwerelant irrefera għall-istqarrijiet uffiċjali ta’ FBN u ABN AMRO N li rrappurtaw influssi ta’ depożiti ta’ EUR 9 biljun u EUR 21 biljun rispettivament fl-ewwel nofs tal-2009 (72). Il-kwerelant qies dawk iċ-ċifri bħala mdaqqsa minħabba l-fatt li s-suq totali tat-tfaddil Olandiż jiswa madwar EUR 287 biljun.
(165)
Bħala eżempju ieħor tal-ipprezzar mhux tas-soltu, il-kwerelant irrefera għall-fatt li r-rati tal-imgħax tat-tfaddil fil-pajjiżi ġirien bħall-Belġju, Franza u l-Ġermanja kienu segwew id-deklin tar-rati EURIBOR, filwaqt li r-rati tal-imgħax tat-tfaddil Olandiżi kienu persistentement għoljin.
4.3. Kummenti minn ABN AMRO Bank (ittra tas-6 ta’ Lulju 2009)
(166)
F’kumment dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 fejn ġiet imnedija l-proċedura ta’ investigazzjoni formali, ABN AMRO Bank (jiġifieri l-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N) ipprovdiet aktar informazzjoni dwar il-pożizzjoni ta’ finanzjament u l-istrateġija ta’ finanzjament tagħha. ABN AMRO Bank ċaħdet li bbenefikat - direttament jew indirettament - minn kwalunkwe għajnuna ta’ finanzjament mogħtija lil FBN (il-Miżuri Y1 u Y2). ABN AMRO Bank qalet li ma kinitx teħtieġ għajnuna biex tiffinanzja lilha nnifisha matul il-kriżi bis-saħħa tal-istrateġija ta’ finanzjament diversifikata tagħha. Din enfasizzat ukoll li l-istatistiċi ta’ likwidità baqgħu sew fil-limiti regolatorji u fil-limiti interni tagħha wkoll.
5. KUMMENTI MILL-ISTAT TAL-PAJJIŻI L-BAXXI
5.1. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(167)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li FBN kienet kapaċi ssegwi l-attivitajiet tagħha minħabba l-akkwiżizzjoni tagħha mill-Istat (73), iżda argumenta li l-akkwiżizzjoni kienet konformi mal-hekk imsejjaħ “prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq” (MEIP - market economy investor principle). Bħala riżultat, skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx hemm vantaġġ selettiv u bħala konsegwenza ebda għajnuna mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li - anki jekk it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 kienu maħsuba primarjament sabiex jipprevjenu d-destabilizzazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N u tas-sistema bankarja Olandiża b’mod ġenerali - permezz tax-xiri tal-parteċipazzjonijiet f’FBN u ABN AMRO N kellu l-għan li jsir redditu fit-tul pożittiv. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li l-prezz għal FBN (inkluż ABN AMRO N) kien fil-firxa ta’ valutazzjoni tal-espert ta’ valutazzjoni esterna tiegħu.
(168)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ħallas prezz tas-suq ġust għal FBN iżda żied li anki kieku kien ħallas iżżejjed, dak il-ħlas kien ikun għajnuna mill-Istat lil Fortis SA/NV (li kienet il-kumpanija li qed tbiegħ) u mhux għajnuna mill-Istat lil FBN.
(169)
Fir-rigward tal-Miżura Y1, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ipprovda finanzjament fuq perjodu qasir lil FBN skont il-kundizzjonijiet tas-suq. Dan argumenta li qabel il-kriżi FBN irċeviet finanzjament mill-kumpanija holding tagħha għal rati EONIA jew EURIBOR mingħajr ebda firxa żejda. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-ipprezzar li kien applika (kif deskritt fil-premessa 96) kien konformi mal-prattika tas-suq. Aktar speċifikament, dan argumenta wkoll li s-sistema ta’ pprezzar tiegħu użata għall-perjodu wara l-5 ta’ Novembru 2008 (b’firxa ta’ 50 punt ta’ bażi għas-self ta’ aktar minn tliet xhur) kienet allinjata mal-Iskema ta’ Garanzija Olandiża (74).
(170)
Rigward il-perjodu li matulu l-faċilità ta’ likwidità ta’ FBN kienet disponibbli, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spejga li kien beda negozjati sabiex itemm il-faċilità ta’ likwidità f’Jannar 2009 bil-għan li jtemm il-faċilità ta’ likwidità malajr kemm jista’ jkun. B’dan il-għan, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi introduċa f’Marzu 2009 sistema ta’ pprezzar ġdida b’żewġ passi, li għamlet il-finanzjament aktar għali jekk jaqbeż limitu definit minn qabel. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ppreżuma li FBN setgħet tħallas lura l-faċilità ta’ likwidità b’rata ta’ EUR 4 sa 5 biljun fix-xahar u kellha l-intenzjoni li ttemm il-faċilità ta’ likwidità sal-aħħar tal-2009. Fir-realtà, FBN ħallset lura l-faċilità ta’ likwidità aktar malajr minn kemm kien antiċipat. Il-faċilità ta’ likwidità kienet diġà ntemmet fl-1 ta’ Lulju 2009.
(171)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-maturità massima tal-likwidità mogħtija taħt il-faċilità ta’ likwidità kienet proporzjonata. F’dan ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li fl-ewwel perjodu (jiġifieri mis-6 sat-23 ta’ Ottubru 2008), kien ta likwidità b’maturità ta’ mhux iktar minn ftit ġimgħat. Meta l-faċilità ta’ likwidità ġiet sussegwentement aġġustata, il-maturità massima ġiet imtawwla għal disa’ xhur sabiex jiġu evitati punti massimi ta’ tifdija..
(172)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-volum totali tal-faċilità ta’ likwidità (jiġifieri EUR 5 biljun immedjatament u EUR 40 biljun għal finanzjament fuq perjodu itwal) kien ibbażat fuq il-bżonnijiet ta’ finanzjament reali ta’ FBN u għalhekk kien il-minimu neċessarju. Il-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun qieset il-volatilità normali tal-pożizzjoni monetarja ta’ FBN u ppermettiet ukoll lil FBN li tħallas lura immedjatament madwar EUR 34 biljun lil Fortis SA/NV.
(173)
Fir-rigward tas-self fuq perjodu twil (jiġifieri l-Miżura Y2), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li Fortis Bank SA/NV seta’ talab il-ħlas lura tas-self b’rata tal-imgħax fissa (iżda mhux tas-self b’rata varjabbli) (75). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta madankollu li kien issostitwixxa biss lil Fortis Bank SA/NV filwaqt li ħalla l-kundizzjonijiet kollha tal-kuntratti eżistenti l-istess. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-kuntratt bejn Fortis Bank SA/NV u FBN kien kuntratt tas-suq normali bejn atturi tas-suq privati. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li - minħabba il kien issostitwixxa investitur tal-ekonomija tas-suq - l-imġiba tiegħu kienet awtomatikament konformi mal-MEIP. Bħala tali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies li ma kellux jiġġustifika għalfejn ir-rati setgħu kienu ogħla jew għalfejn issostitwixxa dak is-self fit-tul b’self fuq perjodu qasir (76).
(174)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta wkoll li kien komuni ħafna għall-kumpaniji, meta jagħmlu l-akkwiżizzjonijiet, li simultanjament jipprovdu likwidità lis-sussidjarji akkwistati ġodda.
(175)
Rigward jekk għajnuna mill-Istat diretta jew indiretta ngħatatx lil ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li ABN AMRO N irċeviet finanzjament mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jew FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li ABN AMRO N, bil-franchise bankarja għall-konsumatur u privata kbira tagħha, kellha biżżejjed fondi tagħha stess.
(176)
Fir-rigward tal-Miżura Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-prezz tat-tranżazzjoni ta’ EUR 6,5 biljun kien prezz tas-suq ġust. Dan enfasizza li l-prezz kien bejn il-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” ta’ EUR [4-6,5] biljun u l-valutazzjoni “matul iċ-ċiklu” ta’ EUR [6,5-9] biljun kif ikkalkulat mill-espert tal-valutazzjoni estern tiegħu fil-bidu ta’ Ottubru 2008 (qabel it-tranżazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008). Rigward il-fatt li l-akkwiżizzjoni (il-Miżura Z) seħħet xahrejn u nofs wara li saret il-valutazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi emmen li ma kinux meħtieġa korrezzjonijiet minħabba li l-inċertezzi kienu diġà riflessi fil-valutazzjoni tal-bidu ta’ Ottubru 2008 (77). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta wkoll li s-servizzi bankarji ta’ investiment u l-assi tossiċi normalment kienu l-bażi tal-problemi ta’ kunfidenza f’banek oħra, li jiġu tradotti fi tnaqqis importanti tal-prezzijiet tal-ishma għal dawk il-banek. ABN AMRO N, għall-kuntrarju, bil-profil ta’ bank għall-konsumatur u kummerċjali stabbli tiegħu, kien fundamentalment differenti minn banek oħra. Minħabba dak il-kuntest, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li korrezzjoni tal-prezz b’analoġija għal banek oħra ma kinitx tagħmel sens.
(177)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li l-membri l-oħra tal-konsorzju, u b’mod partikolari RBS, kellhom japprovaw it-tranżazzjoni u li […]. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirreferi wkoll għall-punti (166) u (177) tar-rapport preliminari tal-esperti lill-Laqgħa Ġenerali tal-Azzjonisti ta’ Fortis SA/NV fil-11 ta’ Frar 2009 fi Brussell (78), fejn jgħid li dawk il-punti jappoġġjaw l-argument tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li kien ħallas prezz ġust għal FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance u Fortis Corporate Insurance fit-3 ta’ Ottubru 2008, li jikkostitwixxi għalhekk prezz ta’ referenza validu għall-bejgħ ta’ Diċembru 2008.
(178)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi implimenta l-Miżura Z billi rrinunzja għall-pretensjonijiet li kellu lejn FBN. Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-Kummissjoni - kieku kellha tasal għall-konklużjoni li l-Miżura Z timplika għajnuna mill-Istat - għandha tapplika korrezzjoni. Minħabba li strumenti simili ta’ banek oħra kienu qed jiġu negozjati għal skont sostanzjali għall-valur pari, (79) kien loġiku li l-valur tas-suq tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ukoll taħt il-valur pari. Fi kliem ieħor, iċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq kienu jissuġġerixxu li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx intitolat għal valur pari iżda għal valur tas-suq aktar baxx. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li, b’kunsiderazzjoni taċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq li kienu eżistenti dak iż-żmien, kien intitolat biss għal valur tas-suq ta’ EUR [4,55 - 5,85] biljun (jiġifieri l-valur pari tas-self ta’ EUR 6,5 biljun korrett għal skont tas-suq ta’ EUR [0,65 - 1,95] biljun).
(179)
Fit-18 ta’ Ġunju 2009, il-Ministru tal-Finanzi Olandiż bagħat lill-Kummissjoni l-evalwazzjoni ta’ FBN minn DNB kif mitlub fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. […] (80), (81), (82)
(180)
DNB informa wkoll lill-Kummissjoni fil- […] ABN AMRO N permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Jannar 2010. […]
5.2. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar id-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
(181)
B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżuri ma kkostitwixxewx għajnuna mill-Istat għaliex il-miżuri:
(i)
ma bbenefikaw la lil ABN AMRO N u lanqas lil FBN,
(ii)
kienu neċessarji għas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N u FBN mill-kumpaniji holding preċedenti rispettivi tagħhom u segwew mill-obbligi kuntrattwali tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV fil-FAK, jew
(iii)
kienu ekonomikament razzjonali mill-fehma ta’ investitur privat.
(182)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Kummissjoni applikat l-MEIP għal kull miżura individwali li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ħa. B’mod partikolari fir-rigward tal-miżuri relatati mal-fużjoni (jiġifieri l-Miżuri B4 u B5), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li l-fużjoni kienet investiment ta’ valur preżenti nett pożittiv (“NPV” - net present value) u għalhekk kumpatibbli mal-MEIP.
(183)
Fi kliem ieħor, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma aċċettax il-pożizzjoni preliminari tal-Kummissjoni, kif żviluppata fil-premessa 96 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, li l-MEIP ma kienx japplika għall-miżuri li segwew it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008, minħabba li dawk il-miżuri kienu parti minn operazzjoni akbar ta’ salvataġġ u ristrutturar.
(184)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat jimplikaw li l-MEIP ma japplikawx meta jsiru ħafna injezzjonijiet ta’ kapital interkonnessi f’perjodu qasir. Madankollu argumenta li din l-analiżi ma kinitx tgħodd għal FBN u ABN AMRO N għaliex it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 - fil-fehma tiegħu - ma kienx fihom miżuri ta’ għajnuna mill-Istat u, barra minn hekk, il-miżuri ta’ segwitu ma kinux konnessi mat-tranżazzjoni inizjali.
(185)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra ċ-ċirkostanzi speċifiċi ħafna li taħthom l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien obbligat jixtri lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal ukoll li l-bejgħ ta’ New HBU kien ta’ piż kbir għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u għal ABN AMRO N b’impatt negattiv fuq il-kapital ta’ EUR 470 miljun.
(186)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ibbaża l-miżuri kollha tiegħu fuq il-prinċipji stabbiliti fil-Komunikazzjoni Bankarja (83) u l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Ir-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fil-kriżi finanzjarja preżenti: limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ u protezzjoni kontra distorsjonijiet ta’ kompetizzjoni mhux mistħoqqa (84) (il- “Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni”). B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżuri tiegħu kienu mmirati sew, proporzjonati għall-isfidi ffaċċjati u mfassla sabiex jimminimizzaw l-effetti ta’ konsegwenzi negattivi mifruxa fuq il-kompetituri.
(187)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Miżura A u l-Miżura B1 ma kinux jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat, għaliex l-Istat kien obbligat kuntrattwalment biex isolvi l-problemi ta’ kapital iffaċjati minn ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien obbligat kuntrattwalment taħt il-FAK biex jimplimenta s-separazzjoni ta’ ABN AMRO Holding. DNB ippermetta li tibda s-separazzjoni ta’ ABN AMRO II biss jekk il-membri kollha tal-konsorzju jkunu ħallsu s-sehem tagħhom fid-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li kien ipprovda kapital lil ABN AMRO Z permezz ta’ ABN AMRO N iżda enfasizza li ABN AMRO N kienet aġixxiet biss bħala strument intermedju. Fl-aħħarnett, ABN AMRO N kienet għaddiet kapital biss lil ABN AMRO Z u l-Miżura A ma tatx vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N.
(188)
Fir-rigward ta’ jekk id-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z kienx ir-riżultat ta’ vantaġġi selettivi mogħtija lil ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-membri tal-konsorzju kienu diġà żguraw fi żmien l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holdings mill-konsorzju (ara l-premessa 33) li l-attivitajiet tal-ishma ta’ rintraċċar differenti (kif definiti fil-premessa 35) kienu delimitati biżżejjed fil-konfront ta’ xulxin. Dak l-arranġament kien ifisser li kien hemm ukoll distinzjoni ċara bejn l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z. Dan kien ifisser pereżempju li ABN AMRO N kellha l-istruttura ta’ governanza korporattiva tagħha stess u r-rappurtar tagħha stess. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ġibed ukoll l-attenzjoni tal-Kummissjoni lejn il-fatt li ABN AMRO N kellha status legali separat mis-6 ta’ Frar 2010 (85).
(189)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll evidenza li d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z diġà kien jeżisti fiż-żmien tal-akkwiżizzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008. Il-bilanċ tal-ftuħ ta’ ABN AMRO Z kien diġà EUR 7,4 biljun negattiv fit-3 ta’ Ottubru 2008 u s-sehem ta’ Fortis SA/NV fih kien ta’ madwar EUR 2,5 biljun. Fir-rigward tas-sors tad-defiċit kapitali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li kien sar trasferiment ta’ valur ta’ EUR 1 biljun tal-ishma ta’ Unicredito minn ABN AMRO Z għall-ishma ta’ rintraċċar operattivi (inkluż madwar EUR 300 miljun lil ABN AMRO N), iżda dan kien ipprova informazzjoni li turi li t-trasferiment tal-ishma ta’ Unicredito seħħ fi Frar 2008, ferm qabel l-intervent tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. Għalhekk it-trasferiment tal-ishma ta’ Unicredito ma setax jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
(190)
Fir-rigward tal-ispejjeż ta’ ABN AMRO Z relatati mal-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li dawn l-ispejjeż naqsu drammatikament wara l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holding mill-membri tal-konsorzju deskritta fil-premessa 33. Minħabba li l-membri tal-konsorzju ma kellhomx interess fiż-żamma ta’ uffiċċju prinċipali integrat kbir, kien loġiku li dawk l-ispejjeż jinżammu baxxi kemm jista’ jkun. Iċ-ċifri mogħtija mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wrew li l-ispejjeż tal-funzjoni ta’ grupp ta’ ABN AMRO Z kienu ta’ EUR [0 - 0,5] biljun fl-2008 u EUR [0 - 0,2] biljun fl-2009, li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies bħala negliġibbli. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li kellu l-obbligu li jassorbi dawk l-ispejjeż meta ssostitwixxa lil Fortis SA/NV bħala parti għall-FAK, wara l-akkwiżizzjoni ta’ FBN (inkluż ABN AMRO N) fit-3 ta’ Ottubru 2008.
(191)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li jekk il-Kummissjoni tqis il-Miżura A bħala għajnuna mill-Istat, il-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti (86) ma għandhiex tapplika. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ma kien hemm l-ebda inċertezza dwar il-valutazzjoni tal-assi protetti, li għalhekk ma setgħux jitqiesu bħala “indeboliti” fis-sens użat fil-Komunikazzjoni. Jekk il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din il-fehma, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirribatti li s-CDS ta’ ABN AMRO N xorta jikkonforma mal-prinċipji ġenerali ta’ dik il-Komunikazzjoni. Barra minn hekk, dan argumenta li l-istrument ta’ protezzjoni tal-kreditu kien neċessarju u proporzjonati, filwaqt li jżomm fuq livell minimu d-distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(192)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi afferma li r-remunerazzjoni tas-CRI - redditu ta’ 10 % tal-kapital meħlus - kien għoli biżżejjed. Dan ipprovda wkoll evidenza li l-ewwel ammont ta’ telf ta’ 20 punt ta’ bażi kien sostanzjalment ogħla mit-telf mistenni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi afferma li t-telf storiku (jiġifieri ta’ [0 - 15] punti ta’ bażi) u t-telf imbassar tal-2010 (jiġifieri ta’ [0 - 30] punti ta’ bażi) fuq il-portafoll ipotekarju ta’ ABN AMRO N ipprovda previżjoni tajba għal firxa ta’ telf futur mistenni. Barra minn hekk l-informazzjoni tas-suq mir-rapporti ta’ klassifikazzjoni (87) kkonfermat li t-telf tal-ewwel ammont qabeż it-telf mistenni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrefera wkoll għal dokument tal-bank ta’ investiment […], li kien jissimula kif il-flussi tal-flus tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi setgħu jevolvu taħt xenarji ta’ diffikultà differenti.
(193)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jemmen ukoll li s-CRI kien fih biżżejjed inċentivi ta’ ħruġ. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ġibed l-attenzjoni tal-Kummissjoni lejn is-sejħiet inklużi fis-CRI u għall-fatt li s-CRI jonqos mill-attraenza malli ABN AMRO Group jkun permess jopera taħt ir-rekwiżiti ta’ Basel II. Kontra dan l-isfond, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li ABN AMRO N probabbli jsejjaħ is-CRI f’Jannar 2011, meta t-tranżizzjoni għar-rekwiżiti ta’ Basel II kien mistenni li tirriżulta fi tnaqqis tal-kapital meħlus.
(194)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-ispejjeż tas-separazzjoni (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3) kienu r-riżultati tal-FAK, li għalih l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien de facto parti mit-3 ta’ Ottubru 2008. Skont it-termini tal-FAK, l-Istat - għall-kuntrarju ta’ ABN AMRO N - kien obbligat jaqsam lil ABN AMRO Holding fi tliet partijiet. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li dawk l-ispejjeż ipprovdew lil ABN AMRO N b’benefiċċju u spjega wkoll li kien ħallas għall-ispejjeż tas-separazzjoni għaliex kien l-obbligu kuntrattwali tal-Istat li jimplimenta s-separazzjoni.
(195)
Fir-rigward tal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun - kategorizzati wkoll taħt l-ispejjeż tas-separazzjoni -, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kienet prattika komuni bankarja. Il-banek ma jistgħux joperaw bil-kapital minimu meħtieġ biss iżda jeħtieġu marġini ta’ konfort addizzjonali. Inkella, jekk il-banek jiffaċċjaw intopp - anki żgħir- isibu ruħhom immedjatament fi problemi finanzjarji. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika, madankollu, li l-kontribuzzjoni tiegħu għall-marġini ta’ prudenza għandha tkun temporanja u li, fuq perjodu twil, ABN AMRO N għandha tiġġenera l-marġini ta’ prudenza hi stess mingħajr l-għajnuna mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(196)
Rigward il-Miżura B4, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li d-deċiżjoni biex issir fużjoni taż-żewġ banek kienet diġà meħuda u parzjalment implimentata meta akkwista lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi appoġġja l-istqarrija tiegħu billi rrefera għall-fatt li ABN AMRO Asset Management kienet diġà ġiet separata u integrata f’Fortis SA/NV fiż-żmien tat-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li l-Kummissjoni kienet obbligatu jimplimenta rimedju ta’ fużjoni biex isolvi l-problemi ta’ konċentrazzjon pendenti u li wiret minn Fortis SA/NV ir-Rimedju ta’ Fużjoni ta’ New HBU. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika wkoll li fl-aħħar nett il-mezzi finanzjarji ta’ ABN AMRO N mhux se jiżdiedu u għalhekk iddefenda l-pożizzjoni li l-Miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(197)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li l-fondi tal-Istat mogħtija għall-finanzjament tal-ispejjeż tal-integrazzjoni (il-Miżura B5) għandhom jitqiesu bħala investiment razzjonali, li jwassal għal redditu b’saħħtu fil-forma ta’ sinerġiji. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stima dawk is-sinerġiji għal madwar EUR 1,1 biljun fis-sena (qabel it-taxxa), filwaqt li l-ispejjeż tal-integrazzjoni bil-quddiem ammontaw għal EUR 1,2 biljun (wara t-taxxa). Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, l-NPV totali tal-fużjoni (b’kunsiderazzjoni tas-sinerġiji, l-ispejjeż tal-integrazzjoni u l-ispejjeż tar-Rimedju ta’ Fużjoni) għandu jammonta għal bilanċ pożittiv ta’ EUR 2,88 biljun (88).
(198)
Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-konverżjoni tal-kapital tal-Livell 2 f’dak tal-Livell 1 (il-Miżura C) ma tatx vantaġġ selettiv lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-konverżjoni kienet fl-interess tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għaliex dan ikun jista’ jikkonverti s-self b’kupun medju ta’ 2 976 % f’ekwità li, fil-fehma tiegħu, kellha remunerazzjoni attraenti. F’dan ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrefera għar-RoE normalizzat imbassar tal-2012 ta’ ABN AMRO Group ta’ madwar […] % kif stipulat fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009.
(199)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li jekk il-Kummissjoni tikkunsidra l-Miżura C bħala għajnuna mill-Istat, hija m’għandhiex tikkunsidra s-self kollu rrinunzjat bħala għajnuna mill-Istat. Dan spjega li l-konverżjoni tista’ tiġi diżaggregata fi ħlas lura tal-kapital tal-Livell 2 b’valur pari flimkien ma’ injezzjoni ta’ kapital tal-Livell 1 ewlieni (mingħajr implikazzjonijiet tal-flus netti). Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ma setax raġonevolment jistenna ħlas lura tal-kapital tal-Livell 2 b’valur pari dak iż-żmien, minħabba li l-istrumenti komparabbli ta’ banek oħra kienu qed jinnegozjaw għal skont sostanzjali għall- valur pari biex jirriflettu ċ-ċirkostanzi tas-suq fraġli. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li skont ta’ EUR [135 - 405] miljun kien ġustifikat, ibbażat fuq ċifri komparabbli.
(200)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li l-ħlas ta’ EUR 740 miljun (il-Miżura D) kien wieħed mill-obbligi li rriżulta mill-FAK. Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li kien hemm biss pagamenti lill-membri l-oħra tal-konsorzju u mhux lil ABN AMRO N, għalhekk ma kienx hemm għajnuna mill-Istat ipprovduta lil ABN AMRO N.
(201)
Rigward il-Miżura E, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li ABN AMRO II ma bbenefikatx mill-kontrokumpens (deskritt fil-premessa 126), iżda li l-Miżura E sempliċement poġġiet lil ABN AMRO II f’pożizzjoni biex tipprovdi kontrokumpens lil Deutsche Bank. Dan qal li l-kontrokumpens ma setax jintuża mill-bank għall-iżvilupp ta’ negozju ġdid u għalhekk ma setax joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(202)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies il-kontrokumpens bħala konformi mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-Kummissjoni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li kien ibbaża l-ipprezzar tiegħu fuq ir-Rakkomandazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-BĊE.
(203)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkummenta wkoll dwar is-suspett tal-Kummissjoni li l-azzjonijiet ta’ preferenza ta’ FBN (89) ma kinux ikkontribwixxew b’mod suffiċjenti f’termini ta’ qsim tal-piżijiet. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-investituri fl-ishma ta’ preferenza ma kinux irċevew dividends fl-2008 (la fi flus u lanqas f’dovuti) u li l-ishma ta’ preferenza kienu negozjati taħt il-valur pari. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kompla jgħid li l-kapaċità ta’ FBN li tħallas jew li tirriżerva dividends fissi fil-futur kienet tiddependi fuq il-fatt li FBN ikollha biżżejjed profitti. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnota li l-klawsola tad-dividends li tikkontrolla l-ishma ta’ preferenza ta’ FBN inkludiet l-hekk imsejjaħ lingwaġġ tad-dividend stopper/pusher (90) u li l-inċertezza dwar il-politika tad-dividends ta ABN AMRO Group naqqset il-kumdità li l-investituri tal-ishma ta’ preferenza setgħu jiksbu mil-lingwaġġ tad-dividend stopper/pusher.
(204)
Fil-rigward ta’ jekk il-kapital jitħallasx lura malli l-ħtiġijiet kapitali (temporanji) jisparixxu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kellu l-intenzjoni li juża l-politika tad-dividends ta’ ABN AMRO Group b’mod li ABN AMRO Group ma jkollux kapital żejjed li jista’ jirriżulta f’distorsjoni tal-kompetizzjoni (91).
(205)
Rigward id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li ma kienx jaqbel mal-pożizzjoni tal-Kummissjoni li ABN AMRO N u FBN kienu rinforzati fil-Pajjiżi l-Baxxi bħala riżultat tal-fużjoni lanqas li tali żvilupp kien jhedded li joħloq distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. Dan kien jemmen il-kuntrarju u enfasizza f’dan ir-rigward il-fatt li s-separazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N mill-kumpaniji holding rispettivi tagħhom u l-fużjoni sussegwenti kienu jirrikjedu ħafna ħaddiema u implika li l-maniġment ta’ FBN u ABN AMRO N setgħu jiddedikaw anqas ħin għan-negozju kummerċjali ta’ kuljum u għalhekk argumenta li s-separazzjoni u l-fużjoni sussegwenti kellhom impatt negattiv fuq il-pożizzjoni kompetittiva ta’ FBN u ABN AMRO N (jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni).
5.3. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fuq il-kummenti tal-partijiet interessati
5.3.1. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-ittra tal-kwerelant tas-6 ta’ Mejju 2009
(206)
B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li, fil-fehma tiegħu, il-miżuri favur FBN u ABN AMRO N ma kinux jaqgħu taħt id-definizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat u għalhekk ma kellhomx effetti ta’ distorsjoni. Dan qies l-imġiba fis-suq ta’ FBN u ABN AMRO N fis-suq tat-tfaddil u d-depożiti bħala konformi ma’ dak ta’ attur tas-suq razzjonali li qed jipproteġi l-imgħaxijiet kummerċjali tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li r-rati tal-imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N ma kinux distortivi. Bħala riżultat, dan argumenta li ma kienx hemm ksur tal-liġi tal-kompetizzjoni tal-Unjoni.
(207)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ppreżenta numru ta’ tabelli komparattivi bir-rati tal-imgħax offruti fuq prodotti ta’ depożitu u ta’ tfaddil speċifiċi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li FBN u ABN AMRO N kienu konsistentement qed joffru l-ogħla rati ta’ imgħax, speċjalment meta paragunati ma’ banek Olandiżi iżgħar bħal SNS, NIBC u DSB. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal ukoll li r-rati tal-imgħax fuq il-kontijiet ta’ tfaddil kienu diġà għoljin fil-Pajjiżi l-Baxxi qabel il-kriżi finanzjarja, parzjalment minħabba l-imġiba ta’ banek iżgħar b’politika tal-ipprezzar aggressiva. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li matul il-kriżi finanzjarja l-banek ippruvaw jipproteġu l-franchises tat-tfaddil tagħhom billi offrew rati tal-imgħax relattivament għoljin fuq prodotti tat-tfaddil għall-klijenti.
(208)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkummenta wkoll fuq l-istrateġija tal-ipprezzar ta’ MoneYou, il-marka kummerċjali tal-Internet ta’ ABN AMRO N, li ġiet introdotta fis-suq f’Settembru 2008. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li MoneYou huwa prodott tal-Internet iddedikat, li huwa differenti b’mod konsiderevoli mill-prodotti aktar tradizzjonali f’termini ta’ bażi tal-ispejjeż u tal-livell ta’ servizz. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li MoneYou kellha tibni r-rikonoxximent tal-marka kummerċjali fl-ewwel sitt xhur tal-eżistenza tagħha u għalhekk kellha toffri rati tal-imgħax li kienu fil-biċċa l-kbira kemxejn aktar baxxi jew ugwali għal dawk offruti minn operaturi oħrajn fis-suq bankarju tal-Internet (92). Mit-tieni trimestru tal-2009 ‘il quddiem, ir-rati tal-imgħax offruti minn MoneYou tbaxxew u MoneYou ppożizzjonat lilha nniffisha fl-hekk imsejjaħ segment tal-livell tan-nofs (93). Fir-rigward ta’ MoneYou, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żied li din ġabret biss volumi limitati ta’ fondi (jiġifieri EUR [0 - 5] biljun), li jirrapreżentaw madwar [0 - 5] % tal-volum totali fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żied li l-klijenti ta’ qabel ta’ Van Lanschot irrappreżentaw biss parti żgħira tan-negozju ta’ MoneYou (jiġifieri [0 - 5 000] kont jew [0 - 5] % tal-kontijiet ta’ MoneYou).
(209)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad ukoll li ABN AMRO N u FBN kienu qed jiddependu biss fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż biex jiffinanzjaw lilhom infushom. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda informazzjoni ġdida li turi li ABN AMRO N kienet ħarġet bond kopert ta’ EUR 2 biljun fis-6 ta’ Lulju 2009 u li FBN kienet ħarġet EUR 15,5 biljun ta’ strumenti tad-dejn garantiti mill-Istat. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, l-allegazzjonijiet tal-kwerelant kienu inkorretti u prematuri. Dan indika li FBN kienet biss teħtieġ ftit żmien sabiex tistabbilixxi l-operazzjonijiet tat-teżor u toħroġ strumenti tad-dejn garantiti mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika wkoll li l-prodotti tad-depożitu u tat-tfaddil huma importanti wkoll sabiex tiġi stabbilita relazzjoni mal-klijent u li dawn għandhom skop differenti u usa’ minn dak ta’ strumenti oħra ta’ finanzjament. F’dak ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li telf fis-sehem mis-suq tat-tfaddil u tad-depożitu ta’ bank jista’ jwassal għal telf fis-sehem mis-suq fi prodotti oħra bankarji.
(210)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad ukoll li l-klijenti u l-parteċipanti tas-suq ipperċepixxew lil ABN AMRO N u FBN bħala banek aktar siguri mill-kompetituri. Dan irrefera għall-klassifikazzjonijiet ta’ FBN u ABN AMRO N mal-aġenziji tal-klassifikazzjoni, fejn kienu taħt il-klassifikazzjoni AAA ta’ Rabobank pereżempju. Il-firxiet tas-CDS relattivi tiegħu juru storja simili. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen ukoll li s-sjieda tal-Istat ma kinitx tagħmel lil ABN AMRO N jew lil FBN aktar siguri f’għajnejn il-konsumaturi u l-parteċipanti tas-suq. F’dan ir-rigward, dan qal li l-ħafna interventi ad hoc tal-Istat kienu wrew li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien, jekk possibbli, jintervjeni fir-rigward ta’ kwalunkwe bank privat. Bħala konsegwenza, dan jemmen li de facto ma kienx hemm differenza perċepita bejn is-sigurtà offruta minn banek privati Olandiżi paragunata ma’ dik ta’ banek posseduti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(211)
Sabiex jiġi kkalkulat jekk ir-rati tal-imgħax offruti fuq il-prodotti tat-tfaddil kinux qed jagħmlu telf, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li dawn ma għandhomx jiġu pparagunati mar-rati EURIBOR iżda mar-rati li jirriżultaw mill-hekk imsejħa “metodoloġija ta’ replikazzjoni tal-portafolli” (94). Bl-użu ta’ din il-metodoloġija, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li għal ċerti prodotti, kien hemm marġini negattiv temporanju. Madankollu, dan argumenta li din kienet imġiba tas-suq razzjonali u konformi mal-imġiba tas-suq ta’ kompetituri (privati) f’dak il-mument preċiż.
5.3.2. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-argumenti tal-kwerelant tal-21 u t-28 ta’ Awwissu 2009
(212)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-kummenti tiegħu aktar bikrin mogħtija fil-qosor fil-premessi 206 sa 211 dwar il-kwerelant baqgħu validi.
(213)
Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnota li d-dikjarazzjoni tal-kwerelant li s-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO N u FBN kien żdied kienet ibbażata fuq statisitika diffettuża. Fir-rigward taż-żieda allegata ta’ EUR 21 biljun fid-depożiti miġbura minn ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kienu biss EUR 5,1 biljun li kienu dovuti għad-depożiti ta’ tfaddil tal-konsumaturi Olandiżi bil-bqija dovuti għad-depożiti ta’ tfaddil u barranin ta’ klijenti korporattivi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll dejta, li turi li parti kbira miż-żieda fil-volumi tad-depożiti u t-tfaddil ta’ FBN kienet ġejja mis-servizzi bankarji korporattivi għall-kuntrarju ta’ servizzi bankarji għall-konsumatur u privati.
(214)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi osserva li l-klijenti Olandiżi kienu investew aktar fit-tfaddil tagħhom minħabba l-ambjent inċert makroekonomiku. Dan indika d-dejta tal-Uffiċċju Ċentrali tal-Istatistika (“CBS” - Central Bureau of Statistics) li kienet tindika li t-tfaddil żdied b’7,7 % sena wara sena fl-ewwel nofs tal-2009. It-tfaddil tal-klijenti ta’ ABN AMRO N żdied b’7,5 % sena wara sena, li kien jindika li s-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO N pjuttost naqas. FBN ippreżentat ukoll evidenza li turi li t-tfaddil tal-klijenti tagħha kien evolva b’konformità mas-suq.
5.3.3. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar il-kummenti ta’ ABN AMRO Bank
(215)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonferma li ma kienx ipprovda faċilità ta’ likwidità lil ABN AMRO N, li jerġa’ jikkonferma sew l-argumenti ta’ ABN AMRO Bank.
6. VALUTAZZJONI
6.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(216)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistipula li kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat ta’ kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġġetti għandha, safejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkumpatibbli mas-suq intern. Isegwi li miżura tal-Istat tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat jekk tissodisfa l-erba’ kriterji (kumulattivi) li ġejjin:
-
riżorsi tal-Istat;
-
vantaġġ selettiv;
-
impatt distortiv fuq il-kompetizzjoni; u
-
impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(217)
L-ewwel kriterju jintlaħaq mill-Miżuri (Y1) sa (E) fit-Tabella 4 fil-premessa 128 għaliex dawk il-miżuri kollha huma ffinanzjati direttament mir-riżorsi tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(218)
Jekk miżura tikkostitwixxix vantaġġ selettiv għal FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni (it-tieni kriterju) huwa analizzat fil-premessi 220 sa 278, fejn tiġi eżaminata kull miżura separatament.
(219)
Jekk jeżisti vantaġġ selettiv f’dan il-każ, it-tielet u r-raba’ kriterji għandhom ikunu sodisfatti wkoll. Il-miżuri kollha jikkawżaw distorsjoni jew jheddu li jikkawżaw distorsjoni tal-kompetizzjoni għaliex ipoġġu lil FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni f’pożizzjoni ta’ benefiċċju fir-rigward ta’ banek oħra kompetituri (it-tielet kriterju). Barra minn hekk, il-miżuri għandhom ukoll impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. FBN, ABN AMRO N u ABN AMRO Group wara l-fużjoni huma banek b’attivitajiet orjentati internazzjonalment barra l-Pajjiżi l-Baxxi filwaqt li jikkompetu wkoll fis-suq lokali tagħhom mas-sussidjarji ta’ banek barranin (ir-raba’ kriterju).
6.1.1. Il-Miżuri Y1 u Y2 tat-3 ta’ Ottubru 2008
(220)
Huwa xieraq li jiġi mfakkar li din id-Deċiżjoni tivvaluta biss l-għajnuna potenzjali lil FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni. L-għajnuna potenzjali lil Fortis Bank SA/NV li tirriżulta mill-Miżuri Y1 u Y2 ġiet ivvalutata fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008.
(221)
Kif indikat fil-premessa 52 tad-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008 (95) u fil-valutazzjoni inizjali tal-għajnuna ta’ dawk il-miżuri fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-miżuri meħudin fit-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri l-Miżuri X, Y1 u Y2) ma jistgħux jiġu separati minn xulxin. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssepara lil FBN u ABN AMRO N mill-kumpanija holding tagħhom b’limitazzjonijiet ta’ likwidità permezz tal-akkwiżizzjoni ta’ FBN iżda, sabiex jiżola kompletament lil FBN mill-problemi ta’ likwidità tal-kumpanija holding tagħha, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jassumi wkoll ir-rwol ta’ fornitur tal-finanzjament ta’ FBN. Dan l-għan issarraf fil-Miżuri Y1 u Y2. Barra minn hekk, fit-3 ta’ Ottubru 2008 l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa f’idejh l-obbligi tal-FAK ta’ Fortis SA/NV.
(222)
Kif indikat fil-premessa 50 tad-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-MEIP huwa sodisfatt għat-tranżazzjonijiet tat-3 ta’ Ottubru 2008 li permezz tagħhom l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluża ABN AMRO N) għal EUR 12,8 biljun u pprovda wkoll lil FBN b’ammont kbir ħafna ta’ finanzjament. Minħabba ċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien, l-ebda xerrej ma kien ikun kapaċi u lest li joffri tant biex isalva lil FBN (96). Barra minn hekk, l-informazzjoni addizzjonali sottomessa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonfermat li, fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qabel ukoll li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għall-obbligi tal-FAK tagħha. Dan il-ftehim tal-FAK kieku kien irendi t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru saħansitra anqas aċċettabbli għal investitur tal-ekonomija tas-suq. Mingħajr diliġenza dovuta xierqa, l-ebda investitur ma kien jieħu l-obbligi ta’ Fortis SA/NV taħt il-FAK, li rriżulta f’obbligazzjonijiet kbar fi stadju aktar tard (li l-Istati tal-Pajjiżi l-Baxxi kien diġà parzjalment konxju tagħhom fit-3 ta’ Ottubru 2008).
(223)
Għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 kienu neċessarji sabiex jiġu evitati effetti mifruxin negattivi kbar fis-sistema bankarja u l-ekonomija Olandiża (97). Investitur tal-ekonomija tas-suq tipikament ma jikkunsidrax it-tali effetti mifruxin.
(224)
Ir-rieda li jiġi evitat it-tfixkil tas-sistema bankarja u l-ekonomija Olandiża tispjega wkoll għalfejn l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa d-deċiżjonijiet tiegħu tant malajr. Investitur tal-ekonomija tas-suq kien jieħu aktar żmien biex jevalwa l-bżonn potenzjali għal injezzjonijiet addizzjonali ta’ kapital u kien jinvestiga wkoll il-finanzi tal-kumpanija f’aktar dettall. Bħala riżultat, investitur tal-ekonomija tas-suq - bi żmien biżżejjed biex iwettaq id-diliġenza dovuta xierqa - kien ikollu fehma aħjar tal-investimenti ta’ segwitu u kien jikkunsidra dik l-informazzjoni fil-valutazzjoni tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, minħabba li kellu jaġixxi tant malajr sabiex jippreżerva l-istabbiltà finanzjarja fil-Pajjiżi l-Baxxi, ma setax jaġixxi bħala investitur tal-ekonomija tas-suq u jieħu aktar żmien sabiex jikkunsidra t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 u l-obbligi relatati mal-FAK f’aktar dettall.
(225)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonferma l-valutazzjoni tagħha li t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 ma kinux konformi mal-MEIP (dik il-konklużjoni kienet diġà ntlaħqet fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, li kkunsidrat lil dawk it-tranżazzjonijiet bħala għajnuna mill-Istat lil Fortis Bank SA/NV).
(226)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġ, il-miżuri tat-3 ta’ Ottubru 2008 meħudin flimkien ippermettew is-separazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N minn ma’ Fortis SA/NV u għalhekk taw vantaġġ selettiv lil FBN, li kienet integrata sew f’Fortis Bank SA/NV u b’mod partikolari kienet tiddependi ħafna fuq din tal-aħħar għall-finanzjament. Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (ara wkoll il-premessa 78), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li, kieku ma interveniex, FBN kienet tinġibed “l isfel minn Fortis SA/NV. Mingħajr il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat, FBN kienet tibqa” esposta għar-responsabbiltajiet ta’ Fortis SA/NV, li kienet waslet għall-falliment, u dik l-iskopertura kienet tostakola b’mod sostanzjali l-attivitajiet ta’ FBN. Permezz tad-delimitazzjoni tal-attivitajiet tagħha minn Fortis SA/NV, FBN kienet kapaċi tevita sa ċertu punt il-problemi u l-ispejjeż tipiċi ta’ kumpanija (finanzjarja) f’diffikultà (pereżempju spejjeż ogħla ta’ finanzjament, kundizzjonijiet agħar ta’ ħlas mill-fornituri u l-kontrapartijiet, spejjeż ogħla tal-personal sabiex jinżamm il-personal, tnaqqis tal-attivitajiet u ta’ assi peżati għar-riskji sabiex jiġi preservat il-kapital) (98). Għalkemm ABN AMRO N baqgħet fuq livell operattiv kumpanija separata, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi beża’ minn kontaminazzjoni li tirriżulta mill-fatt li s-swieq jistgħu jassoċjaw lil ABN AMRO N mas-sid futur tagħha Fortis SA/NV.
(227)
Il-Miżura Y1 - komponent ewlieni tat-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 - ipprovdiet ukoll vantaġġ kbir lil FBN, speċjalment minħabba d-daqs tat-tranżazzjoni u ċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq.
(228)
Il-faċilità ta’ likwidità kbira ta’ EUR 45 biljun (99) ingħatat meta s-swieq bl-ingrossa kienu virtwalment magħluqin, b’mod partikolari għal ammonti kbar u għal kumpaniji bi proporzjon ta’ self għad-depożitu relattivament għoli bħal FBN. Il-fatt li ammont għoli ta’ likwidità bħal dan ma kienx disponibbli faċilment fuq is-suq huwa kkonfermat mill-fatt li FBN kienet teħtieġ ħafna trimestri sabiex tissostitwixxi l-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir minn sorsi oħra ta’ finanzjament. Fl-aħħar, FBN ħallset lura l-finanzjament kollu fuq perjodu qasir mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi f’Ġunju 2009, disa’ xhur wara li ngħatat l-għajnuna fil-forma ta’ likwidità. Il-finanzjament mill-ġdid sar parzjalment permezz tal-ħruġ ta’ debiti garantiti mill-Istat (100).
(229)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Y1 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għaliex din tat lil FBN vantaġġ fil-forma ta’ finanzjament li ma kinitx issib fis-suq fiċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien.
(230)
Fir-rigward tal-Miżura Y2, in-novazzjoni tas-self fit-tul minn Fortis Bank SA/NV, il-Kummissjoni tqis li l-miżura tipprovdi vantaġġ selettiv lil FBN. L-informazzjoni sottomessa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi turi li Fortis Bank SA/NV kienet intitolata għall-ħlas lura immedjat tas-self fit-tul b’rata fissa (b’valur nominali ta’ EUR 7,9 biljun) minħabba l-bidla fis-sjieda fil-livell ta’ FBN. Bis-saħħa tal-Miżura Y2, FBN ma kellhiex bżonn issib finanzjament ġdid fis-suq sabiex tħallas lura dak is-self fit-tul. Setgħet tkompli tibbenefika mis-self eżistenti bir-rati ta’ qabel il-kriżi.
(231)
Permezz tal-aċċettazzjoni tan-novazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lil FBN b’debitu fit-tul għar-rati tal-imgħax ta’ qabel il-kriżi. Investitur tal-ekonomija tas-suq ma kienx jipprovdi dan is-self għar-rati tal-imgħax ta’ qabel il-kriżi iżda kien jinnegozja rati tal-imgħax li kienu jirriflettu aħjar iċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien, speċjalment għaliex kien ikkonċernat self għal ammont imdaqqas.
(232)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Y2 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil FBN għaliex ipprovdiet vantaġġ selettiv lil FBN fil-forma ta’ self bir-rati ta’ qabel il-kriżi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ppruvax iġib ir-rati tal-imgħax tas-self li jista’ jinfeda konformi mar-rati tal-imgħax ta’ wara l-kriżi, u b’hekk ma aġixxiex bħala investitur fis-suq.
(233)
Il-Kummissjoni rċeviet biżżejjed informazzjoni biex tikkonkludi li ABN AMRO N ma rċevietx finanzjament permezz tal-Miżuri Y1 u Y2. Għalhekk din ma kinitx vantaġġjata minn dawn il-miżuri.
Konklużjoni
(234)
Għalhekk, it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 mhumiex konformi mal-MEIP u jipprovdu lil FBN b’vantaġġ selettiv. Dawk il-miżuri ppermettew lil FBN tibqa’ fis-suq u ssegwi l-attivitajiet tagħha, mingħajr kontaminazzjoni ulterjuri mill-problemi tal-kumpanija holding tagħha. FBN irċeviet ukoll ammont kbir ħafna ta’ għajnuna finanzjarja li ma kinitx disponibbli fis-suq b’notifika tant qasira. Il-Miżuri Y1 u Y2 għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat filwaqt li, kif stabbilit fil-premessa 32 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Miżura X bħala tali ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat lil FBN iżda hija parti minn tranżazzjoni usa’ - is-separazzjoni ta’ FBN minn Fortis Bank SA/NV - li kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat lil FBN.
6.1.2. Applikabbiltà tal-MEIP għall-miżuri implimentati wara l-għajnuna inizjali tat-3 ta’ Ottubru 2008
(235)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa numru kbir ta’ miżuri favur FBN u ABN AMRO N, mifruxin fuq perjodu ta’ madwar 18-il xahar. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jgħid li t-test tal-MEIP għandu jiġi applikat għal kull waħda mill-miżuri b’mod individwali (u speċjalment għall-Miżuri B4 u B5 relatati mal-fużjoni). Madankollu, abbażi tal-kronoloġija tal-miżuri (I), l-iskop komuni tal-miżuri (II) u s-sitwazzjoni tal-kumpaniji fiż-żmien ta’ kull miżura (III), il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn mhumiex biżżejjed distinti sabiex jiġu ġġudikati kontra l-MEIP b’mod indipendenti. Il-Kummissjoni tqis il-miżuri kollha bħala parti minn proċess twil ta’ ristrutturar wieħed (101), (102).
(236)
Il-kronoloġija tal-miżuri (I) deskritti qabel fit-Taqsima 2.1 u t-Taqsima 2.4 f’din id-Deċiżjoni turi li l-miżuri kollha huma interrelatati u li ttieħdu f’perjodu ta’ żmien qasir.
(237)
Barra minn hekk, il-miżuri relatati mal-fużjoni huma marbutin b’mod ċar mal-interventi preċedenti. Meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda fil-21 ta’ Novembru 2008 - ftit aktar minn sitt ġimgħat wara l-intervent ta’ salvataġġ tat-3 ta’ Ottubru 2008 - li jamalgama lil FBN u ABN AMRO N, seta’ jagħmel dan biss għaliex kien għadu kemm salva ż-żewġ kumpaniji mill-falliment. Fi kliem ieħor, f’xenarju kontrofattwali mingħajr l-intervent tat-3 ta’ Ottubru 2008, l-implimentazzjoni tal-fużjoni ma kinitx tkun opzjoni għaliex jew iż-żewġ kumpaniji ma kinux jibqgħu jeżistu jew kienu jkunu preżenti biss f’forma sostanzjalment imnaqqsa li kienet twassal għal entità amalgamata ferm iżgħar u anqas attraenti, li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jammetti wkoll fil-Pjan ta’ Ristrutturar tiegħu ta’ Diċembru 2009 (ara l-premessa 78).
(238)
Il-miżuri kollha kellhom l-għan komuni (II) ta’ restawr sħiħ tal-vijabbiltà ta’ FBN u ABN AMRO N. Immedjatament wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008, kien evidenti li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien sempliċement stabbilizza s-sitwazzjoni, waqt li problemi operattivi importanti kienu għadhom ma ġewx riżolti, notevolment minħabba s-separazzjoni ta’ kull entità mill-kumpanija holding preċedenti tagħha.
(239)
Barra minn hekk, il-fużjoni kienet miżura meħtieġa sabiex jinkiseb dak l-għan komuni, li tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà. Fuq bażi indipendenti, il-pożizzjoni ta’ finanzjament ta’ FBN kienet dgħajfa għaliex kellha franchise fil-livell tal-konsumatur relattivament żgħir u kienet tiddependi sa ċertu punt fuq finanzjament bl-ingrossa (103). ABN AMRO N kienet tilfet kompetenzi tal-prodotti importanti u parti kbira tan-netwerk internazzjonali tagħha. Iż-żewġ kumpaniji ffaċċjaw kwistjonijiet operattivi relatati ma’, pereżempju l-IT, il-ġestjoni tat-taxxa u tar-riskju u kien hemm ukoll inċertezza dwar jekk kellhomx skala suffiċjenti fin-negozji kollha tagħhom li kienu attivi fihom. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħares lejn numru ta’ alternattivi u ddeċieda malajr li fużjoni flimkien ma’ żidiet kapitali addizjonali kienet l-aħjar mod sabiex tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà. F’xenarju ta’ fużjoni, l-attivitajiet fil-livell tal-konsumatur rikki fid-depożiti ta’ ABN AMRO N ikkumpensaw għall-pożizzjoni ta’ finanzjament dgħajfa ta’ FBN, filwaqt li FBN setgħet iġġib fergħat ta’ daqs ikbar u internazzjonali lil ABN AMRO N. Barra minn hekk, l-entità kkombinata kienet f’pożizzjoni aħjar li tittratta problemi prattiċi u setgħet tibbenefika wkoll minn ekonomiji ta’ skala addizzjonali. Il-fużjoni evitat il-bini mill-ġdid b’mod separat ta’ kull entità.
(240)
Fir-rigward tas-sitwazzjoni tal-kumpaniji fiż-żmien ta’ kull miżura (III), il-Kummissjoni tinnota li l-vijabbiltà tal-kumpaniji kienet restawrata bi sħiħ biss malli ġew implimentati l-miżuri kollha. Dawn ma kinux vijabbli fi stadju intermedju, bħal fil-21 ta’ Novembru 2008 meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar il-fużjoni. F’dak ir-rigwad, il-Kummissjoni tenfasizza li fl-aħħar ta’ Diċembru 2008, u wara d-deċiżjoni dwar il-fużjoni, FBN kienet tirriskja li taqa’ taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi tad-DNB, minħabba li kellha ġġarrab it-tniżżil fil-valur ta’ ABN AMRO N. ABN AMRO N kienet baqgħet fil-kotba ta’ FBN għal valutazzjoni li ma baqgħetx realistika (104) wara l-valutazzjoni użata fil-Miżura X u għalhekk it-tniżżil fil-valur kien sar inevitabbli. Sabiex isolvi l-problema ta’ kapital ta’ FBN, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun u ħa azzjoni korrettiva tal-kapital ulterjuri fl-aħħar tal-2009 bil-konverżjoni tal-kapital tal-Livell 2 f’kapital tal-Livell 1 (ara l-premessa 121 u n-nota f’qiegħ il-paġna 52 ta’ din id-Deċiżjoni). Id-dikjarazzjonijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, […] u […] jikkonfermaw li FBN u ABN AMRO N xorta kellhom kwistjonijiet importanti relatati mal-vijabbiltà wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 (105).
(241)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta biss pjan ta’ ristrutturar sħiħ malli l-miżuri kollha kienu diġà deċiżi, li jindika li l-vijabbiltà kienet restawrata bi sħiħ dak iż-żmien biss. Matul il-proċedura, il-Kummissjoni staqsiet ripetutament għal pjan ta’ ristrutturar dettaljat (ara pereżempju l-premessa 137), li kien indispensabbli sabiex jiġi evalwat jekk il-vijabbiltà tal-kumpanija mogħtija l-għajnuna kinitx restawrata bi sħiħ.
(242)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta fl-4 ta’ Diċembru 2009 l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 iżda dak l-ewwel pjan xorta kien nieqes minn elementi importanti msemmija fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar bħal projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli. Il-kompletezzi neċessarji waslu fit-23 ta’ Marzu 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb għat-talbiet aktar bikrin li saru mill-Kummissjoni għal pjan ta’ ristrutturar li l-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N lagħbet rwol kruċjali fir-ristrutturar ta’ dawk il-kumpaniji. Skont dan, it-tim ta’ ġestjoni tat-tranżizzjoni ta’ ABN AMRO Group kien jeħtieġ aktar żmien sabiex jipprepara pjan u ma setax ikollu fehma kompleta dwar il-forma futura tal-grupp qabel l-implimentazzjoni tal-fużjoni.
6.1.3. Eżistenza ta’ vantaġġ u konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna għall-miżuri implimentati wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008
Il-Miżura tal-24 ta’ Diċembru 2008 (Il-Miżura Z)
(243)
Il-Miżura Z kienet neċessarja sabiex jiġi evitat li l-proporzjonijiet ta’ kapital ta’ FBN jaqgħu taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi regolatorji.
(244)
Il-problema ta’ kapital ta’ FBN kienet minħabba l-valutazzjoni għolja ta’ ABN AMRO N fil-kontijiet tagħha. Simulazzjonijiet fir-rapport dwar id-diliġenza dovuta ta’ […] juru li t-tnaqqis tal-valur fil-kotba ta’ ABN AMRO N għal EUR 6,5 biljun kien iwassal għal proporzjonijiet ta’ kapital tal-Livell 1 u totali ta’ 3,8 % u 7,6 % rispettivament għal FBN (106). Fi kliem ieħor, kien hemm riskju li FBN taqa’ taħt il-proporzjonijiet regolatorji minimi li jeħtieġu proporzjon ta’ kapital totali minimu ta’ 8 % (b’massimu ta’ nofs tal-Livell 2). Skont ir-rapport […], il-bejgħ ta’ ABN AMRO N lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal prezz ta’ EUR 6,5 biljun żied il-proporzjonijiet ta’ kapital tal-Livell 1 u totali ta’ FBN għal 7,8 % u 15,7 % rispettivament, u b’hekk solva l-problema ta’ kapital ta’ FBN u ppermetta lill-kumpanija li tibqa’ fis-suq.
(245)
Il-miżura pprovdiet lil FBN b’vantaġġ fil-forma ta’ kapital li ma setgħetx issib fis-swieq. Il-kumpanija wkoll ma setgħetx tuża profitti sottostanti ġenerati internalment sabiex issolvi (parti mill-) problema, parzjalment għaliex soffriet telf ta’ EUR 922 miljun fl-2008 relatat mal-frodi ta’ Madoff. Minħabba li FBN kienet qed tirriskja li taqa’ taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi, il-miżura ppermettiet lill-kumpanija tikkonforma mar-rekwiżiti regolatorji u ssegwi l-attivitajiet tagħha.
(246)
Il-Kummissjoni kellha tasal għall-konklużjoni li x-xiri ta’ ABN AMRO N mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma seħħx f’kundizzjonijiet tas-suq għar-raġunijiet li ġejjin.
(247)
Investitur tal-ekonomija tas-suq (107) b’interess li jakkwista lil ABN AMRO N f’Diċembru 2008 kieku kien juża prezz tas-suq, b’kunsiderazzjoni tal-kundizzjonijiet tas-suq f’dak il-punt fiż-żmien partikolari. Fir-rapport ta’ […], l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu żewġ valutazzjonijiet: valutazzjoni ta’ “matul iċ-ċiklu” ta’ EUR [5 - 9] biljun li tassumi normalizzazzjoni tas-swieq u valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” ta’ EUR [4 - 6,5] biljun li kienet ibbażata fuq il-kundizzjonijiet tas-suq fl-ewwel jiem ta’ Ottubru 2008 (108). Investitur tal-ekonomija tas-suq kieku kien juża l-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” bħala punt tal-bidu.
(248)
Korrezzjoni tal-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” tkun meħtieġa fi kwalunkwe każ sabiex tingħata kunsiderazzjoni lid-deterjorazzjoni tal-kundizzjonijiet tas-suq bejn it-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri d-data tar-rapport ta’ valutazzjoni ta’ […]) u d-data attwali meta ttieħdet deċiżjoni dwar l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. F’dak il-perjodu, l-indiċi Euro Stoxx 50 waqa’ bi 22,2 % filwaqt li l-indiċi Euro Stoxx Banks waqa’ b’45,3 %.
(249)
L-argument tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-ebda korrezzjoni ma kienet meħtieġa minħabba l-profil ta’ riskju konservattiv ta’ ABN AMRO N (jiġifieri ebda assi tossiċi, pożizzjoni ta’ finanzjament tajba, eċċ) ma jistax jiġi aċċettat. Id-deklin fis-suq kien mifrux, u speċjalment fost stokks bankarji, li jindika li ma kienx marbut tant ma’ speċifiċitajiet tal-istokks iżda pjuttost mal-kundizzjonijiet ekonomiċi u tas-suq finanzjarju li marru għall-agħar u ż-żieda assoċjata fil-primjums tar-riskju meħtieġa. Minħabba dan l-isfond, huwa neċessarju li tiġi aġġustata ‘l-isfel il-valutazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008 tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” sabiex tinkiseb stima raġonevoli tal-valur ta’ ABN AMRO N fl-14 ta’ Diċembru 2008. L-applikazzjoni tad-deklini fil-perċentwal osservati tal-indiċi Euro Stoxx 50 u l-indiċi Euro Stoxx Banks (22,2 % u 45,3 %) twassal għal firxa fil-prezz tas-suq għal Diċembru 2008 ta’ bejn EUR [2,2 - 3,6] biljun u EUR [3,1 - 5,1] biljun (jiġifieri EUR [4 - 6,5] biljun imnaqqsa bi 22,2 % u b’45,3 %) (109).
(250)
Il-Kummissjoni tista’ taċċetta li, kif qalu l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi, għandha ssir korrezzjoni biex tikkunsidra l-fatt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx it-tranżazzjoni fi flus. Bħala riżultat tal-Miżura Y2, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu fil-pussess tiegħu d-debitu maħruġ minn FBN u dan imbagħad ħallas lil FBN għal ABN AMRO N billi rrinunzja għal parti minn dak id-debitu b’valur nominali ta’ EUR 6,5 biljun. Minħabba li d-debitu maħruġ minn banek oħra ġie nnegozjat dak iż-żmien għal skont għall-valur pari, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-valur tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati kien taħt il-valur pari. Abbażi tal-informazzjoni tas-suq disponibbli, il-Kummissjoni tista’ taċċetta korrezzjoni ta’ [10 - 30] % jew EUR [0,65 - 1,95] biljun. Dan jimplika prezz ta’ tranżazzjoni attwali ta’ EUR [4,55 - 5,85] biljun (EUR 6,5 biljun nieqes EUR [0,65 - 1,95] biljun), minflok EUR 6,5 biljun (110).
(251)
L-ammont tal-għajnuna fil-Miżura Z kieku jkun id-differenza bejn il-prezz imħallas u l-valur tas-suq ta’ ABN AMRO N. Dan kieku jkun bejn EUR [0 - 2,75] biljun (EUR [4,55 - 5,85] biljun nieqes EUR [3,1 - 5,1] biljun) u EUR [0,95 - 3,65]-biljun (EUR [4,55 - 5,85] biljun nieqes EUR [2,2 - 3,6] biljun).
(252)
Il-Kummissjoni ma tara l-ebda bażi għad-dikjarazzjonijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-valutazzjoni tiegħu ta’ EUR 6.5 biljun kienet korroborata b’mod konvinċenti bl-approvazzjoni tal-membri l-oħra tal-konsorzju u bir-rapport ta’ […]. Il-ħlas żejjed għal ABN AMRO N ma affettwax lill-membri l-oħra tal-konsorzju, li jfisser li l-approvazzjoni tal-bejgħ tagħhom ma kinitx approvazzjoni tal-valutazzjoni stess. Barra minn hekk ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-membri tal-konsorzju għamlu valutazzjoni ġdida huma stess. L-ittra ta’ […] lanqas ma tappoġġja d-dikjarazzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. […] sempliċement ivverifika l-metodoloġija u l-proċess, u r-rapport fil-qosor tiegħu ma jistax jitqies bħala eżerċizzju ta’ valutazzjoni kredibbli. Ir-rapport ta’ […] uża wkoll bħala bażi l-prezz imħallas mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal FBN u ABN AMRO N fit-3 ta’ Ottubru 2008. Kif stabbilit hawn fuq, it-tranżazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008 mhijiex tranżazzjoni bbażata fuq is-suq. Tranżazzjoni li fiha l-għajnuna ma tistax tintuża biex tieħu prezz tas-suq.
(253)
Ir-rapport tal-esperti li jaħdmu għall-azzjonisti ta’ Fortis SA/NV lanqas ma jappoġġja l-ipoteżi li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx iżżejjed. Ir-rapport huwa biss analiżi sekondarja tal-valutazzjonijiet u tal-metodi ta’ valutazzjoni li ntużaw matul il-proċess u mhuwiex eżerċizzju ta’ valutazzjoni ġdid. Barra minn hekk, ir-rapport għandu jitqies fil-kuntest tiegħu. L-azzjonisti ta’ Fortis SA/NV kienu inkwetati li rċevew prezz baxx wisq għall-assi akkwistati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u r-rapport jindirizza l-aktar dik l-istqarrija jiġifieri li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas prezz baxx wisq. Fl-aħħar nett għandu jissemma wkoll li l-paragrafi li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirreferi għalihom ma jgħidu xejn dwar ABN AMRO N għaliha waħedha, iżda jirreferu biss għall-pakkett sħiħ tal-assi miksub mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(254)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Z hija miżura ta’ għajnuna mill-Istat favur FBN għaliex tipprovdi lil FBN bil-kapital li jippermettiha tibqa’ fis-suq. L-ammont identifikat ta’ għajnuna jinsab fil-medda ta’ bejn EUR [0 - 2,75] biljun u EUR [0,95 - 3,65] biljun.
Il-Miżura A li tkopri EUR 1,7 biljun tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
(255)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li kienet ir-responsabbiltà tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi - u mhux ta’ ABN AMRO N - li jkopri d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. Mit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien marbut bit-termini tal-FAK. Bħala konsegwenza, dan kien obbligat jimplimenta s-separazzjoni ta’ ABN AMRO Holding taħt it-termini deskritti fil-FAK. Minħabba li s-superviżur finanzjarju ppermetta li l-proċess tas-separazzjoni jibda biss malli l-problema tal-kapital ta’ ABN AMRO Z tkun solvuta, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u l-membri l-oħra tal-konsorzju ma kellhomx għażla ħlief li jkopru d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z.
(256)
ABN AMRO N sempliċement aġġixxiet bħala intermedjarja fi struttura sabiex ABN AMRO Z, li ma għandhiex attivitajiet operattivi, tingħata l-kapital neċessarju.
(257)
Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza ta’ għajnuna indiretta lil ABN AMRO N. Il-kjarifiki pprovduti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonfermaw li t-tranżazzjonijiet finanzjarji siewja kollha bejn ABN AMRO Z u ABN AMRO N seħħu għal kundizzjonijiet tas-suq jew qabel l-intervent tal-Istat tat-3 ta’ Ottubru 2008.
(258)
Kif imsemmi fil-premessa 110, is-CRI nżamm fis-seħħ wara s-separazzjoni ta’ ABN AMRO II minn ABN AMRO Bank sabiex ikopri l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun, filwaqt li l-flus li ġejjin mill-istrumenti MCS kienu injettati f’ABN AMRO Z. Għaldaqstant mid-data tas-separazzjoni ta’ ABN AMRO II minn ABN AMRO Bank (jiġifieri s-6 ta’ Frar 2010) (sat-tmiem tas-CRI f’Ottubru 2010), is-CRI kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil ABN AMRO II, filwaqt li l-ammont ta’ EUR 1,7 biljun ta’ MCS li l-introjtu tagħhom ġie trasferit lil ABN AMRO Z waqaf jipprovdi għajnuna lil ABN AMRO N/ABN AMRO II mill-istess data. Dawn il-bidliet għalhekk ma jibdlux il-kwantità ta’ għajnuna iżda l-istrumenti biss li permezz tagħhom ngħatat l-għajnuna u d-dewmien tagħha. Dik il-bidla fil-forma ma tqajjem l-ebda kwistjoni li trid tiġi kkunsidrata fil-bqija ta’ din id-Deċiżjoni.
(259)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura A ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Taħt il-FAK, kien l-obbligu kuntrattwali tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV li jsolvi d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. Għalhekk, il-miżura ma tirrappreżentax vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N u ma teħlishiex mill-ispejjeż li normalment kien ikollha tħallas.
Il-Miżura B1 li tipprovdi EUR 500 miljun tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
(260)
Minħabba li s-CRI ma kienx biżżejjed biex ikopri d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jinjetta kapital żejjed permezz ta’ MCS. Ir-razzjonal żviluppat fir-rigward tal-Miżura A jappika għall-Miżura B1.
(261)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura B1 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex il-finanzjament tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z kien obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK u ma jagħtix vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N.
Il-Miżuri B2 u B3: Rikapitalizzazzjoni għall-finanzjament tal-ispejjeż tas-separazzjoni
(262)
L-ammont sħiħ ta’ EUR 1,08 biljun (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3 flimkien) jinkludi l-ispejjeż tas-separazzjoni ġenerali ta’ EUR 480 miljun, EUR 90 miljun ta’ spejjeż relatati mat-twaqqif ta’ uffiċċju għas-suq monetarju u protezzjoni ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun. Huwa importanti li ssir distinzjoni bejn ir-riżerva ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż l-oħra tas-separazzjoni ta’ EUR 580 miljun.
(263)
Fir-rigward tal-ispejjeż l-oħra tas-separazzjoni, il-Kummissjoni taċċetta li l-FAK obbliga lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jwettaq il-qsim ta’ ABN AMRO Holding fi tliet partijiet separati, skont il-linji gwida tal-FAK. Fi kliem ieħor, l-ispejjeż tas-separazzjoni huma l-konsegwenza tal-obbligi kuntrattwali tal-FAK tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV. Fuq bażi netta, ABN AMRO N mhux se jkollha pożizzjoni kapitali aħjar minħabba dik il-miżura, għaliex l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jinjetta kapital li jiġi kkunsmat immedjatament mill-ispejjeż tas-separazzjoni.
(264)
Dak ir-raġunament madankollu ma jgħoddx għall-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun għaliex ma hemm l-ebda obbligu kuntrattwali tal-Istat biex jipprovdih. Kieku l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma pprovdiex dik l-assistenza, ABN AMRO N kienet tkun f’pożizzjoni finanzjarja agħar u kienet tkun obbligata pereżempju tnaqqas l-RWA tagħha sabiex tillibera l-kapital. Fi kliem ieħor, il-marġini ta’ prudenza huwa vantaġġ selettiv li tejjeb il-pożizzjoni kompetittiva ta’ ABN AMRO N meta pparagunat ma’ xenarju li fih il-miżura ma tkunx ġiet implimentata.
(265)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li, filwaqt li l-ispejjeż ġenerali tas-separazzjoni ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun (jiġifieri parti mill-Miżura B3) jagħmel hekk. Dan jipprovdi lil ABN AMRO N b’kapital żejjed u jirrappreżenta vantaġġ selettiv.
Il-Miżura B4: Rikapitalizzazzjoni sabiex jiġi kopert id-defiċit kapitali relatat mad-divestiment ta’ New HBU u l-Miżura B5: Rikapitalizzazzjoni sabiex jiġu koperti l-ispejjeż tal-integrazzjoni
(266)
Il-Kummissjoni tosserva li ma kienx hemm obbligu kuntrattwali jew ekonomiku li ssir fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista dawk il-kumpaniji. Id-diviżjoni tal-ġestjoni tal-assi ta’ ABN AMRO N kienet tabilħaqq integrata fi ħdan Fortis Bank SA/NV, iżda dik id-diviżjoni mhijiex meqjusa bħala negozju li wieħed għandu jkollu għall-banek għaliex ħafna banek oħra jakkwistaw il-prodotti tal-ġestjoni tal-assi tagħhom minn fornituri esterni speċjalizzati. Kien l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stess li ddeċieda fil-21 ta’ Novembru 2008 li jagħmel fużjoni ta’ ABN AMRO N u FBN għaliex ipprefera dik l-opzjoni minn alternattivi oħra ta’ ristrutturar bħal strateġija indipendenti għaż-żewġ banek, il-bejgħ rapidu ta’ kumpanija waħda jew it-tnejn li huma jew il-bejgħ rapidu tas-sussidjarji ewlenin.
(267)
FBN u ABN AMRO N ma setgħux iħallsu bil-quddiem minn flushom l-ispejjeż tal-integrazzjoni tal-fużjoni. Il-Kummissjoni tosserva li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien iddefenda l-fużjoni fil-pubbliku fejn qal li “ż-żewġ banek flimkien huma aktar b’saħħithom milli jekk waħedhom” (111). Il-fużjoni tabilħaqq għandha twassal għal vantaġġi kbar fil-forma ta’ sinerġiji (stmati għal EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa fis-sena) u pożizzjoni kompetittiva aktar b’saħħitha (pereżempju ishma tas-suq ogħla, bażi aħjar ta’ finanzjament eċċ.).
(268)
Sabiex jibbenefikaw mill-fużjoni, FBN u ABN AMRO N kellhom iħallsu diversi spejjeż (jiġifieri spejjeż relatati mar-rimedju ta’ fużjoni, l-ispejjeż ta’ integrazzjoni). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas dawk l-ispejjeż permezz ta’ rikapitalizzazzjoni (fi żmien meta l-kapital kien għadu disponibbli biss b’diffikultà), filwaqt li FBN u ABN AMRO N ħadu l-benefiċċji kollha. Għalhekk din tagħti vantaġġ ċar lil FBN u ABN AMRO N.
(269)
Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-fużjoni kellha valur preżenti nett pożittiv (112). Madankollu, kif diġà ġie żviluppat b’mod estensiv fil-premessi (235) sa (242), il-Miżuri B4 u B5 isegwu miżuri oħra ta’ għajnuna mill-Istat u huma parti minn pjan ikbar ta’ ristrutturar, għalhekk l-MEIP ma japplikax.
(270)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżuri B4 u B5 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat ta’ EUR 300 miljun u EUR 1,2 biljun rispettivament. Dawn jipprovdu lil FBN u ABN AMRO N b’vantaġġ selettiv billi jipprovduhom b’kapital.
Il-Miżura C: rikapitalizzazzjoni ta’ FBN
(271)
Il-Miżura C ipprovdiet lil FBN bil-kapital, li ppermettiha tikkonforma mar-rekwiżiti minimi regolatorji tal-kontrollur finanzjarju. Kieku l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx ikkonverta l-kapital tal-Livell 2 tiegħu f’kapital tal-Livell 1, FBN kien ikollha twaqqaf l-operazzjonijiet tagħha jew kienet tkun obbligata tfittex soluzzjonijiet alternattivi, bħal li tnaqqas l-RWA tagħha sabiex tillibera l-kapital tal-Livell 1. Bis-saħħa ta’ din il-miżura, FBN spiċċat b’aktar kapital u f’pożizzjoni kompetittiva aktar b’saħħitha milli f’xenarju ta’ “ebda għajnuna”.
(272)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonverta l-istrumenti tad-dejn tal-Livell 2 b’valur nominali ta’ EUR 1,35 biljun f’ammont ekwivalenti ta’ kapital tal-Livell 1. Dik il-konverżjoni twassal għall-istess flussi ta’ flus bħal f’xenarju li fih FBN kienet xtrat lura l-istrumenti tal-Livell 2 fil-pussess tal-Istat b’valur par, segwit minn żieda fil-kapital tal-istess ammont. B’analoġija mal-premessa 250, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-valur tas-suq tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien taħt il-valur pari. B’kunsiderazzoni tal-iskontijiet ta’ strumenti simili ta’ banek pari, skont ta’ EUR [135 - 405] miljun (jew [10 - 30] %) huwa ġustifikat. Fi kliem ieħor, FBN ħallset indirettament EUR [135 - 405] miljun żejda lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi billi xtrat lura impliċitament l-istrumenti b’valur pari. L-ammont tal-għajnuna għalhekk għandu jkun ta’ EUR [0,945 - 1,215] biljun, minflok EUR 1,35 biljun.
(273)
L-istqarrija tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-miżura hija konformi mal-MEIP ma tistax tiġi aċċettata. Il-miżura ssegwi miżuri oħra kontaminati mill-għajnuna mill-Istat kif spjegat fil-premessi 235 sa 242, sabiex l-MEIP ma japplikax.
(274)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura C tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għal ammont ta’ EUR [0,945 - 1,215] biljun għaliex tipprovdi lil FBN b’vantaġġ fil-forma ta’ kapital żejjed.
Il-Miżura D: Ħlasijiet fi flus lill-membri l-oħra tal-konsorzju
(275)
Fir-rigward tal-ħlasijiet lill-membri l-oħra tal-konsorzju, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ħlasijiet huma tabilħaqq parti mill-obbligi relatati mal-FAK. Il-membri tal-konsorzju kienu antiċipaw li ċerti kwistjonijiet mhux mistennija li ser iqumu matul il-proċess tas-separazzjoni u l-FAK jiddeskrivi l-proċeduri li jridu jintużaw sabiex jiġu solvuti dawn il-kwistjonijiet. Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza li l-ħlasijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi lill-membri l-oħra tal-konsorzju wasslu għal trasferiment żejjed ta’ assi netti lil ABN AMRO N jew għal kwalunkwe vantaġġ ieħor għall-kumpanija.
(276)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura D ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex il-Miżura D kienet obbligu tal-FAK tal-Istat u mhux ta’ ABN AMRO N. Il-Miżura ma implikat l-ebda vantaġġ selettiv għal ABN AMRO N.
Il-Miżura E: Garanzija tal-Istat fuq id-debitu sabiex jiġu solvuti r-responsabbiltajiet reċiproċi
(277)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li r-responsabbiltajiet reċiproċi huma sa ċertu punt marbutin mal-kuntest speċifiku tas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N mill-kumpanija sussidjarja tagħha ABN AMRO Bank (issa RBS NV). Taħt il-liġi tal-kumpaniji Olandiża, Deutsche Bank bħala x-xerrej ta’ New HBU jibqa’ responsabbli għad-debiti ta’ ABN AMRO Bank jekk dan tal-aħħar ma jissodisfax l-obbligi tiegħu. Għalhekk Deutsche Bank irid jiġi kkumpensat għar-riskju meħud fil-knfront ta’ ABN AMRO Bank. Kieku ABN AMRO N ma ġietx separata minn ABN AMRO Bank, dawn ir-responsabbiltajiet reċiproċi bejn New HBU u ABN AMRO Bank ma kinux jeżistu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għalhekk jipprovdi garanzija fuq responsabbiltà reċiproka li teżisti esklussivament minħabba s-separazzjoni ta’ ABN AMRO N. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma jipprodi ebda garanzija fuq ir-responsabbiltà reċiproka bejn New HBU u ABN AMRO N.
(278)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li jista’ jiġi aċċettat li l-Miżura E ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank hija obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK.
6.1.4. Kwantifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat
(279)
ABN AMRO Group (jew FBN u ABN AMRO N qabel il-fużjoni) ibbenefika mill-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni, li tinsab f’firxa ta’ bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun. Dak l-ammont jissarraf f’firxa ta’ 2,75 %-3,5 % meta pparagunat mal-assi peżati għar-riskju ta’ ABN AMRO Group.
(280)
Il-Kummissjoni tosserva li FBN ibbenefikat ukoll minn ammont imdaqqas ħafna ta’ għajnuna fil-forma ta’ likwidità, kemm f’termini relattivi kif ukoll assoluti.
Tabella 5
Għajnuna mill-Istat: Tabella sommarja tal-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni u l-għajnuna fil-forma ta’ likwidità
Għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni
(iċ-ċifri kollha huma f’EUR biljun)
Għajnuna minima mill-Istat
Għajnuna massima mill-Istat
RWA tal-entità kombinata FBN-ABN AMRO N
% minimu ta’ RWA
% massimu ta’ RWA
Miżura Z: L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jakkwista lil AA minn FBN
[0 - 2,75]
[0,95 - 3,65]
162,6 (113)
[0 - 1,7] %
[0,6 - 2,25] %
Miżura B3: L-ispejjeż tas-separazzjoni (marġini ta’ prudenza)
0,5
0,5
149,5 (114)
0,33 %
0,33 %
Miżura B4: Id-defiċit kapitali relatat mal-bejgħ ta’ HBU
0,3
0,3
149,5
0,20 %
0,20 %
Miżura B5: L-ispejjeż ta’ integrazzjoni
1,2
1,2
149,5
0,80 %
0,80 %
Miżura C: Konverżjoni ta’ Livell 2 == Livell 1
[0,945 - 1,215]
[0,945 - 1,215]
149,5
[0,63 - 0,82]%
[0,63 - 0,82]%
Għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni totali
4,2
5,45
2,75 %
3,5 %
Għajnuna fil-forma ta’ Finanzjament/Likwidità
Miżura Y1: Faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir
45
Miżura Y2: Self fit-tul
7,9
Ħruġ ta’ strument tad-dejn ġdid taħt l-iskema ta’ garanzija Olandiża
18,8
Għajnuna fil-forma ta’ finanzjament/likwidità totali
71,7 (jew 52,9 meta kkorreġġuta għall-għadd doppju) (115)
6.2. Kumpatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna differenti
(281)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni li tiddikjara l-għajnuna kumpatibbli mas-suq intern jekk hija maħsuba “sabiex tirrimedja taqlib serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru”. Fir-rigward tal-ekonomija Olandiża, ir-riskju ta’ taħwid serju kien konfermat fl-approvazzjonijiet varji tal-Kummissjoni tal-miżuri meħudin mill-awtoritajiet Olandiżi sabiex jiġġieldu l-kriżi finanzjarja bħall-Iskema ta’ Garanzija.
(282)
F’dan ir-rigward, huwa madankollu importanti li jiġi enfasizzat li l-Qorti Ġenerali enfasizzat li l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat għandu jiġi applikat b’mod ristrett (116), sabiex it-taqlib fl-ekonomija jaffettwa l-Istat Membru sħiħ u mhux ikun biss ta’ dimensjoni reġjonali. Il-Kummissjoni tinnota li ABN AMRO N u FBN huma banek Olandiżi ewlenin b’netwerk ta’ fergħat mal-pajjiż u pożizzjonijiet fil-quċċata tas-suq f’firxa wiesgħa ta’ segmenti fuq is-suq bankarju Olandiż għall-konsumatur u l-SMEs. Fil-kuntest tal-inċertezzi differenti li hemm fuq l-irkupru mill-kriżi finanzjarja u ekonomika globali, id-diskontinwità ta’ dawk il-banek toħloq taqlib serju għall-ekonomija Olandiża u għalhekk l-għajnuna mill-Istat mill-gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi tista’ tiġi valutata taħt l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(283)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet iżjed dettalji dwar il-kumpatibbiltà tal-miżuri speċifiċi fil-Komunikazzjoni Bankarja, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti tagħha, u fuq ir-ristrutturar meħtieġ fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
(284)
Il-miżuri individwali għandhom jiġu ttestjati kontra l-Komunikazzjonijiet rilevanti tal-Kummissjoni. L-istrument ta’ serħan tal-kapital ma jkoprix l-assi indeboliti u huwa de facto prokura għal miżura ta’ rikapitalizzazzjoni. Il-prinċipji ġenerali wara l-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti għandhom madankollu jgħoddu wkoll għall-istrument ta’ serħan tal-kapital sabiex ikun konformi mas-suq intern. Sabiex jinżammu kundizzjonijiet ekwi, il-Kummissjoni kellha tivverifika jekk is-CRI ntużawx biex jgħaddu t-telf mistenni fuq il-portafoll lill-Istat. Il-Miżura A għandu jkun fiha wkoll biżżejjed inċentivi ta’ ħruġ u fil-każ li s-sitwazzjoni ekonomika tiddeterjora, ABN AMRO N xorta kien ikollha tassumi ċertu telf permezz ta’ segment vertikali. Il-miżuri ta’ likwidità (il-Miżuri Y1 u Y2) għandhom jiġu ġġudikati kontra l-Komunikazzjoni Bankarja u l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni (u aktar speċifikament il-Miżuri Z, B4 u B5 kif ukoll il-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun li huwa parti mill-Miżuri B3 u C) kontra l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni.
6.2.1. Kumpatibbiltà tal-Miżuri Y1 u Y2 mal-Komunikazzjoni Bankarja
(285)
Sabiex jikkonformaw mal-Komunikazzjoni Bankarja, il-Miżuri Y1 u Y2 għandhom ikunu mmirati sew, proporzjonati u mfassla sabiex jevitaw distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni.
(286)
Il-Kummissjoni tirrepeti l-konklużjoni tal-premessa 51 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 li l-miżura sabiex jinqatgħu l-konnessjonijiet kollha bejn FBN u l-kumpanija holding tagħha b’likwidità limitata, Fortis SA/NV kienet neċessarja sabiex tipproteġi lil FBN mid-diffikultajiet akuti ta’ dak iż-żmien tal-kumpanija holding tagħha. Għalhekk, il-miżuri jistgħu jitqiesu mmirati sew sabiex jinkiseb is-salvataġġ ta’ FBN.
(287)
Il-Miżuri Y1 u Y2 għandhom ikunu wkoll proporzjonati u ma joħolqux distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tħares b’mod favorevoli lejn is-sistema ta’ prezzar żviluppata mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, li kellha l-għan li toħloq kundizzjonijiet ekwi bl-Iskema ta’ Garanzija (ara l-premessa 169). Fir-rigward tal-iskemi ta’ garanzija, il-Kummissjoni talbet konsistentement lill-Istati Membri biex jitolbu primjum ta’ mill-anqas 50 punt ta’ bażi għal garanziji itwal minn tliet xhur (u mhux itwal minn 12-il xahar). Il-Kummissjoni sabet li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma talabx konsistentement għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi għas-self ta’ aktar minn tliet xhur. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-Miżura Y1 kumpatibbli mas-suq intern biss jekk isir pagament korrettiv ta’ EUR 18,2 miljun sabiex jiġi żgurat li s-self b’maturità ta’ aktar minn tliet xhur jiġi remunerat effettivament għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi. Il-Kummissjoni tinnota b’mod pożittiv li l-faċilitajiet kollha ta’ likwidità tħallsu lura u spiċċaw f’Ġunju 2009.
(288)
Fir-rigward tal-Miżura Y2, il-Kummissjoni tosserva li minħabba li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma biddilx ir-rata tal-imgħax u l-maturità tas-self, FBN ibbenefikat minn self relattivament irħis, li jista’ jikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-miżura kumpatibbli mal-Komunikazzjoni Bankarja biss jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti aktar tard f’din id-Deċiżjoni u aktar speċifikament il-miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni jiġu implimentati korrettament.
6.2.2. Kumpatibbiltà tal-Miżuri Z, B3 (jiġifieri EUR 500 miljun), B4 u B5 u C mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
(289)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri konċernati tpoġġew fis-seħħ biex tiġi solvuta ħtieġa ġenwina u rrappreżentaw il-minimu neċessarju sabiex tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà tal-kumpaniji konċernati.
(290)
Fir-rigward tar-remunerazzjoni, il-Kummissjoni osservat li l-Istat kien diġà s-sid ta’ 100 % tal-ishma ordinarji ta’ FBN (u indirettament ta’ 100 % ta’ ABN AMRO N). Dawk il-miżuri kollha kienu indispensabbli biex jippreżervaw il-valur ta’ dawk l-ishma.
(291)
ABN AMRO Group ser jikseb RoE ta’ madwar […] % fl-2013, li jindika li bis-saħħa tal-interventi kollha tal-Istat, inħolqot entità vijabbli u profittabbli.
(292)
Il-valutazzjonijiet kollha disponibbli ta’ ABN AMRO Group huma ferm ogħla mis-somma tal-għajnuna fil-Miżuri Z, B3, B4, B5 u C (jiġifieri bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun). Għalhekk l-Istat għandu jirċievi remunerazzjoni xierqa fuq l-għajnuna mogħtija lil ABN AMRO N u FBN (117).
(293)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Miżuri Z, B3, B4, B5 u C huma kumpatibbli mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti aktar tard f’din id-Deċiżjoni jiġu implimentati korrettament.
6.2.3. Kumpatibbiltà tal-istrument ta’ serħan tal-kapital mal-prinċipji stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti
(294)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-istrument ta’ serħan tal-kapital stabbilit mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi huwa differenti mill-miżuri tradizzjonali għall-assi indeboliti evalwati f’każijiet oħra. Filwaqt li l-għan tal-miżuri oħra għall-assi indeboliti kien li jilliberaw lill-banek mill-assi indeboliti, il-portafoll protett mis-CRI huwa portafoll ipotekarju Olandiż tradizzjonali li la ABN AMRO N u lanqas l-esperti esterni ma stennew li l-prestazzjoni tiegħu tiddetterjora sa grad sinifikanti.
(295)
Il-Kummissjoni tosserva li rikapitalizzazzjoni tradizzjonali fil-livell ta’ ABN AMRO N ma kinitx opportuna għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, għaliex ma kinitx entità legali separata fil-mument rilevanti u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx ikun f’pożizzjoni li jiggarantixxi l-kontribuzzjoni kapitali tiegħu, li kien ikollu konsegwenzi negattivi speċjalment f’xenarji ta’ diffikultà finanzjarja. Barra minn hekk, l-istrumenti ta’ serħan tal-kapital privati ma kinux fattibbli minħabba d-daqs tat-tranżazzjoni u l-kumplessitajiet relatati mas-separazzjoni ta’ ABN AMRO Bank NV, il-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z.
(296)
Minħabba dak l-isfond partikolari, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li s-CRI huwa alternattiva għal żieda fil-kapital tradizzjonali minflok protezzjoni kontra l-assi tossiċi u huwa għalhekk miżura mmirata neċessarja u xierqa sabiex tiġi solvuta l-problema speċifika ta’ kapital ta’ ABN AMRO Z.
(297)
Minkejja l-fatt li l-miżura hija prinċipalment miżura ta’ prokura għar-rikapitalizzazzjoni, il-miżura għandha tkun konsistenti ma’ skemi oħra ta’ serħan tal-kapital, biex b’hekk tipproteġi s-suq intern kif spjegat fil-premessa 284.
(298)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda biżżejjed evidenza li turi li l-valutazzjoni kienet tali li ABN AMRO N jew is-suċċessur legali tagħha se jieħdu t-telf mistenni. Id-dejta tas-suq (b’mod partikolari r-rapporti ta’ klassifikazzjoni), id-dejta storika u l-evidenza riċenti minn ABN AMRO N juru li l-ewwel segment ta’ telf annwali ta’ 20 punt ta’ bażi għandu jkun biżżejjed biex ikopri t-telf mistenni.
(299)
Ir-remunerazzjoni li ABN AMRO N tħallas mhijiex aktar baxxa minn dik mitluba fil-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni. Ir-remunerazzjoni timplika li ABN AMRO N se tħallas 10 % fuq il-kapital li huwa meħlus mit-tranżazzjoni bħala riżultat tat-tnaqqis tal-RWA. Ir-rata tipparaguna b’mod favorevoli mar-rati minimi stabbiliti fil-punt (27) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni. Minħabba r-remunerazzjoni relattivament għolja, is-segment vertikali ta’ 5 % u l-mekkaniżmi ta’ restituzzjoni jistgħu jitqiesu konformi mal-punt (24) u n-nota f’qiegħ il-paġna (15) tal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti.
(300)
Il-Miżura A fiha wkoll biżżejjed inċentivi għall-ħruġ. Id-drittijiet ta’ xiri deskritti fil-premessa 107 jindikaw li huwa faċli għal ABN AMRO N (jew issa ABN AMRO Group) li ttemm il-miżura. Barra minn hekk, l-ipprezzar huwa tali li l-miżura ssir għalja maż-żmien. It-termini kuntrattwali jimplikaw li l-ipprezzar ma għandux jiġi aġġustat meta ABN AMRO Group jibda jikkalkula l-ħtiġijiet kapitali tiegħu abbażi ta’ Basel II. Dak in-nuqqas ta’ aġġustament se jnaqqas l-effett ta’ serħan tal-kapital tal-miżura filwaqt li t-tariffa tal-garanzija mhux se taqa’. Barra minn hekk, l-ewwel segment ta’ telf huwa kkalkulat bħala perċentwal tal-valur tal-portafoll inizjali, sabiex l-ewwel segment ta’ telf bħala perċentwal tal-portafoll dovut (jiġifieri l-portafoll inizjali korrett għal, fost affarijiet oħra, il-ħlasijiet lura) għandu jiżdied gradwalment maż-żmien.
(301)
Minħabba l-karatteristiċi tas-CRI u minħabba l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 kif deskritt taħt l-intestatura 2.3 ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tqis il-Miżura A bħala kumpatibbli mal-prinċipji ġenerali tal-Miżura dwar l-Assi Indeboliti u mal-prinċipji tas-suq intern kif spjegat fil-premessa 284.
(302)
Il-fatt li s-CRI ġie eżerċitat minn ABN AMRO Group immedjatament wara li implimenta r-rekwiżiti ta’ Basel II jikkonferma ex-post l-analiżi li saret fil-premessi 294 sa 301.
6.3. Valutazzjoni tal-għajnuna u tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u tal-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 taħt il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(303)
Minħabba l-ammont u l-ambitu tal-għajnuna kif deskritt fil-paragrafi preċedenti u b’mod partikolari l-fatt li l-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni taqbeż 2 % tal-RWA, il-Kummissjoni temmen li huwa meħtieġ ristrutturar fil-fond, b’konformità mal-punt (4) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
6.3.1. Vijabbiltà
(304)
Pjan ta’ ristrutturar għandu juri li l-istrateġija tal-bank hija bbażata fuq kunċett koerenti u li l-bank għandu vijabbiltà fit-tul restawrata mingħajr id-dipendenza fuq l-appoġġ tal-Istat.
(305)
Kif ġie konkluż diġà fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-mudelli tan-negozju ta’ FBN u ABN AMRO N ma kinux jiddependu fuq prattiki ta’ riskju eċċessiv u ta’ self insostenibbli. Iż-żewġ entitajiet kienu, madankollu, tħallew vulnerabbli u mhux attrezzati f’ċerti oqsma ewlenin bħala konsegwenza tas-separazzjoni mill-gruppi possedenti rispettivi tagħhom. Wara d-diżaggregazzjoni tal-kumpanija holding tagħha, ABN AMRO N kellha aċċess limitat ħafna għal kumpaniji akbar, ma fadlilhiex netwerk internazzjonali u kienet nieqsa minn numru ta’ kapaċitajiet ta’ prodotti u tal-IT. FBN kienet affettwata ħafna wkoll wara s-separazzjoni minn mal-kumpanija holding tagħha u l-finanzjament tagħha kien jiddependi ħafna fuq is-swieq tal-operaturi. Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ ABN AMRO Group (kif ukoll il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) juri li l-integrazzjoni ta’ ABN AMRO N u FBN sostanzjalment tnaqqas id-dgħufijiet ta’ kull waħda mill-entitajiet individwali. Il-kombinazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N għenet biex tnaqqas parti minn dak it-tħassib. Il-franchise bankarja kbira għall-konsumatur u privata ta’ ABN AMRO N kienet rikka fid-depożiti li ħolqu profil ta’ finanzjament aħjar għall-grupp integrat, FBN solviet parti mill-problema tan-netwerk internazzjonali ta’ ABN AMRO N u ż-żewġ gruppi flimkien kienu kapaċi jsolvu aħjar, pereżempju l-problemi relatati mal-IT (jiġifieri ma kellhomx jerġgħu jibnu separatament pjattaforma tal-IT u għodod oħra ta’ appoġġ).
(306)
Il-projezzjonijiet finanzjarji juru li fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar l-entità kombinata għandha tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tagħha u tirrealizza qligħ xieraq fuq l-ekwità ta’ madwar […] %. Anki f’xenarju ta’ diffikultà, il-kumpanija se tkompli tagħmel profitti, filwaqt li l-proporzjonijiet ta’ adegwatezza tal-kapital tagħha jibqgħu “l fuq mil-limiti regolatorji minimi. Għalhekk il-protezzjoni tal-kapital tal-kumpanija tidher biżżejjed għolja - wara l-interventi ripetuti tal-Istat - biex issolvi ċ-ċirkostanzi negattivi fil-futur mingħajr ma jkollha terġa” tirreferi għall-Istat.
(307)
Kif urew iċ-ċifri tat-tieni nofs tal-2008 u l-ewwel nofs tal-2009, huwa ta’ importanza kruċjali li jinkiseb dħul mill-imgħax biżżejjed għoli sabiex joħloq kumpanija kompletament vijabbli. Għalhekk, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 jistgħu jiġu ddikjarati kumpatibbli mar-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar biss sakemm ABN AMRO Group jistinka sabiex jikseb id-dħul mill-imgħax nett aġġornat stabbilit fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010. ABN AMRO Group għandu jirrapporta dwar il-progress tiegħu lill-Kummissjoni fuq bażi regolari - mill-anqas kull trimestru. Jekk ABN AMRO Group josserva diverġenzi paragunati ma’ dawk il-projezzjonijiet, għandu jieħu azzjoni korrettiva minnufih.
(308)
Pjan ta’ ristrutturar għandu jkun fih projezzjonijiet bid-disaggregazzjonijiet neċessarji u r-ristrutturar teħtieġ ukoll irtirar mill-attivitajiet li jibgħu jagħmlu telf strutturalment fuq perjodu medju (118). Fil-premessa 120 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kwistjonijiet ta’ vijabbiltà tad-diviżjoni Prime Fund Solutions - li rrappurtat telf importanti relatat ma’ Madoff fl-2008 - ġewx ittrattati adegwatament. Permezz tal-bejgħ ta’ PFS lil Credit Suisse (ara wkoll il-premessa 74), dik il-kwistjoni ġiet solvuta. Il-projezzjonijiet dettaljati fil-livell diviżjonali juru li kemm fix-xenarju bażi kif ukoll fix-xenarju ta’ kriżi d-diviżjonijiet kollha jikkontribwixxu b’mod pożittiv għar-riżultati. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li ma hemmx diviżjonijiet oħra bi problemi ta’ profitabilità strutturali u, fid-dawl ta’ din il-konklużjoni, ebda divestimenti ulterjuri ma huma meħtieġa sabiex tittejjeb il-vijabbiltà tal-kumpanija.
6.3.2. Qsim tal-piżijiet/il-minimu neċessarju
(309)
Pjan ta’ ristrutturar għandu juri biċ-ċar li l-għajnuna baqgħet limitata għall-minimu neċessarju. L-ispejjeż assoċjati mar-ristrutturar ma għandhomx jitħallsu biss mill-Istat iżda sa ċertu limitu anki minn dawk li investew fil-bank. Fi kliem ieħor, il-bank u d-detenturi tal-kapital tiegħu għandhom jikkontribwixxu għar-ristrutturar kemm jista’ jkun possibbli bir-riżorsi proprji. L-għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun limitata għall-ispejjeż li huma neċessarji għar-restawr tal-vijabbiltà. Għaldaqstant, impriża ma għandhiex tingħata riżorsi pubbliċi li jistgħu jintużaw biex jiffinanzjaw attivitajiet ta’ tfixkil tas-suq mhux marbutin mal-proċess ta’ ristrutturar bħal, pereżempju, akkwiżizzjonijiet (119).
(310)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tfakkar li projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet hija neċessarja sabiex iżżomm l-għajnuna limitata għall-minimu neċessarju. Il-Punt (23) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar isemmi espliċitament li “impriża ma għandhiex tibbenefika minn riżorsi pubbliċi li jistgħu jintużaw biex jiffinanzjaw attivitajiet li joħolqu distorsjoni fis-suq u li mhumiex marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar. Pereżempju, l-akkwisti ta’ ishma minn impriżi oħrajn jew investimenti ġodda ma jistgħux ikunu ffinanzjati permezz ta’ għajnuna mill-Istat sakemm dan mhux essenzjali għar-ritorn għall-vijabbiltà tal-impriża”.
(311)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar torbot ukoll projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet mad-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Fil-punti (39) u (40), il-Komunikazzjoni tispjega li “L-għajnuna mill-Istat ma tridx tintuża għad-detriment ta’ kompetituri li ma jgawdux minn sostenn pubbliku simili”, u li l-“banek ma għandhomx jużaw l-għajnuna mill-Istat għall-akkwist ta’ negozji li jikkompetu magħhom. Din il-kundizzjoni trid tapplika għal mill-inqas tliet snin u tista’ tkompli tapplika sa tmiem il-perjodu ta’ ristrutturar skont il-portata, id-daqs u d-dewmien tal-għajnuna”.
(312)
B’mod konformi mal-punt (40) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss sakemm ABN AMRO Group japplika strettament projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet (120) fit-tliet snin li jsegwu wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni. Il-projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet għandha tiġi estiża jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jkompli jipposjedi aktar minn 50 % ta’ ABN AMRO Group wara tliet snin. Madankollu, il-projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet ma għandhiex testendi lil hinn minn ħames snin. Filwaqt li parti mill-għajnuna diġà ġiet mifdija, ċerti miżuri (b’mod partikolari l-miżuri Z u C) ma jistgħux jinfdew mill-bank minħabba l-forma li ngħataw fiha (jiġifieri mhux fil-forma ta’ strument tad-dejn ibridu). It-tmiem tas-sjieda tal-Istat hija prokura għall-istima ta’ meta jintemm il-vantaġġ derivat mill-għajnuna.
(313)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (kompletat bil-projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli fit-23 ta’ Marzu 2010) kien diġà jindika li ABN AMRO Group kien sar entità vijabbli li għandha tirrealizza qligħ fuq l-ekwità u hija mistennija wkoll li tirrealizza profitti deċenti fl-agħar kundizzjonijiet ekonomiċi. Il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 jikkonferma din l-analiżi. Dak ir-ritorn għall-vijabbiltà ma jiddependix fuq l-akkwiżizzjonijiet. Projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet għalhekk ma tmurx kontra r-ritorn għall-vijabbiltà.
(314)
Il-Kummissjoni tqis li, skont il-punt (26) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, projbizzjoni fuq il-kupuni ibridi u projbizzjoni fuq l-eżerċizzju ta’ ibridi ma jistgħux jiġu evitati (121). Fil-kuntest tar-ristrutturar, il-miżuri li jnaqqsu l-ammont totali tal-fondi proprji mhumiex kumpatibbli mal-għan tal-qsim tal-piżijiet u r-rekwiżit tal-minimu neċessarju.
(315)
Kif dikkjarat fil-punt (26) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, “meta dawk l-attivitajiet ma jiġġenerawx biżżejjed profitti, il-banek ma għandhomx jużaw l-għajnuna mill-Istat biex jirremuneraw il-fondi proprji (ekwità u dejn subordinat)”. Valutazzjoni dettaljata tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ ABN AMRO Group (u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li f’madwar sentejn, ABN AMRO Group għandu jkun irrestawra l-vijabbiltà tiegħu kif illustrat minn RoE aċċettabbli ta’ madwar […] % fl-2012 u l-2013 rispettivament. Kontra dan l-isfond, il-projbizzjoni ta’ sentejn fuq il-kupuni ibridi u l-eżerċizzju tal-ibridi (122) tidher li tipprovdi l-qsim xieraq tal-piżijiet mid-detenturi tal-kapital tal-kumpanija (123). Għalhekk l-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss sakemm ikun hemm projbizzjoni ta’ sentejn fuq il-kupuni ibridi u l-eżerċizzju tal-ibridi kif deskritt fid-dettall fl-Artikolu 8 tal-parti operattiva tad-Deċiżjoni. Dik il-projbizzjoni fuq il-kupuni u l-eżerċizzju għandha tapplika wkoll għad-detenturi tal-Ishma ta’ Preferenza ta’ FBNH sabiex jitneħħew id-dubji espressi mill-Kummissjoni fil-premessa 130 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010.
(316)
F’każijiet oħra, il-miżuri tal-qsim tal-piżijiet huma neċessarji wkoll sabiex jiġi żgurat li l-banek salvati jkollhom ir-responsabbiltà xierqa għall-konsegwenzi tal-imġiba tagħhom fil-passat sabiex jinħolqu inċentivi xierqa għall-imġiba tagħhom u ta’ oħrajn fil-futur. Dak il-fattur huwa anqas relevanti f’dan il-każ għaliex il-problemi tal-kumpanija kienu sa grad għoli marbuta mal-kumpanija holding ta’ qabel Fortis SA/NV (ara t-Taqsima 6.3.3 “Miżuri biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni”). Għalhekk jista’ jiġi aċċettat ukoll, mill-perspettiva tal-qsim tal-piżijiet, li ma hemmx divestimenti kbar minbarra d-disponiment ta’ PFS u Intertrust li flimkien jammontaw għal […] % tad-dħul operattiv totali u […] % tal-RWA.
6.3.3. Miżuri biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni
(317)
Fir-rigward tal-miżuri meħtieġa biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, dan il-każ jippreżenta ċerti karatteristiċi atipiċi.
(318)
Il-Punt (28) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jindika t-tip ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jista’ jseħħ meta tingħata għajnuna mill-Istat sabiex tappoġġja l-istabbiltà finanzjarja f’perjodi ta’ kriżi sistematika: “Meta l-banek jikkompetu abbażi tal-merti tal-prodotti u tas-servizzi tagħhom, dawk li jakkumulaw riskju eċċessiv u/jew iserrħu fuq mudelli ta’ negozju li mhumiex sostennibbli fl-aħħar mill-aħħar jitilfu s-sehem mis-suq u, possibbilment, joħorġu mis-suq filwaqt li kompetituri li huma aktar effiċjenti jespandu jew jidħlu fis-swieq ikkonċernati. L-għajnuna mill-Istat ittawwal id-distorsjonijiet fil-kompetizzjoni maħluqa fil-passat minn teħid eċċessiv ta’ riskju u mudelli ta’ negozju li mhumiex sostennibbli billi ssostni b’mod artifiċjali s-setgħa tas-suq tal-benefiċjarji. B’dan il-mod tista’ toħloq periklu morali għall-benefiċjarji, filwaqt li ddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw”.
(319)
Kif spjegat fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, id-diffikultajiet ta’ Fortis SA/NV u Fortis Bank SA/NV segwew mir-riskju eċċessiv: (i) Fortis Bank SA/NV investiet ammont kbir ta’ flus fi kreditu strutturat u (ii) Fortis SA/NV iddeċidiet li tixtri lil ABN AMRO N bi prezz għoli ħafna. Sabiex tiġi awtorizzata l-għajnuna lil tali banek, il-Kummissjoni teħtieġ tnaqqis sinifikanti tal-preżenza tas-suq tal-benefiċjarju. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li Fortis SA/NV ġiet maqsuma f’erbgħa: l-assi tal-assigurazzjoni Belġjani u internazzjonali baqgħu parti mill-elenkata Fortis SA/NV (li wara l-falliment ta’ Fortis SA/NV ingħatat l-isem Ageas); Fortis Bank SA/NV u BGL ġew akkwistati minn BNP Paribas; l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluża ABN AMRO N); u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista wkoll l-attivitajiet tal-assigurazzjoni Olandiżi (124). Fi kliem ieħor, Fortis SA/NV ġiet maqsuma f’entitajiet iżgħar u Fortis Bank SA/NV stess inqasmet f’żewġ partijiet (125).
(320)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżuri favur FBN u ABN AMRO N valutati f’din id-Deċiżjoni għandhom karatteristiċi speċifiċi li jiddiferixxu minn każijiet oħra ta’ ristrutturar li kellha tittratta matul il-kriżi kurrenti, inklużi dawk ta’ Fortis Bank SA/NV u Fortis SA/NV. F’dan il-każ, FBN u ABN AMRO N ma jeħtiġux primarjament l-għajnuna mill-Istat għaliex ħadu deċiżjonijiet ta’ ġestjoni żbaljati. Il-ħtieġa għall-għajnuna mill-Istat ma toriġinax pereżempju mill-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fl-investimenti tagħhom jew fil-politika tas-self tagħhom, jew għaliex dawn wettqu politika ta’ prezzar mhux sostenibbli. Bl-istess mod, id-diffikultà ta’ Fortis SA/NV u Fortis Bank SA/NV ma kinitx toriġina minn politiki ta’ self jew ta’ prezzar riskjużi fis-servizzi bankarji għall-konsumatur, privati jew kummerċjali, li għall-kuntrarju għamlu profitt. Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna lil FBN u ABN AMRO N tikkawża ferm anqas distorsjoni mill-għajuna approvata favur istituzzjonijiet finanzjarji li kellhom riskji eċċessivi akkumulati. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li mhumiex meħtieġa divestimenti ulterjuri.
(321)
Madankollu, għandu jiġi żgurat li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax minn FBN u ABN AMRO N biex ikabbru għad-detriment tal-kompetituri tagħhom, pereżempju billi jimplimentaw politika ta’ prezzar mhux sostenibbli jew billi jakkwistaw istituzzjonijiet finanzjarji oħra. Kieku dan kellu jseħħ, l-għajnuna “ddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw” u kienet timmina “l-inċentivi għall-attivitajiet transkonfinali” billi tiskoraġġixxi d-dħul fis-suq Olandiż.
(322)
L-għajnuna mill-Istat għalhekk tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss jekk ikun hemm biżżejjed miżuri fis-seħħ li jiżguraw li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax għad-detriment tal-kompetituri, li wħud minnhom ma rċevewx appoġġ pubbliku simili. Kundizzjonijiet ekwi għandhom jibqgħu fis-seħħ bejn il-banek li rċevew appoġġ pubbliku u dawk li ma rċevewx. Għandu jiġi evitat ukoll li l-għajnuna mill-Istat iddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw u li jinħolqu ostakli għad-dħul li jistgħu jimminaw l-attivitajiet transkonfinali.
(323)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistipula li n-natura u l-forma ta’ tali limiti għandhom jiddependu fuq l-ammont ta’ għajnuna u l-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi li taħthom ingħatat kif ukoll fuq il-karattersitiċi tas-suq/swieq li fihom se jopera l-bank benefiċjarju. L-ammont ta’ għajnuna ġie deskritt fit-Taqsima 6.1.3 “Kwantifikazzjoni tal-Għajnuna”. Il-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi speċifiċi li taħthom ingħatat ġew diskussi fil-bidu ta’ din it-taqsima. Kif imsemmi fil-punt (32) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, id-daqs u l-importanza relattiva tal-bank fis-suq jew fis-swieq tiegħu wkoll għandhom rwol. Jekk il-bank ristrutturat illimita l-preżenza fis-suq, huwa improbabbli li miżuri addizzjonali jkunu meħtieġa. Għalhekk, il-kundizzjonijiet neċessarji sabiex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli huma relatati l-aktar mas-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati għaliex il-kumpanija diġà naqset sostanzjalment il-preżenza tagħha fis-servizzi bankarji kummerċjali permezz tad-divestiment ta’ New HBU.
(324)
L-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata bħala kumpatibbli mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar sakemm ABN AMRO Group jimplimenta l-miżuri deskritti fil-punti (325) sa (329).
(325)
Fis-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati, l-għajnuna tista’ tiġi dikjarata bħala kumpatibbli sakemm ABN AMRO Group ma jkunx mexxej fil-prezzijiet għal prodotti ta’ tfaddil u ipotekarji standardizzati. Konformi mal-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, ABN AMRO Group ma għandux joffri kundizzjonijiet tas-suq li ma jistgħux jitqabblu minn kompetituri li ma rċevewx għajnuna.
(326)
Minħabba li l-projbizzjoni tat-tmexxija fil-prezzijiet tista’ tkun anqas effettiva fis-segmenti li għandhom ħafna prodotti mhux standardizzati bħas-servizzi bankarji privati fil-Pajjiżi l-Baxxi fejn kien hemm ilment speċifiku, hija meħtieġa kundizzjoni addizzjonali li hija konformi mal-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar sabiex tiddikjara l-għajnuna kumpatibbli. ABN AMRO Group għandu jipprova jikseb id-dħul mill-imgħax nett kif ippreżentat lill-Kummissjoni fit-8 ta’ Novembru 2010. ABN AMRO Group għalhekk għandu jieħu azzjoni xierqa malli jara li qed jonqos milli jilħaq il-projezzjonijiet tiegħu, speċjalment meta dan tal-aħħar huwa minħabba marġini ta’ imgħax baxxi.
(327)
Minħabba li projbizzjoni fuq it-tmexxija fil-prezzijiet hija diffiċli biex tiġi implimentata u monitorjata fis-servizzi bankarji privati, huwa neċessarju li jiġu implimentati rimedji oħra xierqa sabiex tiġi żgurata kompetizzjoni effettiva, bħal miżuri li jiffavorixxu d-dħul, kif deskritt fil-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar. F’dak ir-rigward, kundizzjoni neċessarja biex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli hija li ABN AMRO Group jimplimenta miżura li tiffaċilita l-bdil tal-fornitur tas-servizz. B’mod konkret, ABN AMRO Group għandu jkopri l-ispejjeż proprja amministrattivi, ta’ trasferiment u tat-tranżazzjonijiet għall-klijenti tiegħu ta’ Private Banking NL, li huma l-konsegwenza diretta tat-tmiem tar-relazzjoni bankarja privata u tat-trasferiment tal-portafolli (126). Dik il-miżura għandha tapplika matul perjodu ta’ xahrejn konsekuttivi, li jibda’ malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard minn fi żmien sena wara d-data tad-Deċiżjoni. Malli jibda’ l-perjodu ta’ xahrejn, il-Bank għandu jinforma lill-klijenti tas-servizzi bankarji privati tiegħu b’mod mhux ambigwu tal-possibbiltà offruta lilhom. ABN AMRO Group għandu jipprovdi wkoll evidenza lill-Kummissjoni li t-trasferimenti tal-klijenti jkunu qed jitwettqu skont il-proċeduri normali u li ma jkunx hemm dewmien fil-proċess ta’ trasferiment tal-klijenti.
(328)
Jekk il-miżuri li jillimitaw id-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni u b’mod partikolari l-miżuri speċifiċi fis-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati jiġu implimentati b’mod korrett, dawn għandhom jindirizzaw ukoll b’mod suffiċjenti l-kwistjonijiet imqajjma bl-ilment. Meta kienet qed tinvestiga dawn il-kwistjonijiet, il-Kummissjoni sabet li ABN AMRO kienet qed tipprezza ċerti prodotti temporanjament għal telf iżda li dik il-politika tal-ipprezzar seħħet f’ambjent b’likwidità limitata fejn il-banek kollha kienu qed jikkompetu b’mod aggressiv għat-tfaddil, filwaqt li kien hemm ukoll il-kuntest speċifiku tal-bidu ta’ MoneYou (li t-tnedija tagħha ġiet deċiża qabel il-falliment ta’ Fortis SA/NV).
(329)
Il-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar isemmi wkoll li l-banek ma jistgħux jużaw is-sostenn mill-Istat bħala vantaġġ kompetittiv meta jikkummerċjalizzaw l-offerti finanzjarji tagħhom. Għalhekk, kundizzjoni biex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli hija li ABN AMRO Group ma jużax l-għajnuna mill-Istat fil-kampanji ta’ kummerċjalizzazzjoni u l-komunikazzjoni mal-investituri tiegħu, għal perjodu ta’ tliet snin. Dawk il-projbizzjonijiet għandhom jestendu sa perjodu ta’ ħames snin sakemm l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jibqa’ jkollu sehem ta’ mill-anqas 50 % f’ABN AMRO Group.
(330)
Mill-persepettiva ta’ distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni tqis b’mod pożittiv id-divestmenti ta’ PFS u Intertrust. Id-disponiment ta’ PFS inaqqas l-attrazzjoni tal-kumpanija għal klijenti istituzzjonali, filwaqt li Intertrust ipprovdiet fost affarijiet oħra servizzi li jistgħu jagħmlu l-franchise bankarja privata aktar b’saħħitha. Bħala riżultat, il-bejgħ tagħha jista’ jagħmilha aktar faċli għall-kompetituri biex itejbu l-pożizzjoni kompetittiva tagħhom kontra dik ta’ ABN AMRO Mees Pierson. Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-fatt li parti mill-għajnuna tħallset lura jikkontribwixxi biex jillimita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni tħares ukoll b’mod favorevoli lejn il-politika tad-dividends kif deskritta fil-premessa 75.
6.3.4. Konklużjoni
(331)
Għalhekk, jekk il-kundizzjonijiet kollha deskritti fit-Taqsimiet 6.2 u 6.3 jiġu implimentati korrettament, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 jipprovdi biżżejjed evidenza li l-vijabbiltà fit-tul ta’ ABN AMRO Group ġiet restawrata. Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 jipprovdi biżżejjed qsim tal-piżijiet u fih miżuri adegwati li jillimitaw id-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara b’mod kundizzjonali li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kif aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 huwa konformi mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni ssib li l-Pajjiżi l-Baxxi implimentaw b’mod illegali l-għajnuna mill-Istat elenkata fit-Taqsima 6.1.3 “Kwantifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat” bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Madankollu, dik l-għajnuna tista’ tinstab li hija kumpatibbli jekk jiġu implimentati l-kundizzjonijiet stabbiliti fit-Taqsimiet 6.2 u 6.3 u deskritti f’aktar dettall fil-parti operattiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Il-Kummissjoni tinnota li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi aċċetta b’mod eċċezzjonali li jirċievi t-test ta’ din id-Deċiżjoni bl-Ingliż biss.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat ipprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi lil ABN AMRO Group hija kumpatibbli mas-suq intern, soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 3 sa 9.
Dik l-għajnuna mill-Istat ingħatat kif ġej:
-
għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni li tiswa bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun rispettivament favur FBN u ABN AMRO N, u
-
EUR 71,7 biljun ta’ għajnuna fil-forma ta’ likwidità.
Artikolu 2
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“ABN AMRO Group” tfisser ABN AMRO Group u s-sussidjarji diretti jew indiretti posseduti kompletament minnu, inkluż l-entitajiet li fihom ABN AMRO Group għandu l-uniku kontroll skont it-tifsira tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 tal-20 ta’ Jannar 2004 dwar il-kontroll ta’ konċentrazzjonijiet bejn impriżi (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”) (127).
(b)
“tikklassifika l-ewwel” tfisser li toffri l-prezz l-iżjed attraenti.
(ċ)
“klijenti konsumaturi” tfisser il-klijenti kollha individwali (għall-kuntrarju tal-klijenti korporattivi).
(d)
“prodotti standardizzati ta’ tfaddil u depożitu għall-konsumaturi” tfisser il-prodotti kollha standardizzati għall-konsumaturi u ta’ depożitu li jkopru fi kwalunkwe żmien mill-anqas 85 % fil-volum tal-prodotti ta’ ABN AMRO Group fis-suq ta’ tfaddil u depożiti għall-konsumaturi.
(e)
“prodotti ipotekarji standardizzati” tfisser il-prodotti kollha standardizzati għall-konsumatur u ta’ depożitu li jkopru fi kwalunkwe żmien mill-anqas 85 % fil-volum tal-prodotti ta’ ABN AMRO Group f’ipoteki.
(f)
Private Banking NL tfisser il-klijenti kollha ta’ BU Private Banking minbarra dawk li huma parti minn Private Banking International (128)
Artikolu 3
1. Fin-nuqqas ta’ awtorizzazzjoni bil-quddiem tal-Kummissjoni, ABN AMRO Group ma għandux jikklassifika l-ewwel fir-rigward tal-prodotti standardizzati ta’ tfaddil u depożitu għall-konsumaturi għall-klijenti konsumaturi fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż fi kwalunkwe mis-segmenti li ġejjin:
-
kontijiet ta’ tfaddil;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ sena;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ sentejn;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 3 snin;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 4 snin; u
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 5 snin.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fejn tliet istituzzjonijiet finanzjarji flimkien jikklassifikaw l-ewwel fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż, ABN AMRO Group jista’ jqabbel ir-rata ta’ dawk it-tliet istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tal-prodotti standardizzati fis-segment korrispondenti.
2. Fin-nuqqas tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem tal-Kummissjoni, ABN AMRO Group ma għandux jikklassifika l-ewwel fir-rigward ta’ kwalunkwe tip standardizzat ta’ ipoteka fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fuq is-suq ipotekarju għall-konsumaturi Olandiż.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fejn tliet istituzzjonijiet finanzjarji flimkien jikklassifikaw l-ewwel fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż, ABN AMRO Group jista’ jqabbel ir-rata ta’ dawk it-tliet istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tat-tip standardizzat ta’ ipoteka korrispondenti.
3. Sabiex tiġi żgurata l-konformità mal-paragrafi 1 u 2, ABN AMRO Group għandu fuq bażi permanenti, u mill-anqas kull ġimgħa, jissorvelja l-kundizzjonijiet offruti mill- […] istituzzjonijiet finanzjarji l-oħra li għandhom l-akbar sehem fil-volum fuq is-swieq tat-tfaddil Olandiżi rispettivi, safejn dawn il-kundizzjonijiet huma disponibbli fid-dominju pubbliku. Jekk iċ-ċifri ta’ kwalunkwe minn dawk il-[…] istituzzjoni finanzjarja l-oħra ma jkunux disponibbli pubblikament, dawn għandhom jiġu sostitwiti biċ-ċifri tal-akbar istituzzjonijiet finanzjarji li jmiss mill-klassifikazzjoni tas-sehem mis-suq.
Malli ABN AMRO Group jiskopri li qed joffri prezz aktar favorevoli għal kwalunkwe mill-prodotti tiegħu minn dak il-prezz li huwa permess li joffri abbażi tal-paragrafu 1 u l-paragrafu 2 ta’ dan l-artikolu, ABN AMRO Group għandu jinforma minnufih lill-Kummissjoni. Dan għandu jaġġusta immedjatament il-prezz tal-prodotti u jimplimenta l-aġġustament tal-prezz malajr kemm jista’ jkun.
Fir-rigward tal-prodotti ta’ tfaddil u ta’ depożitu għall-konsumaturi, ABN AMRO Group għandu jimplimenta l-aġġustament mhux aktar tard minn għaxart ijiem tax-xogħol mid-data li fiha jinnota l-varjazzjoni fil-kundizzjoni. Madankollu, jekk il-varjazzjoni tikkonċerna prodotti li għalihom il-prezz jista’ jiġi emendat biss fl-aħħar tax-xahar u jkun hemm anqas minn għaxart ijiem tax-xogħol bejn iż-żmien meta l-varjazzjoni tkun ġiet innotata u t-tmiem tax-xahar, ABN AMRO Group għandu jimplimenta l-aġġustament mal-ewwel opportunità mit-tmiem tax-xahar sussegwenti.
Fir-rigward tal-ipoteki, ABN AMRO Group għandu jaġġusta l-ipprezzar tiegħu fi żmien għaxart ijiem tax-xogħol mid-data li fiha jkun innota l-varjazzjoni fil-kundizzjoni u l-aġġustament għandu jiġi implimentat mhux aktar tard minn ħmistax-il jum tax-xogħol mid-data li fiha l-varjazzjoni mill-kundizzjoni tkun ġiet innotata.
4. Il-kundizzjoni kif stabbilita fil-paragrafi 1 u 2 għandha tapplika għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni. ABN AMRO Group għandu jissottometti lill-Kummissjoni rapport dwar il-konformtià mal-kundizzjoni fuq bażi trimestrali u mill-anqas fi żmien ġimgħatejn mill-pubblikazzjoni tar-riżultati finanzjarji trimestrali ta’ ABN AMRO Group.
Artikolu 4
1. ABN AMRO Group għandu jagħmel l-almu tiegħu kollu sabiex jikseb il-projezzjonijiet (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) sottomessi lill-Kummissjoni fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, kif aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010. Il-projezzjonijiet ta’ Novembru 2010 għandhom jinkisbu, fil-livell konsolidat ta’ ABN AMRO Group.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni fuq bażi trimestrali fejn jagħti d-diżaggregazzjoni tal-projezzjonijiet u ċ-ċifri attwali (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) fil-livell tal-erba’ segmenti definiti fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010: jiġifieri, Retail Banking, Private Banking NL, Private Banking International, Commercial & Merchant Banking.
ABN AMRO Group jista’ jissottometti talba mmotivata lill-Kummissjoni sabiex tirrevedi l-projezzjonijiet tagħha (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) sabiex tikkunsidra l-iżviluppi esterni.
2. ABN AMRO Group għandu jipprovdi diżaggregazzjoni tal-projezzjonijiet tad-dħul mill-imgħax nett f’volumi u marġini fuq livell konsolidat u fil-livell tas-servizzi bankarji privati.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni fuq bażi trimestrali, u mill-anqas fi żmien ġimgħatejn wara l-pubblikazzjoni tar-riżultat finanzjarji trimestrali tiegħu, fejn jistabbilixxi jekk id-dħul mill-imgħax nett miksub fil-livell konsolidat huwiex konformi mal-projezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1. Dak ir-rapport għandu jistabbilixxi paragun tal-marġini mbassra u l-marġini attwali fil-livell konsolidat u fil-livell tas-servizzi bankarji privati.
Jekk id-dħul mill-imgħax nett miksub fil-livell konsolidat mhuwiex konformi ma’ dawk il-projezzjonijiet, ABN AMRO Group għandu jistabbilixxi f’dak ir-rapport il-miżuri meħudin sabiex jinkisbu dawk il-projezzjonijiet.
3. L-obbligi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. ABN AMRO Group ma għandux jakkwista l-kontroll ta’ iżjed minn [0 - 7] % ta’ kwalunkwe intrapriża.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, ABN AMRO Group jista’ jagħmel akkwiżizzjonijiet jekk il-prezz tax-xiri kumulattiv gross totali (minbarra s-suppożizzjoni jew it-trasferiment tad-debitu relatat ma’ tali akkwiżizzjonijiet) imħallas minn ABN AMRO Group għat-tali akkwiżizzjonijiet kollha matul perjodu ta’ tliet snin li jsegwu mid-data ta’ din id-Deċiżjoni huwa anqas minn EUR [0 - 600] miljun.
Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 ma għandhiex tapplika għall-akkwiżizzjonijiet ta’ ekwità privata minn ABN AMRO Group jekk dawn jaqblu mal-pjan tan-negozju tiegħu u mal-baġit ippjanat tad-diviżjoni tiegħu tal-“Private Equity” kif sottomessi lill-Kummissjoni fil-5 ta’ Ottubru 2010.
Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 ma għandhiex tapplika għall-ishma tal-ekwità […] meħudin mid-diviżjoni ta’ ABN AMRO Group “Energy, Commodities and Transportation” bħala appoġġ tan-negozju ta’ finanzjament normali tiegħu jekk dawn jaqblu mal-pjan tan-negozju ta’ ABN AMRO Group u l-baġit ippjanat ta’ dik id-diviżjoni kif sottomessi lill-Kummissjoni fl-10 ta’ Jannar 2010.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni kull trimestru u mhux aktar tard minn ġimgħatejn wara l-pubblikazzjoni tar-riżultati finanzjarji trimestrali tiegħu. Dak ir-rapport għandu jelenka l-akkwiżizzjonijiet attwali mid-diviżjonijiet “Private Equity” u “Energy, Commodities and Transportation”. Ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata fuq l-akkwiżizzjonijiet l-oħra ta’ ABN AMRO Group li huwa permess li jagħmel abbażi tal-ewwel subparagrafu.
3. Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 għandha tapplika mill-anqas għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni jew sad-data li fiha l-ishma tal-Pajjiżi l-Baxxi f’ABN AMRO Group jaqgħu taħt 50 %, skont liema jiġi l-aħħar. Dik il-projbizzjoni għandha tieqaf tapplika mhux aktar tard minn ħames snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Fil-każ li l-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 tapplika għal iżjed minn tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni, il-prezz tax-xiri kumulattiv gross totali applikabbli taħt is-subparagrafu 1 tal-paragrafu 2 għandu jiġi miżjud b’EUR [0-200] miljun fis-sena.
Artikolu 6
ABN AMRO Group ma għandux jippromwovi l-fatt li huwa possedut mill-Istat jew jagħmel kwalunkwe referenza għal kwalunkwe appoġġ mill-Istat li rċieva fil-komunikazzjonijiet tiegħu mal-klijenti eżistenti jew potenzjali u/jew investituri għal perjodu ta’ mill-anqas tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni jew sad-data li fiha s-sehem tal-Pajjiżi l-Baxxi jaqa’ taħt 50 % tal-ishma f’ABN AMRO Group, skont liema tiġi l-aħħar. Dik il-projbizzjoni għandha tieqaf tapplika mill-anqas ħames snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Minkejja dik il-projbizzjoni, ABN AMRO Group jista’ jirreferi għall-fatt li huwa possedut mill-Istat u għal kwalunkwe appoġġ ieħor mill-Istat li rċieva kull meta tali referenza hija meħtieġa taħt dispożizzjonijiet leġislattivi jew regolatorji applikabbli.
Artikolu 7
1. ABN AMRO Group għandu joffri lill-klijenti ta’ Private Banking NL l-opzjoni li jtemmu r-relazzjoni bankarja privata tagħhom ma’ ABN AMRO Group u li jittrasferixxu l-portafolli ta’ investiment tagħhom lil banek oħra. Dik l-offerta għandha tibqa’ valida għal perjodu ta’ xahrejn konsekuttivi (“il-perjodu rilevanti”).
Il-perjodu rilevanti għandu jibda malajr kemm jista’ jkun wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni fejn jippermetti għal (jekk meħtieġ) perjodu raġonevoli għall-preparazzjoni, u mhux aktar tard minn żmien sena wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni. ABN AMRO Group għandu jissottometti għall-approvazzjoni lill-Kummissjoni data tal-bidu għall-perjodu rilevanti mill-anqas erba’ ġimgħat qabel ma l-perjodu rilevanti suppost jibda.
2. ABN AMRO Group għandu jipprovdi lill-klijenti kollha tiegħu ta’ Private Banking NL it-termini tal-offerta, deskritta fil-paragrafu 1, b’mod mhux ambigwu u mhux aktar tard mill-ewwel jum tal-perjodu rilevanti. L-informazzjoni li trid tintbagħat minn ABN AMRO Group lill-klijenti tiegħu l-ewwel trid tingħata lill-Kummissjoni mill-anqas erbgħa ġimgħat qabel dik l-informazzjoni tintbagħat lill-klijenti tiegħu.
3. ABN AMRO Group għandu jiffaċilita l-għeluq tar-relazzjonijiet bankarji privati fejn mitlub mill-klijenti, bl-użu tal-proċeduri ordinarji għall-inqas spejjeż possibbli. Jekk il-klijent jiddeċiedi li jittrasferixxi l-pożizzjoni tiegħu u/jew id-drittijiet tat-titoli (relatati), u jekk dak it-trasferiment huwa possibbli mill-perspettiva tal-bank li jirċievi t-trasferiment, ABN AMRO għandu jiffaċilita tali trasferiment. Il-klijenti għandhom ikunu informati dwar l-opzjoni li jittrasferixxu l-pożizzjonijiet minflok jillikwidawhom u għandhom ikunu informati dwar l-ispejjeż taż-żewġ opzjonijiet.
ABN AMRO Group għandu jkopri l-ispejjeż amministrattivi, ta’ trasferiment u tat-tranżazzjoni tiegħu li huma l-konsegwenza diretta tat-tmiem tar-relazzjoni bankarja privata u tat-trasferiment tal-portafolli (129).
ABN AMRO Group ma għandux ikun obbligat ikopri konsegwenzi finanzjarji oħra għall-klijent.
Artikolu 8
ABN AMRO Group ma għandu jħallas l-ebda kupun fuq l-istrumenti ta’ kapital tal-Livell 1 Ewlieni, tal-Livell 1 u tal-Livell 2 (inklużi strumenti ta’ kapital ibridi u ishma ta’ preferenza) maħruġin qabel id-data ta’ din id-Deċiżjoni jew jeżerċita kwalunkwe drittijiet ta’ opzjoni ta’ eżerċizzju relatati ma’ tali strumenti ta’ kapital sal-10 ta’ Marzu 2013 inkluż, sakemm ma hemmx obbligu legali li jagħmel dan.
ABN AMRO Group jista’ joħroġ strumenti ta’ kapital ġodda wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni jew iħallas kupuni fuq tali strumenti ta’ kapital ġodda, sakemm tali ħruġ jew ħlasijiet ma jirriżultawx f’obbligu li jħallas kupuni fuq l-istrumenti ta’ kapital eżistenti tiegħu stess.
Permezz ta’ deroga mill-ewwel subparagrafu, ABN AMRO Group jista’ jeżerċita l-istrument FCC (jiġifieri EUR 87,5 miljun, 6,25 % ishma ta’ preferenza tal-klassi A serje I perpetwi mingħajr dritt għall-vot u mhux kumulattivi maħruġa minn Fortis Capital Company Ltd).
Sal-10 ta’ Marzu 2013 inkluż, ABN AMRO Group għandu jħallas biss dividend fuq l-ishma ordinarji tiegħu jekk dak id-dividend jaqbeż EUR 100 miljun (130).
Artikolu 9
Sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2011, ABN AMRO Group għandu jħallas lill-Pajjiżi l-Baxxi rata tal-imgħax aġġustata fuq is-self identifikat fil-posta elettronika mill-Kummissjoni lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi datata l-24 ta’ Ġunju 2010. L-ammonti aġġustati bl-imgħax jammontaw għal EUR 18 152 722.
Artikolu 10
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jinformaw lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li ħadu sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 11
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Olanda.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ April 2011.