ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 8. února 2012
o státní podpoře SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09), kterou Švédsko poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB
(oznámeno pod číslem C(2012) 546)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/293/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s výše uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 26. května 2009, zaevidovaným dne 16. června 2009, Komise obdržela stížnost ohledně údajné státní podpory pro společnost Hammar Nordic Plugg AB tím, že obec Vänersborg (Vänersborgs kommun) prodala veřejný majetek pod tržní cenou.
(2)
Dne 27. října 2009 postoupila Komise nedůvěrné znění stížnosti vnitrostátním orgánům. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 30. listopadu 2009, zaevidovaným téhož dne.
(3)
Dne 9. března 2010 si Komise vyžádala další informace, Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 20. dubna 2010.
(4)
Dne 11. května 2010 Komise obdržela informace, jež poskytla společnost Chips AB.
(5)
Dopisem ze dne 27. října 2010 oznámila Komise Švédsku rozhodnutí zahájit ohledně podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „SFEU“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k podpoře podaly připomínky.
(6)
Dopisem ze dne 23. listopadu 2010 požádalo Švédsko o prodloužení lhůty k podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení.
(7)
V dopisech ze dne 15. a 17. prosince 2010 předložily švédské orgány Komisi své připomínky. Společnost Hammar Nordic Plugg AB poskytla Komisi své připomínky dopisem ze dne 22. ledna 2011.
(8)
Dne 1. února 2011 Komise zaslala připomínky společnosti Hammar Nordic Plugg AB švédským orgánům k vyjádření.
(9)
Dne 1. června 2011 zaslala Komise další žádost o informace. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 29. června 2011 a další upřesňující informace poskytlo v e-mailech dne 12. září a 30. září 2011.
(10)
Dne 6. června 2011 zaslala Komise společnosti Chips AB dotazník. Společnost na něj neodpověděla přímo, nicméně poskytla určité informace švédským orgánům, jež je použily ve svém upřesňujícím mailu ze dne 12. září 2011.
(11)
Dne 19. října 2011 se konalo jednání mezi útvary Komise a zástupci společnosti Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Dne 3. listopadu 2011 poskytla společnost Hammar Nordic Plugg AB Komisi prostřednictvím elektronické pošty další informace. Dne 4. listopadu 2011 předala Komise tyto informace švédským orgánům, které k nim podle svého vyjádření ze dne 28. listopadu 2011 neměly připomínky.
2. POPIS
2.1 Příjemce podpory a zúčastněné strany
(13)
Příjemce podpory je akciová společnost Hammar Nordic Plugg AB (dále jen „Hammar“), jež se zabývá pronájmem a správou nemovitostí. Hammar má sídlo v Trollhättanu v kraji Västra Götaland a je ve 100 % vlastnictví své mateřské společnosti Hammar Nordic Fastigheter AB, kterou vlastní soukromá osoba Anders Hammar (4).
(14)
Obec Vänersborg (dále jen „obec“) se nachází v kraji Västra Götaland poblíž norských hranic. Podle mapy regionální podpory Švédska na období 2007-2013 neleží Vänersborg v podporované oblasti.
(15)
Fastighets AB Vänersborg (dále jen „FABV“) je realitní společnost zcela vlastněná obcí.
(16)
Společnost Topp Livsmedel (dále jen „Topp“) byla součástí společnosti Chips AB (5) patřící do mezinárodní skupiny Orkla ASA (dále jen „Orkla“).
(17)
Nemovitost, jíž se opatření podpory týká (dále jen „závod“), zahrnuje dva pozemky, výrobní zařízení, movitý majetek a práva duševního vlastnictví (např. ochranné známky). Nachází se v Brålandě, malé vesnici v rámci obce Vänersborg. Společnost Topp se zhruba 30 zaměstnanci produkovala v závodě do roku 2007 zmrazenou zeleninu.
2.2 Shrnutí opatření
(18)
Dopisem ze dne 26. května 2009 obdržela Komise stížnost ohledně údajného poskytnutí státní podpory na základě prodeje veřejného majetku (závodu) pod tržní cenou.
(19)
V případu platí tyto skutečnosti: na konci roku 2007 oznámila společnost Chips AB ukončení výroby v podniku Topp a zahájila proces prodeje závodu.
(20)
Dne 13. února 2008 odkoupila závod od Chips AB - prostřednictvím FABV - obec za 17 milionů SEK(1,7 milionu EUR) (6).
(21)
Ve stejný den, 13. února 2008, uzavřela FABV dvě smlouvy s Hammar. U první z nich se jednalo o nájemní smlouvu, na jejímž základě pronajala FABV celý závod společnosti Hammar (7). Druhá smlouva obsahovala opci, podle níž měla společnost Hammar právo koupit závod od FABV za pevně stanovenou cenu 8 milionů SEK(0,8 milionu EUR) kdykoliv v průběhu dvouletého období mezi 1. březnem 2008 a 28. únorem 2010. Hammar tuto opci využila a získala závod od FABV za uvedenou pevnou cenu dne 11. srpna 2008.
(22)
Na základě smlouvy ze dne 1. března 2008 pronajala společnost Hammar většinu závodu místním podnikatelům, přičemž výše nájemného (8) přesahovala nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar. Místní podnikatelé podmiňovali podepsání nájemní smlouvy opcí na nákup závodu v budoucnu, pokud by se společnost Hammar stala jeho vlastníkem. Opční smlouva, podepsaná týž den, umožňovala místním podnikatelům získat závod za 40 milionů SEK(4 miliony EUR).
(23)
Dne 2. září 2008 uzavřela společnost Hammar smlouvu s místními podnikateli o prodeji závodu za dohodnutou cenu 40 milionů SEK.
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(24)
Komise důvodně domnívala, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, a proto dne 27. října 2010 zahájila ohledně této transakce formální vyšetřovací řízení (9).
(25)
Švédské orgány a Hammar předložily k zahájení formálního vyšetřovacího řízení své připomínky.
(26)
Švédské orgány zastávají stanovisko, že prodej závodu společnosti Hammar státní podporu nepředstavuje. Trvají na tom, že jediným cílem obce při nákupu závodu prostřednictvím FABV bylo zachování výroby a pracovních míst. Jelikož obec neměla v úmyslu sama závod provozovat, bylo vybráno řešení, jež navrhla společnost Hammar, tj. nájemní smlouva s kupní opcí. Švédské orgány rovněž podotýkají, že opce poskytnutá společnosti Hammar vyžadovala kapitálovou injekci z rozpočtu obce společnosti FABV ve výši 9 milionů SEK (0,9 milionu EUR) na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila.
(27)
Hammar argumentuje, že FABV koupila závod od Chips AB za příliš vysokou cenu, což by mohlo zahrnovat státní podporu ve prospěch společnosti Orkla. Dále Hammar tvrdí, že závod byl od FABV odkoupen za tržních podmínek a prodej neovlivnil obchod mezi členskými státy ani nevedl k narušení hospodářské soutěže.
(28)
Na podporu svých tvrzení předložila Hammar ocenění ex post (s datem 20. ledna 2011) hodnoty závodu, které provedla společnost PricewaterhouseCoopers (dále jen „zpráva PwC“). Podle zprávy PwC je stupeň nejistoty při odhadování tržní ceny u tohoto typu nemovitostí natolik vysoký, že lze říci, že daná cena splňovala tržní podmínky při každém prodeji závodu (tj. když jej FABV kupovala od Chips AB, při jeho pozdějším prodeji společnosti Hammar a konečně i tehdy, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům). Především pokud jde o prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar a poté místním podnikatelům, byla podle zprávy zaplacena tržní cena - vzhledem k finančním podmínkám v obou nájemních smlouvách (tj. mezi FABV a Hammar na jedné straně, a mezi Hammar a místními podnikateli na straně druhé).
(29)
Hammar při jednání s útvary Komise dne 19. října 2011 a ve svém podání dodatečných informací ze dne 3. listopadu 2011 tvrdila, že v době, kdy se obec a Hammar dohodly, že Hammar bude mít opci na nákup závodu za 8 milionů SEK, nebyly podány žádné jiné nabídky, a proto je třeba považovat uvedenou cenu za tržní cenu bez ohledu na případné cenové odhady, jež musí být beztak chápány jako hypotetické.
(30)
Dne 3. listopadu 2011 předložila Hammar Komisi zprávu, kterou vypracovala společnost Copenhagen Economics A/S (10) (dále jen „Copenhagen Economics“) a jež pojednává o tom, jak nákup závodu ze strany FABV od Chips AB a jeho další prodej společnosti Hammar mohl ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zpráva dochází k závěru, že první transakce mohla ovlivnit obchod uvnitř Unie, jelikož prodejce Chips AB je mezinárodní podnik (finská dceřiná společnost v rámci norské skupiny Orkla), na jehož aktivity se vztahuje hospodářská soutěž v mezinárodním měřítku. Naproti tomu zpráva uvádí, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar podle zprávy vůbec nebo jen v nevýznamné míře ovlivnil obchod uvnitř Unie, jelikož Hammar působí pouze na místní úrovni a na relevantních trzích nemá mezinárodní konkurenty.
4. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
4.1 Existence státní podpory
(31)
Otázku, zda prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, je třeba posoudit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(32)
Komise podotýká, že příjemce podpory, tj. Hammar, je považován za podnik, jelikož vykonává hospodářskou činnost - poskytuje na trhu služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související.
(33)
Transakci provedla obec prostřednictvím FABV. FABV je ve 100 % vlastnictví obce, jež ze svého běžného rozpočtu kryje její případné ztráty. Vedení FABV tvoří členové obecní rady Vänersborgu. Rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou tudíž přičitatelná státu. Pokud mají tato rozhodnutí ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky. Kromě toho se obec této transakce zcela jasně zúčastnila, jelikož opce udělená společnosti Hammar vyžadovala od obce ve prospěch FABV kapitálovou injekci ve výši 9 milionu SEK na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila. Na základě těchto skutečností Komise dospívá k závěru, že prodej závodu společnosti Hammar zahrnoval státní prostředky.
(34)
Jelikož transakce zvýhodnila určitý podnik (tj. Hammar), je třeba opatření považovat za selektivní.
(35)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř Unie a Evropského hospodářského prostoru (dále jen „obchod uvnitř EHP“) ve smyslu judikatury Soudního dvora Evropské unie v oblasti státních podpor. Ve zprávě vypracované společností Copenhagen Economics (viz 30. bod odůvodnění) je tvrzení, že selektivní výhoda vyplývající z prodeje závodu společnosti Hammar obchod neovlivnila vůbec nebo jen v nevýznamné míře, podloženo argumentem, že Hammar působí pouze na místním trhu s nemovitostmi. Případný vliv na obchod se však neodvíjí od toho, zda je určitý příjemce podpory činný v mezinárodním či pouze vnitrostátním měřítku, nýbrž závisí na tom, zda zboží či služby, s nimiž příjemce podpory obchoduje, jsou nebo mohou být předmětem obchodu uvnitř Unie (11). Toto kritérium je v této věci splněno, jelikož služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související jsou předmětem obchodu a investic uvnitř Unie, což potvrzuje i skutečnost, že dřívější vlastník závodu (Chips AB) je dceřiná společnost se sídlem ve Finsku patřící do skupiny Orkla, jež působí v mezinárodním měřítku. To dokazuje, že existuje přeshraniční zájem o dané aktivum (tj. závod), u něhož se navíc nejedná o prázdný pozemek, ale o funkční závod na výrobu zmrazených potravin.
(36)
Proto zastává Komise stanovisko, že byť Hammar působí pouze na místní úrovni, jde o podnik činný na trhu, na němž nelze vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP vyloučit. Argumenty, jež Hammar předložila, proto pro Komisi nejsou důvodem upustit od svého předběžného posouzení tohoto kritéria v rozhodnutí o zahájení řízení.
(37)
Při definování státní podpory je proto třeba zvážit pouze jedno kritérium, čili zjistit, zda prodej závodu ze strany FABV zvýhodnil společnost Hammar. Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že FABV prodala závod společnosti Hammar za cenu nižší, než činí jeho tržní hodnota, což by soukromý investor pravděpodobně neučinil. Tímto způsobem tak byla společnost Hammar zvýhodněna.
(38)
V této věci jde o prodej určitých aktiv ve veřejném vlastnictví soukromému podniku. Část aktiv představují nemovitosti (pozemky a budovy). Pro posouzení existence státní podpory v těchto případech uplatňuje Komise své sdělení o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (12) (dále jen „sdělení“). U ostatních typů aktiv, jichž se prodej týká, uplatňuje Komise zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, tzn. posuzuje, zda veřejnoprávní prodejce jednal jako soukromý investor v tržním hospodářství. Jelikož se však uvedené sdělení zakládá na stejném testu soukromého investora, bude Komise podle něj pro větší jasnost posuzovat celou transakci (13).
(39)
V souladu s bodem 1 oddílu II sdělení je existence státní podpory pro kupujícího automaticky vyloučena v případě prodeje, který následuje „po dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou, a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku.“ Z informací, které Komise shromáždila, nevyplývá, že by FABV před prodejem závodu uspořádala nabídkové řízení, proto není možné existenci státní podpory na základě tohoto důvodu automaticky vyloučit.
(40)
Hammar tvrdí, že cena 8 milionů SEK odpovídá tržní hodnotě závodu, jelikož v době uzavření smlouvy o opci neexistovaly žádné další nabídky. Komise však konstatuje, že prodej závodu ze strany obce nebyl transparentní a otevřený dalším zájemcům. Proto Komise nemůže z prodejní ceny vyvozovat žádné závěry o skutečné tržní ceně (14). Komise dále poznamenává, že FABV koupila závod za 17 milionů SEK dne 13. února 2008 a že v týž den souhlasila s tím, že společnosti Hammar bude poskytnuta opce k nákupu závodu za mnohem nižší cenu 8 milionů SEK.
(41)
V oddíle II bodu 2 písm. a) sdělení se stanoví, že uskuteční-li se prodej bez nepodmíněného nabídkového řízení, „mělo by být před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění jedním nebo více nezávislými majetkovými odhadci, aby byla stanovena tržní hodnota na základě obecně uznávaných tržních ukazatelů a oceňovacích norem.“ Komise konstatuje, že FABV před jednáními o prodeji žádné nezávislé ocenění závodu nepožadovala.
(42)
Přestože nebylo uspořádáno otevřené a nepodmíněné nabídkové řízení ani nebylo před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění závodu, jsou k dispozici další informace, z nichž lze tržní cenu závodu v okamžiku, kdy jej FABV prodávala společnosti Hammar, vyvodit.
(43)
Když byl závod na konci roku 2007 nabídnut k prodeji, pověřila Chips AB společnost Colliers International (15) vypracováním memoranda k prodeji závodu. Colliers International uvedla jako prodejní cenu 27 milionů SEK(2,7 milionu EUR) za samotnou nemovitost, tzn. bez movitého majetku a práv duševního vlastnictví. Jak je již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, má Komise za to, že se jedná o přiměřený odhad tržní ceny, jelikož i) tento odhad byl proveden před jednáními o prodeji, ii) objednala si ho Chips AB v souvislosti s prodejem závodu, tzn. v kontextu, kdy Chips AB zjevně nemohlo jít o nic jiného než o získání správného odhadu tržní ceny, iii) posouzení provedla třetí strana, jež byla nezávislá jak na prodejci, tak na kupujícím, a iv) Colliers International má v odvětví nemovitostí rozsáhlé zkušenosti. Hammar však předběžné stanovisko Komise o nezávislosti odhadu zpochybňuje, jelikož si jej objednal prodejce. Hammar se rovněž domnívá, že odhady Colliers International nebyly, vezme-li se v úvahu situace závodu v době prodeje, realistické (např. Colliers International vycházela pouze z 10 % míry neobsazenosti).
(44)
Dalším možným ukazatelem tržní ceny závodu je ocenění, jež v červnu 2008 provedla společnost Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (dále jen „Swedbank“). Toto ocenění si objednali místní podnikatelé, kteří později závod koupili, a to za účelem úvěru zamýšleného na pořízení závodu. Swedbank odhadla tržní cenu závodu na 30 milionů SEK(3 miliony EUR), i když prostory, jež byly oceňovány, byly menší než rozloha celého závodu (17). Swedbank vycházela z 35 % neobsazenosti, další předpoklady byly srovnatelné s předpoklady Colliers International.
(45)
Zpráva PwC obsahuje řadu odhadů tržní hodnoty závodu v závislosti na okamžiku jeho prodeje. Ve zprávě se např. uvádí, že hodnota závodu v okamžiku, kdy jej Chips AB prodávala FABV, činila cca 9 milionů SEK, zatímco když si jej Hammar ve stejný den (13. února 2008) od FABV pronajímala, byla jeho cena cca 5,5 milionu SEK(0,55 milionu EUR). Zpráva PwC obsahuje třetí odhad tržní hodnoty závodu v okamžiku, kdy jej Hammar pronajímala místním podnikatelům (dne 1. března 2008). Tato hodnota dosahuje přibližně 21 milionů SEK(2,1 milionu EUR).
(46)
Komise v prvé řadě konstatuje, že zpráva PwC poskytuje různé číselné údaje o tržní hodnotě závodu v průběhu krátké doby. Jelikož tržní cena nemovitostí bývá z krátkodobého hlediska poměrně stabilní (s výjimkou mimořádných okolností), má Komise silné pochybnosti o některých odhadech ve zprávě PwC, a to zejména s ohledem na skutečnost, že všechny transakce byly provedeny ve velmi krátké době.
(47)
Pokud jde o první dva odhady hodnoty závodu ve zprávě PwC (9 milionů SEK, resp. 5,5 milionu SEK), Komise je považuje ve srovnání s odhady Colliers International a Swedbank ze stejné doby za nerealistické. Pokud jde o odhad 5,5 milionu SEK, Komise na jednu stranu poznamenává, že PricewaterhouseCoopers vychází při svém odhadu z peněžních toků v podobě nájemného, které Hammar platí za závod společnosti FABV. PwC přesto sama uznává, že toto nájemné je velmi nízké v porovnání s výnosy za srovnatelný průmyslový závod. Ještě nápadnější je pak srovnání s nájemným, které Hammar požaduje od místních podnikatelů o pouhých několik dní později a které je přibližně sedmkrát vyšší (viz poznámky pod čarou 7 a 8). S ohledem na tyto skutečnosti dospívá Komise k závěru, že nájemné, které platila společnost Hammar, bylo nižší než tržní nájemné. Komise se tudíž domnívá, že ocenění na 5,5 milionu SEK, jež vychází z odhadu příjmů z nájemného, které je nižší než tržní nájemné, neodráží skutečnou hodnotu závodu. Na druhou stranu vychází ocenění na 9 milionů SEK z předpokladu, že neobsazenost bude v prvních dvou letech vlastnictví činit 100 %, poté se ve třetím roce sníží na 75 %, ve čtvrtém roce na 50 % a pak se ustálí na 60 % po zbytek období, na které se ocenění vztahuje. V odhadu neobsazenosti se však nepřihlíží ke skutečnosti, že v okamžiku prodeje bylo známo, že místní podnikatelé jsou připraveni si závod pronajmout. Za cenu závodu je pak tedy třeba považovat cenu závodu s nájemcem.
(48)
Podle třetího odhadu ve zprávě PwC činí tržní cena závodu v okamžiku, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům, cca 21 milionů SEK, přestože prostory, jichž se odhad týká, jsou o něco menší než rozloha celého závodu (viz poznámka pod čarou 17). Tento odhad je založen na vesměs stejné metodě jako odhady Colliers International a Swedbank a vychází zejména z podmínek v nájemní smlouvě mezi společností Hammar a místními podnikateli, tj. podmínek v nájemní smlouvě platné v okamžiku prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že podmínky smlouvy byly pravděpodobně tržní, a to zejména z toho důvodu, že byly dohodnuty mezi dvěma soukromými tržními subjekty, kteří v tomto ohledu měli patrně pouze ekonomicky racionální důvody. Komise má tudíž za to, že třetí odhad tržní ceny závodu ve zprávě PwC je přiměřený.
(49)
Bez ohledu na to, který odhad tržní ceny závodu (Colliers International, Swedbank či třetí odhad ve zprávě PwC) bude vybrán, je proto jasné, že cena 8 milionů SEK, za kterou FABV prodala závod společnosti Hammar, byla mnohem nižší, než činila tržní cena, a společnost Hammar tudíž zvýhodnila.
(50)
Jelikož jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise dospívá k závěru, že posuzované opatření představuje státní podporu, jež je navíc protiprávní, jelikož byla příjemci poskytnuta bez předchozího schválení Komisí.
(51)
Výhoda pro příjemce podpory odpovídá rozdílu mezi cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), a tržní cenou závodu.
(52)
Při stanovování tržní ceny bude Komise posuzovat možné alternativy a odhady, jež jsou k dispozici, konkrétně: i) 17 milionů SEK, jež FABV společnosti Chips AB dne 18. února 2008 skutečně zaplatila, ii) 40 milionů SEK, jež místní podnikatelé skutečně zaplatili společnosti Hammar, iii) 27 milionů SEK, což byl odhad Colliers International před prodejem, iv) 30 milionů SEK, což byl odhad Swedbank v červnu 2008, a v) 21 milionů SEK, což je odhad ze zprávy PwC.
(53)
Komise se domnívá, že cena 17 milionů SEK, kterou FABV zaplatila společnosti Chips AB v okamžiku nákupu závodu, není přesvědčivým důkazem tržní ceny. Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že Chips AB akceptovala cenu, jež byla nižší než odhadovaná tržní cena, jelikož chtěla zabránit poškození pověsti podniku, k němuž by došlo při uzavření závodu a následné ztrátě pracovních míst. Mimo to chtěla Chips AB využít možnosti rychlého prodeje, aby mohla uzavřít provoz Topp. Soukromý tržní subjekt, který nemá tato omezení (jež jsou pro Chips AB specifická), by požadoval vyšší cenu. Z těchto důvodů Komise nepovažuje za nutné odpovídat na argumenty společnosti Hammar (shrnuté ve 27. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí), které se navíc týkají okolnosti, která není součástí formálního vyšetřování.
(54)
Komise rovněž na základě informací, které v průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržela, konstatovala, že částka ve výši 40 milionů SEK, jež byla dohodnuta s místními podnikateli, se nejeví jako nejlepší měřítko pro tržní cenu závodu, jelikož podnikatelé financovali tento dohodnutý obnos částečně z bankovního úvěru a částečně z úvěru, který jim poskytla sama společnost Hammar. Vysoký podíl, který má na financování prodejce (jenž je v rámci transakce zároveň i věřitelem), a s tím spojené úvěrové riziko, které pro něj vyplývá, nepodporují argument, že nominální cena 40 milionů SEK představuje skutečnou ekonomickou hodnotu závodu. Nominální cena, jež byla v této transakci zaplacena, proto není přesvědčivým důkazem pro cenu, která by byla za závod zaplacena za tržních podmínek. Přesto jde o další náznak toho, že cena 8 milionů SEK neodpovídá tržní ceně závodu. Tyto dvě alternativy od sebe dělí období kratší než tři týdny. Takto významný cenový rozdíl v tak krátké době potvrzuje, že uvedená částka nepředstavovala tržní cenu.
(55)
Pokud jde o odhady Colliers International a Swedbank, nemá Komise v zásadě důvod pochybovat o tom, že jde o nezávislá ocenění vypracovaná podle obecně uznávaných norem. Komise se přesto domnívá, že ocenění nejsou přímo srovnatelná, jelikož část podkladů pro ocenění se od sebe liší. Na základě informací, jež jsou k dispozici, nemůže Komise s plnou jistotou rozhodnout, zda tato ocenění podávají nejspolehlivější informaci o tržní hodnotě závodu, jelikož vycházejí z odhadů a srovnání spojených s jinými transakcemi na trhu než s transakcemi, jež se týkají předmětného závodu.
(56)
V souhrnu má Komise za to, že existují důvody pro použití tržní ceny, jež vyplývá ze třetího odhadu ve zprávě PwC. Jak už se uvádí ve 48. bodě odůvodnění, Komise má za to, že tento odhad - i když byl vypracován až po provedení transakcí - vychází z údajů o peněžních tocích u nájemní smlouvy, jež skutečně existovala (mezi společností Hammar a místními podnikateli), a tudíž vychází ze skutečného pozorování trhu. Ve srovnání s oceněními Colliers International a Swedbank představuje v tomto ohledu 21 milionů SEK věrohodný, byť opatrný odhad tržní ceny závodu. Komise dále podotýká, že Hammar uzavřela dne 13. února 2008 dohodu o opci k nákupu závodu za 8 milionů SEK a tuto opci dne 11. srpna 2008 využila. Dne 1. března 2008 uzavřela Hammar s místními podnikateli opční smlouvu o prodeji závodu za 40 milionů SEK. Smlouva o prodeji byla uzavřena dne 2. září 2008, kdy došlo k využití opce. Datum, jež se ve zprávě PwC používá jako základ pro odhadovanou hodnotu závodu ve výši 21 milionů SEK, je 1. březen 2008. Vzhledem k tomu, že mezi všemi uvedenými transakcemi byl malý časový odstup, není důvod se domnívat, že tržní hodnota závodu se mohla výrazně lišit od částky 21 milionů SEK v době, kdy Hammar závod kupovala či kdy uzavírala opční smlouvu.
(57)
Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že výhoda poskytnutá společnosti Hammar činí 13 milionů SEK(1,3 milionu EUR). Výhoda se vypočítá jako rozdíl mezi tržní hodnotou 21 milionů SEK a cenou 8 milionů SEK, kterou Hammar skutečně za závod zaplatila.
4.2 Slučitelnost podpory
(58)
Švédské orgány, ani společnost Hammar nepředložily argumenty o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Jediným cílem, který švédské orgány uvedly, je politický záměr obce zachovat provoz podniku a zajistit pracovní místa v oblasti Vänersborgu.
(59)
Jelikož obec neleží v podporované oblasti (viz 13. bod odůvodnění), není způsobilá pro regionální podporu. Různé typy cílů podpory, jež švédské orgány uvedly, by bylo možné posoudit podle sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (18). Neexistují však žádné náznaky toho, že by podmínky stanovené v pokynech byly v tomto případě splněny. Zejména nic nenasvědčuje tomu, že Hammar byl v okamžiku nákupu závodu podnikem v obtížích.
(60)
Dosud rovněž nebylo dostatečně prokázáno, že opatření bylo nezbytné a přiměřené ke splnění některých cílů obecného zájmu. Komise tudíž nezjistila žádné důvody, na jejichž základě lze podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU.
(61)
Žádné jiné důvody pro slučitelnost se nejeví jako použitelné. Komise proto dospívá k závěru, že prodej závodu ze strany obce společnosti Hammar představuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
4.3 Nájemní smlouva a cena opce
(62)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda nájemní smlouva, kterou FABV a Hammar uzavřely dne 13. února 2008, a cena opce společnosti Hammar k nákupu závodu byly v souladu s tržními podmínkami (viz 38. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
(63)
Komise konstatuje, že nájemní smlouva zahrnuje státní podporu, jelikož jsou - ze stejných důvodů, jež jsou uvedeny výše v oddíle 4.1 - splněna nezbytná kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU: i) příjemce podpory, tj. Hammar, je podnik; ii) rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou přičitatelná státu, a pokud mají ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky; iii) opatření je selektivní, jelikož je určeno ve prospěch určitého podniku; iv) jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění a jak uvádí zpráva PwC, kterou předložila sama společnost Hammar, má Komise za to, že nájemné, které společnost Hammar platila FABV, je nižší než tržní cena, a proto Hammar zvýhodňuje; a v) byť Hammar působí pouze na místní úrovni, provozuje svou činnost na trhu, na němž nelze vyloučit vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP.
(64)
Aby bylo možné zjistit rozsah zvýhodnění společnosti Hammar, je třeba porovnat nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar dne 13. února 2008 (0,5 milionu SEK v prvním roce) s nájemným, na němž se Hammar dohodla ve smlouvě s místními podnikateli dne 1. března 2008 (3,5 milionu SEK v prvním roce). Komise má za to, že podmínky v posledně jmenované smlouvě odpovídají tržní hodnotě pronájmu závodu, jelikož smlouva byla uzavřena mezi dvěma soukromými stranami z ekonomicky racionálních důvodů. V tomto ohledu je rovněž třeba poznamenat, že zpráva PwC při výpočtu hodnoty závodu vychází právě z posledně jmenované částky. Jelikož Hammar platila nájemné obci pouze mezi 1. březnem 2008 a 11. srpnem 2008, kdy využila svou opci, tj. přibližně šest měsíců, měla by výsledná částka po poměrném výpočtu zvýhodnění ve výši 3 miliony SEK, což je rozdíl mezi nájemným dohodnutým mezi FABV a společností Hammar a nájemným dohodnutým mezi Hammar a místními podnikateli, činit 1,5 milionu SEK (0,15 milionu EUR).
(65)
Jelikož nelze použít žádné důvody pro slučitelnost podpory s vnitřním trhem ani nebyly tyto důvody předloženy (viz oddíl 4.2), dospívá Komise k závěru, že nájemní smlouva uzavřená mezi FABV a společností Hammar dne 13. února 2008 zahrnuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Pokud jde o cenu opce k nákupu závodu poskytnuté společnosti Hammar, Komise poznamenává, že tato opce se nejeví jako uplatnitelná, jelikož závazek k budoucímu nákupu či prodeji nemovitého majetku v zásadě není podle švédských právních předpisů vymahatelný (19). Případné zvýhodnění společnosti Hammar na základě takové opce je značně nejisté, pokud vůbec nějaké, a mohlo být v každém případě vykompenzováno prodejní cenou nebo uhrazeným nájemným. Proto nelze s jistotou stanovit, že opce poskytla společnosti Hammar zvýhodnění, které lze oddělit od zvýhodnění, jež pro Hammar vyplývalo z nájemní smlouvy a pozdějšího prodeje závodu.
5. NAVRÁCENÍ STÁTNÍ PODPORY
(67)
Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), ukládá: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“
(68)
Jelikož nynější opatření představuje protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být podpora navrácena, tak aby bylo možné obnovit situaci, jež na trhu panovala před poskytnutím podpory. Navrácení podpory je tudíž třeba uplatnit od chvíle, kdy byl příjemce zvýhodněn, tj. od okamžiku poskytnutí podpory příjemci, a dokud k němu skutečně nedojde, budou z navracené podpory účtovány úroky.
(69)
Prvek podpory, jenž je neslučitelný s vnitřním trhem, je třeba vyčíslit na 14,5 milionu SEK. Skládá se z rozdílu mezi tržní cenou závodu (21 milionů SEK) a cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), což je 13 milionů SEK, ke kterým se připočte částka týkající se nájemní smlouvy, kterou je třeba navrátit (1,5 milionu SEK).
(70)
Z částky, kterou je třeba navrátit, je třeba zaplatit příslušný úrok. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 13 milionů SEK by se úrok při navrácení měl počítat ode dne, kdy Hammar využila svou opci a koupila závod od FABV, tj. od 11. srpna 2008. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 1,5 milionu SEK by se úrok při navracení měl počítat ode dne splatnosti nájemného, tj. od 1. března 2008,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 14,5 milionu SEK, kterou Švédsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB prostřednictvím prodeje a pronájmu veřejného majetku v Brålandě v obci Vänersborg pod jeho tržní cenou, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Švédsko zajistí, aby Hammar Nordic Plugg AB vrátila podporu podle článku 1.
2. Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky od data, kdy byla podpora dána společnosti Hammar Nordic Plugg AB k dispozici, do data jejího skutečného navrácení.
3. Úroková sazba se vypočítá jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (21).
Článek 3
1. Navrácení podpory podle článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Švédsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí předloží Švédsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k provedení tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Švédsko informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do té doby, než dojde k úplnému navrácení podpory podle článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace vztahující se k již přijatým a plánovaným opatřením k provedení tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Bruselu dne 8. února 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-8 ta’ Frar 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09) implimentata mill-Isvezja favur Hammar Nordic Plugg AB
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 546)
(It-test bl-Isvediż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/293/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra datata s-26 ta’ Mejju 2009, irreġistrata fis-16 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar l-allegat għotja ta’ għajnuna mill-Istat lil Hammar Nordic Plugg AB permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà pubblika taħt il-prezz tas-suq mill-Muniċipalità ta’ Vänersborg.
(2)
Fis-27 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni għaddiet verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment lill-awtoritajiet nazzjonali. L-Isvezja wieġbet b’ittra tat-30 ta’ Novembru 2009, irreġistrata fl-istess jum.
(3)
Fid-9 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni u l-Isvezja wieġbet permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ April 2010.
(4)
Fil-11 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni sottomessa minn Chips AB.
(5)
Permezz tal-ittra datata s-27 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Isvezja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (2) (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tagħti bidu għall-proċedura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”) kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(6)
Permezz ta’ ittra datata t-23 ta’ Novembru 2010, l-Isvezja talbet estensjoni tad-data tal-għeluq biex tissottometti kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
(7)
Permezz tal-ittri datati l-15 u s-17 ta’ Diċembru 2010, l-awtoritajiet Svediżi ressqu l-kummenti tagħhom lill-Kummissjoni. Hammar Nordic Plugg AB ressqet il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni b’ittra tat-22 ta’ Jannar 2011.
(8)
Fl-1 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni bagħtet l-osservazzjonijiet ta’ Hammar Nordic Plugg AB lill-awtoritajiet Svediżi għall-kummenti.
(9)
Fl-1 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni bagħtet talba oħra għall-informazzjoni, li l-Isvezja wieġbet għaliha b’ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011 u bagħtet aktar kjarifiki permezz ta’ e-mails fit-12 ta’ Settembru 2011 u fit-30 ta’ Settembru 2011.
(10)
Fis-6 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lil Chips AB, li l-kumpanija ma weġbitx direttament. Xi informazzjoni kienet ipprovduta, madankollu, minn Chips AB lill-awtoritajiet Svediżi, li kienet tinkorpora din l-informazzjoni fil-kummenti tagħhom imsemmija hawn fuq tat-12 ta’ Settembru 2011.
(11)
Fid-19 ta’ Ottubru 2011, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u r-rappreżentanti ta’ Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Bl-e-mail tat-3 ta’ Novembru 2011, Hammar Nordic Plugg AB issottomettiet informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għaddiet dik l-informazzjoni lill-awtoritajiet Svediżi għall-kummenti fl-4 ta’ Novembru 2011. L-Isvezja kkonfermat fit-28 ta’ Novembru 2011 li l-awtoritajiet ma kellhom l-ebda kummenti x’jagħmlu.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Il-benefiċjarju u l-partijiet involuti
(13)
Il-benefiċjarju tal-miżura huwa Hammar Nordic Plugg AB (“Hammar”). Din hija kumpanija limitata li n-negozju tagħha jikkonsisti f’kiri ta’ proprjetà u ġestjoni tal-proprjetà immobbli. Il-kumpanija hija bbażata fi Trollhättan, fil-provinċja ta’ Västra Götaland (l-Isvezja). Hammar hija 100 % proprjetà tal-kumpanija ewlenija tagħha Hammar Nordic Fastigheter AB, li min-naħa tagħha hi kompletament propjetà ta’ individwu privat, Anders Hammar (4).
(14)
Il-Muniċipalità ta’ Vänersborg (“il-Muniċipalità”) tinsab fil-provinċja ta’ Västra Götaland fl-Isvezja, qrib in-Norveġja. Skont il-Mappa Svediża tal-Għajnuna Reġjonali għall-perjodu 2007-2013, il-Muniċipalità ma tinsabx f’żona megħjuna.
(15)
Fastighets AB Vänersborg (“FABV”) hija kumpanija tal-propjetà immobbli posseduta kompletament mill-Muniċipalità.
(16)
Topp Livsmedel (“Topp”) tappartjeni lil Chips AB (5), diviżjoni tal-grupp tan-negozju internazzjonali Orkla ASA (“Orkla”).
(17)
Il-proprjetà soġġetta għall-miżura (“il-Faċilità”) tinkludi żewġ biċċiet art, sit tal-produzzjoni, proprjetà mobbli u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali (eż. marki kummerċjali). Hija tinsab fi Brålanda, komunità żgħira fil-Muniċipalità. Sal-2007, Topp ipproduċiet ħaxix friżat fil-Faċilità b’madwar 30 impjegat.
2.2. Ħarsa ġenerali lejn il-miżura
(18)
B’ittra datata s-26 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jikkonċerna allegazzjoni ta’ għotja ta’ għajnuna mill-istat permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà pubblika (il-Faċilità) taħt il-prezz tas-suq.
(19)
Il-fatti huma kif ġej. Fi tmiem l-2007, Chips AB ħabbret li se twaqqaf il-produzzjoni f’Topp u bdiet il-proċess biex tbigħ il-Faċilità.
(20)
Fit-13 ta’ Frar 2008, il-Muniċipalità - permezz ta’ FABV - xtrat il-Faċilità mingħand Chips AB għal SEK 17-il miljun (EUR 1,7 miljun) (6).
(21)
Wkoll fit-13 ta’ Frar 2008, FABV daħlet f’żewġ ftehimiet ma’ Hammar. L-ewwel ftehim kien ftehim ta’ kiri li bih FABV kriet il-Faċilità sħiħa lil Hammar (7). It-tieni ftehim kien jikkonsisti f’opzjoni li tippermetti lil Hammar li tixtri l-Faċilità mingħand FABV għall-prezz stabbilit ta’ SEK 8 miljuni (EUR 0,8 miljun) fi kwalunkwe żmien bejn l-1 ta’ Marzu 2008 u t-28 ta’ Frar 2010. Hammar eżerċitat l-opzjoni tagħha u akkwistat il-Faċilità mingħand FABV għall-prezz stabbilit fil-11 ta’ Awwissu 2008.
(22)
Bil-ftehim tal-1 ta’ Marzu 2008, Hammar kriet il-parti l-kbira tal-Faċilità lil intraprendituri lokali b’kera ogħla mill-kera (8) miftiehma bejn FABV u Hammar. Barra minn hekk, bħala kundizzjoni għal iffirmar tal-ftehim tal-kiri, l-intraprendituri lokali talbu opzjoni għal xiri tal-Faċilità fil-futur, jekk Hammar issir sidt il-Faċilità. Il-ftehim dwar l-opzjoni ġie ffirmat fl-istess data, fejn l-intraprendituri lokali ngħataw id-dritt li jakkwistaw il-Faċilità għal SEK 40 miljun (EUR 4 miljun).
(23)
Fit-2 ta’ Settembru 2008, ġie konkluż kuntratt bejn Hammar u l-intraprendituri lokali fejn il-Faċilità nbiegħet lil dawn tal-aħħar għall-prezz miftiehem ta’ SEK 40 miljun.
3. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(24)
Il-Kummissjoni kellha raġunijiet biex temmen li l-bejgħ tal-Faċilità mill-FAVB lil Hammar kien jinvolvi għajnuna mill-Istat. Fis-27 ta’ Ottubru 2010, għalhekk, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fuq dik it-tranżazzjoni (9).
(25)
L-Isvezja u Hammar ipprovdew kummenti għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(26)
L-Isvezja hija tal-fehma li l-bejgħ mill-FABV tal-Faċilità lil Hammar ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat. Hija ssostni li l-uniku għan tal-Muniċipalità meta xtrat il-Faċilità mingħand FABV kien li tiżgura l-issuktar tal-produzzjoni u s-sigurtà tal-impjiegi. Minħabba li ma kellha l-ebda intenzjoni li tmexxi l-operazzjonijiet hi stess, il-Muniċipalità għażlet is-soluzzjoni proposta minn Hammar, jiġifieri kirja b’għażla ta’ xiri. L-Isvezja tinnota wkoll li l-għażla mogħtija lil Hammar kienet teħtieġ injezzjoni tal-kapital ta’ SEK 9 miljuni (EUR 0,9 miljuni) mill-baġit tal-Muniċipalità lil FABV, biex jagħmlu tajjeb għat-telf li jkun hemm jekk Hammar teżerċita dik l-opzjoni.
(27)
Hammar targumenta li x-xiri ta’ FABV tal-Faċilità mingħand Chips AB sar bi prezz għoli wisq li jista’ jinvolvi għajnuna mill-Istat lil Orkla. Barra minn hekk, Hammar targumenta li x-xiri tagħha tal-Faċilità minn FABV sar fuq termini tas-suq u li l-bejgħ la affettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u lanqas fixkel il-kompetizzjoni.
(28)
Sabiex jappoġġjaw l-allegazzjonijiet tagħha, Hammar ipprovdiet evalwazzjoni ex post tal-valur tal-Faċilità datata l-20 ta’ Jannar 2011, imħejjija minn PriceWaterhouseCoopers (“ir-rapport PwC”). Dak ir-rapport isostni li l-grad ta’ inċertezza meta jiġi stmat il-prezz tas-suq ta’ din it-tip ta’ propjetà huwa tant kbir li l-prezz jista’ jitqies li huwa qrib it-termini tas-suq kull darba li l-Faċilità ġiet mibjugħa (jiġifieri x-xiri ta’ FABV minn Chips AB, il-bejgħ sussegwenti lil Hammar u finalment il-bejgħ minn Hammar lil intraprendituri lokali). Partikolarment, fir-rigward tal-bejgħ minn FABV lil Hammar u tal-bejgħ sussegwenti lill-intraprendituri lokali, ir-rapport PwC iqis li l-prezzijiet imħallsa kienu konformi mas-suq, minħabba l-kundizzjonijiet finanzjarji fiż-żewġ ftehimiet ta’ kiri (jiġifieri bejn FABV u Hammar fuq naħa waħda u bejn Hammar u l-intraprendituri lokali fuq in-naħa l-oħra).
(29)
Fil-laqgħa mas-servizzi tal-Kummissjoni fid-19 ta’ Ottubru 2011 u fis-sottomissjoni tagħha lill-Kummissjoni tal-informazzjoni addizzjonali tat-3 ta’ Novembru 2011, Hammar argumentat li, fil-mument li l-Muniċipalità u Hammar qablu li jagħtu lil dawn tal-aħħar l-opzjoni li jakkwistaw il-Faċilità għal SEK 8 miljun, ma kienx hemm offerti oħra għall-Faċilità u għalhekk dan il-prezz għandu jitqies bħala l-prezz tas-suq, irrispettivament minn kwalunkwe valutazzjonijiet li huma neċessarjament ipotetiċi.
(30)
Fit-3 ta’ Novembru 2011, Hammar issottomettiet rapport lill-Kummissjoni imħejji minn Copenhagen Economics A/S (10) (“Copenhagen Economics”) dwar l-effett possibbli fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri kemm tax-xiri ta’ FABV tal-Faċilità minn Chips AB u l-bejgħ sussegwenti tal-Faċilità lil Hammar. Ir-rapport jikkonkludi li l-ewwel tranżazzjoni kellha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni, minħabba li l-bejjiegħ Chips AB hija kumpanija internazzjonali - is-sussidjarja Finlandiża tal-grupp Norveġiż Orkla - li tikkompeti internazzjonalment. B’kuntrast ma’ dan, ir-rapport jargumenta li l-bejgħ ta’ FABV tal-Faċilità lil Hammar ma kellux effett fuq il-kummerċ fl-Unjoni, jew kellu effett insinifikanti, minħabba li Hammar topera biss fil-livell lokali u m’għandhiex kompetituri internazzjonali fis-suq/swieq relevanti.
4. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
4.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-istat
(31)
Sabiex tivvaluta jekk il-bejgħ minn FABV tal-Faċilità lil Hammar involviex għajnuna mill-Istat, jeħtieġ li jiġi evalwat fid-dawl tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, li jipprevedi li “kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew thedded li twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerta merkanzija għandha, sa fejn tolqot l-kummerċ bejn Stati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(32)
Il-Kummissjoni tinnota li l-benefiċjarju tal-miżura, jiġifieri Hammar, tikkwalifika bħala impriża peress li twettaq attivitajiet ekonomiċi, toffri servizzi ta’ proprjetà immobbli u servizzi relatati magħhhom fis-suq.
(33)
It-tranżazzjoni ġiet konkluża mill-Muniċipalità permezz ta’ FABV. FABV hija kompletament proprjetà tal-Muniċipalità, li tkopri t-telf potenzjali ta’ FABV mill-baġit normali tagħha. Il-Bord ta’ FABV huwa magħmul minn membri meħuda mill-korp governattiv tal-Muniċipalità. Għalhekk, id-deċiżjonijiet ta’ FABV huma imputabbli lill-Istat u, sal-punt li dawn ikollhom implikazzjonijiet finanzjarji, jimplikaw l-użu tar-riżorsi tal-Istat. Barra minn hekk, il-Muniċipalità kienet involuta b’mod ċar f’din l-operazzjoni, minħabba li l-għażla mogħtija lil Hammar kienet teħtieġ injezzjoni tal-kapital ta’ SEK 9 miljun mill-Muniċipalità lil FABV biex tagħmel tajjeb għat-telf li jkun hemm jekk Hammar teżerċita din l-għażla. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar involviet riżorsi tal-Istat.
(34)
Minħabba li t-tranżazzjoni kienet ta’ benefiċċju għal impriża speċifika (jiġifieri Hammar), għandha tiġi kkunsidrata bħala miżura selettiva.
(35)
Il-miżura twassal għal distorsjoni jew għandha l-potenzjal li twassal għal distorsjoni għall-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni u ż-Żona Ekonomika Ewropea (“kummerċ taż-ŻEE”) fi ħdan it-tifsira tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Sabiex issostni li dak il-vantaġġ selettiv involut fil-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar ma kellu l-ebda effett sinifikattiv fuq il-kummerċ, ir-rapport imħejji minn Copenhagen Economics (ara l-premessa 30) jargumenta li s-suq tal-proprjetà immobbli li fih hija attiva Hammar huwa purament lokali. Madankollu, l-effett potenzjali fuq il-kummerċ ma jiddependix fuq jekk riċevitur partikolari tal-għajnuna jkunx attiv internazzjonalment jew nazzjonalment biss, iżda fuq jekk l-oġġetti jew is-servizzi li hu jinnegozja humiex jew jistgħux ikunu soġġetti għall-kummerċ fl-Unjoni (11). Dak il-kriterju huwa sodisfatt f’dan il-każ, minħabba li l-propjetà immobbli u s-servizzi relatati mal-propjetà immobbli hma suġġetti għall-kummerċ u l-investiment ġewwa l-Unjoni, fatt li, fil-każ preżenti, huwa ġustifikat mill-fatt li l-proprjetarju preċedenti tal-Faċilità (Chips AB) huwa s-sussidjarju bbażat fil-Finlandja ta’ Orkla, grupp b’operazzjonijiet internazzjonali. Dan jikkostitwixxi evidenza ta’ interess transkonfinali fl-assi inkwistjoni, jiġifieri l-Faċilità, li, barra minn hekk, mhijiex biċċa art vojta iżda faċilità tal-produzzjoni operattiva għal oġġetti tal-ikel iffriżati.
(36)
Għalhekk, il-Kummissjoni hi tal-fehma li, anke jekk Hammar topera esklussivament fil-livell lokali, il-kumpanija hija attiva f’suq fejn ma jistax jiġi eskluż effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni fl-Unjoni u ż-ŻEE. L-argumenti mressqa minn Hammar għalhekk ma jagħtu lill-Kummissjoni ebda raġuni biex tiddevja mis-sejbiet preliminari tal-ftuħ tad-deċiżjoni dwar dan il-kriterju.
Il-vantaġġ
(37)
Il-kriterju waħdieni tad-definizzjoni tal-għajnuna tal-Istat li qed tiġi diskussa, għalhekk, huwa jekk il-bejgħ minn FABV tal-Faċilità tax vantaġġ lil Hammar. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni hija tal-fehma li FABV biegħet il-Faċilità lil Hammar bi prezz taħt il-valur tas-suq, li investitur tas-suq privat huwa improbabbli li jagħmel dan, u b’hekk tat vantaġġ lil Hammar.
(38)
Il-każ preżenti jikkonċerna l-bejgħ ta’ ċerti assi ta’ sjieda pubblika lil impriża privata. Xi wħud minn dawk l-assi huma proprjetà immobbli (art u bini) u biex tevalwa l-preżenza ta’ għajnuna f’dawk il-każijiet il-Kummissjoni tapplika Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar elementi ta’ għajnuna Statali dwar bejgħ ta’ artijiet u bini ta’ awtoritajiet pubbliċi (12) (“il-Komunikazzjoni”). Meta l-bejgħ jikkonċerna tipi oħra ta’ assi, il-Kummissjoni tapplika t-test ta’ operatur privat f’ekonomija tas-suq, jiġifieri, tevalwa jekk il-bejjiegħ pubbliku aġixxiex kif kien jagħmel investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq. Madankollu, billi l-Komunikazzjoni hija bbażata fuq l-istess test tal-investitur privat, biex tiffaċilita l-preżentazzjoni, il-Kummissjoni se tirreferi għal dik il-Komunikazzjoni biex tivvaluta t-tranżazzjoni kollha (13).
(39)
Partikolarment, skont il-punt II.1 tal-Komunikazzjoni, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat favur ix-xerrej hija awtomatikament eskluża meta l-bejgħ ikun isegwi “irkant li huwa pubbliku, miftuħ u mhux kondizzjonat, u li jaċċetta l-aħjar jew l-unika offerta”. Skont l-informazzjoni miġbura mill-Kummissjoni jidher li ma ġie organizzat l-ebda irkant minn FABV għall-bejgħ tal-Faċilità. Għalhekk, il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi eskluża minnufih fuq dik il-bażi.
(40)
Hammar targumenta li l-prezz ta’ SEK 8 miljun jirrifletti l-valur tas-suq tal-Faċilità għaliex fiż-żmien li fih sar qbil dwar l-opzjoni ma kienx hemm offerti oħra. Il-Kummissjoni tinnota, madankollu, li l-bejgħ mill-Muniċipalità tal-Faċilità ma kienx trasparenti u miftuħ għal offerenti oħra. Konsegwentement, il-prezz li bih ġiet mibjugħa ma jippermettix lill-Kummissjoni biex tasal għal xi konklużjoni rigward il-valur ġenwin tas-suq tagħha (14). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li FABV xtrat il-Faċilità għal SEK 17-il miljun fit-13 ta’ Frar 2008, u fl-istess data qablet li tipprovdi għażla ta’ xiri lil Hammar għal prezz ħafna iktar baxx ta’ SEK 8 miljun.
(41)
Il-punt II.2(a) tal-Komunikazzjoni jipprovdi wkoll li, jekk isir il-bejgħ mingħajr proċedura ta’ rkant mingħajr kundizzjonijiet, “għandu jkun hemm stima indipendenti magħmula minn nies li jagħmlu valutazzjonijiet indipendenti. Din issir qabel in-negozjati tal-bejgħ sabiex ikun stabbilit il-valur tas-suq skont l-indikazzjonijiet tas-suq u standards ta’ valutazzjonjiet”. Il-Kummissjoni tinnota li FABV ma talbet ebda evalwazzjoni indipendenti tal-Faċilità qabel in-negozjati tal-bejgħ.
(42)
Madankollu, minkejja n-nuqqas ta’ proċedura ta’ rkant miftuħ u mhux kundizzjonat u ta’ evalwazzjoni indipendenti qabel in-negozjati tal-bejgħ, il-valur tas-suq tal-Faċilità kif ġiet mibjugħa minn FABV lil Hammar jista’ jiġi dedott minn informazzjoni oħra disponibbli.
(43)
Tabilħaqq, meta l-Faċilità tpoġġiet għall-bejgħ fl-aħħar tal-2007, Chips AB ikkummissjonat lil Colliers International (15) biex tfassal memorandum ta’ bejgħ għall-Faċilità. Colliers International indikat prezz tal-bejgħ ta’ SEK 27 miljun (EUR 2,7 miljun) għall-proprjetà immobbli waħedha, jiġifieri mingħajr il-proprjetà mobbli u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali. Kif osservat fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni temmen li din tikkostitwixxi stima raġonevoli tal-prezz tas-suq għaliex (i) l-istima inkisbet qabel in-negozjati tal-bejgħ, (ii) kienet ikkummissjonata minn Chips AB fir-rigward tal-bejgħ tal-Faċilità, jiġifieri f’kuntest fejn Chips AB seta’ raġonevolment ma kellha l-ebda interessi oħra għajr biex tikseb stima preċiża tal-valur tas-suq, (iii) dan l-istudju sar minn parti terza indipendenti kemm mill-bejjiegħ kif ukoll mix-xerrej, u (iv) Colliers International għandha esperjenza wiesgħa fis-settur tal-propjetà immobbli. Madankollu, Hammar tikkontesta l-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni li din l-evalwazzjoni kienet indipendenti, minħabba li ġiet ikkummissjonata mill-bejjiegħ. Hammar tqis ukoll li s-suppożizzjonijiet użati minn Colliers International ma kinux realistiċi (fost oħrajn minħabba li hija preżunta rata ta’ diżokkupazzjoni ta’ 10 % biss), fid-dawl tas-sitwazzjoni tal-Faċilità fil-ħin tat-tranżazzjoni.
(44)
Indikazzjoni possibbli oħra tal-prezz tas-suq tal-Faċilità tinsab fil-valutazzjoni mwettqa minn Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (“Swedbank”) f’Ġunju 2008. Din il-valutazzjoni saret għan-nom tal-intraprendituri lokali li sussegwentement xtraw il-Faċilità u kienet intiża għall-iskopijiet ta’ self għall-akkwist tal-Faċilità. Swedbank stmat il-valur tas-suq tal-Faċilità fil-livell ta’ SEK 30 miljun (EUR 3 miljun), anke jekk il-bini stmat kien iżgħar mid-daqs totali tal-Faċilità (17). L-istima tar-rata ta’ diżokkupazzjoni użata minn Swedbank kienet 35 %, filwaqt li s-suppożizzjonijiet l-oħrajn kollha kienu paragunabbli ma’ dawk użati minn Colliers International.
(45)
Ir-rapport ta’ PWC jipprovdi serje ta’ stimi tal-valur tas-suq għall-Faċilità li jiddependu fuq il-mument li fih ġiet mibjugħa. Pereżempju, ir-rapport jikkonkludi li l-valur tal-Faċilità fiż-żmien tal-bejgħ minn Chips AB lil FABV kien madwar SEK 9 miljun, filwaqt li kien madwar SEK 5,5 miljun (EUR 0,55 miljun) meta ġiet mikrija minn Hammar mingħand FABV fl-istess data (it-13 ta’ Frar 2008). Ir-rapport ta’ PwC jipprovdi t-tielet stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità fiż-żmien meta Hammar krietha lil intraprendituri lokali (1 ta’ Marzu 2008) għal madwar SEK 21 miljun (EUR 2,1 miljun).
(46)
Il-Kummissjoni l-ewwel tinnota li r-rapport ta’ PwC jipprovdi ċifri diverġenti għall-valur tas-suq tal-Faċilità fuq perijodu qasir ta’ żmien. Minħabba li l-valur tas-suq tal-proprjetà immobbli għandu t-tendenza li jibqa’ relativament kostanti fuq perjodu ta’ żmien qasir, ħlief fil-każ ta’ ċirkostanzi eċċezzjonali, il-Kummissjoni għandha dubji serji rigward xi wħud mill-valutazzjonijiet provduti fir-rapport ta’ PwC, b’mod partikolari fid-dawl tal-fatt li t-tranżazzjonijiet kollha seħħu fi żmien qasir ħafna.
(47)
Fir-rigward tal-ewwel żewġ valutazzjonijiet tal-Faċilità li jinsabu fir-rapport PwC j(SEK 9 miljuni u SEK 5.5 miljuni, rispettivament), il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li, meta mqabbla mal-istimi kontemporanji ta’ Colliers International u Swedbank, dawn iż-żewġ valutazzjonijiet ma jidhrux li huma realistiċi. Min-naħa l-waħda, f’relazzjoni mal-istima ta’ SEK 5.5 miljuni, il-Kummissjoni tinnota li PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) jibbażaw il-valutazzjoni tagħhom fuq il-likwiditajiet derivati mill-kirjiet imħallsa minn Hammar lil FABV għall-kiri tal-Faċilità, kirjiet li PwC stess jirrikonoxxu li tkun baxxa ħafna meta mqabbla ma’ ritorn normali fuq faċilità industrijali kumparabbli. Dan huwa partikularment evidenti meta mqabbel mal-kirjiet imħallsa minn Hammar lill-intraprendituri lokali biss ftit jiem wara, li kienu madwar seba’ darbiet ogħla (ara n-nota 7 u 8). Fid-dawl ta’dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kirjiet iddebitati lil Hammar kienu taħt il-prezz tas-suq. Il-Kummissjoni għalhekk tqis li l-valutazzjoni ta’ SEK 5.5 miljun, li tiddependi fuq livell stmat ta’ dħul ta’ kera li huwa taħt livell tas-suq, ma jirriflettix il-valur tas-suq vera tal-Faċilità. Min-naħa l-oħra, l-istima ta’ SEK 9 miljuni tiddependi fuq rata vakanti pueżunta ta’ 100 % fl-ewwel sentejn ta’ pussess, li mbagħad tinżel għal 75 % fit-3 sena u 50 % fir-4 sena u tillivella ruħha għal 60 % għall-bqija tal-perjodu kopert mill-valutazzjoni. Madankollu, r-rata ta’ vakanzi preżunta tinjora l-fatt li, fil-waqt tal-bejgħ, kien magħruf li l-intraprendituri lokali kienu ppreparati biex jikru l-Faċilità, u li konsegwentement il-valur huwa dak tal-Faċilità bil-kerrej.
(48)
It-tielet stima tar-rapport ta’ PwC jikkalkula l-valur tas-suq tal-Faċilità fiż-żmien meta Hammar begħetha lil intraprendituri lokali għal madwar SEK 21 miljun, anki jekk il-propjetà koperta minn dik l-istima kienet iżgħar mid-daqs totali tal-Faċilità (ara n-nota 17). Dik l-istima hija bbażata fuq essenzjalment l-istess metodoloġija ta’ Colliers International and Swedbank, u tuża bħala preżunzjoni ewlenija t-termini tal-ftehim tal-kera bejn Hammar u l-intraprendituri lokali, jiġifieri t-termini tal-kirja attwali li kienet tapplika fil-waqt tal-bejgħ. Għandu jiġi nnutat ukoll li t-termini tal-kirja preżumibbilment kienu konformi mas-suq, partikolarment billi kienu miftiehma bejn żewġ operaturi privati tas-suq li kellhom għanijiet razzjonali purament ekonomiċi. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li t-tielet stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità li hemm fir-rapport ta’ PwC hija plawżibbli.
(49)
Għalhekk, irrispettivament minn liema stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità wieħed jagħżel (dik ta’ Colliers International, dik ta’ Swedbank jew it-tielet stima li hemm fir-rapport ta’ PwC), huwa ċar li l-prezz ta’ SEK 8 miljun li bih FABV biegħet il-Faċilità lil Hammar kien taħt il-prezz tas-suq sew, u konsegwentement li hija tat vantaġġ lil Hammar.
(50)
Billi l-kriterji kollha meħtieġa tal-Artikolu 107(1) TFUE huma sodisfatti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura kkonċernata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, minħabba li din l-għajnuna mill-Istat ġiet ipprovduta lill-benefiċjarju mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni minn qabel, hija tikkostitwixxi għajnuna illegali.
Kwantifikazzjoni tal-vantaġġ
(51)
Il-vantaġġ għall-benefiċjarju se jikkorrispondi għad-differenza bejn il-prezz imħallas minn Hammar, jiġifieri SEK 8 miljun, u l-prezz tas-suq tal-Faċilità.
(52)
Biex tistabbilixxi l-prezz tas-suq tal-Faċilità, il-Kummissjoni se teżamina l-alternattivi possibbli u l-istimi disponibbli, jiġifieri: (i) SEK 17-il miljun effettivament imħallsa minn FABV lil Chips AB fit-18 ta’ Frar 2008; (ii) SEK 40 miljun effettivament imħallsa mill-intraprendituri lokali lil Hammar; (iii) SEK 27 miljun stmati minn Colliers International qabel il-bejgħ; (iv) SEK 30 miljun stmati minn Swedbank f’Ġunju 2008 u (v) l-valutazzjoni ta’ SEK 21 miljun fir-rapport ta’ PwC.
(53)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezz ta’ SEK 17-il miljun imħallas minn FABV lil Chips AB fil-ħin tax-xiri tal-Faċilità ma jikkostitwixxix provi konvinċenti dwar il-valur tas-suq. Il-Kummissjoni diġà spjegat fid-deċiżjoni tal-ftuħ li Chips AB aċċettat prezz inqas mill-valur stmat fis-suq għall-Faċilità għaliex riedet tevita ħsara lir-reputazzjoni korporattiva tagħha li tiġi mill-għeluq tal-Faċilità u t-telf tal-impjiegi li jsegwu. Hija xtaqet ukoll li tuża l-opportunità ta’ bejgħ mgħaġġel biex tagħlaq l-operazzjonijiet ta’ Topp. Operatur tas-suq privat li ma jkollux dawn ir-restrizzjonijiet (li huma speċifiċi għal Chips AB) kien jitlob prezz ogħla. Għal dawk ir-raġunijiet, il-Kummissjoni ma tqisx li hu neċessarju li twieġeb għall-argument ta’ Hammar miġbur fil-premessa 27 għad-Deċiżjoni preżenti, li aktar minn hekk jikkonċerna punt li mhux parti mill-investigazzjoni formali.
(54)
Fuq il-bażi tat-tagħrif irċevut matul il-kors tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni sabet ukoll li l-ammont ta’ SEK 40 miljun miftiehma mal-intraprendituri lokali ma jidhirx li jirrappreżenta b’mod tajjeb il-prezz tas-suq tal-Faċilità, għaliex l-intraprendituri ffinanzjaw dan il-prezz miftiehem parzjalment permezz ta’ self bankarju u parzjalment permezz ta’ self mingħand Hammar stess. Il-proporzjon kbir ta’ fondi pprovduti mill-bejjiegħ (li fl-istess ħin huwa l-kreditur tat-tranżazzjoni) u r-riskju tal-krediti korrispondenti meħud minnu ma jappoġġjawx direttament l-argument li l-prezz nominali ta’ SEK 40 miljun jirrappreżenta l-valur finanzjarju attwali tal-Faċilità. Il-prezz nominali imħallas f’din it-tranżazzjoni għalhekk mhuwiex prova konvinċenti tal-prezz li kien jitħallas għall-Faċilità f’bejgħ fuq termini tas-suq, iżda huwa ċertament indikazzjoni ulterjuri li l-prezz ta’ SEK 8 miljun ma jirriflettix il-valur tas-suq tal-Faċilità. Tabilħaqq, iż-żewġ għażliet ġew stabbiliti fi żmien perjodu ta’ inqas minn 3 ġimgħat, u tali differenza konsiderevoli fil-prezz fuq perjodu qasir ta’ żmien tikkonferma li dan l-ammont ma kienx il-prezz tas-suq.
(55)
Dwar l-istimi ta’ Colliers International u Swedbank, il-Kummissjoni fil-prinċipju ma tara l-ebda raġuni biex tiddubita li huma indipendenti u magħmula skont standards ġeneralment aċċettati. Madankollu, il-Kummissjoni tagħraf li dawk l-istimi mhumiex immedjatament paragunabbli, peress li xi suppożizzjonijiet sottostanti dwar il-valutazzjonijiet huma differenti. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni ma tistax tkun kompletament ċerta dwar jekk dawk l-istimi jirriflettux bl-aktar mod affidabbli l-valur reali tas-suq tal-Faċilità, għax jiddependu fuq suppożizzjonijiet u paraguni ma’ ftehimiet oħra fis-suq minflok tranżazzjonijiet li jinvolvu l-Faċilità nnifisha.
(56)
Biex ikun hemm bilanċ, il-Kummissjoni tqis li hu xieraq li tuża l-valur tas-suq mit-tielet l-istima tar-rapport ta’ PwC. Kif nutat fil-premessa, il-Kummissjoni tagħraf li dik l-istima - minkejja li saret wara t-tranżazzjonijeit - hija bażata fuq ċifri tal-flussi tal-flus kontanti li ġejjin minn ftehim ta’ kiri li kien jeżisti (dak bejn Hammar u l-intraprendituri lokali) hija għalhekk bażata fuq osservazzjoni reali tas-suq. F’dan ir-rigward, l-istima ta’ SEK 21 miljun tikkostitwixxi stima plawżibbli, għalkemm konservattiva, tal-valur tas-suq tal-Faċilità, meta mqabbla mal-istimi ta’ Colliers International u Swedbank. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li Hammar daħlet fi ftehim b’opzjoni fit-13 ta’ Frar 2008 biex tixtri il-Faċilità għal SEK 8 miljuni, u eżerċitat dik l-għażla fil-11 ta’ Awwissu 2008. Fl-1 ta’ Marzu 2008, Hammar daħlet fi ftehim b’opzjoni ma’ intraprendituri lokali biex tbigħ il-Faċilità għal SEK 40 miljun u l-kuntratt tal-bejgħ ġie konkluż, bl-esekuzzjoni tal-opzjoni, fit-2 ta’ Settembru 2008. Id-data li juża r-rapport PwC bħala l-bażi tiegħu għall-valur stmat ta’ SEK 21 miljun għall-Faċilità hija l-1 ta’ Marzu 2008. Minħabba l-prossimità fil-ħin bejn dawn it-tranżazzjonijiet kollha, ma hemm ebda raġuni biex wieħed jemmen li l-valur tas-suq tal-Faċilità setgħa kienet sostanzjalment differenti minn SEK 21 miljun fiż-żmien meta Hammar xtratha jew daħlet fil-ftehim b’opzjoni.
(57)
Fuq din il-bażi, il-vantaġġ lil Hammar jammonta għal SEK 13-il miljun (EUR 1,3 miljun). Il-vantaġġ huwa kkalkolat bħala d-differenza bejn il-valur tas-suq ta’ SEK 21 miljun u l-prezz attwali ta’ SEK 8 miljun mħallas minn Hammar għall-Faċilità.
4.2. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna
(58)
La l-Isvezja u lanqas Hammar ma ressqu argumenti dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna. L-unika għanijiet indikati mill-awtoritajiet Svediżi fir-rigward tal-miżura inkwistjoni kienu l-intenzjonijiet politiċi tal-Muniċipalità biex jippreservaw in-negozju u fl-istess ħin jissalvagwardja l-impjiegi fis-settur ta’ Vänersborg.
(59)
Minħabba li l-Muniċipalità mhix f’żona megħjuna (ara l-premessa 14), hija mhux eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. It-tipi ta’ għanijiet għall-miżura mressqa mill-Isvezja setgħu ġew ikkunsidrati fid-dawl tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni tal-kumpaniji f’diffikultà (18). Madankollu, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dawn il-Linji gwida se jkunu sodisfatti f’dan il-każ. B’mod partikolari, xejn ma jindika li Hammar kienet kumpanija f’diffikultà fil-mument li xtrat il-Faċilità.
(60)
Fi kwalunkwe każ, s’issa ma ntweriex biżżejjed li l-miżura kienet meħtieġa u proporzjonata biex jinkisbu xi għanijiet ta’ interess komuni. Għalhekk, il-Kummissjoni ma identifikatx raġunijiet biex tiddikjara l-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern fid-dawl tal-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(61)
Ebda raġunijiet oħra għall-kompatibbiltà ma jidhru li japplikaw. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar mill-Muniċipalità jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li hija illegali u inkompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
4.3. Il-ftehim ta’ kiri u l-prezz tal-opzjoni
(62)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni wkoll qanqlet dubji dwar il-konformità mal-kundizzjonijiet tas-suq tal-ftehim ta’ kiri konkluż bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 u l-prezz tal-opzjoni mogħtija lil Hammar biex jixtri l-Faċilità (ara l-paragrafu 38 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
(63)
Rigward kiri il-Ftehim, il-Kummissjoni tqis li dan jinvolvi għajnuna mill-Istat, peress li ir-rekwiżiti meħtieġa tal-Artikolu 107(1) TFUE huma milħuqa għall-istess raġunijiet stipulati fit-taqsima 4.1 hawn fuq: (i) il-benefiċjarju tal-miura, jiġifieri. Hammar, tikkwalifika bħala intrapriża; (ii) id-deċiżjonijiet ta’ FABV huma imputabbli lill-Istat u, sal-punt li dawn ikollhom implikazzjonijiet finanzjarji, jimplikaw l-użu tar-riżorsi tal-Istat; (iii) il-miżura hija selettiva, peress li bbenefikat minnha impriża speċifika; (iv) kif spjegat fil-premessa 47, u kif rikonoxxut minn PwC rapport ippreżentat minn Hammar nnifisha, il-Kummissjoni tqis li l-kera iċċarġjata minn FABV lil Hammar hija taħt il-prezz tas-suq u għalhekk tinvolvi vantaġġ lil Hammar; u (v) anke jekk Hammar opera esklussivament fil-livell lokali, huwa attiv f’suq fejn effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni ġewwa l-Unjoni u ż-ŻEE ma jistax jiġi eskluż.
(64)
Sabiex jiġi determinat il-vantaġġ li gawdiet minnu Hammar, għandu jsir paragun bejn il-kera miftiehma bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 - SEK 0,5 miljun għall-ewwel sena - u l-kera miftiehma fl-1 ta’ Marzu 2008 bejn Hammar u l-intraprendituri lokali - SEK 3,5 miljun għall-ewwel sena. Il-Kummissjoni tqis li t-termini f’dan l-aħħar ftehim jirrappreżentaw il-valur tas-suq għall-kiri tal-Faċilità, minħabba li ġie miftiehem bejn żewġ partijiet privati b’għanijiet ekonomikament razzjonali. Għandu wkoll jiġi nnutat f’dan ir-rigward li r-rapport ta’ PwC juża dan l-aħħar ammont biex jikkalkula l-valur tal-Faċilità. Minħabba li Hammar ħallset il-kera lill-Muniċipalità biss bejn l-1 ta’ Marzu 2008 u l-11 ta’ Awwissu 2008, id-data li fiha hija eżerċitat l-opzjoni tagħha, jiġifieri għal madwar sitt xhur, kalkolu pro rata ta’ SEK 3 miljun f’vantaġġ, li hija d-differenza bejn il-kera miftiehma bejn FABV u Hammar u l-kera miftiehma bejn Hammar u l-intraprendituri lokali, twassal għal ċifra ta’ SEK 1,5 miljun (EUR 0,15 miljun).
(65)
Minħabba li ebda motiv ta’ kompatibilità ma japplika u lanqas ma ġie invokat (ara t-Taqsima 4.2), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ftehim ta’ kiri konkluż bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 jinvolvi għajnuna mill-Istat li hija illegali u inkompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(66)
F’relazzjoni mal-prezz tal-opzjoni mogħti lil Hammar biex tixtri l-Faċilità, il-Kummissjoni tinnota li din l-opzjoni ma tidhirx li hija infurzabbli minħabba li, taħt il-liġi Svediża, impenji biex tixtri jew tbigħ proprjetà immobbli f’punt fil-futur fil-prinċipju mhumiex vinkolanti (19). Il-vantaġġ li Hammar setgħet tikseb minn tali opzjoni għalhekk huwa inċert, jekk mhux ineżistenti, u f’kull każ jista’ jkun megħlub mill-kera mħallsa jew mill-prezz tal-bejgħ. Għalhekk ma jistax jiġi stabbiliti fis-sod li Hammar kisbet xi vantaġġ minn dik l-opzjoni separatament mill-vantaġġ li rċeviet permezz tal-ftehim tal-kera u l-bejgħ sussegwenti tal-Faċilità.
5. IRKUPRU
(67)
L-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (20) tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE jistipula li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(68)
Minħabba li l-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli, l-ammont tal-għajnuna għandu jiġi rkuprat sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk jiġi effettwat minn meta l-vantaġġ seħħ lill-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna kienet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, u għandu jkun hemm irkupru tal-interessi sakemm ikun hemm irkupru effettiv.
(69)
L-element tal-għajnuna inkompatibbli tal-miżuri għandu jkun ikkalkulat għal SEK 14.5 miljun, li jikkonsisti fid-differenza bejn il-prezz tas-suq tal-Faċilità (SEK 21 miljun) u l-prezz li ħallset Hammar (SEK 8 miljun), li tammonta għal SEK 13-il miljun, flimkien mal-ammont li għandu jiġi rkuprat skont il-ftehim tal-kiri (SEK 1.5 miljun).
(70)
Għandu jitħallas imgħax tal-irkupru fuq l-ammont irkuprat. Għall-element ta’ għajnuna inkompatibbli ta’ SEK 13-il miljun, għandu jiġi kkalkolat imgħax tal-irkupru mid-data li fiha Hammar eżerċitat l-opzjoni tagħha u akkwistat il-Faċilità mingħand FABV, jiġifieri l-11 ta’ Awwissu 2008. Għall-element ta’ għajnuna inkompatibbli ta’ SEK 1.5 miljun, għandu jiġi kkalkolat imgħax tal-irkupru mid-data li fiha l-kera kienet dovuta, jiġifieri l-1 ta’ Marzu 2008,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għal SEK 14,5 miljun, mogħtija illegalment mill-Isvezja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur Hammar Nordic Plugg AB fil-forma ta’ bejgħ u kiri ta’ proprjetà pubblika fi Brålanda, fil-Muniċipalità ta’ Vänersborg, anqas mill-valur tagħha tas-suq hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. L-Isvezja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand Hammar Nordic Plugg AB.
2. Is-somom li għandhom ikunu rkuprati għandhom iġorru interessi mid-data li fihom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ Hammar Nordic Plugg AB sal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-interessi għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (21).
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Iżvezja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba xhur wara d-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara d-data tan-notifika ta’din id-Deċiżjoni, l-Isvezja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (dak prinċipali u l-interessi ta’ irkupru) li għandhom jiġu mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. L-Isvezja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex tkun implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 tkun irkuprata. Hija għandha tibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxxijiet diġà irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ Frar 2012.