PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 2. září 2011,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku
(2011/541/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rada poskytla Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc (prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU (2)) na podporu programu rozsáhlých hospodářských a finančních reforem, jehož cílem je obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky na cestu udržitelného růstu a zabezpečit finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé Unie.
(2)
V souladu s čl. 3 odst. 9 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) první přezkum pokroku portugalských orgánů při provádění dohodnutých opatření, pokud jde o jejich účinnost a hospodářský a sociální dopad.
(3)
Podle současných prognóz Komise týkajících se růstu nominálního HDP (-0,7 % v roce 2011, 0,0 % v roce 2012, 2,5 % v roce 2013 a 3,9 % v roce 2014) je postup fiskální korekce v souladu s doporučením Rady Portugalsku ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a odpovídá vývoji poměru veřejného dluhu k HDP s hodnotami 101,1 % v roce 2011, 106,2 % v roce 2012, 107,3 % v roce 2013 a 106,4 % v roce 2014. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl tedy v roce 2013 stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoliv schodek, mimo jiné významné akvizice finančních aktiv, zejména pro případnou rekapitalizaci bank a financování státních podniků, a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(4)
Bylo splněno čtvrtletní kvantitativní kritérium výkonnosti pro peněžní saldo veřejných financí v první polovině roku 2011. Z nejnovějších údajů však vyplývá, že vzniká rozpor mezi směry fiskálního vývoje a cílovými hodnotami schodku pro rok 2011. Překračování výdajů v první polovině roku, nedostatečné příjmy z nedaňových zdrojů a reklasifikace některých operací vedly k předpokládanému schodku přibližně ve výši 1,1 % HDP za celý rok 2011. Čisté náklady související s prodejem banky Banco Português de Negócios (BPN) by celkový schodek navýšily o další 0,2 % HDP. Portugalské orgány rychle zareagovaly. Zpřísnilo se čerpání rozpočtu, byl zaveden jednorázový příplatek k dani z příjmu fyzických osob, zvýšení sazeb DPH na zemní plyn a elektrickou energii bylo z roku 2012 přesunuto na dřívější termín a zvýší se prodej koncesí. Portugalské orgány by měly rovněž usilovat o přijetí dalších konsolidačních opatření trvalé povahy nebo uspíšit další opatření plánovaná na příští rok. Probíhající proces postupného převodu bankovních penzijních fondů do státního systému sociálního zabezpečení by měl výjimečně sloužit jako rezerva pro splnění cílových hodnot schodku pro rok 2011. Takto nabytá aktiva by neměla být použita způsobem, který by poškozoval dlouhodobou fiskální udržitelnost. Vláda by pro splnění cílových hodnot v dalších letech neměla počítat s dalšími převody penzijních fondů. Pokroku je rovněž dosahováno v úsilí o posílení správy veřejných financí díky zlepšení v oblasti podávání zpráv a provádění dohledu a reformy rozpočtového rámce v souladu s doporučeními útvarů Komise a pracovníků Mezinárodního měnového fondu.
(5)
Banky podle programu pracují na splnění vyšších kapitálových požadavků. Stávající právní předpisy se mění tak, aby posílily rozšířený systém na podporu platební schopnosti. Rozhodujícím zůstává vyvážené a plynulé snižování zadluženosti bankovního sektoru při zajištění přiměřených úvěrů pro dynamická odvětví na podporu růstu. Našel se kupec pro banku BPN, čeká se na schválení transakce ze strany příslušných unijních orgánů pro hospodářskou soutěž. Bylo rovněž dosaženo pokroku při posilování dohledového a regulačního rámce, a to i pokud jde o technickou pomoc. Portugalské banky prošly v červenci 2011 zátěžovými testy Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) se smíšenými výsledky, což potvrzuje nutnost provést programové reformy k posílení sektoru.
(6)
Bez ohledu na relativně velkou částku první splátky zůstává hotovostní situace vlády napjatá. To se vysvětluje rostoucími finančními potřebami státních podniků, prudkým nárůstem výběru úspor domácností ze spořitelních certifikátů a přetrvávajícím napětím na finančních trzích.
(7)
Pro obnovení konkurenceschopnosti a zvýšení potenciálu růstu má zásadní význam dosažení pokroku v provádění reforem na trhu práce a produktů. V tomto ohledu byla v předstihu zrušena zvláštní práva státu v soukromých společnostech. Zrychluje se a rozšiřuje program privatizace. Na předním místě programu vlády je zásadní a bezodkladná restrukturalizace státních podniků. Pokračují reformy pracovního trhu s cílem sjednotit ochranu a práva ve smlouvách na dobu určitou a neurčitou a zřídit fond pro vyplácení nároků zaměstnanců na odstupné, který by financovali zaměstnavatelé. Úspěšně probíhá příprava tzv. fiskální devalvace, která bude rozpočtově neutrální, a portugalské orgány jsou i nadále odhodlány podniknout v tomto směru první velký krok v rozpočtu na rok 2012. Je třeba rozhodným způsobem provést strukturální reformy a pečlivě sledovat jejich provádění.
(8)
Vzhledem k těmto skutečnostem by prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Komise poskytne Portugalsku finanční pomoc Unie nejvýše ve čtrnácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první a druhé splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.“
2)
Čl. 3 odst. 5 se mění takto:
a)
písmena a), b) a c) se nahrazují tímto:
„a)
Portugalsko zcela provede opatření fiskální konsolidace plánovaná v rozpočtu na rok 2011 ve výši zhruba 9 miliard EUR a dodatečná konsolidační opatření, která od té doby vyhlásila vláda. Ke zmírnění nepříznivých trendů rozpočtového vývoje a nových rizik, jež ohrožují splnění cílových hodnot schodku pro rok 2011, Portugalsko zpřísní čerpání rozpočtu, provede již schválený jednorázový příplatek v souvislosti s daní z příjmu fyzických osob za rok 2011, posune z roku 2012 na 1. říjen 2011 zvýšení sazby DPH na zemní plyn a elektrickou energii a zvýší prodej koncesí. Vláda rovněž usiluje o přijetí dalších konsolidačních opatření trvalé povahy nebo urychlí jiná opatření plánovaná na rok 2012. Probíhající proces postupného převodu bankovních penzijních fondů do státního systému sociálního zabezpečení poskytne výjimečně rezervu pro splnění cílových hodnot fiskálního schodku pro rok 2011. Takto nabytá aktiva se nepoužijí způsobem poškozujícím dlouhodobou fiskální udržitelnost.
b)
Portugalsko přijme opatření k posílení správy veřejných financí. Portugalsko úplně provede opatření stanovená v novém zákoně o rozpočtovém rámci, včetně vytvoření střednědobého rozpočtového rámce, vypracuje střednědobou fiskální strategii a zřídí nezávislou fiskální radu. Výrazně se posílí rozpočtový rámec na místní a regionální úrovni, zejména sjednocením příslušných finančních zákonů s požadavky zákona o rozpočtovém rámci. Portugalsko bude ve větší míře podávat zprávy a provádět dohled nad veřejnými financemi, především nedoplatky; vytvoří strategii pro vypořádání nedoplatků a posílí pravidla a postupy pro čerpání rozpočtu. Portugalsko zahájí systematický a pravidelný rozbor fiskálních rizik jako součást rozpočtového procesu a zahrne do něj i rizika plynoucí z partnerství veřejného a soukromého sektoru a státních podniků.
c)
Portugalsko dále posílí fungování trhu práce, zejména přijetím opatření k reformě právních předpisů pro ochranu zaměstnanosti, stanovování mezd a aktivní politiky na trhu práce.“
b)
písmeno e) se nahrazuje tímto:
„e)
Portugalsko pokračuje v otevírání ekonomiky hospodářské soutěži. Vláda přijme nezbytná opatření, aby zajistila, že portugalský stát ani jakýkoli veřejný subjekt neuzavřou z pozice akcionáře dohodu akcionářů, která může ohrozit volný pohyb kapitálu nebo ovlivnit kontrolu řízení společností. Zásady volného pohybu kapitálu respektuje i nový zákon o privatizaci, který státu neposkytuje ani neumožňuje zvláštní práva. Uskuteční se revize zákona o hospodářské soutěži za účelem urychlení a větší účinnosti prosazování pravidel pro hospodářskou soutěž.“
c)
doplňují se nová písmena, která zní:
„g)
Portugalsko přijme opatření ke zlepšení účinnosti a udržitelnosti státních podniků na ústřední, regionální a místní úrovni. Portugalsko vypracuje dokument obsahující ucelenou strategii pro státní podniky, v němž přezkoumá strukturu sazeb a poskytování služeb, jakož i plán, jímž se od roku 2012 zpřísní požadavky pro půjčky. Portugalsko provede probíhající plány ke snížení provozních nákladů v průměru alespoň o 15 % ve státních podnicích na úrovni ústřední státní správy s výjimkou zdravotnictví a vypracuje rovnocenný plán pro státní podniky na úrovni regionální a místní správy.
h)
Portugalsko provede privatizační program. Konkrétně v roce 2011 se prodají akcie veřejného sektoru ve společnostech EDP, REN a GALP, a pokud to dovolí tržní podmínky, i ve společnosti TAP. Vypracuje se strategický privatizační plán pro společnost Parpublica. Privatizační plán na období do roku 2013 zahrne i společnost Aeroportos de Portugal, pobočku pro nákladní dopravu CP, Correios de Portugal a Caixa Seguros a řadu menších podniků.“
3)
V čl. 3 odst. 6 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
Rozpočet na rok 2012 bude obsahovat rozpočtově neutrální kalibraci daňového systému s cílem snížit náklady práce a zvýšit konkurenceschopnost. Reforma bude připravena za konzultací s Komisí, ECB a MMF.
b)
Do rozpočtu na rok 2012 se zahrnou opatření stanovená v bodech odůvodnění c) a d) ve výši alespoň 5,1 miliardy EUR. K překlenutí možných mezer vyplývajících z vývoje rozpočtu v roce 2011 se přijmou další opatření, většinou na straně výdajů. Vláda vypracuje aktualizované posouzení rozpočtové situace a výhledů tak, aby mohl být rozpočet na rok 2012 před jeho schválením vládou projednán s Komisí, ECB a MMF.“
4)
Ustanovení čl. 3 odst. 8 se mění takto:
a)
písmena a), b) a c) se nahrazují tímto
„a)
motivuje banky, aby posílily své záruční rezervy a monitorovaly vydávání vládou zaručených bankovních dluhopisů, jež bylo v souladu s pravidly EU pro státní podporu schváleno až do výše 35 miliard EUR;
b)
sleduje pozorně plány předkládané bankami s cílem dosáhnout ukazatele core Tier 1 ve výši 9 % do konce roku 2011 a 10 % nejpozději do konce roku 2012. Pokud banky nemohou dosáhnout mezních hodnot kapitálových požadavků ve stanovené lhůtě, mohou dočasně požádat o poskytnutí kapitálu z veřejných prostředků pro soukromé banky prostřednictvím systému zřízeného na podporu platební schopnosti bank ve výši 12 miliard EUR;
c)
zajistí vyvážené a plynulé snižování zadluženosti bankovního sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstranění nerovnováhy v oblasti financování. Banky ve svých plánech financování usilují o snížení poměru úvěrů ke vkladům na přibližně 120 % a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému v průběhu trvání programu. Portugalská centrální banka požádá banky, aby do konce září přehodnotily své plány financování. Tyto plány financování jsou od druhého přezkumu programu přezkoumávány čtvrtletně. V případě odchýlení se od bankovních plánů financování přijme portugalská centrální banka odpovídající opatření;“.
b)
písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
zajistí modernizaci státem vlastněné společnosti Caixa Geral de Depositos (CGD) s cílem zvýšit podle potřeby kapitálovou základnu její klíčové bankovní složky. Potřebné prostředky na zvýšení kapitálové základny by měly pocházet ze zdrojů skupiny. Dokončí prodej banky Banco Português de Negócios, jakmile ho v souladu s pravidly pro hospodářskou soutěž a státní podporu schválí Komise.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 2. září 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-2 ta’ Settembru 2011
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2011/541/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fuq talba tal-Portugall, il-Kunsill tah assistenza finanzjarja (id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE (2)) b’appoġġ għal programm ta’ riforma ekonomika u finanzjarja b’saħħtu bil-għan li tinkiseb mill-ġdid il-fiduċja, u b’hekk l-ekonomija tkun tista’ tirritorna għat-tkabbir sostenibbli u tiġi ssalvagwardjata l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-UE.
(2)
F’konformità mal-Artikolu 3(9) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (“FMI”) u f’kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”), wettqet l-ewwel analiżi tal-progress tal-awtoritajiet dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema kif ukoll dwar l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom.
(3)
Skont it-tbassiriet attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (-0,7 % fl-2011, 0,0 % fl-2012, 2,5 % fl-2013 u 3,9 % fl-2014), il-perkors għall-aġġustament fiskali huwa konformi mar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill lill-Portugall tat-2 ta’ Diċembru 2009 bil-ħsieb li tinġieb fi tmiemha s-sitwazzjoni ta’ defiċit tal-gvern eċċessiv skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat u huwa konsistenti mal-perkors għal proporzjon ta’ dejn relatat mal-PDG ta’ 101,1 % fl-2011, 106,2 % fl-2012, 107,3 % fl-2013 u 106,4 % fl-2014. Għaldaqstant, il-proporzjon ta’ dejn relatat mal-PDG ikun stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ’il quddiem jaqbad it-triq lejn it-tnaqqis, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqis tad-defiċit. Id-dinamiċi tad-dejn huma affetwati minn diversi operazzjonijiet barra mill-baġit, inkluż akkwiżizzjonijiet imdaqqsa ta’ assi finanzjarji, b’mod partikolari għar-rikapitalizzazzjoni bankarja u l-finanzjament possibbli lill-impriżi tal-istat (“SOEs”) u d-differenzi bejn il-pagamenti dovuti u dawk tal-imgħax fi flus kontanti.
(4)
Il-kriterju tal-prestazzjoni kwantitattiva ta’ kull tliet xhur fuq il-bilanċ ġenerali tal-gvern għall-ewwel tliet xhur tal-2011 intlaħaq. Madankollu, dejta reċenti rreferiet għal differenza bejn ix-xejriet fiskali u l-miri tad-defiċit tal-2011. L-infiq eċċessiv fl-ewwel nofs tas-sena, id-dħul mhux fiskali li mhux qed irendi kif suppost u l-klassifikazzjoni mill-ġdid ta’ xi operazzjonijiet wasslu għan-nuqqas imbassar ta’ madwar 1,1 % tal-PDG fuq l-2011 kollha. L-ispejjeż netti relatati mal-bejgħ tal-Banco Português de Negócios (BPN) iżidu 0,2 % oħra tal-PDG mad-defiċit nominali. L-awtoritajiet irreaġixxew fil-pront: l-eżekuzzjoni tal-baġit saret aktar stretta, ġiet introdotta tariffa ta’ darba fuq it-taxxa fuq id-dħul personali, tressqu ’l quddiem mill-2012 żidiet fir-rati tal-VAT fuq il-gass naturali u l-elettriku u se jiżdied il-bejgħ tal-konċessjonijiet. L-awtoritajiet għandhom ifittxu wkoll li jadattaw miżuri oħra ta’ konsolidazzjoni ta’ natura permanenti u/jew jantiċipaw miżuri oħra ppjanati għas-sena d-dieħla. Il-proċess li għaddej bħalissa tat-trasferiment f’fażijiet tal-fondi tal-pensjonijiet mill-banek għas-sistema tas-sigurtà soċjali tal-Istat għandu jipprovdi, f’dan il-każ eċċezzjonali, mezz li jwassal sabiex tintlaħaq il-mira għall-2011. L-assi miksuba ta’ dawn il-fondi tal-pensjonijiet ma għandhomx jintużaw b’mod li jagħmel ħsara lis-sostenibbiltà fiskali fit-tul. Il-gvern ma għandux joqgħod fuq trasferimenti ulterjuri ta’ fondi tal-pensjonijiet sabiex jilħaq il-miri għas-snin li ġejjin. Qed isir progress biex tissaħħaħ il-ġestjoni finanzjarja pubblika permezz ta’ rapportar u monitoraġġ imtejjeb u riforma tal-qafas baġitarju, b’konformità mar-rakkomandazzjonijiet mis-servizzi tal-Kummissjoni u l-persunal tal-FMI.
(5)
Il-banek qed jaħdmu sabiex jilħqu r-rekwiżiti kapitali ogħla kif mitlub mill-programm. Il-leġiżlazzjoni eżistenti qed tiġi emendata biex issaħħaħ il-faċilità miżjuda ta’ appoġġ għas-solvenza. Jibqa’ kritiku l-bżonn ta’ tnaqqis ibbilanċjat u ordnat tad-dejn tas-settur bankarju, filwaqt li jiġi ssalvagwardjat kreditu adegwat għas-setturi dinamiċi sabiex jiġi xprunat it-tkabbir. Għalkemm il-ftehim għad jonqsu l-approvazzjoni mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni tal-Unjoni, instab xerrej għall-BPN. Sar ukoll progress biex jissaħħaħ il-qafas superviżorju u regolatorju, inkluż permezz tal-assistenza teknika. Il-banek Portugiżi għaddew mit-testijiet tal-istress tal-Awtorità Bankarja Ewropea (‘ABE’) ta’ Lulju 2011 b’riżultati mħallta u b’hekk reġgħet qamet il-ħtieġa li jiġu implimentati r-riformi tal-programm biex jissaħħaħ is-settur.
(6)
Minkejja l-ewwel żborż relattivament kbir, il-pożizzjoni tal-likwidità tal-gvern tibqa’ taħt pressjoni. Dan jista’ jiġi spjegat biż-żieda tal-ħtiġijiet tal-finanzjament mill-impriżi statali (SOEs), żieda qawwija fil-fidi tal-unitajiet domestiċi tal-kotba tat-tfaddil, u pressjoni persistenti fuq is-suq finanzjarju.
(7)
Il-progress fir-riformi tas-swieq tax-xogħol u tal-prodotti huwa meħtieġ sabiex tinżamm il-kompetittività u jiżdied il-potenzjal tat-tkabbir. F’dan ir-rigward, tneħħew qabel iż-żmien skedat id-drittijiet speċjali tal-istat fil-kumpaniji privati. Il-programm tal-privatizzazzjoni qed jitgħaġġel u jitwessa’. Ir-ristrutturar qawwi u urġenti tal-SOEs jinsab fil-quċċata tal-aġenda tal-gvern. Qegħdin jiżdiedu r-riformi tas-suq tax-xogħol biex jitqarrbu l-protezzjoni u d-drittijiet tal-kuntratti fissi u indeterminati u biex jiġi stabbilit fond iffinanzjat minn min iħaddem sabiex jitħallas il-kumpens għas-sensji tal-ħaddiema. Qed isir progress fil-preparazzjoni għal dik li qed tissejjaħ żvalutazzjoni fiskali, li ma jkollhiex effett fuq il-baġit, u l-awtoritajiet jibqgħu marbuta li jieħdu l-ewwel pass kbir f’dan il-qasam tal-Baġit tal-2012. Tibdiliet strutturali għandhom jiġu implimentati b’mod deċiż u mmonitorjati mill-qrib.
(8)
Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/344/UE hija emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1(3) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni lill-Portugall f’massimu ta’ 14-il ħlas parzjali. Ħlas parzjali jista’ jingħata f’porzjon wieħed jew iktar. Il-maturitajiet tal-porzjonijiet taħt l-ewwel u t-tieni ħlas parzjali jistgħu jkunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta’ porzjonijiet oħra għandhom jiġu ffissati sabiex il-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tinkiseb ladarba l-porzjonijiet kollha jkunu ngħataw.”.
(2)
L-Artikolu 3(5) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a), (b) u (c) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Il-Portugall għandu jimplimenta b’mod sħiħ il-miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali previsti fil-baġit tal-2011 li jammontaw għal madwar EUR 9 biljun u l-miżuri ta’ konsolidazzjoni addizzjonali li l-gvern kien ħabbar minn dakinhar. Biex jagħmel tajjeb għax-xejriet baġitarji avversi u r-riskji emerġenti fil-ksib tal-mira tad-defiċit tal-2011, il-Portugall għandu jissikka l-eżekuzzjoni baġitarja, jimplimenta t-tariffa ta’ darba approvata diġà fl-2011 fil-kuntest tat-taxxa fuq id-dħul personali, jantiċipa ż-żieda fir-rata tal-VAT għall-gass naturali u l-elettriku mill-2012 għall-1 ta’ Ottubru 2011 u jżid il-bejgħ tal-konċessjonijiet. Il-gvern għandu jadotta wkoll miżuri oħra ta’ konsolidazzjoni ta’ natura permanenti u/jew jantiċipa miżuri oħra ppjanati għall-2012. Il-proċess kontinwu ta’ trasferiment f’fażijiet tal-fondi tal-pensjonijiet mill-banek għas-sistema tas-sigurtà soċjali tal-Istat għandu jipprovdi, eċċezzjonalment, mezz li jwassal sabiex tintlaħaq il-mira għall-2011. L-assi miksuba ta’ dawn il-fondi tal-pensjonijiet ma għandhomx jintużaw b’mod li jagħmel ħsara lis-sostenibbiltà fiskali fit-tul.
(b)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri biex jirrinforza l-ġestjoni finanzjarja pubblika. Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri previsti fil-Liġi Baġitarja ta’ Qafas il-ġdida, inkluż l-istabbiliment ta’ qafas baġitarju fuq perjodu ta’ żmien medju, iħejji strateġija fiskali fuq perjodu ta’ żmien medju u jistabbilixxi Kunsill Fiskali indipendenti. Il-qafas baġitarju fil-livelli lokali u reġjonali għandu jissaħħaħ b’mod konsiderevoli, b’mod partikolari billi l-liġijiet finanzjarji rispettivi jitqarrbu lejn ir-rekwiżiti tal-Liġi Baġitarja ta’ Qafas. Il-Portugall għandu jtejjeb ir-rapportar u l-monitoraġġ tal-finanzi pubbliċi, b’mod partikolari l-arretrati; għandu jistabbilixxi strateġija għal-likwidazzjoni tal-arretrati, u jirrinforza r-regoli u l-proċeduri tal-eżekuzzjoni baġitarja. Il-Portugall għandu jibda l-analiżi sistematika u regolari ta’ riskji fiskali bħala parti mill-proċess tal-baġit, inklużi r-riskji li jirriżultaw minn Sħubijiiet Pubbliċi Privati (‘SPP’) u l-SOEs.
(c)
Il-Portugall għandu jkompli jsaħħaħ il-funzjonament tas-suq tax-xogħol, b’mod partikolari billi jieħu miżuri li jirriformaw il-leġiżlazzjoni tal-protezzjoni tal-impjieg, l-issettjar tal-pagi u l-politiki attivi tas-suq tax-xogħol.”;
(b)
il-punt (e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
Il-Portugall għandu jkompli jiftaħ l-ekonomija għall-kompetizzjoni. Il-gvern għandu jieħu l-miżuri meħtieġa biex jiżgura li l-Istat Portugiż jew kwalunkwe entità pubblika ma jikkonkludux, fil-kapaċità ta’ azzjonist, ftehimiet tal-azzjonisti li jxekklu l-moviment ħieles tal-kapital jew jinfluwenzaw il-kontroll tal-ġestjoni tal-kumpaniji. Il-Liġi l-ġdida dwar il-Privatizzazzjoni għandha tirrispetta wkoll il-prinċipju tal-moviment ħieles u ma tagħtix jew ma tippermettix drittijiet speċjali lill-Istat. Għandha ssir reviżjoni tad-dritt tal-kompetizzjoni li timmira li ttejjeb il-veloċità u l-effettività tal-infurzar tar-regoli tal-kompetizzjoni.”;
(c)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(g)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri biex itejjeb l-effiċjenza u s-sostenibbiltà tal-SOEs fil-livell ċentrali, reġjonali u lokali. Il-Portugall għandu jipprepara dokument komprensiv ta’ strateġija tal-SOEs li janalizza l-istruttura tat-tariffi u l-provvista tas-servizz u pjan biex jissikka r-rekwiżiti tas-self mill-2012. Il-Portugall għandu jimplimenta l-pjanijiet kurrenti biex fl-SOEs tal-gvern ċentrali jitnaqqsu l-ispejjeż operattivi b’mill-inqas 15 % bħala medja barra mis-settur tas-saħħa u jipprepara pjan ekwivalenti għall-SOEs tal-gvern reġjonali u lokali.
(h)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-programm tal-privatizzazzjoni. B’mod partikolari, l-ishma tas-settur pubbliku fl-EDP, l-REN u l-GALP, u jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jippermettu, it-TAP, għandhom jinbiegħu fl-2011. Għandu jiġi ppreparat pjan strateġiku tal-privatizzazzjoni għall-Parpublica. Fl-2013, il-pjan tal-privatizzazzjoni għandu jkopri wkoll l-Aeroportos de Portugal, il-fergħa tal-merkanzija tas-CP, il-Correios de Portugal u l-Caixa Seguros, kif ukoll għadd ta’ kumpaniji żgħar.”.
(3)
Fl-Artikolu 3(6), il-punti (a) u (b) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Il-baġit tal-2012 għandu jinkludi rikalibrazzjoni newtrali għall-baġit tas-sistema fiskali bil-għan li jonqos il-kost tax-xogħol u l-kompetittività tingħata spinta ’l quddiem. Ir-riforma għandha tiġi żviluppata b’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI.
(b)
Il-miżuri, definiti fil-punti (c) u (d), li jammontaw għal mill-inqas EUR 5,1 biljun, għandhom jiddaħħlu fil-Baġit tal-2012. Għandhom jittieħdu iktar miżuri, l-iktar min-naħa tan-nefqa, biex jimlew id-differenza li nħolqot mill-iżviluppi baġitarji fl-2011. Il-gvern għandu jipprepara valutazzjoni aġġornata tas-sitwazzjoni u l-prospetti baġitarji fid-dawl tad-diskussjoni tal-Baġit mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI qabel l-approvazzjoni tiegħu mill-gvern.”.
(4)
l-Artikolu 3(8) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a), (b) u (c) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Iħeġġeġ lill-banek isaħħu l-ilqugħ kollaterali tagħhom u jimmonitorjaw il-ħruġ ta’ bonds bankarji ggarantiti mill-gvern, li ġie awtorizzat sa EUR 35 biljun f’konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-UE;
(b)
Isewgi mill-qrib il-pjanijiet ippreżentati mill-banek biex jintlaħaq proporzjon tal-ewwel livell (Tier 1) ta’ 9 % sa tmiem l-2011 u 10 % l-iktar tard sa tmiem l-2012. Jekk il-banek ma jkunux jistgħu jilħqu l-limiti tar-rekwiżit kapitali fil-ħin, jistgħu jitolbu b’mod temporanju provvista pubblika ta’ ekwità għall-banek privati permezz tal-faċilità stabbilita ta’ appoġġ għas-solvenza tal-banek ta’ EUR 12-il biljun;
(c)
Jiżguraw tnaqqis ibbilanċjat u ordnat fil-livell tad-dejn tas-settur bankarju, li jibqa’ kritiku għall-eliminazzjoni tal-iżbilanċi tal-finanzjament fuq bażi permanenti. Il-pjanijiet tal-finanzjament tal-banek jimmiraw li jkun hemm tnaqqis fil-proporzjon ta’ self għal depożitu ta’ madwar 120 % u tnaqqis tal-affidabbiltà fuq il-finanzjament tal-Eurosistema matul il-programm. Il-Bank tal-Portugall għandu jsaqsi lill-banek biex sa tmiem Settembru jirrevedu l-pjanijiet tal-finanzjament tagħhom. Dawn il-pjanijiet tal-finanzjament għandhom jiġu riveduti kull tliet xhur, u jibdew mit-tieni reviżjoni tal-programm. Il-Bank tal-Portugall għandu jieħu azzjoni xierqa f’każ ta’ devjazzjoni mill-pjanijiet tal-finanzjament tal-banek;”;
(b)
il-punt (e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
Jiżgura li l-Caixa Geral de Depositos (CGD), proprjetà tal-istat, jiġi riorganizzat b’tali mod li jżid il-bażi kapitali tal-fergħa bankarja ewlenija tiegħu kif meħtieġ. Ir-riżorsi meħtieġa biex tiżdied il-bażi kapitali għandhom jiġu mill-grupp. Ilesti l-bejgħ tal-Banco Português de Negócios (BPN) wara l-approvazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea skont ir-regoli tal-kompetizzjoni u tal-għajnuna mill-Istat;”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2011.