PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 7. prosince 2010
o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
(2011/77/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Irsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, který je dán narůstajícími obavami o udržitelnost irských veřejných financí s ohledem na komplexní opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Domácí bankovní systém byl do příliš vysoké míry zapojen do realitních a stavebních projektů a v důsledku kolapsu těchto odvětví utrpěl značné ztráty. Současná hospodářská a bankovní krize má dramatické dopady i na irské veřejné finance, což ještě znásobuje dopad recese. Pokles daňových příjmů a nárůst cyklických výdajů, zejména v důsledku zvyšující se nezaměstnanosti, přispěly k vysokému schodku veřejných financí a prudkému nárůstu dluhu ve srovnání s příznivým stavem před krizí a navzdory provedení pěti významných souborů opatření pro fiskální konsolidaci od poloviny roku 2008. Podpůrná opatření pro bankovní sektor, včetně významných kapitálových injekcí, značně přispěly ke zhoršení stavu veřejných financí. Současné obavy na trhu odrážejí zejména skutečnost, že platební schopnost irského státu a bankovního systému jsou nyní během krize neoddělitelně spjaty; vedly k prudkému nárůstu výnosů irských státních dluhopisů, zatímco domácí bankovní systém je prakticky odříznut od mezinárodního tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení způsobeného mimořádnými událostmi, na něž vláda neměla vliv, irské orgány dne 21. listopadu 2010 oficiálně požádaly o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu, která by umožnila návrat hospodářství k udržitelnému růstu, zajištění řádného fungování bankovního systému a zabezpečení finanční stability v Unii a v eurozóně. Dne 28. listopadu 2010 bylo ve věci souboru komplexních politických opatření na období let 2010-2013 dosaženo dohody na technické úrovni.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“) předložený Radě a Komisi usiluje o znovuobnovení důvěry finančních trhů v irský bankovní sektor a veřejné finance, což by hospodářství umožnilo návrat k udržitelnému růstu. Program obsahuje ke splnění těchto cílů tři hlavní prvky. Zaprvé, strategii pro finanční sektor, která zahrnuje zásadní redukci, oddlužení a reorganizaci bankovního sektoru doplněné o přiměřenou rekapitalizaci v nezbytném rozsahu. Zadruhé, ambiciózní strategii fiskální konsolidace založenou na národním plánu obnovy pro roky 2011-2014 zveřejněném irskými orgány dne 24. listopadu 2010. Plán stanoví podrobná opatření k fiskální konsolidaci zaměřená na stabilní snižování hrubého veřejného dluhu ve střednědobém výhledu. Irské orgány se zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2015, což je prodloužená lhůta, kterou Rada stanovila dne 7. prosince 2010. Zatřetí, program na základě národního plánu obnovy vytyčuje ambiciózní plán strukturální reformy, která se má týkat zejména trhu práce, s cílem usnadnit ozdravení a posílit růstový potenciál hospodářství. Na podporu tohoto náročného souboru politik žádají irské orgány finanční pomoc od Unie a členských států, jejichž měnou je euro, a pomoc v rámci bilaterálních půjček od Spojeného království, Švédska, Dánska a Mezinárodního měnového fondu.
(4)
Fiskální korekce uvedená v doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek v Irsku na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (1,4 % v roce 2011, 2,7 % v roce 2012 a 3,8 % v roce 2013) odpovídá úpravě poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 98,9 % v roce 2010, 113,5 % v roce 2011, 120,0 % v roce 2012 a 121,8 % v roce 2013. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011 a 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012 a v roce 2013 tento poměr o 1,3 procentního bodu HDP snížit. Tyto operace zahrnují navrhované kapitálové injekce do bankovního sektoru v roce 2011, snižování hotovostních rezerv a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) vyplývá, že Irsko potřebuje v období od prosince 2010 do konce roku 2013 finanční prostředky v celkové výši 85 miliard EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může část chybějících finančních prostředků státu během programového období dosáhnout až 50 miliard EUR. To předpokládá sazby za refinancování dlouhodobého úvěru, u něhož nastává doba splatnosti, ve výši 0 % do konce roku 2011, 20 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013. Konzervativní předpoklady týkající se refinancování jsou provedeny rovněž s ohledem na krátkodobý dluh. Strategie pro finanční sektor obsažená v programu udržitelného znovunastolení důvěry v irský bankovní systém zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 35 miliard EUR. Součástí tohoto režimu je okamžitá kapitálová injekce ve výši 10 miliard EUR pro vybrané banky, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 12 %, jakož i financování včasných opatření na podporu oddlužení a zohlednění snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny Agentuře pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, NAMA). Další případná kapitálová opatření ve výši 25 miliard EUR by měla zajistit, aby byly banky schopné uspokojit současné a budoucí kapitálové požadavky. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program bude financován prostřednictvím příspěvků z externích zdrojů a finančních rezerv Irska. Pomoc Unie Irsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 dosáhla výše 22,5 miliardy EUR. Tato pomoc bude součástí celkové podpory, kterou Irsku poskytnou jeho evropští partneři a jejíž výše dosáhne až 45 miliard EUR. Kromě podpory od evropského mechanismu finanční stabilizace budou půjčky od partnerských zemí Irska v Unii zahrnovat příspěvky z evropského nástroje finanční stability (17,7 miliardy EUR) a bilaterální podporu od Spojeného království, Švédska a Dánska (celkem 4,8 miliardy EUR). Irsko navíc požádalo Mezinárodní měnový fond o půjčku ve výši 19,5 miliardy zvláštních práv čerpání (přibližně 22,5 miliardy EUR) v rámci rozšířené finanční facility. Příspěvek Irska by činil 17,5 miliardy EUR a pocházel ze stávající hotovostní rezervy ministerstva financí a z příspěvků z národního důchodového rezervního fondu. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být dodána za podobných podmínek, jako jsou podmínky Mezinárodního měnového fondu.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky prováděné Irskem, a to zejména v souvislosti s ročními přezkumy aktualizace programu stability Irska a provádění národního programu reforem, jakož i v rámci postupu při nadměrném schodku.
(8)
Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise. Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Irskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise v konzultaci s ECB by měla pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného čtvrtletního podávání zpráv orgány Irska.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právem Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise ve spolupráci s ECB a MMF zamýšlí zapojit členské státy podle potřeby do návrhu a provádění obezřetnostního hodnocení likvidity (PLAR) a do vypracovávání strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí.
(12)
Měla by být poskytnuta pomoc za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Irsku půjčku ve výši maximálně 22,5 miliardy EUR s průměrnou splatností maximálně 7,5 roku.
2. Finanční pomoc je k dispozici po dobu tří let od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Irsku finanční pomoc Unie v nejvýše třinácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém čtvrtletním hodnocení toho, jak Irsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění, provedeném Komisí v konzultaci s ECB.
5. Irsko uhradí skutečné náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 292,5 bazického bodu; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám Mezinárodního měnového fondu.
6. Kromě toho budou Irsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to k financování půjčky nutné, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
8. Komise rozhodne o výši a vyplacení dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Irska a doporučeními Rady, zejména s doporučeními určenými Irsku v souvislosti s prováděním jeho národního programu reforem a prováděním Paktu o stabilitě a růstu.
2. Komise v konzultaci s ECB se s irskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a irské orgány, v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise v konzultaci s ECB pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru před uvolněním každé splátky. Za tímto účelem irské orgány plně spolupracují s komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Irsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření irské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Ozdravný hospodářský a finanční program (dále jen „program“) vypracovaný irskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, který bude zahrnut do programu stability Irska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 9 tohoto článku.
3. Aby mohlo Irsko do roku 2015 snížit schodek pod 3 % HDP, nesmí schodek veřejných financí překročit 10,6 % předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012 a 7,5 % HDP v roce 2013. Plánovaný trend ročních schodků nezahrnuje možný přímý vliv případných opatření na podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění. Tento postup je v souladu s předběžným stanoviskem Komise (Eurostatu) k účetní evidenci úhrady úroků ze směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA 95 (2), a dojde-li ke změně tohoto stanoviska, bude postup korekce schodku revidován.
4. Opatření stanovená v odstavcích 7, 8 a 9 Irsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2013 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví ohrožení cílových hodnot schodku uvedených v odstavci 3, musí být Irsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu do roku 2015 pod 3 % HDP.
5. Jak se uvádí v memorandu o porozumění, Irsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje, urychleně oddluží a řádně restrukturalizuje bankovní systém. V tomto smyslu Irsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní podpory. Irsko provede zejména tato opatření:
a)
zajistí případnou rekapitalizaci bank Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent prostřednictvím vlastního kapitálu, a tak zabezpečí udržení požadavku na minimální kapitálový ukazatel core tier 1 ve výši 10,5 % v závislosti na výsledcích Obezřetnostního přezkumu kapitálové přiměřenosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011;
b)
v co nejkratším možném časovém rámci ukončí své majetkové účasti v bankách, které nabylo během krize, s ohledem na finanční stabilitu a veřejné finance;
c)
provede zvláštní plán pro řešení problémů bank Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society s cílem minimalizovat kapitálové ztráty plynoucí z výsledného řešení situace těchto neživotaschopných úvěrových institucí;
d)
do konce roku 2010 předloží Oireachtasu (parlamentu) návrh zákonů o finanční stabilizaci a restrukturalizaci úvěrových institucí, který bude řešit mimo jiné sdílení zátěže podřízenými držiteli dluhopisů;
e)
do konce března 2011 předloží Oireachtasu návrh zákonů o zvláštním rozpouštěcím režimu pro banky a stabevní společnosti a zdokonalené postupy pro včasný zásah Irské centrální banky v bankách, které se ocitnou v potížích.
6. Irsko přijme do konce roku 2010 tato opatření:
schválí rozpočet na rok 2011 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši 6 miliard EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření za účelem získání alespoň 1,4 miliard EUR v roce 2011, která zahrnují snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, nebo rovnocenná opatření, která by v roce 2011 přinesla 945 milionů EUR; snížení úlev na důchodové dani a srážek souvisejících s důchody za účelem získání 155 milionů EUR v roce 2011; omezení celkových daňových výdajů, což v roce 2011 přinese 220 milionů EUR; zvýšení spotřebních daní a různá daňová opatření za účelem získání 80 milionů EUR v roce 2011. Kromě toho bude v rozpočtu uvedeno, že vláda navrhne jednorázová a jiná opatření, pomocí nichž získá v roce 2011 alespoň 700 milionů EUR. Rozpočet bude rovněž zahrnovat snížení běžných výdajů v roce 2011 alespoň o 2,09 miliard EUR, včetně: omezení výdajů na sociální ochranu, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, progresivní snížení stávajících důchodů státních zaměstnanců v průměru o 4 %, další úspory na výdajích včetně snížení výdajů na zboží a služby a jiných transferových plateb a snížení o alespoň 1,8 miliard EUR v oblasti veřejných kapitálových výdajů oproti stávajícím plánům na rok 2011. Za výjimečných okolností mohou být v úzké spolupráci s Komisí zvážena jiná opatření přinášející srovnatelné úspory.
7. Irsko přijme během roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
provede 10 % snížení platů pro začínající zaměstnance ve veřejném sektoru. Irská vláda by měla rovněž zvážit vhodnou úpravu, a to i v souvislosti se mzdovými náklady ve veřejném sektoru, která by kompenzovala potenciální nedostatek prostředků plynoucí z plánovaných úspor získaných zefektivněním správy a snížením počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru;
b)
schválí rozpočet na rok 2012 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,6 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 1 odst. 3. Návrh rozpočtu bude zahrnovat zejména příjmová opatření k získání 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů, nové majetkové daně, reformy daně z kapitálových příjmů a kapitálových investic a zvýšení uhlíkové daně. Rozpočet zajistí snížení výdajů v roce 2012 ve výši 2,1 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů státních zaměstnanců a dalších výdajů stanovených v programu a snížení kapitálových výdajů;
c)
dokončí nezávislé posouzení přenesení odpovědnosti za poskytování vodohospodářských služeb z místních orgánů na vodárenské podniky a přípraví prováděcí návrhy s cílem zahájení plnění v letech 2012-2013;
d)
přijme právní předpisy k zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2014, na 67 let v roce 2021 a na 68 let v roce 2028 za účelem zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Důchodové nároky pro nové zaměstnance ve veřejném sektoru budou reformovány s účinností od roku 2011. Reforma bude zahrnovat přezkoumání předčasného odchodu do důchodu v případě určitých kategorií zaměstnanců ve veřejném sektoru a indexaci důchodů ve vztahu ke spotřebitelským cenám. Výše důchodů bude vycházet z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání. Důchodový věk nových zaměstnanců bude vázán na důchodový věk pro pobírání státního důchodu;
e)
přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Irsko přijme a bude uplatňovat fiskální pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011-2015 budou určeny na snížení schodku a dluhu. Irsko zřídí radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu obnovy na období 2011-2014, která bude poskytovat nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních prognóz. Irsko také přijme zákon o fiskální odpovědnosti, který zavede střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové oblasti. Při tom se přihlédne k případným revizím reforem správy ekonomických záležitostí na úrovni Unie a bude se stavět na již prováděných reformách;
f)
přijme změny právních předpisů za účelem odstranění překážek obchodu a hospodářské soutěže v chráněných odvětvích, včetně právnické profese, lékařských služeb a lékárnictví;
g)
provede rekapitalizaci irských domácích bank na původní úroveň kapitálového ukazatele core tier 1 ve výši 12 % se zohledněním snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny agentuře NAMA, a financování včasného oddlužení uvolněním 10 miliard EUR do systému. Rekapitalizace proběhne pomocí vlastního kapitálu (nebo odpovídajících nástrojů pro Educational Building Society);
h)
zavede právní předpisy na reformu minimální mzdy takovým způsobem, který podpoří tvorbu nových pracovních příležitostí a zamezí deformacím způsobeným minimálními mzdami v jednotlivých odvětvích, a po dohodě s Komisí provede nezávislé přezkoumání rámcových dohod o registrovaném zaměstnání a předpisů o zaměstnanosti;
i)
provede reformu systému dávek v nezaměstnanosti za účelem zvýšení pobídek pro rychlý nástup do zaměstnání. Posílí aktivační opatření lepším určováním potřeb osob hledajících zaměstnání, zvýšením povinností a zavedením sankcí pro zajištění toho, aby příjemci hledali zaměstnání nebo se školili. To vše by mělo být účinněji sledováno. Bude zaveden mechanismus sankcí, který způsobí účinné snížení příjmů, aniž by byl příliš penalizační;
j)
zveřejní důkladný přezkum režimu osobního zadlužení a začne pracovat na reformě právních předpisů, která uvede do rovnováhy zájmy věřitelů a dlužníků;
k)
připraví zprávu o nezávislém posouzení odvětví elektřiny a plynu, která by mohla vypomoci s veřejným financováním a zlepšit hospodářskou soutěž. Výsledky tohoto posouzení irské orgány konzultují s Komisí, aby mohly stanovit vhodné cíle;
l)
za účelem posílení hospodářské soutěže na otevřených trzích se uskuteční reforma právních předpisů, jejíž výsledkem bude vytvoření přesvědčivě odrazujících opatření s možností ukládání pokut a dalších sankcí v případech narušení hospodářské soutěže. Orgány na ochranu hospodářské soutěže budou kromě toho vyzvány, aby určily odvětví, která jsou v praxi mimo působnost práva hospodářské soutěže, a stanovily postupy pro řešení těchto případů;
m)
na podporu růstu odvětví maloobchodu provede vláda studii o prozkoumání ekonomického dopadu odstranění současného omezení velikosti maloobchodních zařízení s cílem podpořit hospodářskou soutěž a snížit spotřebitelské ceny. Realizace politiky, která vyplyne ze studie, bude konzultována s Komisí.
8. Irsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schválí rozpočet na rok 2013 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet bude zahrnovat zejména opatření na straně příjmů, které by se měly zvýšit alespoň o 1,1 miliardy EUR (se zahrnutím prostředků převedených z roku 2012), včetně snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů a zavedení majetkové daně. Rozpočet rovněž stanoví snížení výdajů v roce 2013 alespoň o 2 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů zaměstnanců ve veřejném sektoru, zredukování ostatních programových výdajů a snížení kapitálových výdajů;
b)
předloží Oireachtasu právní předpisy na reformu režimu osobního zadlužení za účelem lepší rovnováhy zájmů věřitelů a dlužníků.
9. S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nevyvážeností ude Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Irsku bude spolu s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy irské společnosti.
Článek 4
Irsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u Irské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. prosince 2010.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tas-7 ta' Diċembru 2010
dwar l-għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Irlanda
(2011/77/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 122(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta' Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta' stabbilizzazzjoni finanzjarja (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 3(3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Irlanda, reċentement, kienet taħt pressjoni dejjem akbar fir-rigward tas-swieq finanzjarji, li tirrefletti t-tħassib li qed jiżdied dwar is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi tal-Irlanda fid-dawl tal-miżuri komprensivi ta' appoġġ pubbliku lis-settur finanzjarju mdgħajjef. Minħabba l-esponiment eċċessiv għall-proġetti ta' proprjetà immobbli u ta' kostruzzjoni, is-sistema bankarja domestika ġarrbet telf kbir wara l-kollass ta' dawn is-setturi. Il-kriżi attwali fis-setturi ekonomiċi u bankarji kellha wkoll impatt drammatiku fuq il-finanzi pubbliċi tal-Irlanda, u b’hekk aggravat l-impatt tar-reċessjoni. It-tnaqqis fid-dħul fiskali kif ukoll iż-żieda fin-nefqa ċiklika, partikolarment, minħabba ż-żieda fil-qgħad, kollha kkontribwew għad-defiċit għoli tal-amministrazzjoni pubblika u għal żieda qawwija fid-dejn meta mqabbla mal-pożizzjonijiet favorevoli tagħhom qabel il-kriżi u dan minkejja l-implimentazzjoni, min-nofs l-2008, ta' ħames pakketti importanti ta' konsolidazzjoni fiskali. Miżuri ta' appoġġ għas-settur bankarju, inkluż injezzjonijiet kapitali sinifikanti, ikkontribbwew, b’mod qawwi, lejn id-deterjorazzjoni tal-pożizzjoni tal-finanzi pubbliċi. It-tħassib attwali dwar is-suq jirrefletti, primarjament, il-ħolqa inseparabbli bejn is-solvenza tas-sovran Irlandiz u s-sistema bankarja f’din il-kriżi; din wasslet għal żieda qawwija fir-rendiment mill-bonds sovrani, filwaqt li s-sistema bankarja domestika hija effettivament maqtugħa mill-finanzjament mis-suq internazzjonali.
(2)
Fid-dawl ta' dan it-tfixkil ekonomiku u finanzjarju gravi kkawżat minn okkorrenzi eċċezzjonali lil hinn mill-kontroll tal-gvern, l-awtoritajiet Irlandiżi talbu uffiċjalment assistenza finanzjarja mill-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro u l-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) fil-21 ta' Novembru 2010 bl-għan li jiġi appoġġat ir-ritorn tal-ekonomija għal tkabbir sostenibbli, jiġi żgurat funzjonament tajjeb tas-sistema bankarja u tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja fl-Unjoni u fiż-żona euro. Fit-28 ta' Novembru 2010, intlaħaq ftehim fuq livell tekniku rigward pakkett komprensiv ta' politika għall-perjodu 2010-2013.
(3)
L-abbozz tal-programm ta' aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) li ġie mressaq lill-Kunsill u lill-Kummissjoni għandu l-għan li jerġa jikseb il-kunfidenza tas-suq finanzjarju fis-settur bankarju Irlandiż u s-sovran, u b’hekk jippermetti lill-ekonomija terġa’ lura għal tkabbir sostenibbli. Sabiex jintlaħqu dawn il-miri, il-programm jinkludi tliet elementi ewlenin. L-ewwel, strateġija għas-settur finanzjarju li tinkludi tnaqqis fundamentali fid-daqs, diżingranar kif ukoll riorganizzazzjoni tas-settur bankarju, flimkien ma' rikapitalizzazzjoni xierqa sal-livell meħtieġ. It-tieni, strateġija ambizzjuża ta' konsolidazzjoni fiskali, imsejsa fuq il-Pjan Nazzjonali ta' Rkupru 2011-2014 ippubblikat mill-awtoritajiet Irlandiżi fl-24 ta' Novembru 2010. Il-pjan ifassal miżuri dettaljati ta' konsolidazzjoni fiskali bl-għan li d-dejn gross pubbliku jaqbad, b’mod deċiż, perkors li jwassal għat-tnaqqis tiegħu fuq perjodu medju ta' żmien. L-awtoritajiet huma impenjati li jnaqqsu d-defiċit għal inqas minn 3 % tal-PDG sal-2015, l-iskadenza riveduta stabbilita mill-Kunsill fis-7 ta' Diċembru 2010. It-tielet, imsejjes ukoll fuq il-Pjan Nazzjonali ta' Rkupru, il-programm jistabbilixxi aġenda ambizzjuża ta' riforma strutturali, l-aktar għas-suq tax-xogħol, bl-għan li jiġi ffaċilitat l-aġġustament u jissaħħaħ il-potenzjal ta' tkabbir tal-ekonomija. L-awtoritajiet qed jitolbu assistenza finanzjarja mill-Unjoni, mill-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro, u self bilaterali mir-Renju Unit, l-Isvezja u d-Danimarka kif ukoll mill-FMI bħala appoġġ għal dan il-pakkett ta' politika ambizzjuż.
(4)
Fl-ambitu tal-projezzjonijiet attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (1,4 % fl-2011, 2,7 % fl-2012 u 3,8 % fl-2013), il-perkors għall-aġġustament fiskali speċifikat fir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta' Diċembru 2010 bil-ħsieb li ġġib fi tmiema s-sitwazzjoni ta' defiċit eċċessiv fl-Irlanda, huwa konsistenti mal-perkors għal proporzjon ta' dejn mal-PDG ta' 98,9 % fl-2010, 113,5 % fl-2011, 120,0 % fl-2012 u 121,8 % fl-2013. Għaldaqstant, il-proporzjon tad-dejn mal-PDG ikun stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ‘il quddiem, jaqbad perkors biex jitnaqqas, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqsis tad-defiċit. Id-dinamiki tad-dejn huma effettwati minn bosta operazzjonijiet “barra mill-baġit”, fejn huwa pprojettat li se jżidu l-proporzjon tad-dejn mal-PDG b’5,3 punti perċentwali (pps.) fl-2011 u 0,8 pps. tal-PDG fl-2012 u jnaqqsuh b’1,3 pps. tal-PDG fl-2013. Dawn jinkludu injezzjoni kapitali fil-banek ipprojettata għall-2011, tnaqqis fir-riservi ta' flus u d-differenzi bejn il-pagamenti ta' mgħax abbażi tad-dovuti u abbażi ta' xi tħallas.
(5)
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), hija li l-Irlanda teħtieġ finanzjament b’ammont totali ta' EUR 85 biljun (85 000 miljun) għall-perjodu bejn Diċembru 2010 sa tmiem l-2013. Minkejja l-aġġustament fiskali sinifikanti, id-distakk fil-finanzjament għas-sovran jista’ jammonta għal EUR 50 biljun matul il-perjodu tal-Programm. Dan jassumi li d-dejn fit-tul se jiġġedded b’rata ta' 0 % sal-aħħar tal-2011, 20 % fl-2012 u 80 % fl-2013. Qed isiru wkoll ipoteżi konservattivi dwar tiġdid ta' dejn fuq perjodu ta' żmien qasir. L-istrateġija għas-settur finanzjarju inkluża fil-programm biex tinkiseb lura l-kunfidenza fis-sistema bankarja Irlandiża fuq bażi sostenibbli tinkludi skema ta' appoġġ bankarju sa EUR 35 biljun. Din tinkludi injezzjoni kapitali immedjata sa EUR 10 biljun fil-banek magħżula sabiex il-proporzjon tal-kapital ewlieni Tier-1 tagħhom jilħaq livell ta' 12 %, filwaqt li jiġu ffinanzjati miżuri bikrija ta' appoġġ għat-diżingranar u jitqies telf impost fuq self addizzjonali li għandu jiġi trasferit lill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (National Asset Management Agency (NAMA). Il-provvisti ulterjuri ta' kapital kontinġenti ta' EUR 25 biljun għandhom jiżguraw li l-banek huma kapaċi li jissodisfaw rekwiżiti attwali u futuri ta' kapital. Madankollu, ħtiġijiet attwali ta' finanzjament jistgħu jkunu sostanzjalment inqas, b’mod partikolari, jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jitjiebu b’mod sinifikanti u ma jseħħ l-ebda telf bankarju gravi mhux mistenni waqt il-perjodu tal-Programm.
(6)
Il-Programm ikun iffinanzjat permezz ta' kontribuzzjonijiet minn sorsi esterni u l-użu tal-ilqugħ finanzjarji Irlandiżi. L-assistenza tal-Unjoni lill-Irlanda tista’ tilħaq sa EUR 22,5 biljun fl-ambitu tal-mekkaniżmu Ewropew għall-istabbilizzazzjoni finanzjarja (EFSM) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 407/2010. Din tkun parti mill-appoġġ totali pprovdut mill-isħab Ewropej tal-Irlanda li jammonta għal EUR 45 biljun. Flimkien mal-appoġġ mogħti mill-EFSM, is-self lill-Irlanda mill-pajjiżi sħab tal-Unjoni jinkludi kontribuzzjonijiet mill-Faċilità Ewropea ta' Stabbiltà Finanzjarja (EUR 17,7 biljun), u appoġġ ta' self bilaterali mir-Renju Unit, l-Isvezja u d-Danimarka (total ta' EUR 4,8 biljun). Flimkien ma' dan, l-Irlanda talbet self mill-FMI ta' 19.5 biljun fi Drittijiet Speċjali ta' Kreditu (ekwivalenti għal EUR 22.5 biljun) fl-ambitu tal-Faċilità ta' Fond Estiż. Il-kontribuzzjoni Irlandiża tkun ta' EUR 17,5 biljun li se tiġi ffinanzjata minn kontribuzzjoni Irlandiża permezz tar-riserva ta' flus eżistenti tat-Teżor u kontribuzzjonijiet mill-Fond ta' Riserva Nazzjonali għall-Pensjonijiet (NPRF). L-appoġġ mill-EFSM irid jiġi pprovdut fuq termini u kundizzjonijiet simili għal dawk tal-FMI.
(7)
Il-Kunsill għandu jirrevedi fuq bażi regolari l-politika ekonomika implimentata mill-Irlanda, b’mod partikolari, fil-kuntest tar-reviżjonijiet annwali tal-aġġornament mill-Irlanda tal-programm ta' stabbiltà u l-implimentazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma, kif ukoll fl-ambitu tal-proċedura ta' żbilanċ eċċessiv.
(8)
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun ġestita mill-Kummissjoni. Il-kundizzjonijiet ekonomiċi speċifiċi miftehma mal-Irlanda għandhom jiġu stipulati f’Memorandum ta' Ftehim dwar Kondizzjonalità Ekonomika Speċifika (“il-Memorandum ta' Ftehim”). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni fil-Ftehim dwar Faċilità ta' Self.
(9)
Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kundizzjonijijet ta' politika ekonomika marbutin mal-assistenza jiġu ssodisfati permezz ta' missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Irlandiżi kull tliet xhur.
(10)
Matul l-implimentazzjoni tal-Programm, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika addizzjonali kif ukoll assistenza teknika f’oqsma speċifiċi.
(11)
L-operazzjonijiet li l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tgħin fil-finanzjament tagħhom għandhom ikunu kompattibbli mal-politika tal-Unjoni u jkunu konformi mal-liġi tal-Unjoni. Interventi ta' appoġġ għall-istituzzjonijiet finanzjarji għandhom jitwettqu skont ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni.
(12)
L-assistenza għandha tiġi pprovduta bl-għan li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni b’suċċess tal-Programm.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tagħmel disponibbli self lill-Irlanda li jammonta għal massimu ta' EUR 22,5 biljun, b’maturità medja massima ta' 7½ snin.
2. L-assistenza finanzjarja għandha tkun disponibbli għal tliet snin, li jibdew mill-ewwel jum wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni.
3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni għall-Irlanda f’massimu ta' 13-il ħlas parzjali. L-iżborż ta' kull ħlas parzjali jista’ jsir f’parti waħda jew aktar. Il-maturitajiet tal-partijiet taħt l-ewwel ħlas parzjali ma jistgħux ikunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta' partijiet ulterjuri se jkunu stabbiliti b’tali mod li l-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tintlaħaq ladarba jsir l-iżborż tal-ħlasijiet parzjali kollha.
4. L-ewwel ħlas parzjali għandu jiġi rilaxxat suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim dwar is-Self u l-Memorandum ta' Ftehim. Kwalunkwe rilaxx ta' self sussegwenti għandu jkun fuq kundizzjoni ta' evalwazzjoni ta' fuq tlett xhur favorevoli mill-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, tal-konformità tal-Irlanda mal-kundizzjonijiet tal-politika ekonomika ġenerali kif definiti b’din id-Deċiżjoni u bil-Memorandum ta' Ftehim.
5. L-Irlanda għandha tħallas il-kost reali tal-finanzjament tal-Unjoni għal kull parti flimkien ma' marġini ta' 292,5 punti bażi, li jirriżultaw f’kundizzjonijiet simili għal dawk tal-appoġġ mill-FMI.
6. Flimkien ma' dan, l-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament Nru 407/2010 għandhom jitħallsu mill-Irlanda.
7. Jekk meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, għandu jkun permess l-użu prudenti ta' skambji tar-rata tal-interess ma' kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta' kreditu.
8. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi fuq id-daqs u r-rilaxx ta' ħlasijiet parzjali ulterjuri. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs ta' kull parti.
Artikolu 2
1. L-assistenza għandha tiġi ġestita mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tal-Irlanda u ma' rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, b’mod partikolari r-Rakkomandazzjonijiet indirizzati lill-Irlanda fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma kif ukoll fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Patt dwar l-Istabbiltà u t-Tkabbir.
2. Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha taqbel mal-awtoritajiet Irlandiżi dwar il-kundizzjonijiet speċifiċi ta' politika ekonomika marbutin mal-assistenza finanzjarja, kif stipulati fl-Artikolu 3. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stipulati fil-Memorandum ta' Ftehim konsistenti mal-impenji u r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta' Self li jiġi miftiehem mal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni, b'konsultazzjoni mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijijet ta' politika ekonomika marbuta mal-assistenza. Għal dan il-għan, l-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkooperaw bis-sħiħ mal-Kummissjoni u mal-BĊE, u għandhom ipoġġu kull tagħrif meħtieġ għad-dispożizzjoni tagħhom. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju infurmat dwar il-possibbiltà ta' rifinanzjament tas-self jew ir-ristrutturar tal-kundizzjonijiet finanzjarji.
4. L-Irlanda għandha tadotta u timplimenta miżuri addizzjonali ta' konsolidazzjoni biex tiżgura l-istabbiltà makrofinanzjarja, jekk ikun il-każ li dawn il-miżuri jkunu neċessarji matul il-programm ta' assistenza. L-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni qabel jadottaw xi miżuri addizzjonali bħal dawn.
Artikolu 3
1. Il-programm ta' aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) ippreparat mill-awtoritajiet Irlandiżi huwa hawnhekk approvat.
2. L-iżborż ta' kull ħlas parzjali ulterjuri għandu jsir fuq il-bażi ta' implimentazzjoni sodisfaċenti tal-Programm li ser jiġi inkluż fil-Programm ta' Stabbiltà tal-Irlanda, fil-Programm Nazzjonali ta' Riforma u, b’mod partikolari, il-kundizzjonijiet speċifiċi ta' politika ekonomika stabbiliti fil-Memorandum ta' Ftehim. Dawn għandhom jinkludu, inter alia, il-miżuri pprovduti fil-paragrafi 4 sa 9 ta' dan l-Artikolu.
3. Id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika m’għandhux jaqbeż l-10,6 % tal-PDG ipprojettat għall-2011, 8,6 % tal-PDG fl-2012 u 7,5 % tal-PDG fl-2013, sabiex l-Irlanda titqiegħed fuq il-perkors li jwassal għal tnaqqis fid-defiċit għal taħt it-3 % tal-PDG sal-2015. Il-perkors ipprojettat għad-defiċit annwali ma jinkludix l-effett dirett possibbli ta' miżuri potenzjali ta' appoġġ lill-banek fil-kuntest tal-istrateġija tal-gvern għas-settur finanzjarju kif stabbilita fil-Memorandum ta' Politika Ekonomika u Finanzjarja u speċifikata fil-Memorandum ta' Ftehim li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u l-awtoritajiet Irlandiżi. Minbarra dan, il-perkors huwa konsistenti mal-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni (Eurostat) dwar it-trattament kontabilistiku taż-żmien ta' reġistrazzjoni (ESA 95) tal-pagamenti ta' imgħax fuq ċedoli pagabbli lill-Anglo-Irish Bank (2), b’tali mod li reviżjoni ta' dik l-opinjoni tirriżulta f’reviżjoni tal-perkors għad-defiċit.
4. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri speċifikati fil-paragrafi 7 sa 9 qabel tmiem is-sena indikata, bl-iskadenzi eżatti għas-snin 2011-2013 speċifikati fil-Memorandum ta' Ftehim li għandu jiġi iffirmat bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet Irlandiżi. L-Irlanda għandha tkun lesta li twettaq miżuri addizzjonali ta' konsolidazzjoni biex tnaqqas id-defiċit għal inqas minn 3 % tal-PDG sal-2015 f’każ li jseħħu riskji negattivi għall-miri għad-defiċit imsemmija fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
5. Bl-għan li tinkiseb lura l-kunfidenza fis-settur finanzjarju, l-Irlanda għandha tirrikapitalizza b’mod xieraq, twettaq diżingranar malajr u tirristruttura bir-reqqa s-sistema bankarja kif stabbilit fil-Memorandum ta' Ftehim. F’dak ir-rigward, l-Irlanda għandha tiżviluppa u taqbel mal-Kummissjoni Ewropea, l-BĊE u l-FMI stateġija għall-istruttura, il-funzjonament u l-vijabbiltà futura tal-istituzzjonjiet ta' kreditu Irlandiżi li ser tidentifika kif ser jiġi assigurat li huma kapaċi joperaw mingħajr għajnuna tal-istat ulterjuri. B’mod partikolari, l-Irlanda għandha:
(a)
tieħu azzjoni sabiex tiżgura li l-Allied Irish Banks, il-Bank of Ireland, l-Educational Building Society u l-Irish Life and Permanent jiġu rrikapitalizzati, jekk meħtieġ, fil-forma ta' ekwità sabiex jiġi żgurat li jinżamm ir-rekwiżit ta' kapital minimu ta' 10,5 % tal-kapital ewlieni Tier-1, abbażi tar-riżultati tal-Analiżi dwar l-Adegwatezza Kapitali Prudenzjali għall-2011;
(b)
timplimenta fl-iqsar żmien possibbli d-diżvestiment tal-partiċipazzjonijiiet fil-banek li nkisbu matul il-kriżi, b’tali mod li jkun kompatibbli mal-istabbiltà finanzjarja u mal-kunsiderazzjonijiet dwar il-finanzi pubbliċi;
(c)
timplimenta pjan speċifiku għar-riżoluzzjoni tal-Anglo Irish Bank u l-Irish Nationwide Building Society, li jipprova jiminimizza t-telf ta' kapital b’konsegwenza tat-tħaddim ta' dawn l-istituzzjonijiet ta' kreditu li mhumiex vijabbli.
(d)
sa tmiem l-2010, tissottometti abbozz leġiżlattiv lill-Oireachtas (Parlament) dwar l-istabilizzazzjoni finanzjarja u r-ristrutturar tal-istituzzjonijiet ta' kreditu li ser, inter alia, tindirizza l-qsim tal-piż minn detenturi ta' bonds ta' dejn subordinat.
(e)
sa tmiem ta' Marzu 2011, tissottometti abbozz leġiżlattiv lill-Oireachtas dwar reġim ta' riżoluzzjoni speċjali għall-banek u s-soċjetajiet tal-bini, u kundizzjonijet imtejba għall-intervent kmieni f’banek li jkunu jinsabu f’diffikultà mill-Bank Ċentrali Irlandiż.
6. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin qabel tmiem l-2010:
L-adozzjoni ta' baġit għall-2011 li jinkludi miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali b’ammont totali ta' EUR 6 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fil-paragrafu 3. Il-baġit għandu jinkludi miżuri ta' dħul sabiex jinġabru, mill-inqas, EUR 1,4 biljun fl-2011, u li għandhom jinkludu t-tnaqqis tal-faxex tat-taxxa fuq l-introjtu u krediti jew miżuri ekwivalenti li jrendu EUR 945 000 000 fl-2011; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq il-pensjoni u tnaqqis ieħor marbut mal-pensjoni li jrendu EUR 155 000 000 fl-2011; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa li jrendi EUR 220 000 000 fl-2011; żieda fis-sisa u miżuri fiskali mixxellanji li jrendu EUR 80 000 000 fl-2011. Flimkien ma' dawn, il-baġit għandu jispeċifika li l-gvern se jfassal metodi biex irendi, mill-inqas, EUR 700 000 000 f’miżuri ta' darba u miżuri oħra matul l-2011. Il-baġit se jinkludi wkoll tnaqqis fin-nefqa kurrenti fl-2011 ta' mill-inqas, EUR 2,09 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa għal protezzjoni soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-servizz pubbliku; tnaqqis fil-pensjonijiet eżisteni għas-servizz pubbliku fuq bażi progressiva b’medja li taqbeż l-4 %; tfaddil fuq infiq ieħor inkluż tnaqqis fl-infiq fuq oġġetti u servizzi u f’pagamenti oħra ta' trasferiment; tnaqqis ta' mill-inqas EUR 1,8 biljun fin-nefqa kapitali pubblika meta mqabbla mal-pjanijiet għall-2011. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, għandhom jiġu kkunsidrati miżuri oħra li jżidu tfaddil komparabbli, b’konsultazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni.
7. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2011, skont l-ispeċifikazzjoni fil-Memorandum ta' Ftehim:
(a)
tnaqqis ta' 10 % fil-paga ta' impjegati ġodda mas-servizz pubbliku. Il-gvern Irlandiż għandu jikkunsidra wkoll aġġustament xieraq, li jinkludi l-kost tal-pagi tas-servizz pubbliku, sabiex jiġu kkumpensati nuqqasijiet potenzjali fit-tfaddil ipprojettat bħala riżultat ta' ineffiċjenzi amministrattivi u tnaqqis fin-numri tas-servizz pubbliku;
(b)
l-adozzjoni ta' baġit għall-2012 li jinkludi miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 3,6 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 3(3). L-abbozz tal-baġit għandu, b’mod partikolari, jinkludi miżuri ta' dħul li jrendu EUR 1,5 biljun f’sena sħiħa inkluż, inter alia, tnaqqis fil-faxex tat-taxxa fuq l-introjtu personali u krediti; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq pensjonijiet privati; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa; taxxa ġdida dwar il-proprjetà; riforma fit-taxxa fuq il-qligħ kapitali u t-taxxa fuq l-akkwisti kapitali; u, żieda fit-taxxa fuq il-karbonju. Dan il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis fl-infiq fl-2012 ta' EUR 2,1 biljun, inkluż tnaqqis fin-nefqa soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-settur pubbliku; aġġustamenti fil-pensjonijiet tas-settur pubbliku u f’nefqa oħra stipulata fil-Programm; u tnaqqis fl-infiq kapitali;
(c)
il-finalizzazzjoni ta' valutazzjoni indipendenti tat-trasferiment tar-responsabbiltà tal-provvista tas-servizzi tal-ilma mill-awtoritajiet lokali lil entità għall-provvista tal-ilma, u l-preparazzjoni ta' proposti għall-implimentazzjoni bl-għan li tibda tkun responsabbli għall-iffatturar mill-2012-2013;
(d)
l-adozzjoni ta' leġiżlazzjoni sabiex tiżdied l-età tal-pensjoni tal-istat għal 66 sena fl-2014, 67 fl-2021, u 68 fl-2028, bl-għan li tissaħħaħ is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi. Minbarra dan, id-drittijiet għall-pensjoni għall-impjegati ġodda mas-servizz pubbliku għandhom jiġu riformati b’effett mill-2011. Dan għandhu jinkludi reviżjoni tal-irtirar aċċellerat għal ċerti kategoriji ta' impjegati pubbliċi u indiċjar tal-pensjonijiet għall-prezzijiet tal-konsumatur. Il-pensjonijiet għandhom ikunu bbażati fuq introjti medji matul il-karriera. L-età tal-irtirar għal impjegati ġodda għandha tkun marbuta mal-età tal-irtirar għall-pensjoni tal-istat;
(e)
l-adozzjoni ta' miżuri li jsaħħu strateġija baġitarja kredibbli u l-qafas baġitarju. L-Irlanda għandha tadotta u timplimenta r-regola fiskali li kwalunkwe dħul addizzjonali mhux ippjanat matul il-perijodu 2011-l-2015, se jiġi allokat għat-tnaqqis tad-defiċit u d-dejn. Skont il-proposta stabbilita fil-Pjan ta' Rkupru Nazzjonali 2011-2014, l-Irlanda għandha tistabbilixxi kunsill baġitarju konsultattiv li jipprovdi valutazzjoni indipendenti dwar il-pożizzjoni u previżjonijiet baġitarji tal-gvern. L-Irlanda għandha tadotta liġi dwar ir-responsabbiltà fiskali li tintroduċi qafas ta' infiq fuq perjodu ta' żmien medju b’limiti multiannwali vinkolanti fuq l-infiq f’kull qasam. Din għandha tiġi adottata waqt li jitqiesu kwalunkwe riformi dwar governanza ekonomika riveduta fuq il-livell tal-Unjoni u għandha tibni fuq ir-riformi eżistenti;
(f)
L-Irlanda għandha tadotta bidliet leġiżlattivi biex jitneħħew restrizzjonijiet fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni f’setturi protetti inklużi, il-professjoni legali, is-servizzi mediċi u l-professjonijiet relatati mal-farmaċewtika;
(g)
ir-rikapitalizzazzjoni tal-banek domestiċi Irlandiżi sa livell inizjali ta' 12 % ta' kapital ewlieni tier 1, billi jitqiesu telf impost fuq self addizzjonali li għandu jiġi trasferit lin-NAMA u finanzjament ta' diżingranar bikri billi jkunu disponibbli EUR 10 biljun fis-sistema. Ir-rikapitalizzazzjoni għandha tieħu l-forma ta' ishma ta' ekwità (jew strumenti ekwivalent għall-Educational Building Society).
(h)
l-introduzzjoni ta' leġiżlazzjoni li tirriforma l-paga minima b’tali mod li tkattar il-ħolqien tal-impjiegi and taġixxi b’mod li tipprevjeni distorsjonijiet ikkaġunati minn pagi minimi settorjali, u impenn, bi ftehim mal-Kummissjoni, li titwettaq reviżjoni indipendenti tal-qafas ta' Ftehimiet ta' Impjiegi Reġistrati u l-Ordnijiet ta' Regolamentazzjoni ta' Impjiegi;
(i)
riforma tas-sistema tal-benefiċċju tal-qgħad sabiex jissaħħu l-inċentivi għal ħruġ bikri mill-qgħad. Miżuri ta' attivazzjoni għandhom jiġu msaħħa billi jiġu identifikati aħjar il-ħtiġijiet ta' dawk li qegħdin ifittxu mpjieg, u jiġu żviluppati sanzjonijiet biex jiġu żgurati t-tfittxija għal impjieg u t-taħriġ min-naħa tal-benefiċarji; din għandha tkun appoġġata minn monitoraġġ aktar effettiv. Il-mekkaniżmu tas-sanzjonijiet għandu jkun stabbilit b’tali mod li jwassal għal telf effettiv fl-introjtu mingħajr ma jippenalizza b’mod eċċessiv;
(j)
il-pubblikazzjoni ta' reviżjoni bir-reqqa tas-sistema ta' dejn personali u l-bidu tal-ħidma fuq riforma ta' leġiżlazzjoni li se tibbilanċja l-interessi kemm tal-kredituri kif ukoll tad-debituri;
(k)
il-preparazzjoni ta' rapport li jipprovdi valutazzjoni indipendenti tas-setturi tal-elettriku u tal-gass sabiex jassiti l-bżonnijiet ta' finanzjament pubbliku kif ukoll sabiex tiżdied il-kompetizzjoni. L-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni dwar ir-riżultat ta' din il-valutazzjoni bl-għan li jiġu stabbiliti miri xierqa;
(l)
it-tisħiħ tal-kompetizzjoni fis-swieq miftuħa; il-leġiżlazzjoni għandha tiġi riformata sabiex tiġġenera deterrenza aktar kredibbli billi jkunu previsti l-impożizzjoni possibbli ta' multi jew sanzjonijiet oħra f’ każijiet li jikkonċernaw il-kompetizzjoni. Flimkien ma' dan, ikun meħtieġ li l-awtoritajiet dwar il-kompetizzjoni jidentifikaw setturi li huma effettivament barra mill-ambitu tal-liġi dwar il-kompetizzjoni u li jidentifikaw proċessi sabiex jiġu indirizzati dawk l-esklużjonijiet;
(m)
jiġi mħeġġeġ it-tkabbir fis-settur tal-bejjiegħa; il-gvern se jwettaq studju biex jeżamina l-impatt ekonomiku tal-eliminazzjoni tad-distakk attwali fid-daqs tas-siti tal-bejgħ bl-għan li tissaħħaħ il-kompetizzjoni u jonqsu l-prezzijiet għall-konsumaturi. L-implimentazzjoni tal-politika tal-istudju se tiġi diskussi mal-Kummissjoni.
8. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2012, skont l-ispeċifikazzjonjijiet fil-Memorandum ta' Ftehim:
(a)
l-adozzjoni ta' baġit għall-2013, inkluż miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali li jammontaw, mill-inqas, għal EUR 3,1 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 3(3). B’mod partikolari, il-baġit għandu jinkludi miżuri ta' dħul sabiex jinġabar, mill-inqas, EUR 1,1 biljun (li jinkludi r-riport mill-2012), inkluż: tnaqqis fil-faxex ta' taxxa fuq l-introjtu personali u krediti; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq pensjonijiet privati; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa u l-introduzzjoni ta' taxxa fuq il-proprjetà. Il-baġit għandu jinkludi wkoll tnaqqis fin-nefqa fl-2013 ta' mill-inqas, EUR 2 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa għal protezzjoni soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-servizz pubbliku; aġġustament fil-pensjonijiet tas-servizz pubbliku; tnaqqis fin-nefqa stipulata fil-Programm; u tnaqqis fl-infiq kapitali;
(b)
it-tressiq ta' leġiżlazzjoni lill-Oireachtas sabiex issir riforma tas-sistema tad-dejn personali bl-għan li jiġi żgurat bilanċ aħjar bejn l-interessi tal-kredituri kif ukoll tad-debituri.
9. Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni bla xkiel tal-kundizzjonalità tal-Programm u sabiex l-iżbilanċi jerġgħu lura f’livelli sostenibbli, il-Kummissjoni għandha tipprovdi pariri u gwida kontinwi dwar riformi fiskali, dawk tas-suq finanzjarju kif ukoll dawk strutturali. F il-qafas tal-assistenza li ser iġi provduta lill-Irlanda, flimkien mal-FMI u b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew, hija għandha tirrevedi perjodikament l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tal-miżuri miftiehma, u għandha tirrakkomanda korrezzjonijiet meħtieġa bl-għan li jissaħħu t-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi, tiġi żgurata l-konsolidazzjoni fiskali meħtieġa u jiġu minimizzati impatti soċjali li jagħmlu ħsara, b’mod partikolari, fir-rigward tal-aktar membri vulnerabbli tas-soċjetà Irlandiża.
Artikolu 4
L-Irlanda għandha tiftaħ kont speċjali mal-Bank Ċentrali tal-Irlanda għall-ġestjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Irlanda.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Diċembru 2010.