PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 492/2010
tat-3 ta’ Ġunju 2010
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u fl-Indoneżja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. MIŻURI FIS-SEĦĦ
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 435/2004 (2), il-Kunsill impona, wara investigazzoni ta’ antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), dazju definittiv kontra d-dumping fuq importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”) u fl-Indoneżja (flimkien “il-pajjiżi kkonċernati”).
2. L-INVESTIGAZZJONI PREŻENTI
2.1. TALBA GĦAL REVIŻJONI
(2)
Saret talba għal reviżjoni tal-iskadenza fil-11 ta’ Diċembru 2008 minn Productos Aditivos S.A., il-produttur uniku fl-Unjoni taċ-ċiklamat tas-sodju.
(3)
It-talba ssejset fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx li tirriżulta fi tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
2.2. TNEDIJA
(4)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat tal-Pariri, li kien hemm biżżejjed evidenza għal bidu ta’ analiżi ta’ skadenza, il-Kummissjoni bdiet investigazzjoni skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku b’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) fl-10 ta’ Marzu 2009 (“l-avviż ta’ tnedija”).
2.3. IL-PERJODU TA’ INVESTIGAZZJONI
(5)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà jew rikorrenza tad-dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-31 ta’ Diċembru 2008 (“perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “RIP”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sa tmiem l-RIP (“il-perjodu kkunsidrat”).
3. IL-PARTIJIET IKKONĊERNATI MINN DIN L-INVESTIGAZZJONI
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produttur applikant tal-Unjoni, importaturi magħrufa, fornituri u utenti, il-produtturi esportaturi magħrufa taċ-Ċina u l-Indoneżja u l-awtoritajiet tal-pajjiżi kkonċernati bil-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(7)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jwasslu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż ta’ tnedija, iżda ħadd ma ppreżenta talba bħal din lill-Kummissjoni.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi kollha magħrufin fiċ-Ċina u fl-Indoneżja. Żewġ kumpaniji miċ-Ċina, it-tnejn jappartjenu lill-grupp ibbażat f’Ħong Kong, Rainbow Rich Industrial Ltd., u żewġ kumpaniji mill-Indoneżja, indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw u wieġbu l-kwestjonarju dwar id-dumping.
(9)
Żewġ produtturi Ċiniżi oħra, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, u Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ippreżentaw irwieħhom. L-investigazzjoni oriġinali sabet li dawk il-kumpaniji ma kinux qed jagħmlu dumping fis-suq tal-Unjoni. Bħala konsegwenza, Fang Da Food Additive (Shenzhen) u Fang Da Food Additive (Yan Quan) mhumiex soġġetti għar-reviżjoni ta’ skadenza preżenti.
4. IL-VERIFIKA TAL-INFORMAZZJONI LI WASLET
(10)
Il-Kummissjoni ġabret u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-għan li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping u d-dannu u tal-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
4.1.
PRODUTTURI ESPORTATURI FIR-REPUBBLIKA POPOLARI TAĊ-ĊINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
u l-kumpanija relatata Rainbow Rich Industrial Ltd. (Ħong Kong)
4.2.
PRODUTTURI ESPORTATURI FL-INDONEŻJA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUTTUR TAL-INDUSTRIJA FL-UNJONI
-
Productos Aditivos S.A., Spanja
4.4.
NEGOZJANT/IMPORTATUR MHUX RELATAT
-
Beneo Palatinit GmbH, il-Ġermanja
4.5.
UTENT
-
Schweppes International Ltd, il-Pajjiżi Baxxi
5. L-IŻVELAR
(11)
Il-partijiet kollha kienu informati bil-fatti u bil-konsiderazzjonijiet essenzjali abbażi ta’ liema hu maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina miċ-Ċina u mill-Indoneżja.
(12)
Skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, il-partijiet ingħataw perjodu li matulu setgħu jressqu rappreżentazzjoni wara dan l-iżvelar.
(13)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub imressqa mill-partijiet tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet definittivi ġew modifikati skont dan.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(14)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni hu l-istess wieħed li kien fl-investigazzjoni oriġinali i.e. iċ-ċiklamat tas-sodju (“SC”) li joriġina miċ-Ċina u mill-Indoneżja (“il-prodott ikkonċernat”), bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2929 90 00.
(15)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali u konfermat fir-reviżjoni kurrenti, iċ-ċiklamat tas-sodju huwa prodott ta’ komodità użat bħala addittiv tal-ikel, permess fl-Unjoni Ewropea u f’ħafna pajjiżi oħra bħala sweetener għal ikel u xarbiet bi ftit kaloriji u tad-dieta. Huwa użat ħafna bħala addittiv mill-industrija tal-ikel kif ukoll mill-produtturi tal-ikel u xarbiet bi ftit kaloriji u tad-dieta tal-mejda. Jintużaw ukoll volumi żgħar mill-industrija farmaċewtika.
2. IL-PRODOTT SIMILI
(16)
Bħalma ġara fl-investigazzjoni oriġinali, intwera li l-prodott ikkonċernat prodott fiċ-Ċina u fl-Indoneżja u mibjugħ fl-Unjoni huwa identiku f’termini ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-użi għall-prodott magħmul u mibjugħ mill-applikant fis-suq tal-Unjoni, jew jixbaħ lil dak prodott u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja li serva wkoll bħala pajjiżi analogu għall-iskop biex ikun stabbilit il-valur normali fir-rispett taċ-Ċina.
(17)
Għalhekk, dawk il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. RIMARKI PRELIMINARI
(18)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qiegħed preżentament iseħħ u, jekk iva, jekk l-iskadenza tal-miżuri kinitx se twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping. Tajjeb li jitfakkar li f’dan il-kuntest tal-investigazzonijiet skont dak l-artikolu, it-trattament tal-ekonomija tas-suq (“MET”) ma jiġix ikkunsidrat mill-ġdid.
(19)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, intużat l-istess metodoloġija ġenerali fl-investigazzjoni oriġinali, dment li ma nbidlux iċ-ċirkostanzi. Sabiex tkun stabbilita l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping, ittieħed kampjun ta’ tranżazzjonijiet billi nġabret id-dejta ta’ erba’ xhur, l-aħħar xahar ta’ kull kwart tal-RIP, skont il-prattika standard. Ir-riżultat kien verifikat ukoll bl-analiżi ta’ numru ta’ tranżazzjonijiet oħra. L-ebda operatur ma kkontesta dan l-approċċ.
(20)
Dejta tal-Eurostat uriet li matul l-RIP, bejn 3 000 u 5 000 tunnelati tal-prodott ikkonċernat kienu importati fl-Unjoni. Fosthom, aktar minn 90 % ġew miċ-Ċina u l-bqija mill-Indoneżja. Prattikament l-ebda importazzjonijiet ma ġew reġistrati minn pajjiżi oħra.
2. DUMPING TA’ IMPORTAZZJONIJIET MATUL IL-PERJODU TA’ INVESTIGAZZJONI
2.1. IR-REPUBBLIKA POPOLARI TAĊ-ĊINA
2.1.1. Pajjiż analogu
(21)
Bl-eċċezzjoni għal kumpaniji li ngħataw il-MET fl-investigazzjoni oriġinali, il-valur normali għaċ-Ċina kien stabbilit skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(22)
Fl-investigazzjoni ta’ qabel intużat l-Indoneżja bħala pajjiż xieraq b’ekonomija ta’ suq bil-għan li jiġi stabbilit valur normali fir-rigward taċ-Ċina.
(23)
Din l-għażla kienet proposta mill-Kummissjoni fl-avviż tat-tnedija u l-ebda parti interessata ma opponiet din l-għażla fil-limiti taż-żmien.
(24)
Il-prezzijiet fl-Indoneżja kienu kkunsidrati surrogat raġonevoli għall-prezzijiet fiċ-Ċina għaliex l-Indoneżja għandha suq domestiku kompetittiv, b’importazzjonijiet li qed jiżdiedu miċ-Ċina u fejn ta’ mill-inqas joperaw sitt produtturi. Barra minn hekk, jidher li l-prodott li qed ikun investigat hu prodott biss fl-Unjoni, fiċ-Ċina u l-Indoneżja. Ma kienet ippreżentat l-ebda evidenza bil-maqlub fl-investigazzjoni kurrenti.
(25)
Għalhekk, l-Indoneżja intużat bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq analogu għall-iskop ta’ din ir-reviżjoni.
2.1.2. Produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw
2.1.2.1. Rimarki preliminari
(26)
Kif stabbilit fil-premessa (8), iż-żewġ produtturi li jappartjenu lill-grupp ibbażat f’Ħong Kong, “Rainbow Rich Industries”, ikkooperaw f’din ir-reviżjoni. Jirrappreżentaw aktar min-nofs l-esportazzjonijiet tal-Unjoni matul l-RIP. Meta ma jitqisux il-volumi ta’ prdouzzjoni u bejgħ tal-kumpaniji mhux suġġetti għall-proċedimenti, il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw aktar minn tliet kwarti tal-produzzjoni Ċiniża totali u kważi n-nofs tal-kapaċità tagħha. Din ir-rappreżentazzjoni f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni hija aktar minn 80 %. Ikkunsidrat dan il-livell ta’ kooperazzjoni, l-informazzjoni dettaljata miksuba mill-esportaturi li kkooperaw intużat bħala sors għall-valutazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping inġurjuż miċ-Ċina.
(27)
Waħda minn dawk li kkooperaw, Golden Time Enterprises (Shenzhen), esportat kwantitajiet sinifikattivi lejn l-Unjoni fl-RIP, filwaqt li l-kumpanija oħtha, Jintian Enterprises (Nanjing), ma esportatx lejn l-UE sa mill-impożizzjoni tal-miżuri. Id-dejta miġbura waqt il-mawra tal-verifika fuq il-post tal-kumpanija li ma esportatx, Jintian Enterprises (Nanjing), madankollu din ippermettiet tassew għal ħarsa aktar dettaljata fis-suq domestiku Ċiniż, fejn il-kumpanija żżomm parti sinifikattiva tas-sehem tas-suq tal-kapaċità installata.
(28)
Matul l-investigazzjoni, kumpanija Ċiniża allegat li nżammu laqgħat regolari bejn il-produtturi domestiċi ewlenin biex jiffissaw prezz ta’ referenza għas-suq domestiku Ċiniż. Ikkunsidrata l-pożizzjoni dominanti ta’ dawk il-produtturi, dan l-arranġament jidher li jżomm b’suċċess il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi f’livell relattivament għoli.
2.1.2.2. Valur normali
(29)
Il-valur normali għall-Golden Time Enterprises (Shenzhen) kien ikkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ kollu domestiku matul l-RIP, imħallas jew li jista’ jitħallas mill-konsumaturi indipendenti, tat-tip in kwistjoni.
2.1.2.3. Prezz tal-esportazzjoni
(30)
Il-prezz tal-esportazzjoni lill-Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) kien il-prezz debitament aġġustat attwalment imħallas jew li jista’ jitħallas għall-prodott meta mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-UE.
2.1.2.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(31)
Il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni għal kull tip ta’ prodott ikkonċernat, fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ. Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, u għall-iskop li jiġi żgurat tqabbil ġust, id-differenzi f’fatturi li ġew allegati u murija li jolqtu l-prezz u t-tqabbil tal-prezzijiet ġew ikkunsidrati. Saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija oċeana u domestika, l-assigurazzjoni, il-kreditu, it-tqandil u l-imballaġġ.
2.1.2.5. Marġini tad-dumping
(32)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping ġie stabbilit għal kull tip ta’ prodott fuq il-bażi ta’ paragun tal-valur normali medju peżat mal-prezzijiet medji differenzjati tal-esportazzjoni fl-istess livell ta’ kummerċ. Dan il-paragun wera l-eżistenza ta’ dumping matul l-RIP, f’livell sinifikattivament ogħla minn dak stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Il-marġni tad-dumping medju peżat espress bħala perċentwali tal-valur CIF fil-fruntiera tal-Unjoni kien ta’ 30 % għall-Golden Time Enterprises.
2.1.3. Produtturi esportaturi Ċiniżi oħrajn
2.1.3.1. Rimarki preliminari
(33)
L-importazzjonijiet li kien fadal miċ-Ċina jgħodd għal anqas minn 5 % tal-konsum fl-Unjoni.
(34)
Il-Kummissjoni bbażat il-konklużjonijiet tagħha dwar il-produtturi esportaturi Ċiniżi li kien baqa’ fuq id-dejta miġbura mill-investigazzjoni u fuq l-istatistika uffiċjali tal-Eurostat.
2.1.3.2. Valur normali
(35)
Il-valur normali għall-esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx kien stabbilit bħala l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku medju peżat tal-produtturi Indoneżjani li kkooperaw lill-konsumaturi indipendenti.
2.1.3.3. Prezz tal-esportazzjoni
(36)
Il-prezz tal-esportazzjoni għall-esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra aktar b’saħħitha, dan sar b’referenza għall-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni taċ-CIF medju miksub mill-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat matul l-RIP.
2.1.3.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(37)
Il-valur normali medju peżat li nstab għall-bqija tal-esportaturi Ċiniżi tqabbel mal-prezz medju peżat tal-valur normali tal-produtturi Indoneżjani verifikati, abbażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ.
(38)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, ġew magħmula aġġustamenti fl-ispejjeż tal-merkanzija fuq il-baħar u domestika, l-assigurazzjoni, it-tqandil u l-imballaġ. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar b’saħħitha, l-aġġustamenti huma bbażati fuq spejjeż verifikati tal-esportatur Ċiniż li kkoopera.
2.1.3.5. Marġini tad-dumping
(39)
Il-marġini tad-dumping kien ikkalkulat bħala l-ammont li bih il-valur normali, kif ikkalkulat fil-premessa (35) jaqbeż il-prezz tal-esportazzjoni, kif stabbilit fil-premessa (36). Ir-riżultati miksuba hekk juru kontinwazzjoni ċara tal-prattiċi tad-dumping fuq perjodu tal-validità tal-miżuri, b’marġini ta’ dumping ta’ aktar minn 5 %.
2.1.4. Il-konklużjonijiet dwar id-dumping miċ-Ċina
(40)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping kompla miċ-Ċina matul il-perjodu tal-applikazzjoni tal-miżuri.
2.2. L-INDONEŻJA
2.2.1. Rimarki preliminari
(41)
Kif stabbilit fil-premessa (8), żewġ produtturi kkooperaw f’din ir-reviżjoni, PT Golden Sari u PT Tunggak Waru Semi. Ir-rappreżentanza f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni kienet ta’ bejn 40 % u 60 % matul l-RIP (4).
(42)
Id-dejta miġbura mill-Kummissjoni żvelat li hemm mill-inqas erba’ produtturi oħra tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja. Skont dik id-dejta, il-produtturi li kkooperaw kienu jgħoddu għal madwar terz tal-produzzjoni u l-kapaċità totali Indoneżjana. Għalhekk, il-kooperazzjoni mill-Indoneżja f’din ir-reviżjoni kienet baxxa.
(43)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, u skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, l-informazzjoni dwar il-prezzijiet domestiċi, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi oħra, il-produzzjoni u l-kapaċità fl-Indoneżja għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li ma kkooperawx kienet ibbażata fuq l-aqwa fatti disponibbli, inklużi l-ilment u l-informazzjoni disponibbli pubblikament. L-awtoritajiet Indoneżjani rilevanti kienu notifikati bl-applikazzjoni tal-Artikolu 18 u r-raġunijiet tiegħu. L-ebda kummenti ma kienu ppreżentati mill-awtoritajiet Indoneżjani f’dan ir-rispett.
(44)
Fost it-tnejn li kkooperaw, waħda biss, PT Golden Sari, esportat lejn l-Unjoni matul l-RIP. Filwaqt li ma setgħetx tkun stabbilita marġini ta’ dumping għal PT Tunggak Waru Semi, peress li din il-kumpanija ma esportatx lejn l-Unjoni matul l-RIP, madankollu d-dejta tagħha kienet użata biex tinkiseb informazzjoni, inter alia, dwar il-produzzjoni, il-kapaċitajiet u l-esportazzjonijiet lejn swieq terzi biex ippermettiet ħarsa aktar dettaljata fis-swieq Indoneżjani domestiċi u ta’ esportazzjoni.
2.2.2. Produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw
2.2.2.1. Valur normali
(45)
Il-valur normali għall-PT Golden Sari kien ikkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ kollu domestiku matul l-RIP, imħallas jew li jista’ jitħallas mill-konsumaturi indipendenti, tat-tip in kwistjoni.
2.2.2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(46)
Il-prezz tal-esportazzjoni għall-PT Golden Sari kien stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew li setgħu tħallsu matul l-RIP lill-konsumaturi indipendenti fl-Unjoni.
2.2.2.3. Paragun bejn il-prezzijiet
(47)
Il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ.
(48)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija internazzjonali, l-assigurazzjoni, il-merkanzija domestika, l-imballaġġ u l-kreditu.
2.2.2.4. Marġini tad-dumping
(49)
Ir-riżultat ta’ dan it-tqabbil tal-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni wera li ma sar l-ebda dumping matul l-RIP mill-kumpanija PT Golden Sari.
2.2.3. Produtturi esportaturi Indoneżjani oħrajn
2.2.3.1. Rimarki preliminari
(50)
Kif issemma fil-premessa (43), minħabba livell baxx ta’ kooperazzjoni għall-Indoneżja, il-marġini ta’ dumping ta’ esportaturi li ma kkooperawx kienet determinata skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, i.e. abbażi tal-fatti disponibbli.
2.2.3.2. Valur normali
(51)
Il-valur normali kien ikkalkulat bħala valur normali medju peżat li kien ikkalkulat għal żewġ produtturi li kkooperaw.
2.2.3.3. Prezz tal-esportazzjoni
(52)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra aktar b’saħħitha, il-prezz tal-esportazzjoni għall-esportaturi Indoneżjani li ma kkooperawx kien determinat abbażi tal-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni taċ-CIF medju miksub mill-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat matul l-RIP.
2.2.3.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(53)
Il-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni għall-Indoneżja miksub b’dan il-mod, tqabbel fuq il-livell tal-fabbrika mal-valur normali medju peżat stabbilit għall-produtturi Indoneżjani li kkooperaw.
(54)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija internazzjonali, l-assigurazzjoni, il-merkanzija domestika, it-tqandil, l-imballaġġ u l-kreditu.
2.2.3.5. Marġini tad-dumping
(55)
Il-paragun tal-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni kif stabbilit hawn fuq, urew l-eżistenza ta’ dumping. Il-marġini tad-dumping li nstab, bħala persentaġġ tal-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntieri tal-Unjoni taċ-CIF, kien qrib it-30 %.
2.2.4. Il-konklużjonijiet dwar id-dumping mill-Indoneżja
(56)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping kompla għal parti sinifikattiva tal-produtturi Indoneżjani matul il-perjodu tal-applikazzjoni tal-miżuri.
3. ŻVILUPP TAL-IMPORTAZZJONIJIET JEKK JITĦASSRU L-MIŻURI
(57)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie investigat jekk id-dumping aktarx li jissokta jew iseħħ mill-ġdid meta ssir l-iskadenza possibbli tal-miżuri fis-seħħ kontra ċ-Ċina u l-Indoneżja.
(58)
Sabiex ikun stabbilit jekk id-dumping aktarx li jissokta jew iseħħ mill-ġdid, jekk jitħassru l-miżuri, il-Kummissjoni eżaminat l-informazzjoni disponibbli dwar iċ-ċirkostanzi tal-esportaturi u l-kundizzjonijiet tas-suq. L-analiżi kienet prinċipalment ibbażata fuq informazzjoni mogħtija fit-tweġibiet ta’ kwestjonarju tal-produtturi li kkooperaw u vverifikati waqt mawriet ta’ verifika fuq il-post. Intużaw sorsi oħra ta’ informazzjoni, bħalma huma l-istatistika tal-importazzjonijiet tal-Eurostat u l-istatistika uffiċjali dwar l-esportazzjonijiet u s-suq tal-pajjiżi konċernati.
3.1. IĊ-ĊINA
3.1.1. Rimarki preliminari
(59)
Kif stabbilit fil-premessa (26), il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw aktar mit-tliet kwarti tal-produzzjoni Ċiniża matul l-RIP. Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni huwa għoli, kien determinat li informazzjoni b’saħħitha dwar l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni matul l-RIP setgħet tinġabar direttament mill-produttur esportatur. B’mod aktar ġenerali, dejta li tikkonċerna s-suq domestiku Ċiniż inġabret mill-produtturi miż-żewġ produtturi verifikati.
(60)
ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni wriet li d-dumping mill-kumpaniji Ċiniżi kkonċernati minn din ir-reviżjoni kompla fuq livell li kien konsiderevolment ogħla minn dak stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
3.1.2. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(61)
Skont id-dejta miġbura mill-Kummissjoni matul l-investigazzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni liberament disponibbli tal-kumpaniji kkonċernati minn din ir-reviżjoni fiċ-Ċina hija ħafna drabi akbar id-daqs tas-suq tal-Unjoni. L-investigazzjoni wriet li l-konsum domestiku fiċ-Ċina mhix probabbli li jassorbi sa xi punt sinifikattiv għal din il-kapaċità żejda.
(62)
Produttur Ċiniż argumenta li kellu l-intenzjoni li jnaqqas b’mod konsiderevoli l-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu wara l-RIP. Madankollu, ma ngħatat l-ebda evidenza tanġibbli f’dan ir-rigward. Anke jekk din teoretikament twassal għal tnaqqis fil-kapaċità Ċiniża, madankollu toħloq inċentiv għall-bqija tal-produtturi Ċiniżi li jżidu l-użu tal-kapaċità liberament disponibbli sabiex jimtela l-vojt li jinqala’ fl-esportazzjonijiet taċ-Ċina.
(63)
Barra minn hekk, l-abbiltà tas-swieq ta’ pajjiż terz li jassorbi volumi addizzjonali sinifikattivi tal-importazzjonijiet hija limitata. Biex nibdew, diversi pajjiżi kbar ma jimportawx il-prodott konċernat għal raġunijiet regolatorji (inter alia l-Istati Uniti, l-Indja, il-Ġappun, il-Messiku, il-Korea t’Isfel u l-Lvant Nofsani kollu). Barra minn hekk, skont l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni, il-bqija tas-swieq imdaqqsa għaċ-ċiklamat tas-sodju (l-Amerika t’Isfel, l-Afrika t’Isfel u l-Ażja) mhumiex probabbli li jikbru b’mod sinifikattiv fis-snin li ġejjin. Għalhekk, is-suq tal-Unjoni se jibqa’ opportunità ewlenija għall-prodott, attraenti mhux biss minħabba d-daqs tiegħu, iżda wkoll minħabba l-eżistenza ta’ kanali ta’ distribuzzjoni magħrufin sew u stabbiliti sew, għall-importazzoni tal-prodott.
(64)
Fl-aħħar kien ikkunsidrat jekk il-kapaċità żejda setgħetx tkun kanalata fil-manifattura ta’ prodotti oħrajn fil-kumpaniji involuti. Madankollu, dan ma jkunx probabbli peress li l-produtturi vverifikati ma jimmanifatturawx xi prodott ieħor fi kwantitajiet sinifikattivi u m’hemmx evidenza li produtturi oħrajn Ċiniżi taċ-ċiklamat tas-sodju jistgħu jaqilbu b’mod faċli għal prodotti oħra.
(65)
Il-futur jindika kontinwazzjoni probabbli ta’ volumi kbar għall-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħassru.
3.1.3. Relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Unjoni u l-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż
(66)
Il-Kummissjoni sabet li l-volumi kbar ta’ importazzjonijiet miċ-Ċina saru bi prezzijiet fl-Unjoni li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż. Il-prezzijiet tal-bejgħ ta’ dawk l-importazzjonijiet, meqjus il-livell u s-sehem tagħhom fis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi, għandhom jitqiesu bħala prezz ta’ referenza fl-Unjoni: esportaturi Ċiniżi oħra li jixtiequ jidħlu fis-suq bi kwantitajiet sinifikattivi fil-probabbiltà sħiħa jallinjaw irwieħhom ma’ dawn il-prezzijiet baxxi, u għalhekk jidħlu fid-dumping.
3.1.4. Relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż
(67)
Il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi vverifikati lejn pajjiżi terzi mal-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż, biex teżamina aktar l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Ċiniżi fil-każ li l-miżuri kellhom jitneħħew.
(68)
Instab li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi kienu konsistentement aktar baxxi mill-prezzijiet domestiċi u jaqblu mal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-UE li tenfasizza xejra ta’ aġir ta’ dumping li jidher li hu strutturali f’dan is-settur fiċ-Ċina.
3.1.5. Relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni
(69)
Il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn pajjiżi terzi mal-prezzijiet ewlenin fl-Unjoni, sabiex tistabbilixxi jekk hemmx inċentiv beix jinqalbu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni f’każ li l-miżuri kellhom jitneħħew.
(70)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn pajjiżi terzi kienu ġeneralment jaqblu mal-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni. Dan jikkonferma li l-esportaturi Ċiniżi mhumiex probabbli li jaqilbu l-esportazzjonijiet mill-UE għal swieq oħrajn.
3.1.6. Il-konklużjonijiet dwar iċ-Ċina
(71)
Il-valutazzjoni tal-fatturi msemmija hawn fuq juru li l-esportaturi konċernati mir-reviżjoni komplew jesportaw volumi sinifikattivi ħafna tal-prodott konċernat lejn l-Unjoni bi prezzijiet iddampjati. Esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi oħra jsiru wkoll bi prezzijiet iddampjati li juru xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping. Il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi huma għoljin u m’hemmx indikazzjonijiet li se jonqsu fil-futur prevedibbli. Ġaladarba hemm kapaċità kbira liberament disponibbli tal-esportaturi Ċiniżi, in-nuqqas ta’ opportunitajiet oħra mdaqqsa għal tali kapaċità u l-attrazzjoni tas-suq tal-UE, għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li jidderieġu l-volumi l-kbar bi prezzijiet iddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jineħħew.
(72)
Ġaladarba kienu kkunsidrati d-dejta u l-informazzjoni hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping miċ-Ċina hu probabbli li jkompli jew jerġa’ jseħħ jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
3.2. L-INDONEŻJA
3.2.1. Rimarki preliminari
(73)
Kif spjegat fil-premessa (42), il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw minoranza tal-produzzjoni u l-kapaċità Indoneżjana u, għalhekk, l-Artikolu 18 kien applikat.
(74)
ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni kkonkludiet li d-dumping mill-Indoneżja kompla fl-RIP għall-produtturi li ma kkooperawx.
3.2.2. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(75)
Matul ir-reviżjoni, kien stabbilit li l-kapaċità liberament disponibbli fl-Indoneżja hija akbar mit-tliet kwarti tad-daqs tas-suq tal-Unjoni. Anke jekk l-esportatur li kkoopera kien se jkun eskluż, il-bqija tal-kapaċità libera tibqa’ tgħodd għal nofs is-suq tal-Unjoni. Statistika uffiċjali Indoneżjana turi li l-produtturi Indoneżjani jidhru li qed jitilfu l-ishma fis-suq minħabba politika aggressiva ta’ pprezzar tal-kompetituri Ċiniżi kemm fis-suq domestiku kif ukoll f’dak internazzjonali. Għalhekk huwa probabbli li l-kapaċità liberament disponibbli tal-Indoneżja se tikber aktar fil-futur qrib.
(76)
Kien eżaminat jekk il-kapaċità totali liberament disponibbli fl-Indoenżja tista’ tkun assorbita minn bejgħ lil pajjiżi terzi iżda kif ġie konkluż fil-premessa (63), is-swieq tal-pajjiżi terzi mhumiex previsti li se jassorbu b’mod sinifikattiv il-kapaċità żejda li hemm. Kien ezaminat ukoll jekk il-kapaċità żejda kinitx se tkun assorbita minn bejgħ fis-suq domestiku. Madankollu, kif intqal hawn fuq, skont id-dejta uffiċjali Indoenżjana, is-sehem tas-suq tal-produtturi Indoneżjani fis-suq domestiku qed jiċkien taħt pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Fl-aħħar nett, il-possibbiltà ta’ qlib tal-produzzjoni għal prodotti oħra simili tqies; għall-istess raġuni stabbilita fil-premessa (64), mhux probabbli li l-kapaċità żejda se tkun tista’ tintuża b’dan il-mod.
(77)
Bħala konklużjoni, il-kapaċità disponibbli kbira u dejjem tikber fl-Indoneżja tkun, għal limitu sinifikattiv, diretta lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew.
3.2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Unjoni u l-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan
(78)
Il-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan huma ogħla mill-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni minkejja l-pressjoni li qiegħda tikber magħmula mill-esportazzjonijiet Ċiniżi fis-suq Indoneżjan. Ġaladarba l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni għal prodott daqshekk omoġenu huma baxxi, huma jkunu l-prezz ta’ referenza li miegħu l-esportaturi Indoneżjani probabbilment se jaqblu miegħu u għalhekk jużaw id-dumping jekk il-miżuri jiskadu. Din il-konsiderazzjoni hija applikabbli kemm għall-esportaturi li kkooperaw kif ukoll għall-esportaturi li ma kkooperawx.
(79)
Jekk il-miżuri jiskadu biss għall-Indoneżja u mhux għaċ-Ċina, dan jirrendi s-suq tal-Unjoni aktar attraenti għall-produtturi Indoenżjani minn perspettiva tal-prezzijiet. Tabilħaqq, mingħajr dazji antidumping, huma jkunu kapaċi jgħollu l-prezzijiet biex jieħdu vantaġġ tad-dazju antidumping li jibqa’ jitħallas mill-esportaturi Ċiniżi. Għandu jingħad ukoll li taħt xenarju simili fir-rigward tal-livelli u d-differenzjali fil-prezzijiet tal-esportaturi Ċiniżi u Indoneżjani kien evidenti fl-investigazzjoni oriġinali, dawn tal-aħħar esportaw volumi sinifikattivi lejn l-UE.
(80)
Fl-aħħar nett, għandu jkun innutat ukoll li l-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn l-UE naqsu konsistentement wara l-impożizzjoni tal-miżuri li ssaħħaħ il-konklużjoni li l-esportaturi Indoneżjani mhumiex kapaċi jew lesti li jbiegħu kwantitajiet sinifikattivi fis-suq tal-UE bi prezzijiet mhux iddampjati.
3.2.4. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan
(81)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-prezzijiet tal-esportazzjoni vverifikati tagħhom lejn pajjiżi terzi nstabu li huma ogħla mill-prezzijiet domestiċi Indoneżjani.
(82)
Dwar l-esportaturi li ma kkooperawx, ma kienx possibbli li tinkiseb dejta individwali matul l-investigazzjoni. Statistika Indoneżjana uffiċjali disponibbli dwar il-prezzijiet medji tal-esportazzjoni tal-esportazzjonijiet Indoneżjani kollha tidher li mhijiex preċiżi f’termini assoluti, prezzijiet tal-esportazzjoni mneffħa b’ammonti sinfikattivi ħafna. Madankollu, mill-istess statistika jista jiġi inferit li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jidhru li huma aktar baxxi mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Dan jindika li, għall-inqas għal parti sinifikattiva tal-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn pajjiżi terzi, se jkunu ddampjati wkoll. Fi kwalunkwe eventwalità, l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indoneżjana turi tnaqqis qawwi ta’ volumi tal-esportazzjoni li tindika li, bil-livelli ta’ prezzijiet kurrenti, l-esportaturi Indoneżjani qed ibatu mill-kompetizzjoni Ċiniża.
3.2.5. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fl-Unjoni
(83)
Għall-produttur li jikkoopera, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi nstabu li huma ġeneralment ogħla mil-livelli tal-prezzijiet fl-Unjoni. Madankollu, fir-rigward tal-bqija tal-produtturi Indoneżjani, l-istatistika uffiċjali Indoneżjana disponibbli tissuġġerixxi stampa opposta. Dan jindika li għal parti sinifikattiva tal-esportaturi Indoneżjani d-dumping se jeżisti wkoll meta jesportaw lejn pajjiżi terzi.
(84)
Din id-differenza fil-prezzijiet bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-bqija tad-dinja tissottolinea l-inċentiv tal-esportaturi Indoneżjani li jiddiversifikaw l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Din il-konklużjoni tissaħħaħ jekk il-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jitħallew jiskadu.
3.2.6. Konklużjonijiet dwar l-Indoneżja
(85)
Il-valutazzjoni tal-fatturi msemmija hawn fuq urew li l-esportazzjonijiet Indoenżjani għal firxa sinifikattiva saru bi prezzijiet iddampjati fl-Unjoni u fi swieq ta’ pajjiżi terzi li tissottolinea xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping. Ġaladarba l-kapaċità liberament disponibbli tal-esportaturi Indoenżjani hija kbira u hemm in-nuqqas ta’ opportunitajiet oħra mdaqqsa għal tali kapaċità, u l-attrazzjoni tas-suq tal-UE, għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li jidderieġu volumi kbar bi prezzijiet iddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew.
(86)
Wara li ġiet ikkunsidrata d-dejta u l-informazzjoni t’hawn fuq, ġie konkluż li dak id-dumping mill-Indoneżja huwa probabbli li se jkompli jew jerġa’ jseħħ jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
4. KUMMENT WARA L-KXIF
(87)
L-awtoritajiet Indoneżjani ma pprovdew l-ebda reazzjoni fiż-żmien limitat speċifikat għan-notifika li l-Artikolu 18 jista’ jkun applikat lill-produtturi li ma kkooperawx. Madankollu, wara l-kxif, l-awtoritajiet Indoneżjani kif ukoll wieħed mill-produtturi Indoneżjani li kkooperaw qalu li ż-żewġ produtturi Indoneżjani li kkooperaw jirrappreżentaw sezzjoni konsiderevoli tal-industrija Indoneżjana. Il-partijiet qalu li b’riżultat ta’ dan, il-grad ta’ kooperazzjoni tal-Indoneżja għandu jitqies bħala sinfikattiv u l-Artikolu 18 m’għandux japplika. Barra minn hekk, il-partijiet imsemmija hawn fuq qalu li peress diversi produtturi Indoneżjani ma esportawx lejn l-Unjoni matul l-RIP, ma kinux f’pożizzjoni li jikkooperaw. Fl-aħħar nett, intqal li, peress li wieħed mill-produtturi li kkooperaw jirrappreżenta parti estremament kbira tal-esportazzjonijiet Indoneżjani, dawk il-produtturi li kkooperaw għandhom jitqiesu bħala rappreżentanti tiegħu u l-fatt li d-dumping ma nstabx għal din il-kumpanija għandu jwassal għat-tneħħija tal-miżuri għall-Indoneżja.
(88)
Għandu jkun iċċarat li l-Artikolu 18 ma kienx applikat lill-produtturi li kkooperaw li d-dejta tagħhom ittieħdet kompletament in kunsiderazzjoni matul l-investigazzjoni. Dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 fuq il-bqija tal-produtturi Indoneżjani, isegwi li, fl-assenza ta’ informazzjoni minn dawn il-partijiet, is-servizzi tal-Kummissjoni ma kellhomx għażla oħra ħlief li jistrieħu fuq l-aħjar fatti disponibbli. ta’ min ifakkar li sabiex tkun valutata l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni u/jew rikorrenza tad-dumping fir-reviżjonijiet ta’ skadenza, is-servizzi tal-Kummissjoni għandhom jivvalutaw l-elementi li jikkonċernaw l-istat tat-totalità tal-industrija tal-pajjiż esportatur, bħalma huma l-kapaċità domestika, il-produzzjoni u l-prezzijiet u l-esportazzjonijiet lil pajjiżi terzi.
(89)
Peress li l-kumpaniji produtturi Indoneżjani li ma kkooperawx jirrappreżentaw parti kbira tal-industrija Indoneżjana f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn Unjoni kif ukoll f’termini ta’ produzzjoni u esportazzjonijiet lejn il-pajjiżi terzi, il-Kummissjoni tikkonferma l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 b’referenza għall-produtturi Indoneżjani li ma kkooperawx kif stabbilit fil-premessa (43).
(90)
Dwar it-talba biex jitneħħew il-miżuri fuq l-esportazzjonijiet Indoneżjani, għandu jun innutat li l-awtoritajiet Indoenżjani ma pprovdewx dejta li tsita’ tbiddel il-konklużjoni tal-Kummissjoni dwar ir-rappreżentanza tal-esportatur li kkoopera li tikkorrispondi għal bejn l-40 % u s-60 % tat-total ta’ esportazzjonijiet Indoneżjani matul l-RIP kif stabbilit fil-premessa (41). Għalhekk, l-esportatur li kkoopera li nstab li ma kienx iddampja ma jistax jitqies bħala rappreżentant tal-esportazzjonijiet kollha Indoneżjani. Il-bqija tal-esportazzjonijiet Indoneżjani saru bi prezzijiet iddampjati kif stabbilit fil-premessa (55). Għalhekk, il-konklużjoni li d-dumping kompla minn dik il-parti tal-esportazzjonijiet Indoneżjani hija kkonfermata. Barra minn hekk, in-nuqqas ta’ dumping mhux, per se, raġuni suffiċjenti biex ma jkomplux il-miżuri anti-dumping, jekk il-probabbiltà ta’ rikorrenza hija stabbilita, kif inhu l-każ fir-reviżjoni preżenti ta’ skadenza. Bħala konklużjoni, it-talba biex ma jitkomplewx il-miżuri abbażi ta’ nuqqas ta’ dumping mill-esportatur Indoneżjan li kkoopera ma setgħetx tkun aċċettata.
(91)
L-awtoritajiet Indoneżjani u produttur Indoneżjan li kkoopera talbu wkoll li l-figuri tal-esportazzjonijiet Indoenżjani totali lejn l-Unjoni jinkixfu totalment. Madankollu, wieħed irid ifakkar li l-indiċjar ta’ dik id-dejta (ara nota għall-premessa (41)) kienet neċessarja biex tipproteġi l-produttur esportatur Indoneżjan mill-kxif ta’ dejta sensittiva dwar in-negozju. Id-daqs żgħir ta-suq u n-numru limitat tal-partijiet interessati jiġġustifika l-indiċjar ta’ dawk il-figuri. Kollox ma’ kollox, hemm kawża ġusta biex tinżamm il-kunfidenzjalità u t-talba biex jinkixfu ċ-ċifri tal-esportazzjonijiet totali Indoneżjani lejn l-Unjoni għalhekk tista’ tkun aċċettata.
5. KONKLUŻJONI DWAR IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI U/JEW TA’ RIKORRENZA TA’ DUMPING
(92)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati minn din ir-reviżjoni huwa probabbli li se jkompli jekk il-miżuri jitneħħew.
D. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(93)
Iċ-ċiklamat tas-sodju huwa manifatturat fl-Unjoni minn produttur applikant, Productos Aditivos S.A. Għalhekk din il-kumpanija tqieset li tikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
2. IL-KONSUM FL-UNJONI
(94)
Dejta dwar il-konsum fl-Unjoni kien ibbażat fuq volumi akkumulati ta’ importazzjonijet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni bbażat fuq l-istatistika tal-Eurostat u fuq il-bejgħ totali vverifikat tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Peress li din id-dejta hija derivata minn żewġ sorsi u li l-bejgħ mill-applikant għandu jibqa’ kunfidenzjali, l-iżvilupp tal-konsum huwa rrappurtat hawn taħt f’indiċi.
(95)
Il-konsum fl-Unjoni tal-SC hija bejn 5 000 u 7 000 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat. Żdied b’6 % l-2005 u l-2006 u bi 15 % bejn l-2005 u l-2006. Dan naqas bi 18 % bejn l-2007 u l-RIP.
Tabella 1
Il-konsum fl-Unjoni
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
106
122
103
3. L-IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
3.1. AKKUMULAZZJONI
(96)
Il-Kummissjoni qieset jekk l-effetti tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv, abbażi tal-kriterji li ġew stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Dak l-Artikolu jipprovdi li l-effetti tal-importazzjonijiet minn żewġ pajjiżi jew aktar li fl-istess ħin ikunu soġġetti għal investigazzjonijiet ta’ antidumping għandhom ikunu vvalutati b’mod kumulattiv biss jekk jiġi ddeterminat li (a) il-marġini tad-dumping stabbilit f’relazzjoni mal-importazzjonijiet minn kull pajjiż huwa aktar minn de minimis kif ġie ddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u li l-volum tal-importazzjonijiet ta’ kull pajjiż mhux negliġibbli, u (b) valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet hija adattata fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodott simili tal-Unjoni.
(97)
F’dan ir-rispett, l-ewwel instab li l-marġini tad-dumping stabbiliti għal kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati kienu aktar minn de minimis. Barra minn hekk, il-volum tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping minn kull wieħed minn dawk il-pajjiżi ma kienx negliġibbli fis-sens tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, il-volum ta’ importazzjoni għaċ-Ċina u l-Indoneżja jirrappreżenta madwar il-50 % tal-konsum tal-Unjoni matul l-RIP. Fil-kakolazzjoni tal-volum tal-importazzjonijiet, l-importazzjonijiet mhux iddampjati kienu esklużi.
(98)
L-investigazzoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping u kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping u l-prodott simili tal-Unjoni kienu simili. Instab li, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, iċ-ċiklamat tas-sodju prodotti/mibjugħa mill-pajjiżi kkonċernati u dawk prodotti/mibjugħa mill-industrija Komunitarja jikkompetu kontra xulxin ladarba huma simili f’termini tal-karatteristiċi bażiċi tagħhom, mill-perspettiva tal-utent jistgħu jiġu skambjati wieħed mal-ieħor u jiġu distribwiti permezz tal-istess kanali ta’ distribuzzjoni. Il-prezzijiet relatati mal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għal miżuri u importazzjonijiet iddampjati mill-Indoneżja kienu wkoll fl-istess firxa ta’ kobor. Barra minn hekk, meta jitqabblu l-prezzijiet fuq l-istess livell ta’ kummerċ, dawn il-prezzijiet instabu li jqaċċtu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(99)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, tqies li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku kienu sodisfatti fir-rigward tal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għal miżuri u importazzjonijiet iddampjati mill-Indoneżja u l-effett ta’ dawn l-importazzjonijiet għandhom ikunu valutati b’mod kumulattiv.
3.2. VOLUM U SEHEM FIS-SUQ TAL-IMPORTAZZJONIJIET IDDAMPJATI
(100)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u mill-Indoneżja u l-ishma tagħhom fis-suq matul il-perjodu kkunsidrat kien kif ġej:
Tabella 2
Total tal-importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
109
198
195
Tabella 3
Sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
103
161
189
(101)
Il-volumi ta’ importazzjonijiet iddampjati kif ukoll is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat.
3.3. L-EVOLUZZJONI TAL-PREZZIJIET U L-IMĠIBA TAL-PREZZIJIET TAL-IMPORTAZZJONIJIET TAL-PRODOTT IKKONĊERNAT
3.3.1. L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(102)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati żviluppa kif ġej matul il-perjodu meqjus:
Tabella 4
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
103
104
99
(103)
Is-sors ta’ Tabella 4 ġej mid-dejta statistika disponibbli, inkluż l-Eurostat. Ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet ta’ importazzjoni fl-Unjoni turi żieda sal-2007 u wara tnaqqis matul l-RIP 'l isfel mil-livell tal-2005.
3.3.2. It-tqaċċit tal-prezzijiet
(104)
Għad-determinazzjoni tat-tqaċċit tal-prezzijiet, il-Kummissjoni bbażat l-analiżi tagħha fuq l-informazzjoni ppreżentata fl-andament tal-investigazzjoni mill-produtturi esportaturi miċ-Ċina li kkooperaw. Għal kumpaniji oħra miċ-Ċina u l-Indoneżja li ma kkooperawx fil-każ, it-tqaċċit fil-prezzijiet kien stabbilit b’referenza għad-dejta tal-Eurostat.
(105)
L-approċċ biex ikun ikkalkulat it-tqaċċit tal-prezzijiet isegwi dak tal-investigazzjoni oriġinali Il-prezzijiet tal-importazzjoni, inklużi d-dazji antidumping, tal-produttur esportatur tqabbel mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, abbażi ta’ medji peżati għall-istess kwalitajiet tal-prodott matul l-RIP. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati għal livell tal-fabbrika u mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjoni fil-fruntiera taċ-CIF tal-Unjoni li kienu jinkludu d-dazji antidumping u doganali. Dan it-tqabbil fil-prezzijiet sar fl-istess livell tal-kummerċ, aġġustati kif dovut meta meħtieġ, u wara tnaqqis ta’ ribassi u skonti.
Tabella 5
Tqaċċit fil-prezzijiet
2008 (RIP)
Iċ-Ċina:
-
Golden Time
21,6 %
-
Il-kumpaniji l-oħra
3,2 %
L-Indoneżja
-
Il-kumpaniji l-oħra
18,7 %
4. IMPORTAZZJONIJIET MINN PAJJIŻI OĦRA
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra kienu negliġibbli (anqas minn 50 tunnellata fis-sena) matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ma setax ikollu xi impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5. SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(106)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2005 sal-RIP.
(107)
Sabiex tkun rispettata l-informazzjoni dwar il-kummerċ kunfidenzjali, kien neċessarju li tkun ippreżentata l-informazzjoni li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni f’forma indiċata.
5.1. PRODUZZJONI, KAPAĊITÀ TA’ PRODUZZJONI U UŻU TAL-KAPAĊITÀ
(108)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 13 % mill-2005 sal-RIP. Hekk kif il-kapaċità tal-produzzjoni matul l-istess perjodu baqgħet l-istess, l-użu tal-kapaċità naqset b’10 % bi qbil mal-iżvilupp fil-produzzjoni.
Tabella 6
F’Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Kapaċità ta’ produzzjoni
100
100
100
100
Volum ta’ produzzjoni
100
106
88
87
Użu tal-kapaċità
100
106
88
87
5.2. BEJGĦ FL-UNJONI
(109)
Id-dejta fit-Tabella 7 tindika tnaqqis ċar fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Din il-qagħda hija furzata bil-fatt li l-konsum globali, kif jidher fit-Tabella 1, żdied bi 3 % matul l-istess perjodu. Is-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni waqa’ b’mod sinifikattiv bejn l-2005 u l-RIP. Dan hu f’kuntrast mal-ishma fis-suq dejjem jiżdiedu (ara l-premessa (100)) tal-importazzjonijiet iddampjati akkumulati miċ-Ċina u l-Indoneżja matul il-perjodu kollu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni żdiedet il-prezzijiet tal-bejgħ tal-unità fi sfond ta’ volumi li jonqsu. F’bilanċ, minkejja ż-żieda fil-prezzijiet tal-unità l-industrija tal-Unjoni baqgħet tiġġenera telf fuq iċ-ċiklamat tas-sodju fl-RIP.
Tabella 7
F’Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Volum tal-bejgħ
100
93
81
72
Sehem fis-suq
100
88
66
70
Il-prezz tal-bejgħ għal kull unità
100
100
108
123
5.3. ĦAŻNIET
(110)
Il-livell ta’ ħażna tal-produttur tal-Unjoni nbidlet b’mod sinifikattiv bejn l-2005 u l-RIP u waqgħet kważi bin-nofs matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Ħażna (tunnellati)
100
113
29
53
5.4. KAPAĊITÀ TA’ PROFITT
(111)
Minkejja titjib żgħir ġenerali, il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni baqgħet konsistentement negattiva matul il-perjodu kkunsidrat.
5.5. IMPJIEG, PRODUTTIVITÀ U PAGI
(112)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni naqsu b’19 % matul il-perjodu eżaminat. Il-produttività ta’ kull impjegat (stabbilit abbażi ta’ numru ta’ tunnellati prodotti diviż bin-numru tal-impjegati) żdiedet. L-ispejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat żdiedu b’5 % matul il-perjodu eżaminat.
Tabella 9
F’indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Impjiegi
100
88
91
81
L-ispiża tax-xogħol għal kull impjegat
100
99
81
105
Produttività (kull impjegat)
100
121
97
107
5.6. L-INVESTIMENTI, ID-DĦUL MILL-INVESTIMENT
(113)
Matul il-perjodu eżaminat, l-investimenti naqsu b’aktar min-nofs li tirrifletti stat ġenerali negattiv tal-produttur tal-Unjoni. Il-livell ta’ dħul mill-investiment espress bħala r-relazzjoni bejn il-profitt nett tal-produttur uniku tal-Unjoni u l-valur gross fuq il-karta tal-assi fissi tiegħu jirrifletti x-xejra ta’ profitabbiltà. Naqset b’mod drastiku bi kważi 80 % matul il-perjodu eżaminat.
Tabella 10
F’indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
L-Investiment
100
44
7
53
Dħul mill-Investimenti
100
54
20
21
5.7. LIKWIDITÀ U KAPAĊITÀ TA’ ĠBIR TA’ KAPITAL
(114)
Il-likwidità tal-industrija tal-Unjoni tista’ biss tkun eżaminata f’relazzjoni mal-attività kollha tal-industrija tal-Unjoni. Baqgħet kemxejn pożittiva fl-2005 iżda marret lura fil-perjodu ta’ wara u saret negattiva fil-bqija tal-perjodu eżaminat. Sar aktar diffiċli wkoll għall-industrija tal-Unjoni li tkabbar il-kapital minħabba t-telf li sofriet matul il-perjodu eżaminat.
5.8. KOBOR TAD-DUMPING
(115)
Id-dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati kompla matul l-RIP bl-eċċezzjoni tal-produttur esportatur Indoneżjan li kkoopera. Minħabba l-volum totali esportat u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati, dan l-impatt ma jistax jitqies negliġibbli.
5.9. IRKUPRU MINN DUMPING FL-IMGĦODDI
(116)
Miżuri anti-dumping ta’ importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fiċ-Ċina u l-Indoneżja kienu imposti f’Marzu 2004. F’dan il-perjodu biss irkupru parzjali tas-sitwazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni kienet osservata kif dettaljata hawn fuq.
5.10. IL-KONKLUŻJONI DWAR ID-DANNU
(117)
Il-preżenza ta’ importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi miċ-Ċina u mill-Indoneżja kibret b’mod sinifikattiv fis-suq tal-Unjoni. Xi indikaturi tad-dannu għall-industrija fl-Unjoni juru sinjali ta’ rkupru filwaqt li oħrajn jindikaw żvilupp negattiv.
(118)
Meta wieħed iqis is-sitwazzjoni ġenerali li qiegħda teħżien tal-uniku produttur tal-Unjoni kif ukoll il-kobor tal-volumi importati ddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja u t-tqaċċit sinifikattiv li nstab fil-prezzijiet, huwa kkunsidrat li l-Industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
6. IMPATT TAL-IMPORTAZZJONIJIET IDDAMPJATI MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI U L-IMPATT TA’ FATTURI OĦRA
6.1. IMPATT TAL-IMPORTAZZJONI DDAMPJATI MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
(119)
Kif stabbilit fil-premessa (100), il-volum akkumulat u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet ddampjati mill-pajjiżi kkonċernati kważi rduppjaw fil-perjodu eżaminat. Tqaċċit fil-prezzijiet sinifikanti nstab ukoll fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Meta wieħed iqis il-koinċidenza ċara fi żmien bejn id-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u ż-żieda sinifikattiva tal-importazzjonijiet akkumulati ddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja, dawn l-importazzjonijiet ikkawżaw dannu lill-industrija fl-Unjoni. Tabilħaqq, l-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kabbru l-penetrazzjoni tagħhom fis-suq tal-UE u ddominaw ishma tas-suq sinifikattivi li qabel kienu f’idejn il-produttur tal-Unjoni.
6.2. L-IMPATT TA’ FATTURI OĦRA
(120)
Il-Kummissjoni analizzat jekk xi fatturi magħrufin oħrajn barra mill-importazzjonijiet iddampjati setgħu kellhom piż fuq id-dannu kontinwu mill-produttur tal-Unjoni sabiex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn kwalunkwe tali fatturi ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet iddampjati.
6.2.1. L-impatt tal-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja
(121)
Il-volum tal-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kontinwament naqqsu fil-perjodu eżaminat. Il-prezzijiet korrispondenti ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu konsistentement ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet iddampjati. Għal dawn ir-raġunijiet, l-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja ma kkontribwewx għad-dannu li soffriet l-industrija fl-Unjoni.
6.2.2. Il-prestazzjoni fis-swieq tal-esportazzjoni
(122)
Il-bejgħ tal-esportazzjoni tal-produttur tal-Unjoni barra l-UE jirrappreżenta anqas mill-25 % tal-bejgħ totali tiegħu. Għall-kuntrarju ta’ bejgħ fl-Unjoni, il-profitabilità tal-bejgħ tal-esportazzjoni matul il-perjodu investigat tjiebet u għalhekk ma setgħetx tikkontribwixxi għad-dannu soffert mill-industrija tal-Unjoni.
6.2.3. Varjazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima
(123)
Il-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima tal-SC setgħu kellhom xi effett negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu dan il-fattur mhux suffiċjenti biex ikisser il-konnessjoni każwali bejn id-dannu soffert u l-importazzjonijiet iddampjati. Dan tal-aħħar kellu jkun affettwat mit-tibdiliet fil-prezzijiet tal-materja prima fi porporzjon simili bħall-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni peress li huma konnessi mill-qrib mal-prezzijiet taż-żejt u l-urea.
6.2.4. Tibdiliet fix-xejriet tal-konsum
(124)
Tibdiliet fix-xejriet tal-konsum bil-miġja ta’ prodotti ġodda fis-suq ma kellhomx impatt notevoli fuq il-konsum tal-SC. Tabilħaqq, jidher li m’hemm l-ebda sostituzzjoni diretta tal-prodott bejn l-SC u dawn il-prodotti l-ġodda.
6.3. KONKLUŻJONI
(125)
Għal dawn ir-raġunijiet, kien konkluż li l-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni u l-ebda fattur ieħor ma kiser din il-konnessjoni każwali.
E. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
1. L-IMPATT TAL-VOLUM PROĠETTAT U L-EFFETT TAL-PREZZIJIET FUQ L-ISTAT TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI f’kAŻ TAT-TNEĦĦIJA TAL-MIŻURI
(126)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi li bħalissa qed jiġu riveduti, ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabbiltà ta’ tkomplija tad-dannu.
(127)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-effett probabbli fuq l-industrija tal-Unjoni tal-iskadenza tal-miżuri li qegħdin fis-seħħ, il-fatturi li ġejjin tqiesu li kienu skont l-elementi deskritti fil-qosor tal-probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping.
1.1. IĊ-ĊINA
(128)
Kif ġie konkluż fil-premessa (40), l-esportazzjonijiet miċ-Ċina li saru mill-esportaturi kkonċernati minn din ir-reviżjoni qed ikomplu jsiru bi prezzijiet iddampjati. L-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi oħra jidhru ukoll li huma ddampjati u li jindikaw xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping.
(129)
Analiżi tal-kapaċitajiet disponibbli fiċ-Ċina wriet li l-kapaċità tal-produzzjoni liberament disponibbli tal-kumpaniji kkonċernati mir-reviżjoni fiċ-Ċina huma ħafna drabi akbar mid-daqs tas-suq tal-Unjoni (ara premessa (61)). L-abbiltà tas-swieq ta’ pajjiż terz li jassorbi volumi addizzjonali sinifikattivi tal-importazzjonijiet Ċiniżi hija limitata wkoll (ara l-premessa (63)). Għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li jidderieġu volumi kbar ta’ esportazzjoni bi prezzijiet ddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew (ara l-premessa (65)).
(130)
Il-livelli sinifikattivi ta’ dumping u tqaċċit fil-prezzijiet osservati jindikaw li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni msemmija hawn fuq se jsiru bi prezzijiet iddampjati li jkunu b’mod sinifikattiv aktar baxxi mill-prezzijiet u l-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni.
(131)
L-effett ikkombinat ta’ tali volumi u prezzijiet ikun tali li kapaċi jwassal għal deterjorament tas-sitwazzjoni diġà prekarja tal-industrija tal-Unjoni. Tali xenarju jwassal fil-probabbiltà kollha għal aktar prezzijiet imnaqqsa u/jew produzzjoni u bejgħ iżgħar mill-industrija tal-Unjoni. Il-pożizzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni tkompli tiddeterjora u twassal għal dannu akbar. Tali żviluppi jistgħu jtemmu l-eżistenza tal-uniku produttur tal-Unjoni.
1.2. L-INDONEŻJA
(132)
L-investigazzjoni wriet li d-dumping mill-Indoneżja kompla matul l-RIP. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-kapaċità liberament disponibbli fl-Indoneżja hija aktar mit-tliet kwarti tad-daqs tas-suq tal-Unjoni u probabbli se tikber aktar fil-futur qrib (ara l-premessa (75)). Peress li m’hemmx indikazzjoni li swieq oħra terzi jew is-suq domestiku jista’ jassorbi din il-kapaċità żejda, din tista’ tikkawża żieda fl-esportazzjonijiet bi prezz baxx lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(133)
Bħal fil-każ taċ-Ċina, il-livelli sinifikattivi ta’ dumping u tqaċċit fil-prezzijiet osservati jindikaw li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni se jsiru bi prezzijiet iddampjati li jkunu b’mod sinifikattiv aktar baxxi mill-prezzijiet u l-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni. Bl-istess mod, l-effett ikkumbinat ta’ dawn il-volumi u l-prezzijiet ikunu kapaċi jwasslu għal aktar deterjorament tas-sitwazzjoni diġà prekarja tal-produtturi tal-Unjoni u probabbli jtemmu l-eżistenza tal-uniku produttur tal-Unjoni. Bħal fil-każ taċ-Ċina, l-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn pajjiżi terzi oħra jidhru wkoll li se jkunu indikativament iddampjati għal dak li għandu x’jaqsam ma’ prezzijiet relatati mal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li juru wkoll xejra strutturali ta’ aġir ta’ dumping.
2. KONKLUŻJONI DWAR IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
(134)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati għal diversi snin u bħalissa tinsab f’qagħda ekonomika prekarja.
(135)
Kif stabbilit hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni kompliet fl-RIP. Il-kontinwazzjoni tad-dannu hija, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, fiha nnifisha indikatur b’saħħtu li d-dannu probabbilment se jkompli fil-futur li jissuġġerixxi li l-miżuri għandhom jinżammu.
(136)
Is-sejbiet li għandhom x’jaqsmu mal-importazzjonijiet juru li l-importazzjonijiet ta’ volumi kbar bi prezzijiet iddampjati se jkomplu u l-pressjoni fuq il-prezz probabbilment se tintensifika l-kompetizzjoni bejn l-importazzjonijiet iddampjati u l-SC prodott mill-Unjoni. L-investigazzjoni ma identifikat l-ebda fattur li jista’ jkisser il-konnessjoni b’saħħitha bejn l-importazzjonijiet iddampjati u d-dannu li ssofri l-industrija tal-Unjoni.
(137)
Jekk il-miżuri jitneħħew, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni se tmur lura u l-eżistenza nnifisha tal-uniku produttur tal-Unjoni tkun imxekkla.
(138)
Għaldaqstant ġie konkluż li hemm, minħabba importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja, probabbiltà ċara ta’ kontinwazzjoni tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. INTRODUZZJONI
(139)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie analizzat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti imorrux kontra l-interess tal-Unjoni fl-intier tagħha. L-interess tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi ta’ stima tad-diversi interessi involuti kollha, jiġifieri dawk tal-produttur applikant tal-Unjoni, tal-importaturi, tal-fornituri u tal-utenti.
2. INTERESS TAL-PRODUTTUR APPLIKANT TAL-UNJONI
(140)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-produttur tal-Unjoni, għandu jkun innutat li s-sitwazzjoni li qed iġġib it-telf, irriżultat mid-diffikultajiet tiegħu li jikkompeti b’importazzjonijiet iddampjati bi prezz baxx li li diġà okkupaw sehem sinifikattiv tas-suq fil-bidu tal-perjodu eżaminat u li kabbru s-sehem tas-suq tagħhom b’mod konsiderevoli matul dak il-perjodu.
(141)
Hu meqjus li l-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkunu ta’ benefiċċju għall-produttur tal-Unjoni li mbagħad tal-inqas għandu jkun kapaċi li jkabbar il-volumi u, forsi, il-prezzijiet tal-bejgħ u b’hekk jiġġenera l-livell ta’ dħul meħtieġ li jippermetti li jkompli jinvesti fil-faċilitajiet tal-produzzjoni tiegħu. B’kuntrast, id-diskontinwità tal-miżuri twaqqaf l-irkupru u twassal għall-kontinwazzjoni u anke forza fuq id-dannu mġarrab mill-produttur tal-Unjoni. Hija serjament thedded il-vijabilità tal-produttur tal-Unjoni u bħala konsegwenza, għandu mnejn anke jieqaf jeżisti u b’hekk inaqqas il-forniment u l-kompetizzjoni fis-suq.
3. INTERESS TAL-IMPORTATURI
(142)
Fit-tnedija, tqassam kwestjonarju lil 20 importatur mhux relatat. Tlieta minnhom irrispondew li m’għadhomx attivi fis-suq tal-prodott ikkonċernat. Żewġ importaturi oħra rrispondew il-kwestjonarju. L-importaturi mhux relatati li kkooperaw irrappreżentaw 7 % tal-importazzjonijiet totali kkonċernati.
(143)
L-investigazzjoni sabet li l-eżistenza ta’ diversità ta’ fornituri taċ-ċiklamat tas-sodju hija essenzjali. L-importaturi għandhom jistrieħu fuq is-sorsi Ażjatiċi u Ewropej għall-forniment minħabba l-kwalità u r-raġunijiet ta’ sigurtà fl-ikel.
4. INTERESS TAL-UTENTI
(144)
Fit-tnedija, tqassam kwestjonarju lil 13-il utent potenzjali iżda tnejn biss wieġbu lill-Kummissjoni.
(145)
L-utenti ewlenin tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni huma fl-industriji tal-ikel, tax-xorb u farmaċewtiċi. Id-domanda għall-prodott ikkonċernat għalhekk tiddependi fuq il-qagħda ta’ din l-industrija.
(146)
L-utenti li wieġbu wrew marġini ta’ profitt robust fuq prodotti sekondarji li jużaw l-SC. Tabilħaqq, l-effett tad-dazji antidumping fuq l-ispejjeż totali tagħhom kienet tant minima (anqas minn 1 %) li ma kinux affettwati b’mod sproporzjonat mill-miżuri eżistenti.
5. L-INTERESS TAL-FORNITURI
(147)
Tqassam kwestjonarju lil tmien fornituri potenzjali iżda ħadd minnhom ma wieġeb lill-Kummissjoni. Mill-informazzjoni disponibbli, jidher li l-portfolio ralatat man-negozju tal-SC huwa kemxejn negliġibbli. Fi kwalunkwe eventwalità, aktar deterjorament tal-produttur uniku tal-Unjoni jista’ jkollu effetti negattivi ta’ saħħa, anke jekk limitati, fuq il-fornituri tal-produttur tal-materja prima. Għal dawn ir-raġunijiet hu raġjonevoli li tassumi li l-miżuri se jkunu ta’ benefiċċju anke lill-industrija li tforni għaliex se jkunu jżommu f’postu wieħed mill-klijenti tagħhom.
6. KONKLUŻJONI DWAR L-INTERESS TAL-UNJONI
(148)
B’kunsiderazzjoni għal dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hi li m’hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping.
G. IL-MIŻURI DEFINITTIVI ANTIDUMPING
(149)
In vista tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq, il-miżuri fis-seħħ applikabbli fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fiċ-Ċina u l-Indoneżja għandhom jinżammu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv anti-dumping huwa hawnhekk impost fuq importazzjoni taċ-ċiklamat tas-sodju, li bħalissa jista’ jiġi kklassifikat fil-kodiċi NM ex 2929 90 00 (il-kodiċi TARIC 2929900010), u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mill-Indoneżja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 manifatturati mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Rata tad-dazju
(EUR għal kull kg)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic u Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0,11
A473
Il-kumpaniji l-oħra kollha
0,26
A999
L-Indoneżja
PT Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, l-Indoneżja.
0,24
A502
Il-kumpaniji l-oħra kollha
0,27
A999
3. F’każijiet fejn il-merkanzija soffriet danni qabel ma daħlet fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas huwa mqassam għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi il-Kodiċi Doganali Komunitarju (5) l-ammont ta’ dazju anti-dumping, ikkalkolat fuq il-bażi tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, għandu jkun imnaqqas b’persentaġġ li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, it-3 ta’ Ġunju 2010.