ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. ledna 2012
o opatření SA.14588 (C 20/09), které provedla Belgie ve prospěch společnosti De Post - La Poste (nyní „bpost“)
(oznámeno pod číslem C(2012) 178)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/321/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 ROZHODNUTÍ KOMISE Z ROKU 2003 ZRUŠENÉ SOUDEM PRVNÍHO STUPNĚ
(1)
Dne 3. prosince 2002 oznámily (3) belgické orgány Komisi navýšení kapitálu ve prospěch belgického poskytovatele poštovních služeb De Post - La Poste (dále jen „DPLP“, nyní „bpost (4)“). Po předběžném přezkumném řízení Komise dne 23. července 2003 (5) rozhodla, že proti oznámenému opatření nevznese námitky. Komise ve svém rozhodnutí prokázala, že tento vklad kapitálu, stejně jako ostatní opatření ve prospěch DPLP zjištěná během předběžného přezkumného řízení, nevedl k nadměrnému vyrovnání čistých nákladů, které měl podnik při plnění úkolů veřejné služby v období 1992-2002.
(2)
Dne 27. listopadu 2003 bylo rozhodnutí Komise zpochybněno u Soudu prvního stupně společností Deutsche Post AG a její belgickou dceřinou společností DHL International (6). Dne 10. února 2009 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise zrušil se závěrem, že Komise dospěla k rozhodnutí o nevznesení námitek přesto, že existovaly závažné problémy, které měly Komisi vést k zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(3)
V dubnu roku 2009 podala Belgie u Evropského soudního dvora odvolání (7) (C-148/2009) proti rozsudku Soudu prvního stupně, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise ze dne 23. července 2003 o nevznesení námitek.
(4)
Dne 22. září 2011 Soudní dvůr odvolání Belgie zamítl a uvedl, že Soud prvního stupně rozhodnutí Komise z roku 2003 zrušil oprávněně.
1.2 STÍŽNOST TÝKAJÍCÍ SE PODPORY NA DISTRIBUCI TISKU
(5)
V roce 2005 několik soukromých belgických distributorů tisku podalo jak podle antimonopolních předpisů, tak pravidel o státních podporách stížnost (8) proti dohodě o distribuci tisku, kterou uzavřely belgické orgány a společnost DPLP. Tato dohoda pověřuje DPLP úkolem veřejné služby v oblasti distribuce tisku po celé Belgii a stanoví jak sazebník za tuto službu, tak vyrovnání, na které má DPLP nárok z důvodů dodatečných nákladů vyvolaných plněním tohoto úkolu. Stížnost se týká hlavně sazeb za služby navrhovaných DPLP, o nichž stěžovatelé tvrdí, že jsou tak nízké, že ve skutečnosti vylučují jakoukoliv snahu o hospodářskou soutěž.
(6)
Pokud se jedná o pravidla státní podpory, útvary Komise stížnost zamítly, protože předběžné přezkumné řízení umožnilo zjistit, že neexistuje žádné nadměrné vyrovnání za dodatečné čisté náklady vyvolané plněním této veřejné služby. V květnu 2009 stěžovatelé ovšem vyjádřili s tímto předběžným stanoviskem nesouhlas, předložili dodatečné informace a požádali Komisi, aby provedla hlubší šetření.
1.3 ČTVRTÁ „SMLOUVA O SPRÁVĚ“ („CONTRAT DE GESTION“) NA OBDOBÍ 2005-2010
(7)
Přezkum stížnosti ohledně vyrovnání poskytnutého za distribuci tisku umožnil Komisi zjistit, že Belgie v roce 2005 uzavřela s DPLP neoznámenou „smlouvu o správě“, která stanovila vyplacení vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu (SOHZ). Komise tudíž z moci úřední případ otevřela (9) a v dubnu 2007 zaslala Belgii žádost o poskytnutí informací.
(8)
V prosinci roku 2007 belgické orgány odpověděly, že se domnívají, že vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu nepředstavuje státní podporu, protože je splněna každá ze čtyř podmínek uvedených v rozsudku ve věci Altmark (10). Později poskytly informace o čtvrtě smlouvě o správě, a to zejména o systému analytického účetnictví používaném k výpočtu vyrovnání vypláceného státem.
(9)
Následně byla opatření, jichž se týkalo řízení z moci úřední, stejně jako stížnosti zahrnuta do formálního vyšetřovacího řízení C20/09 zahájeného dne 23. července 2009.
1.4 ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(10)
Vzhledem ke zrušení rozhodnutí Komise ze dne 23. července 2003 Soudem prvního stupně a po přezkumu informací poskytnutých belgickými orgány o předmětných opatřeních se Komise dne 13. července 2009 rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (11).
(11)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí oznámily své připomínky.
1.5 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(12)
Belgické orgány oznámily své připomínky dne 13. srpna 2009 a doplnily je dalšími dne 10. září 2009, 12. října 2009, 23. dubna 2010, 26. dubna 2010, 19. října 2010, 19. listopadu 2010, 21. prosince 2010, 18. ledna 2011, 17. února 2011, 2. března 2011, 29. března 2011, 11. dubna 2011, 10. května 2011, 27. května 2011, 14. června 2011, 10. srpna 2011, 26. srpna 2011, 7. října 2011, 14. prosince 2011, 19. prosince 2011, 20. prosince 2011 a 26. prosince 2011. Uvedly, že dne 22. dubna 2009 podaly odvolání proti rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 10. února 2009, a podaly upřesnění ohledně vyrovnání za veřejné služby a dalších opatření ad hoc ve prospěch DPLP.
1.6 PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(13)
Společnosti Deutsche Post AG a DHL International N.V./S.A. předložily připomínky dne 28. srpna 2009.
(14)
Vlaamse Federatie van Persverspreiders (dále jen „VFP“ - „Vlámská federace distributorů tisku“) a Prodipresse („Union des professionnels de la diffusion de la presse“ - „Profesní unie distribuce tisku“) předložily své připomínky dne 28. srpna 2009.
(15)
Belgische Distributiedienst B.V.B.A (dále jen „BD“ - konkurent DPLP na trhu distribuce tisku) předložila své připomínky dne 28. srpna 2009.
(16)
Belgické sdružení vydavatelů deníků A.S.B.L. předložilo své připomínky dne 28. srpna 2009.
2. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 PRÁVNÍ STATUS A ČINNOSTI DPLP
(17)
Belgická pošta byla státní agenturou („agenturou pošt“) až do roku 1992, kdy byla legálně ustavena jako samostatná právnická osoba („entreprise publique autonome“ - „autonomní veřejnoprávní podnik“). V roce 2000 se její právní status změnil na „veřejnoprávní akciovou společnost“ („société anonyme de droit public“).
(18)
V roce 2010 dosáhla společnost DPLP provozního příjmu ve výši 2 318 milionů EUR a provozního zisku ve výši 319 milionů EUR. Na konci roku 2010 zaměstnávala 33 616 osob. V roce 2002 zaměstnávala pro srovnání 42 000 osob. Mzdové náklady představují 65 % celkových provozních nákladů.
(19)
Menšinovou účast ve výši 50 % bez jedné akcie drží soukromý investor CVC Capital Partners. Většinovým akcionářem je belgický stát.
2.2 SHRNUTÍ PŘEDMĚTNÝCH VEŘEJNÝCH OPATŘENÍ
2.2.1 Úkoly veřejné služby během období 1992-2010
(20)
Během celého období, jež je předmětem šetření, tj. od roku 1992 do roku 2010, byla společnost DPLP pověřena plněním úkolů veřejné služby na základě poštovního zákona (12) a čtyř po sobě následujících smluv o správě.
2.2.1.1 Povinnosti veřejné služby stanovené ve smlouvách o správě
(21)
Smlouvy o správě stanoví pravidla a způsoby plnění úkolů vykonávaných DPLP v rámci provádění jejích činností veřejného zájmu a určují finanční zásah belgického státu.
(22)
Od svého ustavení v roce 1992 podepsala DPLP s belgickým státem čtyři smlouvy o správě, které zahrnují tato období (13):
1.
první smlouva: od 14. září 1992 do 31. prosince 1996;
2.
druhá smlouva: od 1. ledna 1997 do 23. září 2002;
3.
třetí smlouva: od 24. září 2002 do 23. září 2005;
4.
čtvrtá smlouva: od 24. září 2005 do 23. září 2010; u této smlouvy došlo k jejímu prodloužení do doby, než bude uzavřena nová smlouva.
(23)
Smlouvy o správě obsahují seznam úkolů veřejné služby. Úkoly veřejné služby stanovené belgickým státem v současné smlouvě o správě jsou tyto (14):
Poštovní služby
i)
Všeobecná poštovní služba
ii)
Distribuce novin
iii)
Distribuce časopisů
iv)
Distribuce volebních tiskovin
v)
Zvláštní sazby pro nevýdělečná sdružení
vi)
Zásilky dopisů podléhajících režimu osvobození od poštovních poplatků (královská korespondence a další zvláštní korespondence)
vii)
Mezinárodní poštovní služby
viii)
Mezinárodní balíková přeprava
Finanční služby
ix)
Příjem hotovostních vkladů na běžný poštovní účet
x)
Vystavování poštovních poukázek
xi)
Vyplácení v bydlišti starobních, pozůstalostních a invalidních důchodů
xii)
Vyplácení odměny za volební účast
xiii)
Vedení účetnictví u blokových pokut v oblasti silniční dopravy a jejich hrazení
xiv)
Služby v oblasti rybářských povolení
Prodej poštovních známek
xv)
Prodej poštovních známek
Další veřejné služby
xvi)
Sociální úloha poštovního doručovatele
xvii)
Přiměřené informování veřejnosti
xviii)
Tisk a dodávání elektronické pošty
xix)
Certifikační služby u zpráv
xx)
Služby vykonávané pro účetní státní pokladny
xxi)
Prodej kolků a pokutových kolků
xxii)
Spolupráce při distribuci sad volebních lístků
2.2.2 Veřejná opatření, jež jsou předmětem šetření
(24)
Od roku 1992 do roku 2010 využívala DPLP veřejné pomoci v podobě různých opatření:
1.
hrazení důchodů: následkem reformy důchodového systému, k níž došlo v roce 1997, stát zbavil DPLP závazků nahromaděných v oblasti důchodů ve výši 3,8 miliardy EUR;
2.
každoroční vyrovnání nákladů spojených s prováděním povinností veřejné služby (15) v celkové částce 5,2 miliardy EUR za období 1992-2010;
3.
vklady kapitálu: dva v roce 1997 (62 milionů EUR), jeden v roce 2003 (297,5 milionu EUR) a jeden v roce 2006 (40 milionů EUR);
4.
daňová osvobození: osvobození od daně z příjmů právnických osob, pozemkové daně a dalších nepřímých a místních daní;
5.
převod budov: v roce 1992 bylo na DPLP převedeno 63 budov v celkové hodnotě 112,2 milionu EUR;
6.
záruka poskytnutá státem v roce 2004 u půjčky ve výši 100 milionů EUR oproti uhrazení záruční prémie ve výši 0,25 %.
2.2.2.1 Hrazení důchodů
(25)
V roce 1992 byla agentura pošt změněna zákonem na autonomní veřejnoprávní podnik (EPA - „entreprise publique autonome“) s názvem „De Post - La Poste“. Jako právní nástupce agentury pošt převzala DPLP její aktiva a zaměstnance. Pokud jde o podnikový model, představovala tato změna důležitý zlom:
1.
na rozdíl od agentury pošt, jež byla spravována v rámci pravomocí a pod vedením příslušného ministra, byla DPLP řízena svou správní radou a správním výborem, přičemž vláda si ponechala pouze pravomoc dohledu za účelem dodržování právních předpisů a smlouvy o správě (16);
2.
DPLP byla v zásadě odpovědná za vlastní finanční rovnováhu, zatímco každoroční rozpočet agentury pošt byl dosud vypracováván příslušným ministrem, který ho předkládal ke schválení parlamentu v příloze rozpočtu vlastního ministerstva.
(26)
V roce 1992 tak DPLP převzala 43 747 státních zaměstnanců spolu s jejich právní ochranou v oblasti zajištění zaměstnání, důchodu a odměny (článek 33 zákona ze dne 21. března 1991).
(27)
V roce 2008 zaměstnávala DPLP stále přibližně 23 500 statutárních zaměstnanců (jejichž status byl podobný jako status státních zaměstnanců), kteří představovali téměř dvě třetiny celkového počtu jejích zaměstnanců, jak je uvedeno níže.
Tabulka 1
Režimy zaměstnání u DPLP
(28)
Mezi rokem 1972 a 1996 byly důchody vypláceny na základě průběžně financovaného důchodového systému. Podle tohoto systému DPLP vracela státu celkovou částku důchodů, které stát vyplatil bývalým státním zaměstnancům v důchodu (17) na základě důchodových nároků, které nashromáždili od roku 1972, během nějž se belgická pošta stala v rámci státu oddělenou účetní jednotkou (agenturou pošt).
(29)
Až do reformy důchodového systému v roce 1997 nebyla v systému financování důchodů provedena žádná změna. Tato reforma spočívala ve sladění důchodového systému prvního pilíře, který platil pro statutární zaměstnance DPLP, se systémem soukromého sektoru: od roku 1997 byla DPLP povinna hradit ONSS (Office national de sécurité sociale - Národní úřad sociálního zabezpečení) dávku na důchodové zabezpečení ve výši 8,86 % mzdy.
(30)
Stát souběžně souhlasil s převzetím závazků nahromaděných DPLP v oblasti důchodů, které dosáhly částky 3,8 miliardy EUR.
2.2.2.2 Roční vyrovnání nákladů spojených s prováděním závazků veřejné služby
(31)
Každá smlouva stanovila, že stát zaplatí roční vyrovnání za provádění úkolů veřejné služby vymezených v dané smlouvě.
(32)
V prvních třech smlouvách bylo vyrovnání stanoveno na základě skutečného rozdílu mezi výdaji a příjmy u úkolů veřejné služby. Čtvrtá smlouva o správě stanoví vyplacení paušálního vyrovnání, jež se vypočítává na základě očekávaného rozdílu mezi náklady DPLP a příjmy vytvářenými uživateli veřejných služeb, přičemž vyrovnání podléhá stropu stanovenému ve smlouvách o správě (18).
(33)
Veřejné služby, za které je DPLP podle současné smlouvy (19) oprávněna dostávat od státu vyrovnání, jsou tyto:
Poštovní služby
ii)
Distribuce novin
iii)
Distribuce časopisů
iv)
Distribuce volebních tiskovin
v)
Zvláštní sazby pro nevýdělečná sdružení
vi)
Zásilky dopisů podléhajících režimu osvobození od poštovních poplatků (královská korespondence a další zvláštní korespondence)
Finanční služby
ix)
Příjem hotovostních vkladů na běžný poštovní účet
x)
Vystavování poštovních poukázek
xi)
Vyplácení v bydlišti starobních, pozůstalostních a invalidních důchodů
xiii)
Vedení účetnictví u blokových pokut v oblasti silniční dopravy a jejich hrazení
xiv)
Služby v oblasti rybářských povolení
Prodej poštovních známek
xv)
Prodej poštovních známek
Další veřejné služby
xvi)
Sociální úloha poštovního doručovatele
xx)
Služby vykonávané pro účetní státní pokladny
xxi)
Prodej kolků a pokutových kolků
(34)
Je nutno poznamenat, že podle posledních tří smluv o správě se za všeobecnou poštovní službu nemůže vyplácet žádné vyrovnání (20). Ačkoli distribuce tisku může v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (21) obvykle spadat do rámce všeobecné služby, belgické orgány vymezily zvláštní úkoly (distribuce novin a časopisů), za něž se vyplácí podle smluv o správě vyrovnání, podle kritérií, která je odlišují od všeobecné poštovní služby. Těmito kritérii jsou 1) cíle úkolu, které přesahují cíle všeobecné služby, 2) zvláštní podmínky stanovené v uvedených smlouvách a 3) zvláštní ustanovení v oblasti stanovení sazeb, jež se liší od stanovení sazeb u všeobecné služby.
(35)
Cíle úkolu: belgické orgány považují za mimořádně důležité, aby se zajistilo široké šíření tištěných médií po celém belgickém území za účelem zvýšení informovanosti a názorové rozmanitosti a povzbuzení účasti veřejnosti na politické diskuzi.
(36)
Smlouva stanoví zvláštní provozní podmínky: zvláštní služba distribuce tisku, kterou musí DPLP vykonávat a za níž dostává vyrovnání, přesahuje obvyklou distribuci tisku zahrnutou do všeobecné služby. Podléhá řadě přísných podmínek v oblasti kvality a výsledků, které se týkají doby distribuce (např. dodání před půl osmou), četnosti, distribučních variant pro vydavatele, flexibility poskytnuté vydavatelům, pokud jde o objem, a také nepřerušenosti poskytování služby (včetně přesné definice případů vyšší moci).
(37)
Zvláštní sazby: sazby úkolu distribuce tisku, které mají za následek vyrovnání, jsou určovány v rámci tripartitních jednání (belgický stát/DPLP/odvětví tisku) a na rozdíl od sazeb všeobecné veřejné služby nemusí být schváleny regulačním orgánem. Zatímco sazby všeobecné veřejné služby vycházejí z nákladů, sazby zvláštního úkolu distribuce tisku, které mají za následek vyrovnání, jsou značně nižší, aby bylo možno dosáhnout sledovaných cílů.
(38)
Veřejné služby uvedené 33. bodě odůvodnění mohou být předmětem vyrovnání za veřejnou službu. Částky skutečně vyplacené jako vyrovnání za veřejnou službu za každý hospodářský rok jsou tyto:
První smlouva o správě
Rok
Částka (v EUR)
1992 (22)
91 720 000
1993
351 327 000
1994
322 138 000
1995
368 308 000
1996
314 205 000
Druhá smlouva o správě
Rok
Částka (v EUR)
1997
208 934 000
1998
228 629 000
1999
213 788 000
2000
216 282 000
2001
224 269 000
2002
194 559 000
Třetí smlouva o správě
Rok
Částka (v EUR)
2003
175 554 000
2004
247 606 000
2005
254 825 000
Čtvrtá smlouva o správě
Rok
Částka (v EUR)
2006
299 729 000
2007
306 396 000
2008
315 683 000
2009
321 244 000
2010
325 735 000
2.2.2.3 Vklady kapitálu
(39)
Kapitálové vklady v roce 1997: DPLP byla příjemcem dvou neoznámených kapitálových vkladů v celkové částce 62 milionů EUR. Belgické orgány ale následně uvedly, že tyto finanční prostředky ve skutečnosti představují odložená vyrovnání za veřejnou službu, která nebyla DPLP vyplacena včas.
(40)
Kapitálové vklady v roce 2003: belgické orgány přistoupily ke kapitálovému vkladu ve prospěch DPLP v celkové výši 297,5 milionu EUR. Podle nich tento vklad proběhl za podmínek přijatelných pro soukromého investora vykonávajícího svou činnost za běžných podmínek tržního hospodářství, a tak v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství nepředstavuje údajně státní podporu.
(41)
Kapitálové vklady v roce 2006: belgické orgány přistoupily k novému kapitálovému vkladu v celkové výši 40 milionů EUR. Podle nich byl tento vklad v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, protože proběhl za stejných podmínek, jaké platí pro soukromé investory (pari passu).
2.2.2.4 Daňová osvobození
(42)
Až do 31. prosince 2005 byla DPLP osvobozena od daně z příjmů právnických osob.
(43)
Během šetřeného období byla osvobozena od pozemkové daně u budov, jež využívala v rámci provádění veřejných služeb, což představovalo zvýhodnění ve výši od […] (23) do […] EUR za rok. Pokud by tuto daň platila, byly by náklady u produktů (veřejná služba a komerční produkty), u nichž se tyto budovy používaly, příslušně vyšší.
(44)
DPLP je rovněž osvobozena od dalších nepřímých a místních daní. Belgické orgány nejsou schopny odhadnout přesnou výši tohoto zvýhodnění, ale uvádějí, že toto opatření spadá do oblasti působnosti pravidel de minimis.
(45)
Daňová osvobození pocházejí z doby před vstupem v platnost Smlouvy o ES v roce 1958 a byla zachována bez podstatnějších změn. Zatímco osvobození od daně z příjmů právnických osob bylo zrušeno ke dni 31. prosince 2005, poslední dvě opatření jsou stále v platnosti.
2.2.2.5 Převod budov
(46)
V roce 1992 převedl belgický stát na DPLP bez protiplnění 63 budov (24). Tato společnost jich již využívala, i když právně patřily státu. Celková hodnota tohoto majetku byla odhadnuta na 112,2 milionu EUR (25). Tyto budovy byly odlišné od původních aktiv, ke kterým byly přidány a která byla oddělena od státního majetku, když se belgická pošta stala v roce 1971 oddělenou státní agenturou („agenturou pošt“). Agentura pošt již právně vlastnila aktiva, která byla zanesena do její rozvahy. Tyto dodatečné budovy převedené v roce 1992 měly naopak vyrovnat náklady představované důchody, které nadále příslušely DPLP v okamžiku, kdy společnost přešla ze statusu agentury na status autonomního veřejnoprávního podniku.
(47)
Belgické orgány zdůrazňují, že převod těchto budov spadá výlučně do rámce vnitřní reorganizace státního majetku a že nepředstavuje zvýhodnění. Podle nich belgická pošta využívala těchto budov již předtím, než byla v roce 1992 přeměněna na DPLP (a využívala jich tak již agentura pošt).
2.2.2.6 Státní záruka
(48)
DPLP bylo umožněno požádat o veřejnou záruku u svých půjček oproti uhrazení záruční prémie ve výši 0,25 %.
(49)
Během šetřeného období bylo této záruky využito pouze jednou, a to u půjčky ve výši 100 milionů EUR získané od Evropské investiční banky (EIB). Dohoda podepsaná mezi DPLP a EIB dne 22. prosince 2004 umožňovala DPLP využívat úvěrovou facilitu EIB až do 10. června 2008. DPLP využila této možnosti a dne 8. listopadu 2007 požádala o částku 100 milionů EUR, kterou dne 5. prosince 2007 skutečně obdržela. DPLP se zavázala splatit půjčku v 11 stejných ročních splátkách ve výši přibližně 9,09 milionu EUR. První splátka má být uhrazena dne 5. prosince 2012 a poslední dne 5. prosince 2022. Úroky se platí čtvrtletně (5. prosince, 5. března, 5. června a 5. září). Úroková míra je stanovena na základě tříměsíční sazby EURIBOR snížené o 37 bazických bodů.
3. POPIS DŮVODŮ, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ V ROCE 2009
(50)
Na základě rozsudku ve věci Altmark (26) se Komise domnívala, že vyrovnání za veřejnou službu vyplacená od roku 1992 stejně jako výše uvedená daňová osvobození, vklady kapitálu, státní záruka a převod budov mohou představovat podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(51)
Státní podpory spočívající ve vyrovnání nákladů spojených se závazky všeobecné služby lze prohlásit za slučitelné podle čl. 106 odst. 2 SFEU, pokud jsou nezbytné pro provedení těchto služeb a neovlivňují obchod v míře, která by byla v rozporu se zájmem Evropské unie.
(52)
V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2009 si Komise položila otázku ohledně nezbytnosti a proporcionality opatření podpory poskytnutých DPLP za účelem plnění jejích úkolů veřejné služby.
(53)
Pokud jde o výpočet nadměrného vyrovnání podle čl. 106 odst. 2 SFEU, Komise na základě ověření nepřítomnosti nadměrného vyrovnání za úkoly veřejné služby usoudila, že byly zohledněny všechny příjmy a náklady spojené se závazky veřejné služby. Pro účely tohoto výpočtu je nutno ověřit spolehlivost účetní metody použité pro určení nákladů, které lze přičíst službám obecného hospodářského zájmu, a zohlednit také všechny čisté náklady veřejné služby a dodatečné podpory poskytnuté v jakékoliv formě.
(54)
Pokud jde o financování důchodů státních zaměstnanců státem, Komise si položila otázku, do jaké míry skutečnost, že DPLP byla zbavena svých závazků v oblasti důchodů, postavilo tuto společnost do situace srovnatelné se situací jejích konkurentů, co se týče odvodů na sociální zabezpečení.
(55)
V souladu s přístupem použitým Komisí v jejím rozhodnutí o veřejném financování nákladů na důchody státních úředníků pracujících u francouzské společnosti La Poste (27) bylo nutno přezkoumat, zda se z hlediska čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU jednalo o slučitelné opatření, a za tímto účelem zjistit, do jaké míry byly náklady na sociální zabezpečení hrazené DPLP poté, co byla zbavena těchto závazků, srovnatelné s náklady, které měli její konkurenti.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTÍ VFP A PRODIPRESSE
(56)
Dne 28. srpna 2009 sdělily společnosti VFP a Prodipresse své připomínky k systému distribuce tisku prováděnému společností DPLP.
(57)
V souladu se stížností, kterou podaly dříve, VFP a Prodipresse zdůraznily narušení hospodářské soutěže, které vyplývá z nízkých sazeb uplatňovaných DPLP u distribuce tisku, což znemožňuje jakoukoliv hospodářskou soutěž ze strany ostatních subjektů na trhu.
(58)
Uvedly, že ceny používané DPLP se určují během tripartitního jednání mezi DPLP, vydavateli a státem. Ztráty, které DPLP vznikají v důsledku těchto cen, jež jsou pod úrovní cen tržních, jsou podle nich vyrovnávány státem v rámci vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu. DPLP je sice přímým příjemcem této podpory, ale nepřímý prospěch z ní mají také vydavatelé novin.
(59)
VFP a Prodipresse se domnívají, že DPLP by mohla dostávat za systém distribuce tisku nadměrné vyrovnání, které údajně využívá na financování svých jiných činností.
4.2 PŘIPOMÍNKY BELGICKÉHO SDRUŽENÍ VYDAVATELŮ NOVIN (ASSOCIATION BELGE DES ÉDITEURS DES JOURNAUX)
(60)
Dne 28. srpna 2009 sdělilo své připomínky Belgické sdružení vydavatelů novin. Při této příležitosti zdůraznilo význam z hlediska demokracie a rovnosti účinného systému distribuce novin na celém belgickém území za přiměřené a jednotné ceny, jenž umožňuje předplatitelům dostávat noviny časně ráno.
4.3 PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTÍ DEUTSCHE POST AG A DHL INTERNATIONAL
(61)
Dne 28. srpna 2009 sdělily své připomínky společnosti Deutsche Post AG a DHL International. Trvaly na nutnosti přezkoumat převzetí závazků příslušejících DPLP v oblasti důchodů a ověřit zejména slučitelnost tohoto opatření s předchozí praxí, na nutnosti zkontrolovat slučitelnost vkladů kapitálu s trhem, ověřit slučitelnost rozdělení nákladů s rozsudkem ve věci Chronopost a přezkoumat převod budov.
4.4 PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA
(62)
Dne 28. srpna 2009 sdělila své připomínky společnost Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (dále jen „BD“), která je součástí skupiny TNT. Na trhu distribuce novin a časopisů je BD konkurentem společnosti DPLP, a to zejména její dceřiné společnosti Deltamedia, která je pověřena distribucí tisku. V souladu se stížností podanou dříve BD zdůraznila, že DPLP uplatňuje u distribuce novin ceny nižší, než jsou její náklady. Ztráty, které DPLP vznikají, jsou podle ní financovány veřejnými dotacemi. Nevysoké ceny údajně ztěžují jakoukoliv hospodářskou soutěž vůči DPLP.
(63)
Podle BD společnost DPLP údajně porušila směrnici Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby (28) a také článek 7 směrnice 97/67/ES. BD si rovněž kladla otázky ohledně existence podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a ohledně slučitelnosti vyrovnání nákladů spojených se službami obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 SFEU.
(64)
Kladla si otázku, zda lze distribuci novin označit za službu obecného hospodářského zájmu vzhledem ke skutečnosti, že ve většině členských států je tato činnost otevřena hospodářské soutěži, aniž by do ní byl zapojen poskytovatel poštovních služeb.
(65)
BD si rovněž kladla otázku, zda dotace vyhrazená výlučně poskytovateli poštovních služeb je tím nejvhodnějším prostředkem, jak podporovat distribuci novin, ve srovnání s podporou poskytnutou vydavatelům, kteří by si tak mohli zajistit distribuční služby na volném trhu, čímž by různí poskytovatelé mohli mezi sebou soutěžit.
(66)
BD položila otázku nezbytných nákladů, a to i v případě, pokud by měl být schválen úkol distribuce novin, jímž byla DPLP pověřena. Podle této společnosti má DPLP značně vyšší náklady než ostatní hospodářské subjekty, čímž se zvyšuje nutná míra dotací. V tomto smyslu nejsou dotace ani přiměřené, ani oprávněné.
(67)
BD se konečně domnívá, že by náklady DPLP převzaté státem mohly zahrnovat investiční náklady, které by nebyly nezbytně nutné pro plnění služby obecného hospodářského zájmu vzhledem k tomu, že DPLP údajně mohla využívat infrastruktur zavedených pro jiné služby. Z veřejné dotace mohly být údajně financovány také reklamní kampaně ve prospěch komerčních produktů.
5. PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ
5.1 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K PŘEVZETÍ DŮCHODŮ
(68)
Belgické orgány zdůrazňují, že v souladu s přístupem použitým v rozsudku ve věci Combus (29) nepředstavuje převzetí závazků v oblasti důchodů státní podporu, protože zbavuje belgickou poštu neobvyklých výdajů a ne výdajů, které běžně zatěžují rozpočet podniku.
(69)
Neobvyklé výdaje údajně vyplývají z vyšších mzdových nákladů kvůli statutárním zaměstnancům a nedostatečné provozní flexibility, které brání DPLP snížit mezi jejími zaměstnanci počet státních zaměstnanců podle jejího přání.
(70)
Belgické orgány vymezují tři příčiny nedostatečné flexibility:
1.
definitiva státních zaměstnanců;
2.
neexistující vnitřní mobilita;
3.
nemožnost využívat dočasné nezaměstnanosti.
(71)
Definitiva státních zaměstnanců: DPLP zdůrazňuje, že její statutární zaměstnanci jsou de facto najímáni na dobu neurčitou. DPLP nemůže vypovědět pracovní smlouvy svých statutárních zaměstnanců kromě vážného důvodu nebo opakujících se špatných výsledků. Dokonce i v tomto případě podléhá propouštěcí řízení mimořádně obtížným požadavkům.
(72)
Státní rada (belgické správní soudnictví pravomocné pro statutární zaměstnance, zatímco smluvní zaměstnanci spadají pod pravomoc pracovních soudů) k tomu projevila sklon upřednostňovat statutární zaměstnance tím, že stanovila přísnou normu pro prokázání „platného důvodu“. Z uvedeného vyplývá, že DPLP nemůže propouštět své statutární zaměstnance ať už jednotlivě či hromadně a ať už z hospodářských či technických důvodů.
(73)
Vypovězení pracovní smlouvy tak nepředstavuje nástroj řízení, který by umožnil měnit složení zaměstnanců podle skutečných provozních potřeb. Nemožnost přistoupit k propuštění z hospodářských důvodů rovněž značně omezuje prostředky, které má DPLP na řešení obtíží, jako je nedostatečná mobilita nebo mzdy a výhody statutárních zaměstnanců, které převyšují mzdy a výhody uplatňované na trhu. Statutární zaměstnanci k tomu nejsou oprávněni požadovat automatické převedení do veřejné správy a ani DPLP takové převedení nemůže prosazovat.
(74)
Uvedené znamená, že se snižování počtu statutárních zaměstnanců omezuje v zásadě na nepočetné dobrovolné odchody a na odchody přirozené.
(75)
Neexistence vnitřní mobility: vedle neschopnosti DPLP snížit počet statutárních zaměstnanců v oblastech, ve kterých došlo ke snížení poptávky po službách, podléhají možnosti, které má při přesunu svých statutárních zaměstnanců v rámci organizace podle svých potřeb, přísným omezením.
(76)
Ohledy jako jazyková příslušnost, kvalifikace, odpracované roky a funkční zařazení jsou příčinou stavu, kdy je DPLP v široké míře neschopna přesouvat své zaměstnance z oblastí, v nichž požadavky na počet zaměstnanců klesají, a to např. kvůli ústupu tradiční korespondence, do odvětví, v nichž existují nedostatečné stavy pracovníků kvůli odchodům do důchodu nebo zvýšené poptávce.
(77)
Řečeno jinými slovy, kvůli nepružnému „statusu“ je DPLP v široké míře neschopna přesouvat statutární zaměstnance podle svých potřeb nebo vyrovnávat nevyváženost mezi oblastmi činností s nadměrným počtem pracovníků a oblastmi, kde je jich nedostatek. Kvůli uspokojení potřeb v odvětvích s nedostatečným počtem pracovníků tak DPLP musí paradoxně najímat brigádníky nebo smluvní zaměstnance a přitom si ponechat nadbytečné statutární zaměstnance v odvětvích s nadbytkem pracovníků.
(78)
Nevyužívání dočasné nezaměstnanosti: DPLP k tomu nemůže své statutární zaměstnance dočasně propustit („nezaměstnanost z hospodářských důvodů“), jak to mohou učinit v případě, kdy není dostatek práce, hospodářské subjekty soukromého sektoru.
(79)
Vyšší mzdové náklady: když se agentura pošt stala v roce 1992 autonomním veřejnoprávním podnikem a byla přejmenována na DPLP, dostávali statutární zaměstnanci značně vyšší mzdy a měli značně vyšší výhody než smluvní zaměstnanci v soukromém sektoru. Od roku 1992 automatické zvyšování mezd podle odpracovaných roků a značný vliv odborových organizací při vyjednávání přispěly k tomu, že mzdy a výhody zůstaly na srovnatelně vyšší úrovni.
(80)
Vedle mezd a výhod, které jsou vyšší než mzdy a výhody smluvních zaměstnanců, mají statutární zaměstnanci nárok na 4 až 11 dnů dodatečné placené dovolené (30), což zvyšuje náklady DPLP. Tyto skutečnosti, které jsou příznačné pro statutární zaměstnance, ztížily DPLP správu jednotkového nákladu u statutárních zaměstnanců, který značně převyšuje jednotkový náklad u smluvních zaměstnanců v soukromém sektoru.
(81)
Od převzetí statutárních zaměstnanců agentury pošt v roce 1992 vedoucí pracovníci DPLP uznali, že tito zaměstnanci s vyššími mzdovými náklady a provozní nepružností představují strukturální nevýhodu, která je s postupující liberalizací poštovního trhu stále více obtížněji udržitelná. DPLP proto počínaje rokem 1998 přestala statutární zaměstnance najímat. Přirozené odchody, u nichž se jedná hlavně o odchody do důchodu, vedly ke snížení počtu zaměstnanců v absolutních hodnotách a stav zaměstnanců dosáhl v roce 2008 počtu 23 538 osob.
(82)
Jelikož snižování počtu statutárních zaměstnanců závisí hlavně na míře přirozených odchodů v souvislostech současné věkové pyramidy, probíhalo pomalu a jak ukazuje níže uvedená tabulka, mělo by s největší pravděpodobností zůstat pomalé až do roku 2030, to znamená dlouho po úplné liberalizaci poštovního trhu.
Tabulka 2
Vývoj počtu statutárních zaměstnanců DPLP
(83)
Belgické orgány se proto domnívají, že statutární zaměstnanci DPLP představují vážnou nevýhodu z provozního hlediska a z hlediska nákladů v porovnání se soukromými hospodářskými subjekty a že stát zbavil DPLP neobvyklých výdajů, které její konkurenty nezatěžují.
(84)
Opatření podle nich nepředstavuje státní podporu, a proto přístup, který Komise zaujala v rozhodnutí o zahájení řízení, není údajně vzhledem k předchozím případům, které se týkaly důchodových systémů (EDF (31), La Poste (Francie) (32), Royal Mail (33)), v záležitosti DPLP nutný.
(85)
Belgické orgány přesto zdůrazňují, že případné uplatnění takovéto metody na DPLP by údajně vedlo k závěru, že podíl nákladů na sociální zabezpečení vyjádřený procentním podílem na mzdových nákladech, který zatěžuje DPLP, je stejný jako u jejích konkurentů.
5.2 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K ROČNÍMU VYROVNÁNÍ NÁKLADŮ VEŘEJNÉ SLUŽBY
(86)
Belgické orgány sdělily účetní údaje (34) společnosti DPLP a vysvětlily zásady analytického účetnictví, které DPLP uplatňuje.
(87)
Předně tvrdí, že ročně vyplácené vyrovnání za veřejnou službu nepředstavuje podporu, protože je v souladu s judikaturou Altmark.
(88)
Dále zdůrazňují, že v případě, pokud vyrovnání za veřejnou službu podporu představuje, jedná se o podporu slučitelnou, protože nepředstavuje nadměrné vyrovnání čistých nákladů, které zatěžují DPLP v rámci plnění jejich úkolů veřejné služby. Výpočty předložené belgickými orgány podle nich dokládají, že vyrovnání nákladů DPLP je dokonce nedostatečné.
(89)
Belgické orgány nakonec uvádějí, že některá opatření představují existující podporu. V tomto ohledu se odkazuje na část věnovanou existujícím podporám (bod odůvodnění 6.3.2 a následující).
5.3 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ KE VKLADŮM KAPITÁLU
5.3.1 Kapitálové vklady v roce 1997
(90)
V dopise zaslaném Komisi dne 12. srpna 2009 belgické orgány uvádějí, že je nutno posuzovat kapitálové vklady z roku 1997 v celkové výši 62 milionů EUR jako odložené vyrovnání za závazky veřejné služby.
5.3.2 Kapitálové vklady v roce 2003 a 2006
(91)
Podle belgických orgánů spočívala obě navýšení kapitálu provedená v roce 2003 a v roce 2006 na strategickém plánu (35), jehož konečným cílem bylo zlepšit konkurenceschopnost a ziskovost podniku v souvislostech postupné liberalizace poštovního trhu.
(92)
Tento strategický plán sledoval dva hlavní cíle:
1.
zlepšit produktivitu za účelem zajištění konkurenceschopnosti a ziskovosti ve více liberalizovaném tržním prostředí;
2.
otevřením kapitálu soukromým investorům postupně rozvíjet DPLP směrem k tržnímu uvažování, tj. dosáhnout a zachovat míry návratnosti kapitálu nutné pro přilákání soukromých investorů a uvolnit potenciál podniku z hlediska ziskovosti.
(93)
Kapitálové vklady v roce 2003: podle belgických orgánů bylo cílem navýšení kapitálu v roce 2003 posílit vlastní kapitál DPLP vzhledem ke značných finančním závazkům, které na sebe společnost vzala zejména za účelem výstavby čtyř nových poštovních uzlů, modernizace jednoho stávajícího poštovního uzlu, optimalizace roznášky dopisních zásilek a automatizace.
(94)
Belgické orgány k tomu zdůraznily, že vložené finanční prostředky rovněž kryly výdaje spojené se zaměstnanci v důsledku snížení počtu pracovníků ve spojení se systémem předčasného odchodu do důchodu, zkrácení pracovní doby a zvýšení mezd nových zaměstnanců.
(95)
Tato opatření údajně poskytla přiměřené záruky ohledně zvýšení ziskovosti během období 2003-2007, což uspokojilo očekávání soukromých investorů. Když se belgický stát rozhodl ke kapitálové investici, byl jako jediný akcionář společnosti DPLP v roce 2003 údajně veden výhledy na ziskovost a uvažoval při plném dodržení zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
(96)
Dne 5. srpna 2009 belgické orgány mimoto sdělily, že výhledy ziskovosti dokládají, že kapitálový vklad byl proveden za podmínek, které byly v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, protože očekávaná návratnost kapitálu přesahuje návratnost, již by požadoval soukromý investor. Tyto výhledy byly realistické, protože skutečná ziskovost zaznamenaná mezi rokem 2003 a rokem 2008 značně přesáhla ziskovost očekávanou.
(97)
Belgické orgány upřesnily, že mezi kapitálovým vkladem z roku 2003 a zrušením pohledávek státu v účtech společnosti DPLP v roce 2005 neexistovalo žádné spojení. K tomuto zrušení došlo v jiném časovém okamžiku a jednalo se o běžný účetní úkon, protože stát jasně prohlásil, že tyto pohledávky nebudou společnosti DPLP uhrazeny. Konečné částky, které byly zrušeny v rámci konsolidace rozvahy za rok 2005, se lišily od částek kapitálového vkladu z roku 2003 a ztrát nahromaděných na konci roku 2002.
(98)
Kapitálové vklady v roce 2006: belgické orgány zdůraznily, že tento vklad byl v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, protože byl proveden za stejných podmínek (pari passu) jako u soukromého investora, tj. společnosti Post Invest Europe SA, která investovala částku 300 milionů EUR. Upsání nových akcií státem a soukromým investorem umožnilo, že nový investor získal podíl ve výši 50 % bez jedné akcie a stát si zachoval podíl ve výši 50 % s jednou akcií navíc (36).
(99)
Při určování ceny nových vydaných akcií ocenila investiční banka, na kterou se belgické orgány obrátily, celkovou hodnotu společnosti DPLP mezi […] a […] EUR. Stát se nakonec rozhodl pro částku […] EUR za celý podnik, a to před kapitálovými vklady. Belgické orgány uznávají, že pozdější výsledky DPLP přesáhly předpoklady, se kterými se pracovalo v okamžiku ocenění.
(100)
Podle belgických orgánů provedení strategického plánu zřejmě umožnilo učinit z DPLP jednoho z nejúčinnějších evropských provozovatelů. DPLP údajně dosáhla zásadního pokroku v oblasti ziskovosti, účinnosti (37) a kvality, a to při zachování přiměřených cen účtovaných zákazníkům.
5.4 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K DAŇOVÝM OSVOBOZENÍM
(101)
Ve svém prohlášení ze dne 12. srpna 2009 belgické orgány připouštějí, že DPLP nepodléhala dani z příjmů právnických osob, ale až do 27. prosince 2005 podléhala dani ze zisku (tj. zdanění právnických osob). Zdůrazňují nicméně, že během období 2003-2005 tohoto systému zdanění nevyužívala: kdyby totiž podléhala dani z příjmů právnických osob, měla by nárok na převedení ztrát zaznamenaných v minulosti a během tohoto období by nemusela daň z příjmů právnických osob platit.
(102)
Kromě toho tvrdí, že DPLP během období 2003-2005 musela zaplatit daň ze svých zisků ve výši 2 milionů EUR.
(103)
Počínaje hospodářským rokem 2006 musela DPLP platit daň z příjmů právnických osob, aniž by mohla převést své předchozí ztráty. Belgické orgány odhadují ušlý daňový odpočet k tomuto dni na částku 51,87 milionu EUR.
(104)
Na základě uvedeného dospívají k názoru, že DPLP neměla z osvobození od daně z příjmů právnických osob před rokem 2006 žádný čistý zisk.
(105)
Belgické orgány upřesňují, že DPLP je osvobozena od pozemkové daně u příjmů z nemovitého majetku, který je využíván za účelem plnění služby veřejného zájmu.
(106)
Provedly odhad čisté výhody, kterou DPLP takto získává a která podle nich představuje jen omezenou část dodatečných nákladů, jež jí vznikají s ohledem na její povinnost udržovat poštovní síť, pro niž je příznačná přesně stanovená územní hustota, což je povinnost, za kterou nedostává žádné vyrovnání.
(107)
Belgické orgány vysvětlují, že DPLP je osvobozena od některých přímých a místních daní. Zdůrazňují, že tato osvobození mají čistý dopad de minimis.
5.5 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K PŘEVODU BUDOV
(108)
Ve svém prohlášení ze dne 12. srpna 2009 belgické orgány potvrdily, že v době přeměny DPLP na autonomní veřejnoprávní podnik byl na tuto společnost převeden určitý počet budov. DPLP tyto budovy využívala již od roku 1971 a byly nutné pro plnění jejího úkolu poštovní služby.
(109)
Belgické orgány zdůrazňují, že převod budov neposkytl DPLP žádnou výhodu, protože je již využívala v rámci svého úkolu veřejné služby. Jinými slovy, jednalo se pouze o reorganizaci veřejného majetku.
5.6 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ KE STÁTNÍ ZÁRUCE NA PŮJČKY
(110)
Ve svém prohlášení ze dne 12. srpna 2009 belgické orgány zdůrazňují, že DPLP není na její půjčky poskytována státní záruka automaticky. Pokud by DPLP o takovou záruku požádala, musela by získat souhlas belgických orgánů a hradit státní pokladně roční prémii ve výši 0,25 %.
(111)
Během zvažovaného období se DPLP uchýlila k veřejné záruce pouze jednou.
(112)
Belgické orgány se domnívají, že záruční prémie ve výši 0,25 % je odpovídající vzhledem k finanční situaci DPLP a nízké pravděpodobnosti, že by DPLP půjčku nevrátila. Ostatně odhadují, že by úrokové sazby poskytnuté trhem v případě podobné půjčky bez státní záruky byly až o 40 bazických bodů vyšší.
5.7 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(113)
Ve svém prohlášení ze dne 12. října 2009 belgické orgány zdůrazňují, že pouze prohlášení společností BD a FVP/Prodipresse obsahují rozhodující skutečnosti. Tyto skutečnosti se týkají zejména distribuce novin a časopisů s velmi časným dodáním.
(114)
Belgické orgány tvrdí, že na rozdíl od názoru BD nespadá přidělování nevyhrazených poštovních služeb (jako je distribuce tisku) do oblasti působnosti právních předpisů Unie o zadávání veřejných zakázek (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (38)).
(115)
K tomu zdůrazňují, že distribuce novin a časopisů, jež představuje službu obecného hospodářského zájmu, neporušuje ustanovení Unie o liberalizaci poštovního trhu.
(116)
Belgické orgány rovněž uvádějí, že toto přidělení nevyplývá ze svévolného rozhodnutí. Podle nich je DPLP jediným podnikem, který je schopen splnit podmínky a povinnosti uložené poskytovateli tohoto typu služeb.
(117)
Belgické orgány zdůrazňují, že na rozdíl od tvrzení společnosti BD se DPLP během období 2002-2008 nedostalo nadměrného vyrovnání nákladů spojených s plněním její služby distribuce novin a časopisů.
(118)
Nesdílejí názor FVP/Prodipresse, podle nějž DPLP úmyslně navýšila své investice a nadnáklady spojené s rozšířením celostátního pokrytí distribuce s velmi časným dodáním, které údajně zvýšila z 82 na 100 %. Jelikož se uvedených 18 % týká hlavně vzdálených oblastí, náklady DPLP na zaměstnance neúměrně vzrostly a DPLP si musela pořídit dopravní vozidla na dlouhé vzdálenosti, pro které jsou příznačné vysoké odpisové náklady.
(119)
Belgické orgány nakonec zdůrazňují, že při výpočtu vyrovnání, které společnost dostala od státu za distribuci tisku s velmi časným dodáním, nebyly zohledněny náklady na její reklamní kampaň.
(120)
Společnost BD uvádí, že z hlediska nákladů není DPLP zjevně účinná. Belgické orgány toto tvrzení odmítají a zdůrazňují, že plně nezohledňuje vysoké nadnáklady spojené s distribucí tisku s velmi časným dodáním a že pomíjí značné úsilí vyvinuté DPLP za účelem zvládnutí svých nákladů a zvýšení své produktivity.
(121)
Podle BD jsou náklady Deltamedia nižší než náklady DPLP. Tento stav lze podle belgických orgánů přičíst těmto skutečnostem:
a)
Deltamedia nenabízí celostátní pokrytí;
b)
Deltamedia pracuje s nezávislými distributory;
c)
služba poskytovaná společností Deltamedia je zjednodušena, protože pracuje pouze s omezeným počtem vydavatelů sdružených v jediné tiskové skupině;
d)
vydavatelé dodávají noviny okamžitě do distribučních center.
5.8 PŘIPOMÍNKY BELGICKÝCH ORGÁNŮ K EXISTUJÍCÍ PODPOŘE
(122)
Ve svém prohlášení ze dne 21. prosince 2010 belgické orgány uvádějí, že některá z opatření, jež jsou předmětem šetření, představují existující podpory.
(123)
Zaprvé, belgické orgány zdůrazňují, že daňová osvobození, jichž využívala DPLP, pocházejí z doby před přistoupením Belgie k Evropské unii, a proto představují existující podpory.
(124)
Zadruhé, belgické orgány tvrdí, že roční dotace vyplácená DPLP pochází z doby před rokem 1999, to znamená před liberalizací poštovního trhu, a představuje tak existující podporu. Stejně tak by vklady kapitálu provedené před rokem 1999 měly být považovány, pokud by představovaly státní podporu, za podporu existující.
(125)
Zatřetí, belgické orgány tvrdí, že z důvodu desetileté promlčecí lhůty představují údajně všechna opatření přijatá před 13. červencem 1999 (tj. deset roků před zahájením formálního vyšetřovacího řízení v tomto konkrétním případě) existující podpory, protože v případě, že by ke zrušení Soudem prvního stupně došlo dříve, mělo by to za následek zrušení všech předchozích vyšetřovacích úkonů Komise. Tvrdí naopak, že vzhledem ke skutečnosti, že Komise provedla první vyšetřovací akt v prosinci 2002, je nutno nezahrnovat do vyšetřování opatření provedená před prosincem 1992. Mělo by se to týkat převodu budov a první roční dotace vyplacené v roce 1992.
6. POSOUZENÍ
6.1 PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY TÝKAJÍCÍ SE SYSTÉMU ANALYTICKÉHO ÚČETNICTVÍ DPLP
(126)
Článek 14 směrnice 97/67/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES ze dne 20. února 2008, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na úplné dotvoření trhu poštovních služeb Společenství (39) (třetí poštovní směrnice) vyžaduje od poskytovatelů poštovních služeb vedení analytického účetnictví, ve kterém jsou jasně odlišeny na jedné straně služby a produkty, které jsou součástí všeobecných služeb, a na druhé straně služby a produkty, které jejich součástí nejsou. Jejich účetnictví musí přiřazovat přímo náklady, které lze přímo přiřadit produktům, a přiřazovat přímo nebo nepřímo společné náklady, a to zejména přiřazovat vhodným způsobem společné náklady nutné pro zajištění jak všeobecných služeb, tak služeb nevšeobecných. Analytické účetnictví DPLP spočívá v metodě stanovování nákladů podle činností (activity based costing - ABAC), při níž se přiřazují všechny provozní náklady až po úroveň provozního zisku před úroky a zdaněním (EBIT) jednotlivým produktům, a to v souladu s metodou úplného přidělování nákladů (FDC). Analytické účetnictví pokrývá všechny provozní náklady a všechny organizační jednotky DPLP. V roce 2009 představovaly komerční produkty […] % obratu DPLP v porovnání s […] % u produktů spojených s veřejnou službou.
(127)
Metoda analytického účetnictví obsahuje tři úrovně: prostředky, činnosti a produkty. Jejím cílem je určit podíl nákladů přiřaditelných každému produktu.
(128)
Náklady se dělí na 398 typů různých nákladů a 3 954 středisek odpovědnosti. Pro účely účetnictví jsou tyto náklady seskupeny do 34 stanic zdrojů („pools“) a 108 skupin kódů. Existuje 986 různých činností.
(129)
Náklady zdrojů jsou přiřazovány činnostem podle jejich povahy: „přímé prostředky“ jsou přímo přiřazovány konkrétní činnosti, zatímco „nepřímé prostředky“ přispívají k provádění několika činností a musí být přiřazovány pomocí přerozdělovacího klíče, který vyjadřuje stupeň využívání dotyčného prostředku každou z činností. Všeobecný příspěvek k provozování činnosti potom zahrnuje všeobecné náklady, které nelze přiřadit konkrétním činnostem; tyto náklady jsou přiřazovány rovnoměrně všem produktům na základě navýšených pořizovacích nákladů.
(130)
986 různých činností tvoří základní prvky hodnotového řetězce každého produktu. Část nákladů spojená s danou činností je přiřazována produktům v závislosti na využívání dotyčné činnosti u každého produktu. Náklady neprovozních činností jsou napřed přiřazeny provozním činnostem, které přispívají přímo produktům.
(131)
V poslední etapě postupu jsou náklady činností nakonec přiřazeny ke každému produktu podle přerozdělovacího klíče, který je obvykle založen na objemu. Jinými slovy, všechny produkty, které využívají určité činnosti, jsou zaúčtovány s částí nákladů této činnosti a tato část je úměrná objemu, s jakým tuto činnost využívají.
(132)
Komise soudí, že metoda analytického účetnictví, kterou v současné době DPLP používá, je uspokojivá, protože všechny náklady přiřazuje správně a s dostatečnou odpovídající mírou. Komise ale konstatuje, že DPLP vypracovala tuto metodu postupně, a lze se proto domnívat, že účetní údaje z počátku období, jež je předmětem šetření, jsou sice celkově důvěryhodné, ale ne tak podrobné jako údaje současného systému účetnictví.
(133)
V březnu roku 2011 belgické orgány seznámily Komisi se změnou metody analytického účetnictví DPLP, která měla být provedena se zpětnou platností s cílem odlišného rozdělení některých nákladů mezi komerční činnosti a činnosti veřejné služby. Změna plánovaná belgickými orgány se týká poslední etapy přiřazování nákladů, kdy jsou produkty zúčtovávány s náklady, které jsou úměrné objemu využití každé činnosti.
(134)
Změnou se mění metoda přiřazování provozních nákladů produktům, kterou DPLP dosud používala. Po podobné změně by některé náklady spojené s komerčními produkty přešly do oblasti veřejných služeb, čímž by se rozšířil základ nákladů veřejných služeb. Veřejné služby by tím nesly za rok v průměru […] EUR nákladů, které jsou v současné době přiřazovány komerčním produktům. Ostatní součásti metody analytického účetnictví by zůstaly beze změn.
(135)
Belgické orgány uvádějí, že náklady některých činností jsou již ze své podstaty určovány na určité úrovni, kterou stanoví potřeby veřejné služby. Jinými slovy, náklady těchto činností využívaných pro účely veřejných služeb by zůstaly stejné, i kdyby jich nevyužíval žádný komerční produkt. Jelikož daný komerční produkt nevyvolal dotyčnou činnost, neměl by nést provozní náklady spojené s touto činností ani v případě, kdy ji využívá.
(136)
Ačkoliv belgické orgány zdůrazňují, že je revidovaná metoda slučitelná se směrnicí 97/67/ES, rozsudkem ve věci Chronopost (40) a rámcem Unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (41) (dále jen „rámec pro SOHZ“), protože přiděluje produktům přímo přiřaditelné náklady a část společných nákladů, a že tato metoda lépe odráží skutečné náklady spojené se závazky veřejné služby, Komise soudí, že toto nové tvrzení nelze přijmout z formálních, ekonomických a právních důvodů.
(137)
Pokud jde o formální hledisko, není navrhovaná metoda ve skutečnosti v interním účetnictví DPLP používána, ale spočívá spíše ve změně ex post předchozích údajů. Revidovaná metoda nezískala souhlas regulačního orgánu jako základu pro stanovení sazeb a nepoužívá ji ani stát za účelem výpočtu vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu. Revidovaná metoda se tak jeví jako teoretická konstrukce vypracovaná pro účely tohoto řízení v oblasti státní podpory. Pokud jde o stanovení ceny převodu prováděného uvnitř podniku, nelze z ekonomického hlediska předpokládat, že by komerčním produktům neměla být přiřazována část nákladů prostředků, které využívají (podle této metody by např. komerční produkty nepřispívaly na náklady spojené s roznáškou poštovních doručovatelů, i když doručovatelé roznášejí také tyto produkty). Z právního hlediska se taková změna nejeví jako slučitelná s čl. 14 odst. 3 písm. b) iv) směrnice 97/67/ES, rozsudkem ve věci Chronopost (42) a rámcem pro SOHZ (43) z roku 2005, které všechny vyžadují, aby společné náklady byly vhodným způsobem přiřazovány komerčním činnostem.
(138)
Komise nepostaví své posouzení na změněných účtech ale na údajích analytického účetnictví potvrzených v souladu se směrnicí 97/67/ES Belgickým institutem poštovních služeb a telekomunikací (IBPT - Institut belge des services postaux et des télécommunications, tj. regulačním orgánem belgického poštovního odvětví (44)), které byly sděleny původně a které jsou založeny na metodě analytického účetnictví, kterou DPLP úředně používá.
6.2 POSOUZENÍ PŘEVZETÍ DŮCHODOVÝCH NÁKLADŮ
6.2.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(139)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.
(140)
Aby určité opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny tyto kumulativní podmínky: opatření musí
i)
poskytnout příjemci výhodu,
ii)
narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky,
iii)
představovat zásah státu nebo být poskytnuto ze státních prostředků,
iv)
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.2.1.1 Výhoda a selektivita
(141)
Na základě přístupu použitého v rozsudku ve věci Combus (45) belgické orgány zdůrazňují, že závazky v oblasti důchodů představovaly neobvyklé výdaje, které konkurenti nemuseli financovat, a tím pádem jejich převzetí státem nepředstavuje podporu.
(142)
Zdůrazňují zejména, že kvůli nedostatečné pružnosti, která je příznačná pro status statutárních zaměstnanců, nemohla DPLP snížit podíl představovaný touto kategorií zaměstnanců, ačkoliv je tato kategorie značně nákladnější než případní zaměstnanci s méně výhodnými pracovními smlouvami.
(143)
Nejprve je nutno obecně připomenout, že rozsudek ve věci Combus nebyl Soudním dvorem potvrzen. Judikatura Soudního dvora naopak vyvrací předpoklad, podle kterého by vyrovnání za strukturální nevýhodu vylučovalo jakékoli označení za podporu. Z ustálené judikatury Soudního dvora tak vyplývá, že existenci podpory je nutno posuzovat z hlediska důsledků a ne z hlediska příčin nebo cílů státního zásahu (46). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že pojem podpory zahrnuje výhody poskytnuté veřejnými orgány, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku (47).
(144)
Soudní dvůr kromě toho uvedl, že náklady spojené s odměnami zaměstnanců zatěžují již ze své podstaty rozpočet podniků, a to bez ohledu na to, zda tyto náklady vyplývají či nevyplývají ze zákonných povinností nebo kolektivních smluv (48). V tomto ohledu Soudní dvůr stanovil, že skutečnost, že státní opatření mají za cíl vyrovnat nadnáklady, nebrání možnosti, aby byly označeny za podporu (49).
(145)
K tomu je možno poznamenat, že souvislosti hospodářské soutěže, do nichž spadal případ Combus, byly odlišné od souvislostí, které se týkají DPLP. Společnost Combus musela vyvíjet svou dopravní činnost na obchodním základě a působit na trhu za podmínek hospodářské soutěže, jež byly srovnatelné s podmínkami soukromých společností autobusové dopravy. Společnosti veřejné dopravy postupují po nabídkovém řízení svou činnost v oblasti autobusové přepravy soukromým a veřejnoprávním podnikům. V souladu s pravidly zadávání zakázek jsou zakázky přidělovány „hospodářsky nejvýhodnější nabídce“, a to bez ohledu na to, zda je uchazeč soukromý nebo veřejný subjekt. Během celého posuzovaného období měla společnost DPLP značný monopol a hospodářské tlaky se projevovaly zcela odlišným způsobem. Na rozdíl od věci Combus k tomu Belgie v tomto případě nepřijala žádné právní opatření s cílem zrušit nebo přizpůsobit zvláštní systém zaměstnaneckého poměru platný pro státní zaměstnance pracující pro DPLP, nebo způsob, jakým jim vzniká nárok na důchod.
(146)
Komise proto soudí, že skutkové rozdíly mezi případem Combus a předmětným případem odůvodňují odlišný závěr v této věci.
(147)
Za účelem posouzení, zda předmětná opatření obsahují prvky státní podpory, je nutno zjistit, zda tato opatření poskytují DPLP hospodářské zvýhodnění v tom, že jí umožňují nenést náklady, které by měly běžně zatěžovat její vlastní finanční prostředky, a tím zabránily, aby síly přítomné na trhu působily obvyklým způsobem. Podpora spočívá ve snížení nákladů, které zpravidla zatěžují rozpočet podniků vzhledem k povaze nebo struktuře předmětného režimu nákladů. Obráceně by bylo možno definovat pojem „zvláštní zatížení“ jako dodatečné náklady vůči nákladům obvyklým. Odstranění podobného zvláštního zatížení právním opatřením by příjemci neposkytlo zvýhodnění, a nepředstavovalo by proto státní podporu.
(148)
Podle judikatury Soudního dvora v oblasti analýzy selektivity, jež obsahuje pro určení slučitelnosti či neslučitelnosti odlišného zacházení s některými podniky nebo výrobami v tržní situaci, která je ze strukturálního hlediska obvyklá, srovnání s referenčním rámcem, označení zatížení za „běžné“ nebo za „zvláštní“ znamená, že je nutno vymezit referenční či srovnávací rámec s cílem zjistit podniky, které by se z hlediska cíle sledovaného dotyčnými opatřeními nacházely ve srovnatelné právní a skutkové situaci.
(149)
Nezdá se ovšem, že lze vypracovat nezávislý srovnávací rámec, který by umožnil stanovit „běžný“ příspěvek, který zatěžuje podniky, které se z hlediska cíle sledovaného dotyčným opatřením nacházejí v právní a skutkové situaci srovnatelné se situací DPLP. U konkurentů DPLP se zejména jedná o soukromoprávní podniky, které provozují své činnosti na konkurenčních trzích, zatímco DPLP měla během posuzovaného období zákonný monopol, a to až do úplné liberalizace, k níž došlo v roce 2011.
(150)
Za účelem zjištění výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí Komise proto posoudit situaci DPLP a porovnat odvody na sociální zabezpečení před a po převzetí důchodových nákladů.
(151)
Od zákona ze dne 6. července 1971 až do reformy důchodového systému v roce 1997 nesla DPLP všechny důchodové náklady a náklady na sociální zabezpečení u svých státních zaměstnanců. Za těchto okolností se Komise domnívá, že tyto náklady jsou součástí běžných výdajů, které DPLP musela financovat ze svých vlastních prostředků s ohledem na její právní a skutkové postavení na belgickém poštovním trhu.
(152)
Jelikož převzetí důchodových nákladů, k němuž došlo v roce 1997 a jež je předmětem šetření, umožnilo DPLP, aby nemusela nést náklady, které by za běžných podmínek musela financovat ze svých vlastních prostředků, předmětná opatření poskytují tomuto subjektu výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
Dotyčná výhoda je selektivní, protože se týká pouze DPLP.
6.2.1.2 Státní prostředky
(154)
Hrazení důchodů bylo financováno státem, který v oblasti důchodů převzal pravomoci DPLP.
(155)
Vzhledem k tomu, že stát hradí důchodcům DPLP důchody přímo ze svého vlastního rozpočtu, jsou zcela zjevně používány státní prostředky.
6.2.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(156)
Výše popsaná opatření mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, protože DPLP působí na trzích otevřených hospodářské soutěži, jako jsou služby dodávání balíků, pro něž je příznačná výrazná přeshraniční výměna. Na trhu zasílání balíků čelí konkurenci podniků, které vyvíjejí činnost v jiných členských státech, jako jsou společnosti UPS, FedEx nebo TNT Express. DPLP vyvíjí rovněž činnost na trhu distribuce tisku, kde působí či mohou působit podniky z jiných členských států. Distribuce balíků nebyla nikdy DPLP vyhrazena zcela a již na počátku devadesátých let minulého století nabízely další podniky některé služby v oblasti distribuce balíků (50) nebo jiné zvláštní poštovní služby (51). DPLP kromě toho působí na trhu finančních odvětví (běžné poštovní účty, spořicí účty a platební služby), kde čelí konkurenci subjektů, které nabízejí finanční produkty, jako jsou banky a finanční subjekty. Poštovní běžné a spořicí účty, které se používají jak k platbám, tak ke spoření, konkurují bankovním běžným a spořicím účtům. Bankovní odvětví bylo otevřeno hospodářské soutěži již před rokem 1992 a vyznačovalo se rozsáhlými obchody mezi členskými státy. Banky různých členských států se v Belgii usadily již před rokem 1992: v té době působilo na území Belgie více než 70 zahraničních finančních společností (52).
(157)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je zjevné, že každé státní opatření, které DPLP poskytuje hospodářské zvýhodnění, může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(158)
Z důvodů uvedených v 141. až 157. bodě odůvodnění Komise soudí, že převzetí hrazení důchodů představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2.2 Posouzení slučitelnosti převzetí hrazení důchodů s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c)
(159)
V rámci reformy důchodového systému v roce 1997 bylo hrazení ročních čistých nákladů na důchody společností DPLP státu nahrazeno přímým příspěvkem, čímž došlo ke srovnání důchodových nákladů hrazených DPLP s náklady jejích konkurentů. Bez této reformy by úroveň důchodových nákladů v následujících letech výrazně vzrostla, a to zejména kvůli zhoršení poměru mezi pracovně činnými státními zaměstnanci (přispěvatelé) a pracovně nečinnými (příjemci) v důsledku rozhodnutí DPLP státní zaměstnance nadále do zaměstnání nepřijímat.
(160)
Vzhledem k tomu, že odchylky stanovené v čl. 107 odst. 2 a v čl. 107 odst. 3 písm. a) a b) SFEU nejsou zjevně použitelné a že Belgie na podporu slučitelnosti převzetí hrazení důchodů ve prospěch DPLP nezmínila čl. 106 odst. 2 SFEU, Komise přezkoumá, zda lze toto převzetí prohlásit za slučitelné podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, který stanoví, že podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(161)
Komise nejprve přezkoumá, do jaké míry převzetí všech nákladů spojených s důchody splňuje cíl společného zájmu a je pro něj nutné, a potom přiměřenost této míry a zváží pozitivní a negativní důsledky podpory.
6.2.2.1 Liberalizace poštovního odvětví představuje společný zájem
(162)
Právo Unie podporovalo od roku 1992 stále větší liberalizaci poštovního odvětví tím, že přijalo zelenou knihu, která následně vedla k přijetí tří směrnic, a to i) směrnice 97/67/ES, ii) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/39/ES ze dne 10. června 2002, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na další otevření hospodářské soutěže poštovních služeb Společenství (53), a iii) směrnice 2008/6/ES. Uznává se rovněž, že liberalizace poštovních trhů na úrovni EU má důležitou úlohu v Lisabonské strategii pro dosažení růstu a vytvoření pracovních příležitostí.
(163)
Je proto důležité nejenom zajistit poskytování základních poštovních služeb, jak se projevuje v pojmu závazku všeobecné služby, ale také zavést rovné podmínky hospodářské soutěže pro tradičního provozovatele, již existující konkurenty a nové subjekty.
(164)
Již v rozhodnutí, které se týkalo francouzské společnosti La Poste, Komise uznala, že zavedení stejných podmínek v oblasti odvodů na sociální zabezpečení pro tradičního provozovatele a jeho konkurenty představuje klíčovou podmínku pro spravedlivou hospodářskou soutěž v odvětví poštovních služeb. Usoudila, že převzetí závazků financování důchodů státních zaměstnanců pracujících ve francouzské společnosti La Poste je slučitelné s vnitřním trhem, přičemž veřejné dotace zaručují stejnou výši odvodů na sociální zabezpečení pro francouzskou La Poste a její konkurenty. Komise má v úmyslu použít v tomto konkrétním případě stejné uvažování jako v kapitole 6.3 tohoto rozhodnutí, které je nutno považovat za použitelné v tomto konkrétním případě v míře, v jaké je relevantní.
6.2.2.2 Nezbytnost převzetí hrazení důchodů
(165)
Komise soudí, že přeměna DPLP v roce 1992 byla nutná pro podpoření hospodářské soutěže na poštovním trhu: toto opatření totiž postavilo DPLP a její konkurenty na stejnou úroveň, pokud jde o právní formu (a tím zrušilo neomezenou záruku, již dosud DPLP měla jakožto veřejnoprávní jednotka).
(166)
Ani belgický stát a ani agentura pošt ovšem nenashromáždily rezervy odpovídající nahromaděným závazkům v oblasti důchodů. Při svém vzniku v roce 1992 DPLP nadále plnila závazky v oblasti důchodů, aniž by byla na jejich krytí zanesena do jejího účetnictví odpovídající aktiva.
(167)
Vyplácení důchodů by proto pro DPLP postupně začalo představovat příliš velkou zátěž, protože četní státní zaměstnanci se blížili věku odchodu do důchodu. Ačkoliv byla za účelem zlepšení tohoto stavu přijata opatření (zlepšení produktivity, postupné snižování počtu zaměstnanců díky přirozeným odchodům, indexace mezd), k zajištění trvalé finanční rovnováhy DPLP by to nestačilo (viz níže tabulka č. 1).
(168)
Může za to zejména skutečnost, že přeměna na soukromoprávní podnik znamenala pro DPLP také nepřijímat nadále do zaměstnání státní zaměstnance a najímat pouze smluvní zaměstnance (na něž se vztahuje obecná pracovní smlouva a ustanovení pracovního práva). DPLP by proto po roce 1997 musela financovat ze svých vlastních příjmů jak výdaje na důchody státních zaměstnanců v důchodu, tak sociální odvody na důchodové zabezpečení svých pracovně činných smluvních zaměstnanců.
(169)
Negativní vývoj peněžních toků DPLP se postupem let zhoršoval a nadále zhoršuje, protože vyšší platby na důchody přesáhly a stále přesahují příjmy vytvářené jejími činnostmi (viz tabulka č. 3).
Tabulka 3
Simulace penežních toku DPLP provedená belgickými orgány v roce 1996
(170)
DPLP by nepochybně čelila mnohem vyšším nákladům, pokud by po roce 1997 musela financovat důchody všech svých státních zaměstnanců z vlastních prostředků. Je zřejmé, že bez podpory by byl ohrožen přechod z právního statusu veřejné správy na právní status soukromého podniku.
(171)
Kromě toho by úplné refinancování důchodových nákladů zvýšením příjmů z regulovaných dopisních zásilek vedlo k velmi vysokým sazbám za odeslání dopisů a k takovému potenciálně výraznému snížení počtu odesílaných dopisů, že by to ohrozilo nabídku všeobecných služeb dopisních zásilek.
(172)
Komise vedle toho zastává názor, že předmětná opatření jsou přizpůsobena cíli zájmu Společenství, který sledují. Žádný jiný nástroj by nemohl řešit tuto záležitost účinnějším způsobem. V odvětvích, v nichž existuje služba obecného hospodářského zájmu, by samozřejmě mohla být poskytnuta vyrovnání za veřejnou službu, ovšem podobný přístup by nebyl dlouhodobě udržitelný z důvodu zvláštní strukturální povahy této záležitosti.
(173)
S ohledem na cíle liberalizace poštovních trhů, které spočívají zejména v zaručené nabídce všeobecných poštovních služeb dobré kvality za dostupné ceny, a vzhledem k cíli prosazování poctivé hospodářské soutěže představovalo převzetí hrazení důchodů nezbytné opatření.
6.2.2.3 Proporcionalita převzetí hrazení důchodů
(174)
Rozhodnutí ve věci francouzské společnosti La Poste uvádí posouzení Komise, pokud jde o proporcionalitu opatření podpory ve spojení s převzetím nákladů na důchody, které mají tradiční provozovatelé poštovního odvětví, kteří nadále zaměstnávají státní zaměstnance za podmínek domluvených v době, kdy měli monopolní postavení. Proporcionalitu je nutno posuzovat s ohledem na zavedení spravedlivých podmínek na trzích otevřených hospodářské soutěži (např. dopisy, balíky a finanční služby). Tradiční provozovatel musí platit stejné sazby odvodů na sociální zabezpečení jako jeho konkurenti.
(175)
Jelikož se smluvní zaměstnanci DPLP na rozdíl od statutárních, kteří mají podobný status jako státní zaměstnanci, nacházejí z právního hlediska ve stejné situaci jako zaměstnanci jakéhokoli soukromého podniku, umožňuje porovnání odvodů na sociální zabezpečení placených DPLP pro každou kategorii zaměstnanců ověřit, zda společnost od doby, kdy byla zbavena hrazení důchodů, plní podmínku týkající se placení stejné sazby odvodů na sociální zabezpečení jako její konkurenti.
(176)
Níže uvedená souhrnná tabulka uvádí zevrubný přehled nákladů na sociální zabezpečení placených DPLP pro své statutární a smluvní zaměstnance:
Náklady na sociální zabezpečení nesené a hrazené DPLP
Statutární zaměstnanci
Smluvní zaměstnanci
Odvody DPLP do systému sociálního zabezpečení, z nichž 8,86 % připadá na důchody
[…] %
[…] %
Náklady přímo nesené DPLP
[…] %
[…] %
Nemocenské a invalidní pojištění
[…] %
[…] %
Rodinné přídavky
[…] %
-
Příspěvek k vyplácení vyrovnání (54)
[…] %
Strukturální snížení (55)
[…] %
PŘÍSPĚVEK HRAZENÝ ZAMĚSTNAVATELEM Celkem
[…] %
[…] %
PŘÍSPĚVEK HRAZENÝ ZAMĚSTNANCI
[…] %
[…] %
Příspěvek zaměstnance do všeobecného systému sociálního zabezpečení
[…] %
[…] %
(177)
Jak dokládá výše uvedená tabulka, je míra příspěvku DPLP do belgického systému sociálního zabezpečení (nominální procentní podíl mzdových nákladů) zřetelně nižší než příspěvek soukromých subjektů ([…] % oproti […] %).
(178)
Pokud se ovšem pro účely srovnání skutečných sazeb odvodů na sociální zabezpečení zohlední náklady přímo nesené zaměstnavatelem, oba podíly jsou téměř stejné a v případě statutárních zaměstnanců DPLP dokonce mírně vyšší ([…] % oproti […] %).
(179)
Lze také pozorovat, že odvody placené zaměstnanci jsou v obou případech výrazně stejné ([…] % oproti […] %).
(180)
Důvodem nižší nominální sazby odvodů na sociální zabezpečení placených DPLP pro své statutární zaměstnance je osvobození od některých poplatků na sociální zabezpečení, které se nevztahují na pracovníky se statusem státních zaměstnanců (např. nemoc z povolání, nezaměstnanost, pracovní úraz). Sama DPLP ovšem přímo nese náklady na sociální zabezpečení, na které se vztahuje osvobození z důvodu zvláštního statusu jejích statutárních zaměstnanců. Tento přístup má pro DPLP za následek vysoké přímé náklady.
(181)
Pokud jde o příspěvek samotných zaměstnanců, který je nutno také zohlednit, protože zaměstnanci musí platit tento příspěvek ze své mzdy, již jim platí zaměstnavatel (pro něhož tudíž tento příspěvek představuje také náklad), je u statutárních zaměstnanců oproti smluvním mírně vyšší.
(182)
Belgické orgány a DPLP sdělily informace, z nichž vyplývá, že přímé odvody zůstaly během času celkově stabilní.
(183)
Ačkoliv se u přímých nákladů přímo nesených DPLP ([…] %) nejedná v přesném slova smyslu o odvody na sociální zabezpečení, je nutno zohlednit skutečnost, že se nejedná o dobrovolné náklady, ale že vyplývají přímo ze zvláštního statusu statutárních zaměstnanců a že byly tudíž DPLP uloženy. Zdá se proto logické považovat je z hlediska původu a určení za další povinné náklady na sociální zabezpečení.
(184)
Pro výpočet skutečných odvodů na sociální zabezpečení placených DPLP je proto nutno tyto přímé náklady zohlednit. Celková míra odvodů na sociální zabezpečení, která z toho vyplývá, je zřejmě mírně vyšší v případě statutárních zaměstnanců DPLP ([…] %) než v případě zaměstnanců podniků soukromého sektoru ([…] %).
6.2.2.4 Kritérium pro zjištění vyváženosti převzetí hrazení důchodů
(185)
Reforma důchodového systému použitelná na DPLP představovala zásadní etapu přizpůsobení podniku postupné liberalizaci a s výhledem na úplnou liberalizaci belgického poštovního trhu, která hraje důležitou úlohu v rámci Lisabonské strategie pro dosažení růstu a vytvoření pracovních příležitostí.
(186)
V rozhodnutí o společnosti La Poste Komise uvedla, že liberalizace poštovního odvětví by mohla být ztížena, pokud nebudou schváleny projekty reformy důchodového systému (srovnatelné s reformou provedenou v Belgii).
(187)
Komise se rovněž domnívá, že i když se předmětná opatření netýkají, pokud jde o dávky vyplácené důchodcům, zvláštního režimu, mohou učinit mechanizmus financování, který se v důsledku historického vývoje stal zastaralým, trvale udržitelným. Soudí, že tato opatření proto zapadají do obecnějšího rámce reformy důchodových systémů členských států, již si přeje jak Rada, tak Komise.
(188)
Negativní důsledky opatření se jeví jako omezené, protože vzhledem k minulosti DPLP a jejích činností je zřejmé, že většina jejích závazků v oblasti důchodů se týká činností ve vyhrazeném odvětví, kde je narušení hospodářské soutěže již svou podstatou omezené.
(189)
Předmětné opatření by teoreticky mohlo umožnit DPLP zachovat si dominantní postavení. Komise ovšem považuje toto riziko za nízké, protože se opatření omezují na sladění sociálních odvodů placených DPLP s odvody jejích konkurentů.
(190)
Z předchozího vyplývá, že v porovnání s pozitivními důsledky opatření jsou negativní důsledky podpory poskytnuté DPLP omezené.
(191)
Vzhledem k tomu, že se opatření omezují na míru nutnou k vytvoření rovných podmínek v oblasti odvodů na sociální zabezpečení a že odstraňují narušení hospodářské soutěže, jež znevýhodňovalo DPLP, neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(192)
Komise proto zastává názor, že lze opatření převzetí hrazení důchodů přijaté v roce 1997 považovat za podporu slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, protože nestaví DPLP oproti ostatním subjektům do výhodnějšího postavení, pokud jde o náklady na sociální zabezpečení jejích statutárních zaměstnanců.
6.3 POSOUZENÍ VYROVNÁNÍ ZA VEŘEJNOU SLUŽBU A DALŠÍ OPATŘENÍ
6.3.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
6.3.1.1 Výhoda a selektivita
(193)
Pokud jde o vyrovnání nákladů veřejné služby, rozsudek ve věci Altmark (56) stanoví kritéria, jež veřejný zásah musí splnit, aby mohl být považován za vyrovnání závazků veřejné služby a nebyl označen za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(194)
V tomto konkrétním případě nejsou tato kritéria splněna, a to zejména kritérium čtvrté: DPLP nebyla vybrána v rámci řízení o zadání veřejné zakázky. Belgické orgány navíc neprokázaly, že míra vyrovnání byla stanovena na základě analýzy nákladů, které by měl průměrně velký a dobře spravovaný podnik vybavený odpovídajícími prostředky, aby mohl uspokojit požadované potřeby veřejné služby, a Komise nemá k dispozici žádné náznaky či informace, aby se mohla domnívat, že je čtvrté kritérium splněno.
(195)
Protože příjemcem každoročních vyrovnání byl pouze jeden podnik a protože tato vyrovnání dala tomuto podniku k dispozici dodatečné prostředky, opatření poskytlo DPLP selektivní zvýhodnění.
(196)
Kapitálové vklady v roce 1997: belgické orgány přiznaly, že se u kapitálových vkladů provedených v roce 1997 v celkové výši 62 milionů EUR ve skutečnosti jednalo o odložené vyplacení dlužného vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu z roku 1996. Tyto vklady je proto nutno posuzovat na stejném základě jako každoroční vyrovnání. Jelikož nejsou splněny různé podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark, opatření poskytlo DPLP selektivní zvýhodnění.
(197)
Kapitálové vklady v roce 2003: belgické orgány prohlásily, že při vkladu kapitálu provedeném v roce 2003 (297,5 milionu EUR) byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství, a že tento vklad proto nepředstavuje státní podporu. Podle nich měl tento vklad za cíl posílit vlastní kapitál DPLP za účelem výstavby a modernizace poštovních uzlů, optimalizace roznášky dopisních zásilek a automatizace. Vložené finanční prostředky měly rovněž pokrýt výdaje spojené se zaměstnanci v důsledku snížení počtu pracovníků ve spojení se systémem předčasného odchodu do důchodu, zkrácení pracovní doby a zvýšení mezd nabízených novým zaměstnancům.
(198)
Na prokázání, že tento vklad kapitálu byl v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, belgické orgány vypracovaly v rámci svého strategického plánu výhledy ziskovosti, které vedly k úrovni ziskovosti přesahující kapitálové náklady, kterou by požadoval soukromý investor.
(199)
Výhledy a výpočet zisku provedené belgickými orgány mají povahu prognózy, jsou velmi podrobné a v souladu s metodou, již by použil soukromý investor:
1.
ziskovost je vypočítána pomocí metody budoucích realizovaných peněžních toků, jež zohledňuje budoucí růst podniku a schopnosti investic přinášet zisk a peněžní toky pro jeho akcionáře;
2.
počítalo se s třemi různými scénáři: scénářem optimistickým, pesimistickým a nejpravděpodobnějším, který byl nakonec zvolen pro posouzení citlivosti výhledů;
3.
výhledy uváděly zvýšení ziskového rozpětí na […] % v roce 2007 (viz tabulka č. 4) a očekávanou míru návratnosti kapitálu během období 2003-2012 na úrovni […] %, což je míra přesahující […] % uváděných nezávislým znalcem (Banque Degroof) jako ziskové rozpětí, jež by soukromí investoři v poštovním odvětví považovali za přiměřené.
Tabulka č. 4
Výhledy ex ante zisku během období 2003-2007 vypracované belgickými orgány
(…)
Zdroj: belgické orgány.
Tabulka č. 5
Výpočet míry návratnosti kapitálu ex ante provedený belgickými orgány pro nejpravděpodobnější scénář
(…)
Zdroj: belgické orgány.
(200)
Lze rovněž poznamenat, že spolehlivost výhledů byla obecně potvrzena finančními výsledky dosahovanými během následujících roků (viz tabulka č. 6). V důsledku tohoto zvýšení ziskovosti začala DPLP od roku 2007 vyplácet dividendy.
Tabulka č. 6
Zisk ex post během období 2003-2007
(…)
Zdroj: belgické orgány.
(201)
Hospodářské výsledky zaznamenané během období deseti let jsou rovněž v souladu s výhledy z roku 2003, protože míra návratnosti kapitálu ex post by se měla pohybovat na úrovni […] %, tudíž přesáhnout úroveň […] %, s níž se počítalo v roce 2003.
(202)
Ačkoliv se návratnost investice provedené belgickým státem jeví jako dostatečná pro potvrzení, že u této investice byla dodržena zásada soukromého investora v tržním hospodářství, je nutno poznamenat, že očekávané příjmy, které sloužily jako základ pro posouzení této návratnosti, zahrnovaly státní podpory, a to zejména každoroční vyrovnání vyplácená společnosti DPLP.
(203)
Tato opatření státní podpory ovšem zjevně sledují odlišné cíle a nemají žádnou chronologickou vazbu na kapitálový vklad provedený v roce 2003.
(204)
Nejistota, kterou by soukromému investorovi mohla způsobit neoznámená podpora ve prospěch DPLP, byla zmírněna formálním povolením kapitálového vkladu poskytnutým Komisí v jejím rozhodnutí z roku 2003. V okamžiku provedení investice by každý soukromý investor s příznivými výhledy návratnosti následkem přijetí kladného rozhodnutí Komise pravděpodobně podstoupil riziko a tuto investici provedl, i když toto rozhodnutí nebylo ještě konečné. Soukromý investor by se svým rozhodnutím nečekal několik let až do vynesení rozsudků Soudu prvního stupně a Soudního dvora. Pozdější zrušení tohoto rozhodnutí proto představuje událost, se kterou se v okamžiku provedení investice nedalo počítat a která se musela jevit jako málo pravděpodobná, protože rozhodnutí Komise se považují za právoplatná, dokud nebyla zrušena.
(205)
Komise proto zastává názor, že kapitálový vklad provedený v roce 2003 lze považovat za vklad v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství a že nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(206)
Kapitálové vklady v roce 2006: belgické orgány prohlásily, že při vkladu kapitálu provedeném v roce 2006 (40 milionů EUR) byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství, a že tento vklad proto nepředstavuje státní podporu.
(207)
Tento vklad byl proveden za stejných podmínek, jaké platí pro soukromého investora: navýšení kapitálu DPLP bylo upsáno státem (ve výši 40 milionů EUR) a společností Post Invest Europe (ve výši 300 milionů EUR), a to za stejnou cenu za akcii (pari passu). Společnost Post Invest Europe byla v té době vnějším investorem bez jakékoliv vazby na DPLP nebo belgický stát.
(208)
Emisní cena akcií byla kromě toho stanovena správně. Za účelem určení ceny nových vydaných akcií odhadla investiční banka, na kterou se belgické orgány obrátily, že se celková hodnota společnosti DPLP pohybuje mezi […] a […] EUR. Stát se nakonec rozhodl pro částku […] EUR za celý podnik, a to před kapitálovými vklady. Předpoklady ohledně míry návratnosti kapitálu a rizika na základě společného obchodního plánu spočívaly jako takové na ohledech spojených s optimalizací zisků v dlouhodobém výhledu. Také hospodářské výsledky zaznamenané později společností DPLP následkem navýšení kapitálu v roce 2006 (viz níže) potvrzují spolehlivost předpokladů a parametrů zohledněných v době přijímání rozhodnutí o investici.
Tabulka č. 7
Hospodářské výsledky DPLP mezi rokem 2006 a rokem 2010
(…)
Zdroj: belgické orgány.
(209)
Komise soudí, že kapitálový vklad ve výši 40 milionů EUR provedený v roce 2006 je zjevně v souladu s chováním investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu.
(210)
Osvobození od daně z příjmů právnických osob, které by mohlo poskytnout DPLP výhodu tím, že by snížilo výši daně, již by jinak tato společnost musela uhradit, nevedlo k žádnému konkrétnímu zvýhodnění: od roku 1992 do roku 2005, v němž bylo toto osvobození zrušeno, byl totiž kumulovaný hospodářský výsledek DPLP po zdanění záporný. Ačkoliv byl čistý hospodářský výsledek v některých letech kladný, převedení daňového odpočtu z jednoho roku na druhý by DPLP umožnilo daň neplatit, a to i kdyby režimu daně z příjmů právnických osob podléhala. Toto osvobození není proto v tomto rozhodnutí podrobněji přezkoumáváno.
(211)
Osvobození od pozemkové daně a od místní daně staví naopak DPLP do výhodnějšího postavení než ostatní podniky, protože zmírňují závazky, které by měla za běžných okolností plnit. Poskytují jí proto selektivní zvýhodnění.
(212)
Belgické orgány zdůrazňují, že převod budov spadal do vnitřní reorganizace státního majetku, protože DPLP patřila v té době zcela státu. Převodem budov ale DPLP dostala k dispozici nová aktiva, jež předtím patřila státu. DPLP sice tyto budovy využívala již v době, kdy patřily státu, nebyla ale jejich právoplatným vlastníkem. Převodem právního aktu vlastnictví získala DPLP, tedy podnik oddělený od státu, vlastnická práva k budovám. DPLP tedy obdržela v poměru ke stavu před převodem dodatečné prostředky. Toto opatření jí proto poskytlo selektivní zvýhodnění.
(213)
Bez státní záruky by DPLP nemohla získat půjčku za stejných podmínek. Belgické orgány soudily, že tržní sazby by byly vyšší až o 40 bazických bodů, zatímco záruční prémie hrazená státu představovala 25 bazických bodů.
(214)
Podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (57) (bod 3.2 písm. d)) „by se za riziko obvykle měla zaplatit příslušná prémie z částky záruky nebo protizáruky. Pokud je cena zaplacená za záruku nejméně stejně vysoká jako odpovídající záruční prémie, kterou lze nalézt na finančních trzích, neobsahuje záruka podporu. Nelze-li na finančních trzích nalézt odpovídající záruční prémii, kterou by bylo možno použít pro srovnání, je třeba porovnat celkové finanční náklady zaručené půjčky, včetně úrokové sazby půjčky a záruční prémie, s tržní cenou podobné nezaručené půjčky“. Jelikož záruční prémie není zřejmě v souladu s trhem, umožnila státní záruka DPLP získat financování za nižší cenu, než by měla v zásadě platit.
(215)
Opatření proto poskytlo DPLP selektivní zvýhodnění, jež se rovná rozdílu mezi úrokovou sazbou, již by DPLP musela platit, pokud by státní záruka neexistovala, a skutečnou úrokovou sazbou navýšenou o záruční prémii. Získaná výhoda představovala každý rok 15 bazických bodů z kapitálového závazku. Zvýhodnění lze tedy odhadnout na 1,5 milionu EUR za celou dobu trvání půjčky.
6.3.1.2 Existence státních prostředků
(216)
Každoroční vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu bylo financováno z rozpočtu belgického státu v souladu s na sebe navazujícími smlouvami o správě uzavřenými mezi DPLP a belgickým státem. Podle informací sdělených belgickým státem představovaly kapitálové vklady provedené v roce 1997 ve skutečnosti vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu, a jsou proto zahrnuty do této části rozhodnutí.
(217)
Daňová osvobození vedla k omezení příjmů státu z daní kvůli snížení příjmů, které by stát měl, pokud by tato osvobození neexistovala. Znamenají proto převod státních prostředků, který spočívá ve ztrátě fiskálních příjmů pro belgický stát.
(218)
Budovy převedené na DPLP patřily předtím státu. Stát postoupil jejich vlastnictví DPLP, čímž snížil svá vlastní aktiva a zvýšil aktiva DPLP. Opatření proto představuje převod státních prostředků.
(219)
Záruka týkající se půjčky byla poskytnuta státem, který za ni nesl rizika z vlastního rozpočtu bez protiplnění; představuje proto státní prostředek ve formě zřeknutí se příjmů.
(220)
Příjmy vytvářené službami distribuce dopisních zásilek nepředstavují v souladu s rozsudkem ve věci Preussen Elektra (58) státní příjmy, protože ceny placené uživateli jsou financovány z jejich vlastních finančních prostředků, které se vymykají kontrole státu.
(221)
Pro účely posouzení slučitelnosti jsou tyto příjmy přesto uvedeny přímo do souvislosti s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu v poštovním odvětví, a musí být proto v souladu s bodem č. 17 rámce pro SOHZ a článku 7 směrnice 97/67/ES zohledněny za účelem určení nezbytnosti a proporcionality vyrovnání.
6.3.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(222)
Opatření mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy ze stejných důvodů, jako jsou důvody uvedené ve 156. bodě odůvodnění.
6.3.1.4 Shrnutí opatření podpory
(223)
Z důvodů uvedených ve 193. až 222. bodě odůvodnění představují následující opatření státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
a)
každoroční vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu (1992-2010);
b)
kapitálové vklady provedené v roce 1997;
c)
osvobození od pozemkové daně (1992-2005);
d)
převod budov v roce 1992;
e)
záruka poskytnutá státem v roce 2004.
6.3.2 Existující podpora ve smyslu čl. 108 odst. 1 SFEU
(224)
Některá opatření zkoumaná v tomto konkrétním případě by mohla být považována za existující podpory ve smyslu čl. 108 odst. 1 SFEU.
6.3.2.1 Osvobození od daně z příjmů právnických osob a pozemkové daně
(225)
DPLP byla osvobozena od daně z příjmu právnických osob a pozemkové daně, když byla stále veřejnou správou, tj. před rokem 1971, a tato osvobození pocházejí z doby před přistoupením Belgie k EHS. Od té doby u nich nedošlo k žádné změně. Tato opatření proto představují existující podpory.
(226)
Osvobození od daně z příjmů právnických osob bylo zrušeno v roce 2005, zatímco osvobození od pozemkové daně zůstává stále v platnosti.
6.3.2.2 Liberalizace poštovního trhu
(227)
Podle belgických orgánů by za existující podporu měla být považována všechna opatření přijatá před liberalizací poštovních trhů v roce 1999. Z dotyčných opatření měly ovšem prospěch všechny činnosti DPLP, která působila na konkurenčních trzích (jako jsou trhy distribuce balíků a finančních služeb) již před vstupem v platnost směrnice 97/67/ES v roce 1999. V souladu s rozsudkem ve věci Alzetta (59) nelze proto takovou podporu považovat za podporu, která se stala existující z důvodu vývoje vnitřního trhu: lze ji považovat za existující podporu pro daného příjemce jen tehdy, pokud tento příjemce vyvíjel v době zavedení podpory činnosti pouze na trzích, které nebyly otevřeny hospodářské soutěži.
(228)
Komise proto tento argument nemůže přijmout.
6.3.2.3 Desetiletá promlčecí lhůta
(229)
Nelze rovněž přijmout tvrzení, podle nějž by se desetiletá promlčecí lhůta měla počítat od zahájení tohoto formálního vyšetřovacího řízení v roce 2009. Rozsudek vynesený Soudem prvního stupně v roce 2009 nezrušil všechny vyšetřovací akty. Pouze naznačil, že tyto akty měly podnítit Komisi k zahájení formálního vyšetřovacího řízení (60).
(230)
Protože Komise naopak učinila svůj první vyšetřovací akt dne 23. prosince 2002, když belgickým orgánům zaslala svou první žádost o informace, je nutno považovat za existující podpory opatření, která se začala provádět před 23. prosincem 1992.
6.3.3 Slučitelnost vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu z hlediska čl. 106 odst. 2 SFEU
(231)
Slučitelnost vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu je posuzována z hlediska čl. 106 odst. 2 SFEU a rámce pro SOHZ. Rámec pro SOHZ je použitelný od svého vstupu v platnost dne 29. listopadu 2005. Vzhledem k tomu, že v zásadě spočívá v kodifikaci pravidel, která existovala již před jeho vstupem v platnost, bude na něj odkazováno i při posuzování opatření, která předcházela jeho vstupu v platnost.
6.3.3.1 Rozsah posouzení stanovený na základě pověření svěřených smlouvami o správě
(232)
Ve svých připomínkách se belgické orgány a DPLP rozhodně postavily proti tomu, aby Komise v souladu s přístupem použitým předtím pro posouzení jiných případů týkajících se podpor protiprávně vyplacených v minulosti provedla celkovou analýzu veškeré podpory poskytnuté DPLP za celé období, což předpokládá, že tato podpora financovala bez rozdílu všechny úkoly veřejné služby, které byly podniku svěřeny. Belgické orgány a DPLP zdůraznily, že v tomto konkrétním případě a na rozdíl od toho, co lze pozorovat v jiných případech, smlouvy o správě, které uzavřely, vymezují přísně oblast činností DPLP, které by měly být příjemci podpory, a stejně tak částky podpory, na které mohou mít tyto činnosti nárok (61).
(233)
Komise soudí, že předmětné smlouvy o správě definují přesným způsobem práva a povinnosti státu a příjemce podpory tím, že stanoví ukazatele výpočtu vyrovnání, o které se příjemce může ucházet u konkrétních činností, jež jsou zde vyjmenovány, a za období, jež jsou zde uvedena. Komise proto založí své posouzení na ustanoveních jednotlivých smluv o správě.
(234)
Služby obecného hospodářského zájmu, u nichž je nutno ověřit slučitelnost podpory, jsou definovány v pověřeních vystavených členským státem. Úkoly veřejně služby, které DPLP musí plnit, jí jsou svěřovány postupnými správními akty, kterými se schvalují smlouvy o správě, jež podepisuje se státem přibližně každých pět let. Tyto smlouvy rozvíjejí a doplňují ustanovení vnitrostátního poštovního zákona.
(235)
Každá z po sobě následujících smluv o správě představuje odlišné pověření, popisuje úkoly veřejné služby, které musí DPLP plnit, stanoví dobu trvání pověření a rovněž ukazatele, na jejichž základě se vypočítává vyrovnání, které má stát zaplatit. Smlouvy o správě upřesňují činnosti, jež jsou zohledněny ve výpočtu výše finančního vyrovnání poskytovaného státem.
(236)
Slučitelnost opatření podpory je nutno posuzovat z hlediska čl. 106 odst. 2 SFEU, protože vyrovnání bylo poskytnuto na financování nákladů vyvolaných plněním úkolů veřejné služby. Vyrovnání by bylo slučitelné, a to včetně přiměřeného zisku, pokud nevyrovnává nadměrně dodatečné náklady, které DPLP vznikají při plnění úkolů veřejné služby, které jsou jí svěřeny smlouvami o správě. Jakékoliv nadměrné vyrovnání bude muset být vráceno.
(237)
Rozsah posouzení nadměrného vyrovnání zahrnuje služby obecného hospodářského zájmu, u nichž ustanovení smluv o správě počítají s vyrovnáním.
(238)
Je nutno poznamenat, že ustanovení jednotlivých smluv o správě vykazují několik odlišností. Nadměrné vyrovnání je proto nutno vypočítávat na základě konkrétních ukazatelů stanovených v každé ze smluv.
(239)
V první smlouvě o správě (1992-1996) pokrývá vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu všechny veřejné služby. Ustanovení této první smlouvy o správě nerozdělují vyrovnání mezi různé veřejné služby podle toho, zda mají či nemají na vyrovnání podle této smlouvy nárok.
(240)
Je proto oprávněné soudit, že vyrovnání stanovené v této smlouvě pokrývá bez rozlišení dodatečné náklady vzniklé při plnění všech úkolů veřejné služby. U tohoto období se proto ověření případného nadměrného vyrovnání bude týkat všech opatření veřejné služby: všeobecné poštovní služby (závazek všeobecné služby - ZVS) stejně jako distribuce tisku a dalších úkolů svěřených DPLP.
(241)
Na rozdíl od první smlouvy o správě vyhrazuje druhá, třetí a čtvrtá smlouva o správě podpory určitým službám obecného hospodářského zájmu, které jsou zde definovány. Služby obecného hospodářského zájmu, které mohou uplatnit nárok na vyrovnání, jsou: distribuce novin a časopisů a rovněž další veřejné služby vyjmenované ve 33. bodě odůvodnění. Doložky, které určují služby, jež jsou příjemci určité podpory, jsou uvedeny ve smlouvách o správě: v článku 7 druhé smlouvy o správě, v článku 15 třetí smlouvy o správě a v článcích 12 a 13 čtvrté smlouvy o správě.
(242)
S výjimkou první smlouvy není naopak všeobecná poštovní služba na základě smluv o správě příjemcem žádného vyrovnání.
(243)
Náklady a příjmy všeobecné poštovní služby nejsou proto ve výpočtu nadměrného vyrovnání zohledněny, kromě případných přebytků pocházejících z vyhrazeného odvětví (62).
6.3.3.2 Výpočet nadměrného vyrovnání
(244)
Z důvodu odlišností mezi pověřeními veřejnou službou, které jsou uvedeny v 239. až 243. bodě odůvodnění, je případné nadměrné vyrovnání vypočítáváno odděleně pro první smlouvu o správě a pro tři další, které jí následovaly.
(245)
Kromě pokrytí nákladů vyvolaných plněním závazků veřejné služby, rámec pro SOHZ stanoví rovněž vyrovnání přiměřené míry odměny (63).
(246)
Bod č. 18 rámce pro SOHZ stanoví, že přiměřeným ziskem „je nutno rozumět míru návratnosti vlastního kapitálu, která zohledňuje riziko nebo nepřítomnost rizika vyplývající pro dotčený podnik ze zásahu členského státu, zejména pokud mu stát udělil výhradní nebo zvláštní práva. Tato míra nesmí běžně přesáhnout průměrnou míru, jež byla v dotčeném odvětví platná v posledních letech. V odvětvích, kde neexistuje podnik srovnatelný s podnikem, jemuž bylo svěřeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu, může být toto srovnání učiněno s podniky umístěnými v jiných členských státech nebo, pokud je to nezbytné, v rámci jiných odvětví za předpokladu, že budou zohledněny zvláštnosti každého podniku. Při určování výše přiměřeného zisku může členský stát zavést pobídková kritéria, která se budou mimo jiné týkat kvality poskytované služby a přírůstků produktivity“.
(247)
Příslušnou míru přiměřeného zisku je proto nutno zvolit při zohlednění různých ukazatelů, a to zejména průměrnou míru v dotčeném odvětví, riziko spojené s činnostmi podniku a případně pobídková kritéria spojená s dotyčnou společností.
(248)
Pro stanovení míry přiměřeného zisku Komise vycházela z řady znaleckých studií, které jsou podrobněji rozvedeny níže. Na základě studií a úrovně rizika každé smlouvy o správě Komise stanovila pro DPLP širokou škálu míry přiměřeného zisku, která se pro každou ze čtyř smluv o správě týká na jedné straně distribuce dopisních zásilek a na druhé straně distribuce tisku. Tyto studie mají společné, že se snaží vymezit skupiny podniků dostatečně srovnatelných s dotyčným tradičním poštovním provozovatelem, pokud jde o činnosti a profil rizika, a stanovit pro něj referenční míru zisku založenou na ziscích zaznamenaných u těchto srovnatelných podniků.
(249)
Pokud jde zejména o riziko, Komise by ráda zdůraznila, že DPLP čelila po celé zkoumané období slabé či neexistující konkurenci u drtivé většiny svých činností, protože buď požívala právně chráněného monopolního postavení (to platí pro většinu služeb distribuce dopisních zásilek), nebo byla v dominantní pozici, která se projevovala velmi vysokými podíly na trhu a zábranami při vstupu na něj, jež tvořilo dotování cen, které byly nižší než náklady (např. distribuce tisku). Podle názoru Komise je nutno tento aspekt zohlednit ve všech srovnávacích studiích prováděných se společnostmi, které sice zajišťovaly podobné služby jako DPLP, ale vyvíjely své činnosti v konkurenčním prostředí.
(250)
Kromě toho stupeň vystavení riziku tradičního poštovního provozovatele závisí hlavně na vlastnostech regulačního mechanizmu zavedeného orgány veřejné moci.
(251)
Pokud jde o distribuci dopisních zásilek, tedy odvětví, v němž byl závazek všeobecné služby DPLP financován hlavně díky cenám poštovních známek (64), Komise se domnívá, že riziko se značně lišilo podle toho, zda ceny poštovních známek byly regulačním orgánem přizpůsobovány více či méně často (např. na začátku každého roku nebo prostě jen tehdy, kdy to bylo nutné), aby kryly čisté náklady závazku všeobecné služby stálým způsobem, či zda ceny poštovních známek (65) byly určovány předem na dlouhé období (např. na čtyři nebo pět let) v rámci dlouhodobé smlouvy (66). První způsob regulace cen vede k celkem nízkému riziku pro dotyčný podnik, protože ceny poštovních známek jsou přizpůsobovány v určitých intervalech tak, aby byla zachována stálá finanční vyváženost mezi příjmy a náklady. Tento typ regulace chrání zisková rozpětí společnosti před nejistotami. Druhý způsob vyvolává riziko větší, protože vystavuje provozovatele důsledkům dlouhodobého kolísání nákladů a příjmů.
(252)
Pokud jde o distribuci tisku (závazek všeobecné služby financovaný finančními vyrovnáními), je rozdíl stejně tak výrazný podle toho, zda je vyrovnání založeno na skutečných čistých nákladech (čisté náklady skutečně vzniklé) nebo na čistých nákladech plánovaných za dlouhé období. Vyrovnání vyplácené formou paušální částky a pokrývající očekávané čisté náklady za dlouhé období vystavuje provozovatele veškerému kolísání příjmů a nákladů. Provozovatel tak čelí většímu riziku než v případě úplného vyrovnání na základě následného určení nákladů a příjmů.
(253)
Pokud je smlouva, kterou je vázán provozovatel a veřejné orgány, taková, že veřejnou službu provází určitý stupeň rizika, a to např. protože vystavuje tradičního provozovatele výraznému kolísání příjmů a nákladů, musí být přiměřený zisk, na nějž má tradiční provozovatel nárok, úměrný odpovídající míře rizika, jemuž je vystaven. Pokud je smlouva mezi tradičním provozovatelem a veřejnými orgány naopak taková, že veřejnou službu neprovází žádné zásadní riziko, musí být přiměřený zisk rovněž skromný.
(254)
Komise kromě toho bere na vědomí, že mezi úrovní rizika, kterému je vystavena společnost, a úrovní vyrovnání, na něž má nárok za přírůstky účinnosti, existuje úzká vazba. Veřejné orgány tak mohou předem stanovit úroveň pevného vyrovnání, které předpokládá a zahrnuje přírůstky účinnosti, kterých by podnik měl za běžných okolností dosáhnout během trvání pověření. Vystavením společnosti veškerému kolísání nákladů a příjmů ji smlouva podněcuje k větší výkonnosti a ke zlepšení poměru mezi náklady a účinností. Zároveň ji vystavuje většímu riziku. Do určité míry jdou riziko a podnícení k účinnosti ruku v ruce. Stejně tak stropní cena stanovená předem na dlouhé období podněcuje běžně více k větší účinnosti, ale zároveň pro dotčenou společnost představuje také větší riziko.
(255)
Při přezkumu otázky míry přiměřeného zisku DPLP vychází Komise z několika znaleckých studií:
(256)
Studie WIK: v rámci případu C 36/07, tedy řízení o státní podpoře týkající se německého poštovního provozovatele Deutsche Post AG (dále jen „DP“), Komise požádala WIK Consult o vypracování studie o odpovídající úrovni přiměřeného zisku pro tradiční poštovní provozovatele (67) (dále jen „studie WIK“). Relevantní aspekty studie WIK byly sděleny Belgii dne 25. března 2010 a 7. února 2011. Komise obdržela připomínky Belgie ke studii WIK dne 23. dubna 2010 a 1. března 2011.
(257)
Studie Deloitte: dne 23. dubna 2010 Komise obdržela studii agentury Deloitte (68) (dále jen „studie Deloitte“), ve které tato agentura uvedla svůj názor na úroveň přiměřeného zisku, která by měla být přijata pro všeobecné služby poskytované DP. Tato studie byla předána Belgii dne 9. prosince 2011. Komise obdržela připomínky Belgie ke studii Deloitte dne 26. prosince 2011.
(258)
Studie CRA: Dne 1. března 2011 Belgie předložila studii vypracovanou kanceláří Charles Rivers Associates (69) (dále jen „CRA“), která popírá studii WIK.
(259)
V této studii WIK stanoví referenční přiměřený zisk pro DP. Konkrétně WIK nejprve analyzuje úkoly a riziko, které jsou vlastní DP, a dospívá k závěru, že tato společnost plní hlavně běžné úkoly a čelí jen omezenému podnikatelskému riziku (70). Na základě této analýzy přistupuje WIK k výběru podniků, které budou sloužit pro srovnání, tedy vymezuje složení referenčních skupin, jež umožní odvodit referenční přiměřený zisk. WIK obecně zdůrazňuje, že zvolený postup hodnocení přebírá zásady typizované metodiky používané pro referenční hodnoty ziskovosti v cenách převodů (71). Taková metodika se používá nejenom ve vnitrostátních předpisech v oblasti cen převodů, ale také v zásadách OECD v této oblasti (dále jen „zásady OECD“) (72).
(260)
WIK volí několik nástrojů pro měření ziskovosti a rozlišuje mezi interní mírou návratnosti (IMN), jež je založena na peněžních tocích a je považována za teoreticky správný nástroj měření ziskovosti dané činnosti, a ostatními ukazateli získanými z účetních údajů (míra odměny), jako je návratnost použitého kapitálu (NPK), návratnost vlastního kapitálu (NVK), výnosnost aktiv (VA) a provozní ziskové rozpětí (PZR) (73). Jak je vysvětleno v kapitole č. 5 studie, WIK navrhuje v tomto konkrétním případě používat jako ukazatel ziskovosti PZR. Jednou z předností tohoto nástroje je, že závisí pouze na účetních údajích o ziscích (EBIT (74)) a prodejích, tedy na dvou položkách, které lze v účetnictví společnosti jednoduše zjistit. Použitím PZR se lze k tomu vyhnout ocenění a přidělování aktiv mezi různé služby, což by bylo nezbytné u referenčního ukazatele založeného na kapitálu, jako je NVK a NPK, a což je obvykle nesnadný úkol. WIK rovněž uvádí, že se referenční ukazatel založený na PZR doporučuje v případě, kdy podniky sloužící pro srovnání a společnost, jež je předmětem srovnávací studie, patří ke stejnému druhu podniků nebo ke stejnému průmyslovému odvětví, což zajišťuje stejnorodost struktury EBIT a prodejů.
(261)
Pokud jde o složení referenční skupiny, WIK dospívá k závěru o nutnosti nalézt kompromis mezi srovnatelností podniků, které jsou součástí vzorku, a velikostí tohoto vzorku. WIK odmítá zahrnutí evropských tradičních poštovních provozovatelů do vzorku, protože jejich ceny byly po celou dobu zkoumaného období ve většině zemí regulovány, a to na trhu uzavřeném hospodářské soutěži. Ze stejného důvodu je celkem omezen počet společností, které tradičním poštovním provozovatelům přímo konkurují. Jedná se hlavně o malé společnosti. Za účelem získání vyvážené skupiny srovnatelných podniků, WIK zahrnuje jak přímé konkurenty na vnitrostátních trzích, tak velké nadnárodní subjekty, jako jsou mezinárodní společnosti balíkové kurýrní služby (UPS, FedEx, DHL), které vyvíjejí rizikovější činnosti a mají vyšší kapitálovou náročnost než tradiční poštovní provozovatel působící na chráněném vnitrostátním trhu.
(262)
Pokud jde o otázku kompromisu mezi srovnatelností a velikostí vzorku, WIK počítá se třemi referenčními skupinami: i) referenční skupinou I, neboli omezeným odvětvím balíkových služeb, jež zahrnuje společnosti vyvíjející činnost hlavně jako poskytovatelé služeb balíkových zásilek (10 společností považovaných za vysoce srovnatelné s poskytovateli všeobecných poštovních služeb); ii) referenční skupinou II, neboli rozšířeným odvětvím balíkových služeb, jež zahrnuje společnosti, jejichž hlavní činnost by se mohla týkat jiných služeb, jako jsou dopisní zásilky (26 společností vykazujících lehce nižší míru srovnatelnosti), a iii) referenční skupinou III, která zahrnuje rovněž společnosti odvětví pozemní přepravy (1 163 společností vykazujících menší srovnatelnost) (75). Podle WIK tento přístup posiluje statistickou platnost konečné srovnávací studie.
(263)
Jedno z výběrových kritériích použitých na všechny referenční skupiny se týká velikosti společnosti: jsou zohledněny pouze společnosti, jejichž příjmy přesahují 3 miliony EUR (76). Pokud jde o období pokryté údaji, byly spolehlivé údaje dostupné pouze pro období 1998-2007 a pro období 1990-1997 byly použity zpětné interpolace (77).
(264)
Za účelem vyrovnání krajních hodnot a stanovení úrovně přiměřeného zisku, WIK kromě toho přebírá analýzu používanou v cenách převodu a vychází z konceptu mezikvartilového rozpětí (78).
(265)
Pro období 1998-2007 dochází WIK k těmto výsledkům:
a)
referenční skupina I: 25. percentil se rovná - 0,42 %, 75. percentil se rovná 6,72 % a medián (50. percentil) se rovná 3,86 %;
b)
referenční skupina II: 25. percentil se rovná 0,45 %, 75. percentil se rovná 6,77 % a medián (50. percentil) se rovná 3,48 %;
c)
referenční skupina III: 25. percentil se rovná 0,64 %, 75. percentil se rovná 5,57 % a medián (50. percentil) se rovná 2,59 %.
(266)
WIK dochází k závěru, že rozšířené odvětví balíkových služeb, neboli referenční skupina II, je referenční skupinou nejvhodnější, protože obdržené výsledky jsou poměrně stálé v čase ve srovnání s další referenční skupinou (omezeným odvětvím balíkových služeb) a protože je toto odvětví z hlediska fungování bližší činnostem poštovních a balíkových zásilek než další referenční skupina (odvětví pozemní přepravy).
(267)
Za účelem zjištění horní hranice přiměřeného zisku DP, založené na analýze podnikatelského rizika, jemuž je podnik vystaven ve srovnání s referenční skupinou, byla provedena další úprava. Na tomto základě WIK navrhuje jako horní hranici přiměřeného zisku DP hodnotu 3,48 %, která odpovídá mediánu PZR referenční skupiny II. Výběrem mediánu místo 75. percentilu jako horní hodnoty přiměřeného zisku chce WIK vyjádřit skutečnost, že společnosti ze vzorku podstupují větší riziko než tradiční poštovní provozovatelé, protože nepožívají žádná zvláštní práva.
(268)
Belgické orgány soudily, že metodika použitá ve zprávě WIK není správná, a dne 23. dubna 2010, 1. března 2011, 14. června 2011, 5. srpna 2011, 10. srpna 2011, 14. prosince 2011 a 19. prosince 2011 předložily řadu dokumentů (dopisy, stanoviska a zprávy), které odmítají postup použitý ve zprávě WIK a ve kterých předkládají svou vlastní metodu odhadu referenčního přiměřeného zisku.
(269)
Ve stanovisku zaslaném dne 5. srpna 2011 belgické orgány v podstatě zdůraznily, že vzorek použitý ve studii WIK není reprezentativní pro činnost, velikost, profil rizika a referenční období. Belgie proto tvrdí, že odůvodnit použití vzorku na základě kritérií stanovených v bodě č. 18 rámce pro SOHZ lze jen velmi obtížně.
(270)
Ve stejném stanovisku Belgie rovněž zdůraznila, že by bylo logické rozlišovat mezi ziskovými rozpětími u činností, jež vykazují značně rozdílné úrovně rizika: jsou-li distribuce tisku a distribuce dopisních zásilek činnostmi s odlišným profilem rizika, belgické orgány zdůrazňují, že by bylo záhodno používat také různé míry přiměřeného zisku.
(271)
Belgické orgány kromě toho tvrdí, že činnosti DPLP vykazují růst produktivity a že by Komise měla tuto skutečnost zohlednit při stanovení míry přiměřené odměny, jak to stanoví bod č. 18 rámce pro SOHZ. Belgické orgány zdůrazňují, že po četných reformách a dlouhém období ztrátovosti se DPLP stala ziskovou. Náklady DPLP byly sníženy, a to zejména uzavřením poštovních úřadů. Podíl ve výši 50 % v držení soukromých investorů od roku 2006 dal vzniknout nové kultuře zaměřené na účinnost. Podle belgických orgánů by měl být takový růst účinnosti zohledněn při stanovení míry přiměřené odměny, kterou lze DPLP poskytnout.
(272)
Dne 1. března 2011 zaslaly belgické orgány Komisi zprávu vypracovanou kanceláří Charles River Associates (CRA), která se staví kriticky ke studii WIK a navrhuje jinou metodu posouzení přiměřeného zisku DPLP.
(273)
Pokud jde o složení vzorku, CRA zdůrazňuje, že tři vzorky WIK zahrnují početné malé společnosti, jejichž profily rizika nejsou srovnatelné s profilem velkého poštovního provozovatele. CRA proto popírá závěry WIK, ve kterých se tvrdí, že poskytování služeb v oblasti dopisních zásilek dotyčným tradičním poštovním provozovatelem obsahuje nízké riziko a že společnosti zahrnuté do referenčních skupin umožňují provést řádná srovnání.
(274)
CRA zejména upozorňuje na vazbu mezi strukturou nákladů určitého podniku (z hlediska poměru mezi fixními a proměnlivými náklady) a obchodním rizikem, kterému je vystaven. CRA zdůrazňuje, že poštovní provozovatel plnící závazek všeobecné služby čelí výraznějším fixním nákladům, a je proto více vystaven snížení poptávky než společnost, která má fixní náklady nižší. CRA kromě toho zdůrazňuje rozdíl v PZR mezi malými a velkými společnostmi ve skupinách WIK (79), který podle ní naznačuje existenci systematických rozdílů mezi malými společnostmi zajišťujícími balíkové zásilky a většími společnostmi, jako jsou UPS a FedEx, který by šel vysvětlit rozdílnou strukturou nákladů.
(275)
CRA rovněž analyzuje podrobněji příznačné vlastnosti některých malých společností zajišťujících balíkové zásilky, jež jsou zahrnuty do vzorku referenční skupiny I studie WIK, a dochází k závěru, že jejich profil rizika nelze srovnávat s profilem velkého poštovního provozovatele. CRA se rovněž domnívá, že neexistuje důvod pro zvětšení tohoto vzorku, který je již obtížně srovnatelný, tím, že by se do něj zahrnuly podniky ještě méně srovnatelné.
(276)
CRA odmítá tvrzení WIK, podle nějž by do vzorku neměli být zahrnuti tradiční evropští poštovní provozovatelé, protože jejich zisk nebyl určen hospodářskou soutěží ale regulací cen, a tedy existuje riziko, že tito tradiční poštovní provozovatelé mohli díky této regulaci cen dosahovat nadměrných zisků. CRA zdůrazňuje, že odmítnutím ostatních tradičních poštovních provozovatelů pro účely srovnání vychází WIK z teoretického předpokladu, podle nějž tito tradiční provozovatelé údajně mohli uplatňovat nadměrné ceny, aniž ovšem na doložení svého tvrzení předkládá empirické důkazy. V tomto ohledu CRA zdůrazňuje, že vzhledem k mechanizmům regulace cen používaných v řadě členských států, jako je cenový strop (80), zaznamenané výrazné zisky jsou spíše důsledkem růstu produktivity než vysokých cen.
(277)
CRA zdůrazňuje, že přirozená metoda výpočtu přiměřeného ziskového rozpětí pro DPLP u jejích závazků veřejné služby údajně spočívá v tom, že se bude vycházet z dostupných údajů ohledně ziskových rozpětí dosahovaných jinými poštovními provozovateli západní Evropy u činností v oblasti dopisních zásilek. Tato metoda je o to přirozenější, že se u dotyčných veřejných služeb jedná hlavně o služby v oblasti dopisních zásilek a že údaje o ziskových rozpětích dosahovaných jinými poštovními provozovateli západní Evropy u činností spojených s dopisními zásilkami jsou přímo přístupné a nevykazují žádnou příliš vstřícnou regulaci cen.
(278)
CRA zejména zdůrazňuje, že analýza by měla spočívat na rozpětích EBIT (PZR) dosahovaných poštovními provozovateli západní Evropy u činností v oblasti dopisních zásilek, kteří sdělují odvětvové informace o rozpětích EBIT u svých činností v oblasti dopisních zásilek, nebo (pokud odvětvové informace o rozpětích EBIT nejsou sdělovány) na celkových rozpětích EBIT dosahovaných poštovními provozovateli západní Evropy, kteří mají více než 75 % příjmů ze služeb v oblasti dopisních zásilek. CRA vylučuje ze vzorku provozovatele východní Evropy kvůli jejich poměrné neúčinnosti ve srovnání s poštovními provozovateli Evropy západní.
(279)
Analýza CRA proto spočívá na vzorku 11 poštovních provozovatelů západní Evropy za období 2002-2009 (celkem 73 pozorování). Průměrné PZR tohoto vzorku dosahuje výše […] %, medián výše […] % a 75. percentil se rovná […] % (81). CRA vypočítává také upravený průměr („trimmed mean“) ([…] %) a průměr podle Winsorovy metody, které nejsou, stejně jako medián, ovlivněny krajními hodnotami (82).
(280)
Pokud jde o stanovení referenční hodnoty pro přiměřené ziskové rozpětí, CRA zdůrazňuje, že použití průměrných hodnot vyvolává metodické potíže. CRA vysvětluje, že z důvodu kolísání ziskových rozpětí zaznamenaných u vzorku by měla kritická prahová hodnota, jež definuje nadměrnou ziskovost, přesahovat průměr nebo jakékoliv jiné měřítko zaměřené na středovou hodnotu a mohla by se např. rovnat 75. percentilu. Podle CRA by takový přístup odpovídal metodě používané při výzkumech o cenách převodu, která spočívá v tom, že se vychází z určitého rozpětí (např. z mezikvartilového rozpětí nebo z jiných percentilů).
(281)
Dne 14. prosince 2011 předložily belgické orgány Komisi dokument, který přebírá stanovisko DPLP ohledně rizik, jimž jsou vystaveni poštovní provozovatelé, a navrhuje metodiku pro vypracování nástroje na měření rizikové prémie, jež by po přidání k bezrizikovému provoznímu rozpětí představovala přiměřenou míru PZR.
(282)
Dokument nevysvětluje, jak by šlo v tomto konkrétním případě určit bezrizikové provozní rozpětí (vyjádřené jako PZR), a nevyjadřuje se jasně k tomu, co by na základě navrhované metodiky mělo přiměřené PZR přesně představovat. Analýza trvá spíše na posouzení různých rizik a výpočtu rizikové prémie, jež odráží všechny typy rizik.
(283)
Belgické orgány upřednostňují zejména tři hlavní kategorie rizik (odvětvové riziko, riziko spojené se službou a smluvní riziko) a pro každou kategorii obvyklé typy rizik, jimž jsou poštovní provozovatelé vystaveni. Metodika posouzení rizikové prémie stanoví: i) definici „prémie za maximální riziko“ (83); ii) rozdělení zohledňovaného období na smluvní období za účelem zjištění rizik spojených s každou smlouvou; iii) použití jednoduché škály pro posouzení každého rizika pro každé smluvní období (nízké, střední nebo vysoké); iv) převedení známek přidělených každému riziku na celkovou známku pro každou ze tří hlavních kategorií rizik a v) přeměnu celkových známek na rizikové prémie, jejichž součet stanoví výši celkové rizikové prémie.
(284)
Na prokázání, že je DPLP vystavena nadprůměrným rizikům, jsou k tomu předloženy příklady. Belgické orgány tak trvají na tom, že je DPLP vystavena riziku ve spojení s vyššími objemy, protože výraznější podíl na jejích příjmech představují činnosti v oblasti „dopisních zásilek“ a protože vykazuje výraznější nepružnost v nákladech kvůli podílu fixních nákladů, který přesahuje průměr. Další typ rizika považovaného u DPLP za vyšší je riziko spojené s bezpečností. Podle analýzy je důvodem skutečnost, že DPLP je jedním z mála evropských poštovních provozovatelů, který doručuje přímo do bydliště důchodové dávky v hotovosti.
(285)
Na základě posouzení různých rizik dospívají belgické orgány k závěru, že čtvrtá smlouva o správě představuje vysokou míru tří typů rizik, zatímco pro první, druhou a třetí smlouvu o správě je příznačná průměrná míra rizika (s jedinou výjimkou odvětvového rizika, které je u první smlouvy považováno za nízké). Belgické orgány uvádějí další příklady způsobu přeměny výše uvedeného roztřídění různých rizik na rizikovou prémii a vycházejí při tom z různých hodnot pro „prémii za maximální riziko“.
(286)
Studie Deloitte zmíněná ve výše uvedeném 257. bodě odůvodnění se shoduje se studií WIK v několika bodech:
1.
obě studie používají stejnou metodiku vyhledání ve finančních databázích společností srovnatelných z hlediska funkcí a rizika;
2.
obě navrhují použití PZR jako nejvhodnějšího referenčního měřítka pro určení referenčního zisku (z důvodu nedostatku údajů a existenci rozdílů v účetním zpracování u různých společností);
3.
poskytovatelé všeobecné poštovní služby jsou vyloučeni ze skupiny srovnatelných podniků, protože působí hlavně na regulovaných trzích a mají výhradní práva.
(287)
Pokud jde o skupinu srovnatelných podniků, hlavní rozdíl mezi studií WIK a studií Deloitte spočívá ve velikosti společností, na které se bere ohled. Studie Deloitte zahrnuje do svého vzorku pouze společnosti, jejichž roční příjmy přesahují částku 100 milionů EUR (84). Toto omezení vysvětluje analýza studie Deloitte zvláštností činností spojených s poskytováním všeobecné služby a souvisejícími obchodními a tržními riziky (85).
(288)
Studie Deloitte se zejména domnívá, že společnosti odvětví poštovních služeb a balíkových zásilek, které provozují široké a komplexní sítě sběru a distribuce, lze s DP rozumně srovnávat. Vzhledem k úsporám z rozsahu, dosahu a hustoty, které u poštovních sítí převládají, vysokému podílu provozních nákladů v porovnání s kapitálovými náklady a také souvisejícím rizikům (jako je riziko spojené s objemy nebo riziko nahrazení elektronickou poštou) jsou pro srovnání vhodnější velké podniky odvětví poštovních služeb a balíkových zásilek zaměřené na více produktů než malé podniky zaměřené na dopisní zásilky. Společnosti, které se věnují přepravě zboží a logistice, by rovněž mohly v menším měřítku přispět ke srovnání, protože používají stejná aktiva.
(289)
Na dokreslení významu, který má velikost společností, studie Deloitte srovnává svůj vzorek se vzorkem referenční skupiny II studie WIK. Studie Deloitte poznamenává, že průměrné PZR ve vzorku studie WIK se výrazně liší podle skupin různé velikosti (která je odvozena od počtu zaměstnanců) (86). Studie Deloitte zdůrazňuje, že v jejím vzorku (založeném na větších společnostech) naopak žádná úzká vazba mezi velikostí a PZR neexistuje.
(290)
Po výběru vzorku zakládá studie Deloitte svou analýzu na 7 společnostech dopisních a balíkových zásilek, 18 logistických společnostech a 19 společnostech přepravy zboží. Pokud jde o odvětví dopisních a balíkových zásilek, malá skupina sedmi srovnatelných společností zahrnuje velké nadnárodní provozovatele balíkových kurýrních služeb, jako jsou UPS, FedEx a TNT Express, a také několik dalších provozovatelů poštovních služeb hlavně ze Spojených států a Spojeného království (87). Všechny údaje v zásadě pokrývají období 1990-2007, ale údaje za první roky jsou velmi omezené, a studie Deloitte proto považuje výsledky za tyto roky za méně důvěryhodné (88).
(291)
Studie Deloitte kromě toho zkoumá výhody a nevýhody několika dalších nástrojů pro měření ziskovosti. Odmítá v tomto konkrétním případě použití IMN kvůli praktickým potížím se získáváním odpovídajících údajů o peněžních tocích. Odmítá také použití NPK nebo NVK kvůli např. rozdílům mezi společnostmi v oblasti účetního zpracování nákladů a struktury kapitálu (tato struktura je pro NVK velmi důležitá). VA je rovněž považována za neodpovídající, protože se zaměřuje na celkovou výši aktiv. Studie Deloitte proto doporučuje zvolit PZR, ale zdůrazňuje, že vzhledem ke skutečnosti, že PZR neměří návratnost kapitálu přímo, lze jej použít pro účely srovnávací studie za podmínky, že srovnávané podniky vykazují podobnou kapitálovou náročnost.
(292)
Studie Deloitte přesto NPK (a také RCP v tržní hodnotě a VA) pro malý podvzorek šesti společností vypočítává, nicméně dospívá k závěru, že by rozpětí a kolísání NPK mohlo odrážet různé faktory, což vyžaduje opatrný výklad a je na úkor jeho užitečnosti jako referenčního ukazatele. Mezi těmito faktory studie Deloitte vyzdvihuje význam kapitálové náročnosti. Studie Deloitte zdůrazňuje, že z hlediska kapitálové náročnosti se všeobecná služba DP blíží více službě např. UPS a FedEx než službě zajišťované provozovateli přepravy zboží, jako jsou společnosti Kuehne&Nagel nebo Wincanton.
(293)
Studie Deloitte zdůrazňuje rovněž výrazné rozdíly v ziskovosti společností v průběhu doby a také v rámci různých odvětví a mezi nimi. Tyto rozdíly podle studie Deloitte údajně odůvodňují použití rozsahu přiměřeného zisku spíše než jediné průměrné hodnoty. Takový přístup by byl rovněž vhodný vzhledem k nutnosti neznevýhodňovat výsledky přesahující průměr a dosažené díky růstu účinnosti.
(294)
Výsledky, které studie Deloitte shromáždila podle odvětví a u všech odvětví, jsou shrnuty v tabulce č. 22 studie. Podle nich:
a)
dosahuje v odvětví poštovních a balíkových služeb za období 1998-2007 roční průměrné PZR výše 8,1 %, průměr ročních mediánů PZR výše 7,4 %, průměr 25. ročních percentilů výše 4,8 % a průměr 75. ročních percentilů výše 12 %;
b)
dosahuje pro všechna odvětví za období 1990-2007 roční průměrné PZR výše 6 %, průměr ročních mediánů PZR výše 5,4 %, průměr 25. ročních percentilů výše 3,6 % a průměr 75. ročních percentilů výše 8,1 % (89).
(295)
Studie Deloitte navrhuje jako referenční ukazatel hodnotu založenou na průměru ročních průměrných PZR rovnající se 7,9 % (90) a za účelem zohlednění rozdílu zaznamenaného u PZR studie odvozuje rovněž rozsah pro přiměřené PZR založené na ročních mezikvartilových rozpětích (91).
(296)
Vybrání správného vzorku srovnatelných podniků v případě tradičních poštovných provozovatelů je složitý úkol. Je samozřejmé, že mimořádná péče musí být věnována výběru skupiny podniků, které mohou sloužit jako reference pro obchodní činnosti a riziko.
(297)
Studie WIK a Deloitte mají společné, že se zaměřují na obchodní společnosti vyvíjející činnosti srovnatelné s činnostmi DPLP a vylučují ze srovnávacího vzorku tradiční poštovní provozovatele. Naopak CRA používá srovnávací vzorek složený výlučně z jiných tradičních evropských poštovních provozovatelů.
(298)
Komise sdílí názor studií WIK a Deloitte, podle nějž zisky tradičních poštovních provozovatelů (které CRA používá ve své srovnávací studii) nejsou dány běžnými tržními podmínkami ale jsou z velké části výsledkem rozhodnutí ostatních členských států v oblasti regulace. Mohly by proto neodrážet odpovídajícím způsobem referenční odměnu. Zároveň ale vzhledem k tomu, že se vzorek CRA týká tradičních poštovních provozovatelů ostatních evropských zemí, představuje zřejmě vzorek podniků, které se blíží nejvíce DPLP. Komise se proto domnívá, že je nutno vzorek CRA plně zohlednit, a to zejména pro křížové ověření referenčních úrovní přiměřeného zisku (PZR) stanovených na základě studií WIK a Deloitte.
(299)
Jak studie WIK, tak studie Deloitte uznávají, že je nutno mít k dispozici vzorek dostatečně velký, aby bylo možno pro účely srovnávací studie dospět k výstižným závěrům. Za tímto účelem vycházejí z (poměrně) omezeného vzorku podniků odvětví dopisních a balíkových zásilek a ze širších vzorků zahrnujících společnosti odvětví logistiky a přepravy zboží. Komise uznává, že pro účely statistiky je důležité mít vzorek dostatečně velký. Pokud jde o stanovisko CRA v tomto ohledu, které popírá užitečnost zvětšení vzorku přidáním méně srovnatelných společností, Komise se domnívá, že širší vzorky vymezené studií WIK, a zejména studií Deloitte, na základě přijatých metodik výběru vzorků, jsou dostatečně srovnatelné, aby mohly sloužit jako výstižné referenční skupiny pro účely posouzení zisku DPLP.
(300)
Studie WIK se pokouší stanovit referenční PZR na základě tři skupin vytvořených pro účely srovnání. Komise se ale domnívá, že studii WIK lze kritizovat ve dvou odlišných a přesto vzájemně souvisejících bodech (92): i) použití vzorků ve studii WIK, které zahrnují rovněž velký počet menších společností (93), jež nejsou zjevně srovnatelné s tradičními poštovními provozovateli, jako je DPLP; a ii) předpoklady studie WIK ohledně úrovně rizika, jemuž čelí provozovatel, jenž je předmětem šetření.
(301)
Komise soudí, že pro posouzení úrovní zisku ve srovnávací studii jsou zásadními prvky rozsah činností a také struktura nákladů tradičních poštovních provozovatelů, jako je DPLP (ve spojením se zavedeným regulačním mechanizmem).
(302)
Zaprvé, jsou-li fixní náklady vysoké (a týkají-li se např. kapitálových nákladů nebo jiných fixních nákladů ve spojení se sítí), největší podniky mají větší úspory z rozsahu a hustoty než malé podniky. Studie Deloitte-II srovnáním průměrného PZR velkých a malých podniků zahrnutých do vzorku studie WIK prokazuje, že průměrné PZR stoupá s velikostí podniků (měřeno podle počtu zaměstnanců) (94). Průměrná hodnota prvního kvartilu (K1) je skutečně ve třech vzorcích studie WIK velmi nízká (např. pouze 0,75 % u vzorku WIK II za období 1998-2007) (95), což by mohlo být projevem nadměrného zastoupení (nejmenších) podniků, které vykazují ztráty a bojují o přetrvání na trhu. Zahrnutím tak vysokého počtu malých podniků do svých vzorků (včetně hlavního vzorku referenční skupiny II) studie WIK možná podcenila referenční PZR, které by bylo vhodnější pro použití na větší a lépe zavedené podniky jako DP nebo DPLP.
(303)
Zadruhé, ačkoliv studie WIK oprávněně zmiňuje slabý profil rizika provozovatele z důvodů monopolní povahy jeho činností, nezohlednila zřejmě dostatečně výrazné fixní náklady (ve srovnání s proměnlivými náklady) vyvolané závazkem všeobecné služby a ani vývoj profilu rizika, které mohly být důsledkem změn předpisů, jimž byl provozovatel v průběhu doby vystaven, a to zejména mezi různými obdobími regulace (např. různými smlouvami o správě v případě DPLP).
(304)
Podíl fixních nákladů může být vysoký nejenom z důvodu vysoké kapitálové náročnosti určitého podniku (což je jedno z běžných vysvětlení vysokých fixních nákladů), ale také proto, že tento podnik nemůže přizpůsobovat své celkové náklady z důvodu povinnosti (spojené se závazkem všeobecné služby) zachovat rozsáhlou distribuční síť a že není schopen snížit pracovní náklady kvůli stávajícím pracovním smlouvám. Vysoký podíl fixních nákladů (96) ještě o něco více zpochybňuje zahrnutí malých společností, jejichž struktura nákladů (poměr mezi fixními a proměnlivými náklady) se zřejmě značně odlišuje (97).
(305)
Jak je uvedeno v úvodu, Komise se rovněž domnívá, že stupeň vystavení riziku tradičního poštovního provozovatele závisí z velké části na parametrech regulačního mechanizmu zavedeného veřejnými orgány za účelem financování závazku všeobecné služby. Přechod na systém dlouhodobějšího cenového stropu u cen poštovních známek (jaké zažila DPLP v roce 2006) vede zejména k podstatnému zvýšení významu rizika spojeného s objemy. Existence takového rizika oslabuje váhu předpokladu studie WIK ohledně v zásadě nízkého rizika činností DPLP, a to alespoň pro období, jež se vyznačuje systémem cenového stropu.
(306)
Vzhledem k tvrzením uvedeným v 286. až 295. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že pro ocenění zisku DPLP představují vzorky studie Deloitte oproti vzorkům studie WIK zlepšení, protože se omezují na podniky s vyšší minimální velikostí (roční obrat přesahující 100 milionů EUR).
(307)
Zároveň je ale nutno poznamenat, že v různých aspektech vykazuje přístup studie Deloitte rovněž určité možné slabé stránky a že její závěry je nutno vykládat opatrně.
(308)
Vzorky studie Deloitte zejména zahrnují zřejmě početné společnosti, jejichž kapitálová náročnost přesahuje míru, která platí pro provozovatele dopisních zásilek (98). Z metodického hlediska vyžaduje použití PZR jako nástroje posouzení zisku srovnávací vzorek společností, jež vykazují podobné úrovně kapitálové náročnosti (definované jako poměr mezi kapitálem a prodeji). Pracovním předpokladem je, že společnosti se stejným PZR budou mít návratnost použitého kapitálu (NPK (99)) obráceně úměrnou jejich poměru mezi kapitálem a prodeji. Použití PZR jako referenčního ukazatele ziskovosti proto vyžaduje, aby společnosti, jež jsou součástí referenční skupiny, vykazovaly stejnou kapitálovou náročnost. Ačkoliv se spolehlivé odhady kapitálové náročnosti (100) získávají obtížně, vykazují zřejmě činnosti distribuce dopisních zásilek a tisku menší kapitálovou náročnost činnosti balíkové kurýrní služby velkých nadnárodních společností, jako jsou UPS, TNT, FedEx a DHL (101). Je proto možné, že ukazatel přiměřeného zisku stanovený na základě vzorků studie Deloitte přeceňuje referenční zisk, který by se měl použít na společnosti se stejnou strukturou kapitálu jako DPLP (102).
(309)
Vzhledem k četným nejistotám, jež provázejí toto hodnocení, se Komise domnívá, že je oprávněné stanovit přiměřený rozsah PZR na základě odhadů studie Deloitte mediánu PZR u širšího vzorku všech odvětví (5,4 %) a také mediánu PZR u vzorku společností činných v odvětví dopisních a balíkových zásilek (7,4 %) (103). Takto získaný rozsah [5,4 %-7,4 %] by tak podle Komise představoval „standardní rozsah“ pro přiměřený zisk, a to alespoň v obdobích, během nichž DPLP čelila, při zohlednění platné smlouvy o vyrovnání, podstatnému stupni rizika a musela reagovat na výrazná podněcující opatření, aby se stala účinnější (104).
(310)
Komise soudí, že rozsah [5,4 %-7,4 %] je jako standardní hodnota vhodný, a to jak pro činnosti distribuce dopisních zásilek DPLP, tak pro její činnosti distribuce tisku, protože se jedná o úzce propojené činnosti s velmi podobnými obchodními rysy.
(311)
Je pravda, že v dotčených oblastech činnosti (distribuce dopisů a tisku) čelila DPLP slabé nebo neexistující hospodářské soutěži. Tato skutečnost vyvolává otázku, zda je vhodné posuzovat zisk této společnosti na základě mediánu zisku vzorků společností, jež jsou skutečně vystaveny hospodářské soutěži, nebo zda by pro společnost v postavení DPLP nebylo dostatečné použít omezenější referenční hodnotu (tj. nižší), jako je první kvartil (25. percentil). Komise se přesto domnívá, že podobný přístup by dostatečně nebral na vědomí existenci výrazného kolísání úrovní zisku jak mezi jednotlivými společnostmi, tak v čase. Při uložení tak přísného stropu na PZR dosažené společností následně by kromě toho bylo nutno zabránit neodůvodněnému zrušení případného růstu účinnosti.
(312)
V předmětném případě se Komise rovněž domnívá, že není vhodné vycházet z měřítek přesahujících medián, jako je třetí kvartil (105). Vzhledem k tomu, že zvolený přístup již stanoví rozsah mezi různými vzorky, jeví se přidaná hodnota zohlednění rozsahů na jedné a druhé straně mediánu ve vzorcích kvůli statistickým potřebám (mezikvartilní rozpětí běžně používané v cenách převodu) celkem nízká (106). Komise proto bere ohled spíše na kolísání mediánu v různých referenčních skupinách než na kolísání okolo mediánu v určitém vzorku (107).
(313)
Zejména ale vzhledem k tomu, že odvětví „dopisní zásilky“ DPLP vykazuje menší kapitálovou náročnost, než je kapitálová náročnost u provozovatelů balíkových kurýrních služeb (108), zdá se, že použití mediánu tohoto posledně jmenovaného vzorku by nabízelo již samo o sobě určitý prostor umožňující podchytit kolísání úrovní zisku okolo mediánu společností, které vykazují menší kapitálovou náročnost, jako je tomu v případě DPLP, a případně dostatečně odměnit růst účinnosti.
(314)
Porovnáním standardního rozsahu uvedeného v 307. bodě odůvodnění s jinými dostupnými odhady přiměřeného zisku lze provést řadu křížových ověření ucelenosti. Jak je uvedeno na začátku tohoto pododdílu, je užitečné provést křížové ověření s mediánem PZR studie CRA, který je […] % (109). Medián PZR vypočítaný na základě vzorku referenční skupiny II studie WIK, který je omezen na společnosti s obratem přesahujícím 100 milionů EUR, představuje PZR ve výši 7,1 %. Komise dochází k závěru, že tyto číselné údaje spadají do rozsahu [5,4 %-7,4 %], což podporuje tvrzení, podle nějž lze tento rozsah považovat za přiměřený.
(315)
Komise tak obecně dospívá k závěru, že standardní míra spadající do rozsahu [5,4 %-7,4 %] představuje zřejmě odpovídající referenční míru pro zisk, a to alespoň pro období, během nichž DPLP čelila podstatnému stupni rizika a musela reagovat na výrazné podněty k účinnosti.
(316)
Komise obecně soudí, že pokud je smlouva mezi tradičním provozovatelem a orgány veřejné moci taková, že vystavuje veřejnou službu podstatnému stupni rizika, musí být přiměřený zisk poskytnutý tradičnímu provozovateli úměrný odpovídající úrovni rizika, jemuž je vystaven. A naopak, pokud smlouva vyvolává málo rizik, musí být úroveň přiměřeného zisku nízká.
(317)
V předchozí části Komise vysvětlila svůj postup při stanovení standardního rozsahu přiměřeného zisku [5,4 %-7,4 %], který je považován za vhodný u smluv představujících podstatnou úroveň rizika. V případě nízkého rizika je obtížné kvantifikovat patřičnou referenční hodnotu v podobě rozsahu přiměřeného PZR, je ale zřejmé, že by se tento rozsah PZR měl nacházet v levé části rozdělení ve vzorku zjištěných úrovní zisku. Komise se domnívá, že je oprávněné přijmout v tomto ohledu místo mediánu rozsah pro přiměřený zisk založený na prvním kvartilu (25. percentil).
(318)
Použití 25. percentilu jako referenční hodnoty u smluv s nízkým rizikem vede na základě různých vzorků studie Deloitte k rozsahu přiměřeného PZR ve výši [3,6 %-4,8 %].
(319)
Také v tomto případě může srovnání s výsledky studie CRA věnované tradičním poštovním provozovatelům představovat další užitečné křížové ověření. Průměrná hodnota ročního 25. percentilu vypočítaná Komisí se rovná […] %. Komise dochází k závěru, že tyto číselné údaje spadají do rozsahu [3,6 %-4,8 %], což přidává na váze tvrzení, podle nějž lze tento rozsah považovat za přiměřený.
(320)
Komise tak obecně dospívá k závěru, že standardní míra spadající do rozsahu [3,6 %-4,8 %] představuje zřejmě odpovídající referenční míru pro zisk, a to pro období, během nichž DPLP čelila nízkému stupni rizika.
(321)
Jak je vysvětleno v úvodu této části, riziko, jemuž byla vystavena DPLP, závisí na mechanizmu vyrovnání uplatňovaném Belgií. S tímto mechanizmem se počítá v různých smlouvách o správě uzavřených mezi DPLP a belgickým státem a v průběhu doby se mění. Pro „přiměřené PZR“ je proto rozumné zohlednit různé rozsahy v závislosti na platném mechanizmu vyrovnání, který určuje úroveň rizika, jemuž je DPLP vystavena, ale také míru, v jaké je DPLP podněcována ke zlepšení své produktivity.
(322)
V těchto souvislostech by Komise chtěla zdůraznit, že charakterizace rizika ve smlouvách nezávisí na pouhé přítomnosti rizika ve smlouvách o správě uzavřené DPLP, či na absolutním stupni rizika, a spíše na míře, v jaké je riziko vyšší nebo nižší než riziko, kterému čelí společnosti zahrnuté do stejných skupin vzorků. Stejně je tomu u míry opatření podněcujících DPLP k dosažení růstu účinnosti. Vzhledem k tomu, že se tyto skupiny vzorků skládají ze společností, jež působí v prostředí hospodářské soutěže, čelí tyto společnosti běžně výraznému riziku a jsou silně podněcovány k tomu, aby se staly účinnější.
(323)
Komise soudí, že čtvrtá smlouva o správě (2006-2010) jasně stanoví mechanizmy zahrnující dlouhodobé závazky ohledně cen a financování založeného na ukazatelích ex ante. Vztahuje se to na činnosti DPLP, které se týkají jak distribuce dopisních zásilek, tak distribuce tisku.
(324)
Pokud jde konkrétněji o distribuci tisku, článek 9 čtvrté smlouvy o správě stanoví, že se po dobu trvání smlouvy (standardní období 5 roků) nebude vážený průměr sazeb za poskytování služeb patřících do „košíku drobných uživatelů“ zvyšovat rychleji, než to umožňuje mechanizmus cenových stropů založený na indexu zdraví (zvláštní index spotřebních cen) a bonus za kvalitu, který vyjadřuje procentní podíl jednotlivých dopisů dodaných včas. Stanovení sazeb tímto způsobem pro celou dobu smlouvy vykazuje podle Komise všechny znaky podněcující smlouvy, což vystavuje společnost podstatné úrovni rizika.
(325)
Pokud jde o distribuci tisku, článek 2 čtvrté smlouvy o správě upřesňuje, že během trvání smlouvy se sazby za distribuci tisku nemohou zvyšovat rychleji než index zdraví. Na pokrytí čistých nákladů distribuce tisku a vzhledem k plánované účinnosti čl. 13 odst. 2 stanoví roční vyrovnání, na které má DPLP nárok, na částku 290 613 000 EUR (částka upravená zohledněním inflace) (110). V čl. 13 odst. 5 se uvádí, že v případě, že se změní obsah nebo podmínky služby obecného hospodářského zájmu nebo že dojde k podstatnému vývoji v nákladech, který DPLP nebude moci zvládnout, smluvní strany posoudí, zda je nutno upravit výši vyrovnání, aby odpovídala tomuto vývoji nákladů. K podobné úpravě je nutné rozhodnutí rady ministrů. Komise uznává, že by tuto posledně zmíněnou doložku bylo možno chápat jako únikovou doložku, kterou se do smlouvy zavádějí ex post některé prvky (které chrání DPLP před rizikem). Komise se přesto domnívá, že obraty použité orgány veřejné moci nejsou dostatečně jednoznačné, a že DPLP proto nemůže počítat s jejím uplatněním. Komise se obecně domnívá, že opatření přijatá pro činnosti DPLP spojené s distribucí tisku předpokládají dlouhodobý závazek ohledně míry vyrovnání.
(326)
Čtvrtou smlouvu o správě (2006-2010) proto nelze podle Komise považovat za smlouvu obsahující nízké riziko ale spíše za smlouvu vedoucí k podstatnému stupni rizika. Standardní rozsah [5,4 %-7,4 %] se obecně jeví jako vyhovující pro oba typy činností stanovených ve čtvrté smlouvě o správě.
(327)
Předchozí smlouvy o správě (až do roku 2005) byly zřejmě z velké části postaveny na mechanizmu cen a vyrovnání, který naopak obsahoval pro DPLP nízký stupeň rizika.
(328)
Pokud jde o stanovení cen poštovních známek, Komise zjišťuje, že první tři smlouvy o správě nepoužívají mechanizmus cenových stropů typu, který byl použit ve čtvrté smlouvě o správě (která stanovila dlouhodobý závazek ohledně cen). Tyto smlouvy spíše obecněji odkazují na sazby založené na skutečných nákladech stanovených na základě příslušných účetních zásad (111).
(329)
Pokud jde o distribuci tisku, Komise stejným způsobem zjišťuje, že první tři smlouvy o správě nepočítají se žádným paušálním rozpočtem, který by pokrýval dobu trvání smlouvy podobným způsobem jako v případě čtvrté smlouvy o správě (112). Tyto smlouvy spíše odkazují na vyrovnání založená na skutečných nákladech (113). Komise konstatuje, že druhá smlouva stanovila pro vyrovnání celkový strop, ovšem skutečné částky vyrovnání vykázané během období zřejmě zpochybňují skutečně omezující povahu tohoto stropu (114). První smlouva o správě rovněž stanovila roční dotaci (vyrovnání), ovšem Komise zjišťuje, že smlouva zároveň neurčila dlouhodobý strop pro sazby za distribuci tisku.
(330)
Komise proto zastává názor, že rozsah [3,6 %-4,8 %], který byl považován za přiměřený při neexistenci podstatného rizika ve spojení se smlouvu, musí být použit u období odpovídajícímu třem prvním smlouvám o správě jak na distribuci tisku, tak na distribuci dopisních zásilek.
(331)
Komise konstatuje, že belgické orgány navrhují použít přístup založený na smlouvách také v dokumentu, který předložily dne 14. prosince 2011. Ačkoliv navrhovaná metodika vyvolává řadu otázek ohledně rizikových faktorů a způsobu, jimž jsou váženy (115), je analýza podle smluvních období třídící v zásadě riziko, jemuž je DPLP vystavena, podle třístupňové škály (nízké, střední, vysoké) celkově v souladu s postupem přijatým Komisí. Příslušné třídění smluv podle daného rizika provedené DPLP se vcelku jeví v souladu s analýzou Komise, protože belgické orgány se rovněž domnívají, že čtvrtá smlouva představuje celkově větší riziko než první tři.
(332)
Komise dospěla k závěru, že standardní rozsah provozního ziskového rozpětí (PZR) v rozmezí [5,4 %-7,4 %] představuje odpovídající referenční rozsah pro stanovení přiměřeného zisku pro období, během nichž DPLP musela čelit podstatnému riziku a brát ohled na silné podněty k účinnosti.
(333)
Komise dospívá také k závěru, že rozsah PZR v rozmezí [3,6 %-4,8 %] představuje odpovídající referenční rozsah pro stanovení přiměřeného zisku pro období, během nichž nebyla DPLP podstatnému riziku vystavena.
(334)
Za účelem zohlednění úsilí, na které podle belgických orgánů DPLP přistoupila, aby dosáhla růstu účinnosti, se Komise rozhodla používat pro stanovení přiměřeného zisku, který je nutno zahrnout do nákladů veřejných služeb, horních hranic těchto obou rozsahů s opatrností. Tento postup je rovněž zdůrazněn ve studii Deloitte (viz 291. bod odůvodnění)), podle níž by použití rozsahů bylo vhodné vzhledem k nutnosti neznevýhodňovat výsledky přesahující průměr a dosažené díky růstům účinnosti.
(335)
Komise soudí, že první tři smlouvy o správě (1992-1996, 1997-2002 a 2003-2005) představují nízké riziko a že lze míru přiměřeného zisku odpovídající PZR ve výši 4,8 % uplatnit jak na distribuci dopisních zásilek, tak na distribuci tisku. Naopak soudí, že čtvrtá smlouva o správě (2006-2010) je spojena s podstatně vyšším rizikem, a že lze proto uplatnit jak na distribuci dopisních zásilek, tak na distribuci tisku míru přiměřeného zisku odpovídající PZR ve výši 7,4 %.
(336)
První smlouva o správě upřesňuje, že roční vyrovnání vyplácené státem je určeno všem úkolům veřejné služby.
(337)
Případné nadměrné vyrovnání je proto nutno vypočítat sečtením všech nákladů a příjmů všech úkolů veřejné služby.
(338)
Do příjmů se musí zahrnout roční vyrovnání vyplácené státem za úkoly veřejné služby. Roční vyrovnání obdržená DPLP v rámci první smlouvy o správě představují celkovou částku ve výši 1,5 miliardy EUR.
(339)
K tomu je nutno zohlednit níže uvedená opatření podpory:
Převod budov
(340)
První smlouva o správě stanovila rovněž převod budov státu na DPLP. Za účelem výpočtu nadměrného vyrovnání za období kryté první smlouvou o správě je nutno do příjmů DPLP zahrnout tento převod vlastnictví budov v hodnotě 112,2 milionu EUR, u nějž nedošlo k žádnému protiplnění. DPLP za používání budov v době před převodem neplatila státu žádné vyrovnání.
(341)
V roce 1997 vyplatil stát DPLP částku ve výši 62 milionů EUR a DPLP ji zaúčtovala jako kapitálový vklad. Belgické orgány poté uznaly, že tento převod ve skutečnosti odpovídá odloženému uhrazení zůstatku ročního vyrovnání, s nímž první smlouva o správě počítala v roce 1996.
(342)
Původně nebyla dotyčná částka uhrazena v roce 1996 DPLP včas, takže vyrovnání státu bylo nižší než roční částka stanovená pro dotyčný rok smlouvou o správě.
(343)
Za účelem kontroly nadměrného vyrovnání je vyplacení částky 62 milionů EUR zahrnuto do vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu za období kryté první smlouvou o správě.
(344)
Výpočet nadměrného vyrovnání u první smlouvy o správě lze shrnout takto:
-
Čisté náklady (náklady - příjmy) všech úkolů veřejné služby včetně závazku všeobecné služby (ZVS)
-
Přiměřený zisk povolený pro služby obecného hospodářského zájmu
+
Roční vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu
+
Převod budov
+
Kapitálový vklad v roce 1997
=
Nadměrné vyrovnání
(345)
U třech následujících smluv o správě výpočet nadměrného vyrovnání bude brát zřetel pouze na náklady a příjmy služeb obecného hospodářského zájmu, které mohly být podle ustanovení těchto smluv předmětem vyrovnání za veřejnou službu. Náklady a příjmy odpovídající ostatním službám obecného hospodářského zájmu, které podle ustanovení smluv o správě nemohly uplatňovat nárok na podporu, nejsou zohledněny. Protože všeobecná poštovní služba není součástí činností, které jsou příjemci podpory, její možné čisté náklady nebudou zohledněny a tato služba musí být plně financována DPLP z jejích vlastních prostředků v souladu s pověřením veřejnou službou stanoveným ve smlouvách o správě. Činnosti, které jsou podle smluv o správě příjemci vyrovnání ve výši v nich uvedených, zahrnují zejména distribuci tisku (novin a časopisů) a ostatní veřejné služby uvedené 33. bodě odůvodnění.
(346)
Z důvodu nízkých sazeb uplatňovaných pro distribuci tisku jsou služby obecného hospodářského zájmu, jež jsou příjemci podpory, celkově ve ztrátě.
(347)
Protože případné nadměrné vyrovnání za určitou danou službu může být použito na financování čistých nákladů vyvolaných jinými úkoly veřejné služby s nedostatečným vyrovnáním, budou všechny náklady a příjmy týkající se služeb obecného hospodářského zájmu v rámci smluv o správě pro účely výpočtu sečteny.
(348)
Roční vyrovnání obdržená DPLP v rámci těchto tří smluv o správě představují celkovou částku ve výši 3,5 miliardy EUR.
(349)
Kromě vyrovnání stanovených ve smlouvách o správě využívala DPLP po celou dobu období, jež je předmětem šetření, výlučných práv svěřených státem na poskytování vyhrazených poštovních služeb. Ačkoliv případné přebytky pocházející z tohoto vyhrazeného odvětví nepředstavují pro účely kontroly státní podpory státní prostředky, a nemohou proto být v případě nadměrného vyrovnání předmětem nařízení o vrácení, mohou a musí být v rámci provádění pravidel o státní podpoře zohledněny při posouzení nezbytnosti a proporcionality každé veřejné podpory poskytnuté tomuto provozovateli na základě vyrovnání za veřejné služby. Při posouzení slučitelnosti vyrovnání poskytnutého DPLP na základě různých smluv o správě podle čl. 106 odst. 2 SFEU budou proto přebytky vytvořené belgickým poštovním provozovatelem v tomto vyhrazeném odvětví odečteny od nákladů služeb obecného hospodářského zájmu, jež mohou uplatňovat nárok na vyrovnání za veřejnou službu podle ustanovení těchto smluv.
(350)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že tato zásada je zanesena v rámci pro SOHZ, který stanoví, že „jestliže byla dotčenému podniku udělena zvláštní nebo výhradní práva spojená se službou obecného hospodářského zájmu, která vytváří zisk nad rámec přiměřeného zisku, nebo požívá-li tento podnik jiných výhod udělených státem, musí být bez ohledu na své zařazení pro účely článku 87 Smlouvy o ES tato práva a tyto výhody rovněž zohledněny a připočítávají se k výnosům podniku“ (116). Tato zásada vyjadřuje podmínku nezbytnosti a proporcionality, jež je součástí čl. 106 odst. 2 SFEU. Podpora vyplacená pro určitou službu obecného hospodářského zájmu nad přebytky, jež jsou výsledkem výhradního nebo zvláštního práva poskytnutého provozovateli a které stačí samy o sobě na pokrytí nákladů jiné služby obecného hospodářského zájmu, není pro poskytování této služby obecného hospodářského zájmu nezbytná. Provozovatel, který vytváří tyto přebytky, již požívá veřejného opatření, jež mu umožňuje plnit službu obecného hospodářského zájmu v podmínkách hospodářské rovnováhy do té míry, že žádné dodatečné vyrovnání není nezbytné.
(351)
Každý přebytek ve vyhrazeném odvětví, který je výsledkem poskytnutého výlučného práva, musí být proto zohledněn při posuzování nezbytnosti předmětných vyrovnání za službu obecného hospodářského zájmu poskytnutá DPLP.
(352)
V analýze nadměrného vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu je proto zohledněn každý přebytek vytvořený ve vyhrazeném odvětví (ZVS VO), který přesahuje míru přiměřeného zisku.
(353)
Protože je ale vyhrazené odvětví určeno především na financování všeobecné služby, snižuje každá ztráta vykázaná v jiných oblastech všeobecné služby příspěvek vyhrazeného odvětví k nákladům souvisejících dalších služeb obecného hospodářského zájmu.
(354)
Pro určení přebytků skutečně vytvořených vyhrazeným odvětvím je kromě toho nutno zohlednit náklady, které jsou sice vyvolané závazkem všeobecné služby, které ale nesou činnosti, jež jsou vykonávány mimo oblast všeobecné služby. V souladu s judikaturou ve věci Chronopost jsou náklady maloobchodní sítě rozděleny v analytickém účetnictví DPLP mezi činnosti, které vyžadují využívání sítě, což zahrnuje produkty spadající do veřejné služby, ale nejen je. Řečeno konkrétněji, závazek uložený DPLP udržovat maloobchodní síť určitého rozsahu a hustoty za účelem poskytování všeobecné poštovní služby dostatečné kvality stanovené belgickými orgány vyvolává ztráty u obchodních činností, které nespadají do všeobecné služby, protože část nákladů maloobchodní sítě je v souladu s judikaturou ve věci Chronopost přiřazena obchodním produktům, které maloobchodní síť využívají.
(355)
Omezení týkající se sítě a uložené smlouvami o správě: omezení uložená státem se týkají hustoty a typu poboček poštovních služeb (poštovních úřadů a/nebo poštovních přepážek), které tvoří maloobchodní síť. Jsou stanovena v po sobě následujících smlouvách o správě. Čtvrtá smlouva o správě (2005-2010) tak stanoví:
a)
obecnou povinnost udržovat síť, jež umožní plnění všeobecné služby a dalších veřejných služeb svěřených DPLP (117);
b)
povinnost zachovat alespoň 1 300 poboček poštovních služeb (poštovních úřadů a/nebo poštovních přepážek (118));
c)
povinnost zachovat alespoň 589 poštovních úřadů;
d)
navíc maximální vzdálenost po silnici mezi každou pobočkou poštovních služeb nabízející základní sortiment služeb a poštovním úřadem nabízejícím úplný sortiment služeb nesmí přesáhnout 10 km.
(356)
Belgické orgány se domnívají, že zvláštní požadavky na počet a typ poboček poštovních služeb, které tvoří maloobchodní síť DPLP, představují zvláštní povinnost v oblasti územního pokrytí uloženou státem, jež přesahuje požadavky spojené se závazkem všeobecné služby (ZVS). Na tomto základě Belgie soudí, že by stát měl vyrovnávat všechny čisté náklady odpovídající této zvláštní povinnosti územního pokrytí.
(357)
Kvantifikace omezení týkajícího se sítě: za účelem stanovení čistých nákladů, které DPLP vznikají z povinnosti udržovat maloobchodní síť skládající se z alespoň 1 300 poboček poštovních služeb, z nichž je minimálně 589 poštovních úřadů, belgické orgány porovnaly skutečnou maloobchodní síť, jejíž hustota a typ poboček poštovních služeb je uložena státem, s teoretickou maloobchodní sítí, již by DPLP provozovala, pokud by nemusela brát ohled na tato konkrétní omezení. Jinými slovy, teoretická maloobchodní síť je síť, kterou by se DPLP rozhodla provozovat za obchodních podmínek, jestliže by jí stát neuložil závazky veřejné služby.
(358)
Belgické orgány se domnívají, že tuto teoretickou síť by tvořily pouze poštovní přepážky. Poštovní úřady by zmizely. Aby ovšem DPLP mohla nadále obsloužit stejný celkový objem zákazníků, musela by výrazně zvýšit počet poštovních přepážek.
Srovnání mezi skutečnou maloobchodní sítí DPLP a teoretickou sítí v případě neexistence povinností uložených státem
Počet poboček poštovních služeb celkem
Poštovní úřady (a) + poštovní přepážky (b)
(a)
Počet poštovních úřadů
(vyhrazené pobočky poštovních služeb spravované přímo DPLP)
(b)
Počet poštovních přepážek
(pobočky poštovních služeb umístěné v prostorách třetích subjektů)
Skutečná maloobchodní síť DPLP (stav na konci roku 2009)
1 401 =
713 +
688
Teoretická maloobchodní síť v případě neexistence omezení uložených státem (podle belgických orgánů)
[…] =
[…] +
[…]
Povinnost týkající maloobchodní sítě uložená státem
Min. 1 300
Min. 589
Žádná povinnost
(359)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, skutečná maloobchodní síť DPLP odpovídá požadavkům státu: jak celkový počet poboček poštovních služeb, tak počet poštovních úřadů přesahuje požadovanou míru. Teoretická síť, již by DPLP provozovala, pokud by měla povolení zvolit si svou maloobchodní síť na základě čistě obchodních hledisek, by vypadala naopak zcela odlišně: celkový počet poboček poštovních služeb by se zvýšil, ovšem poštovní úřady spravované DPLP by zmizely.
(360)
Skutečný stav u omezení týkajícího se sítě: je nutno upřesnit, že omezení, které stát uložil DPLP, není jasně prokázáno.
(361)
Zaprvé, síť skutečně udržovaná DPLP je větší, než požaduje stát. Jak celkový počet poboček poštovních služeb, tak počet poštovních úřadů je vyšší než minimální počet požadovaný státem, což by nasvědčovalo tomu, že povinnosti, jež má plnit, DPLP nezatěžují, protože z vlastní vůle udržuje síť v současné velikosti.
(362)
Belgické orgány vysvětlují tento nadbytek poštovních úřadů podmínkou vzdálenosti 10 km, nutností určité bezpečnostní zálohy pro případ neočekávaných uzavření poštovních přepážek a jejich záměrem zvýšit v příští smlouvě o správě požadovaný minimální počet poštovních úřadů na 650, čímž by bylo kontraproduktivní uzavírat kvůli sladění se současně stanoveným počtem poštovní úřady s tím, že se budou za určitou dobu znovu otevírat. Belgické orgány zdůrazňují, že z těchto důvodů nebyla DPLP schopna snížit počet poštovních úřadů ve větší míře, a přiblížit ho tak požadovanému minimálnímu počtu 589. Podle nich je současné uspořádání sítě, jež čítá 713 poštovních úřadů, přes nominální nadbytek poboček poštovních služeb ve skutečnosti určeno požadavky státu.
(363)
Zadruhé, metoda zvolená belgickými orgány spočívá na retropolaci nákladů maloobchodní sítě od roku 2009 do roku 1992. Podobná retropolace vede nutně k metodickým nejistotám. Obchodní model poštovních přepážek neexistuje nutně od roku 1992. Zaměstnanci DPLP se navíc v minulosti skládali hlavně ze statutárních úředníků, u nichž byly mzdové náklady velmi nepružné. Jelikož poštovní přepážky nejsou spravovány zaměstnanci DPLP, platila by DPLP i nadále statutární úředníky, kteří by již nebyli přiděleni na poštovní úřady. Je proto málo pravděpodobné, že by případné uzavření poštovních úřadů na počátku období, jež je předmětem šetření, mohlo vést k přímému snížení mzdových nákladů. Tohoto typu úspor by naopak mohlo být do určité míry dosaženo v roce 2009, kdy počet smluvních pracovníků mezi zaměstnanci stoupl. Vzhledem k postupnému přechodu na zaměstnance s pružnějším statusem a vzhledem k po sobě následujícím zlepšením systému analytického účetnictví lze předpokládat, že účetní údaje z posledních hospodářských roků jsou prosty tohoto typu zkreslení. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že pro společnost bpost nadále pracuje 20 000 státních zaměstnanců a že je nelze ani zaměstnat na poštovních pobočkách a ani propustit, zůstává i dnes nahrazení všech poštovních úřadů poštovními pobočkami nadále teoretickou a nerealistickou možností.
(364)
Belgické orgány nicméně zdůrazňují, že v minulosti byly případné náklady spojené s propuštěním údajně vyrovnávány úsporami na provozních nákladech a prodejem budov, kterých již nebylo potřeba. Pokud jde o spolehlivost údajů za období 1992-2002, belgické orgány tvrdí, že náklady maloobchodní sítě byly ve skutečnosti zřejmě podceněny, protože některé prvky, které by bylo možno považovat za náklady sítě, byly seskupeny pod jinými nákladovými středisky. Slabé stránky metody retropolace proto údajně zmírňují jiné, opatrné předpoklady, které belgické orgány zvolily pro výpočet nákladů za předchozí hospodářské roky.
(365)
Existence zvláštní povinnosti územního pokrytí: i v případě, že by se uznala existence omezení týkajícího se sítě, nejeví se tvrzení belgických orgánů, podle nějž toto omezení provází oddělený úkol územního pokrytí, jako oprávněné. Ukazuje se totiž, že smlouvy o správě neobsahují žádná zvláštní ustanovení, která by stanovila skutečnou povinnost územního pokrytí, jež by byla oddělená a přesahovala by požadavky spojené se závazky všeobecné služby a dalšími závazky veřejné služby. Smlouvy o správě uzavřené mezi DPLP a belgickým státem naopak upřesňují, že omezení týkající se sítě má za jediný cíl zajištění všeobecné služby a dalších služeb obecného hospodářského zájmu (distribuce novin a časopisů, poštovní účty, poštovní poukázky atd.) a náklady sítě nutné pro tento účel jsou již předem zaneseny na účty těchto různých služeb (119). Smlouvy o správě kromě toho nepočítají se žádným mechanizmem na vyrovnání nákladů závazku územního pokrytí. Komise poznamenává, že povinnost stanovit ukazatele výpočtu vyrovnání předem byla vložena do rámce pro SOHZ z roku 2005 a že nadměrné vyrovnání nákladů za služby obecného hospodářského zájmu, jež měla DPLP, bylo zjištěno pro období po roce 2005 (viz 386. bod odůvodnění).
(366)
Je nutno poznamenat, že podle článku 3 směrnice 97/67/ES jsou členské státy povinny uložit svým tradičním poštovním provozovatelům povinnost poskytovat všeobecnou službu v odpovídající kvalitě, a to zejména pokud jde o zeměpisné pokrytí. Toto územní pokrytí, jež v tomto konkrétním případě týkajícím se Belgie existuje, ovšem představuje jen jeden z celé řady aspektů závazku všeobecné služby. Ve smlouvách o správě, kterými je DPLP svěřen úkol všeobecné služby, Komise nezjišťuje žádnou zmínku o dodatečném úkolu, který by nutil tradičního poštovního provozovatele k udržování větší sítě s více úřady, než je nutné pro územní pokrytí vyžadované závazkem veřejné služby a dalšími souvisejícími veřejnými službami, a který by odpovídal logice územní soudržnosti a územního rozvoje. Každý poštovní úřad provozovaný DPLP kvůli zajištění všeobecné služby k územní soudržnosti (120) nepochybně přispívá, ovšem z právního hlediska je povinnost zachovat tento poštovní úřad spojena s nutností zajistit všeobecnou poštovní služby a další související služby v dostatečné kvalitě. Aby bylo možno zmiňovat doplňkový územní úkol, bylo by podle použitelné judikatury nutno, aby DPLP byla pověřena odděleným a jasně definovaným úkolem zachovat přebytečné úřady poštovní sítě, jejíž velikost byla stanovena pro všeobecnou službu. Toto pověření by muselo upřesňovat závazky, náklady z nich vyplývající a také systém financování čistých nákladů dodatečného územního úkolu.
(367)
Komise žádný z těchto prvků ve smlouvách o správě uzavřených mezi státem a DPLP nenalézá. Belgické orgány a DPLP se snaží opravňovat existenci odděleného územního úkolu následně a uměle, když tvrdí, že územní pokrytí stanovené ve smlouvách o správě má dvojí důvod: vyplývá jak z úkolu všeobecné služby, tak z údajného územního úkolu, který závazek všeobecné služby přesahuje. Odpovídající smlouvy ovšem neobsahují žádné ustanovení, které by se zmiňovalo o údajném odděleném územním úkolu, který by DPLP nutil k udržování větší sítě, než jaká je stanovena pro účely poskytování všeobecné služby.
(368)
Je nutno poznamenat, že umělá povaha tvrzení belgických orgánů a DPLP vystupuje rovněž z jejich vlastního uvažování. Aby snížily míru případného nadměrného vyrovnání, by si belgické orgány přály, aby Komise považovala za náklady vyvolané dodatečným územním úkolem, který přesahuje závazek všeobecné služby, rozdíl mezi skutečnými náklady plnohodnotného poštovního úřadu a náklady teoretické poštovní přepážky, jež by jej nahradila. Toto uvažování se neopírá o větší teoretickou síť, kterou by DPLP udržovala kvůli dosažení územních cílů. Omezuje se na zdůraznění nadnákladů vyvolaných pokrytím všeobecné služby, která podle smluv o správě nemá nárok na žádnou podporu. Tuto neexistenci územního cíle potvrzuje skutečnost, že by belgické orgány musely pro poskytování všeobecné služby výrazně zvýšit počet poštovních přepážek, protože tuto službu není možno zajistit s jejich stejným počtem.
(369)
Přesto je možno konstatovat, že, ačkoliv není zřejmě možné přijmout tvrzení belgických orgánů, které zmiňují skutečnou a oddělenou povinnost územního pokrytí, se omezení ohledně sítě uložené belgickým státem, který požaduje udržování sítě umožňující zajistit všeobecnou službu a další veřejné služby, netýká pouze těchto služeb; znamená totiž také dodatečné náklady pro obchodní služby.
(370)
Jak je vysvětleno v 354. bodě odůvodnění, přispívají podle účetnictví podle činností a v souladu s judikaturou ve věci Chronopost ke společným nákladům všechny činnosti, jež maloobchodní síť používají. K nákladům sítě proto přispívají všechny produkty včetně produktů obchodních. Náklady vyplývající z povinnosti uložené státem udržovat poštovní úřady zatěžují obchodní produkty, které zřejmě vykazují neustále ztrátu, a to i když jsou prodávány za tržní cenu. DPLP nabízí své obchodní služby přes síť, protože financují část jejích fixních nákladů, a přispívají tak nepřímo na všeobecnou službu.
(371)
Z hospodářského hlediska by bylo při posuzování nadměrného vyrovnání DPLP smysluplné zohlednit ztráty vykazované obchodními produkty a vyvolané závazky všeobecné služby a dalších veřejných služeb. Má-li DPLP hospodářský zájem využívat maloobchodní síť pro prodej obchodních produktů, vede to z hlediska analytického účetnictví k tomu, že je část nákladů sítě, které by byly jinak přiřazeny veřejné službě, přiřazována obchodním produktům, které jsou kvůli tomu zřejmě ztrátové.
(372)
Výpočet nadměrného vyrovnání v tomto konkrétním případě lze proto shrnout takto:
-
Čisté náklady (náklady - příjmy) služeb obecného hospodářského zájmu
-
Přiměřený zisk povolený pro služby obecného hospodářského zájmu
+
Roční vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu
+
Přebytky navíc pocházející z vyhrazeného odvětví všeobecné služby (po financování všeobecné služby včetně nadnákladů sítě, které tato služba vyvolá u obchodních služeb)
=
Nadměrné vyrovnání
(373)
Slučitelnost kapitálového vkladu z roku 1997 je nutno posoudit níže v rámci posouzení slučitelnosti ročních vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu, protože se nejedná o zvláštní navýšení kapitálu, ale o platbu související s vyrovnáním přiznaným za úkoly veřejné služby za období 1992-1996.
(374)
Jelikož kapitálový vklad z roku 2003 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je otázka slučitelnosti podpory bezpředmětná.
(375)
Jelikož kapitálový vklad z roku 2006 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je otázka slučitelnosti podpory bezpředmětná.
(376)
Je nutno poznamenat, že se státní záruka neobjevuje ve smlouvě o správě jako vyrovnání za závazky veřejné služby, takže její slučitelnost nelze posuzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Protože belgické orgány neuvedly žádný jiný právní základ, ze kterého by se mohlo vycházet pro prokázání slučitelnosti, a protože Komise žádný nenašla, představuje opatření provozní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, která proto musí být vrácena.
(377)
Jak již bylo uvedeno, osvobození od daně z příjmů právnických osob neposkytlo DPLP žádnou výhodu, a nepředstavuje proto státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(378)
Osvobození od pozemkové daně a od místních daní představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je ale nutno je považovat za existující podpory, protože byly zavedeny před vstupem v platnost Smlouvy. Je ostatně nutno poznamenat, že tato daňová opatření nejsou ve smlouvách o správě uvedena jako vyrovnání za závazky veřejné služby.
(379)
Daňová osvobození proto nemají vliv na výpočet nadměrného vyrovnání, který je založen na nákladech skutečně nesených DPLP (které již zahrnují důsledky těchto daňových osvobození).
(380)
Daňová osvobození budou proto řešena v rámci odděleného řízení věnovaného existujícím podporám v souladu s články 17, 18 a 19 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (121).
6.3.3.3 Výpočet výše nadměrného vyrovnání
(381)
Výši nadměrného vyrovnání lze vypočítat na základě posouzení uvedeného v pododdílu 6.3.3.2. V souladu s mechanizmem financování veřejné služby zavedeným belgickými orgány ve smlouvách o správě bude nadměrné vyrovnání vypočítáno odděleně pro každé období pověření.
První smlouva o správě: 1992-1996
(v tisících EUR)
-
Čisté náklady veřejné služby
:
-
[…]
-
Vyvolané náklady sítě
:
-
[…]
-
Povolený přiměřený zisk
:
-
[…]
(provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
+
Vyrovnání vyplacená státem
:
+
[…]
+
Kapitálový vklad (1997)
:
+
62 000
(odložené vyrovnání za SOHZ)
+
Převod budov
:
+
112 209
=
Nadměrné vyrovnání
=
[…]
Druhá smlouva o správě: 1997-2002
Výpočet přebytků navíc pocházejících z vyhrazeného odvětví všeobecné služby (ZVS VO)
(v tisících EUR)
+
Přebytky ZVS VO
:
+
[…]
(zisk ZVS VO přesahující provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
Náklady sítě vyvolané ZVS
:
[…]
Čisté náklady ZVS NO
:
[…]
(ZVS NO ve ztrátě)
Přiměřený zisk ZVS NO
:
[…]
(provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
=
Náklady všeobecné služby, které mají být financovány vyhrazeným odvětvím
=
[…]
Přebytky navíc vytvořené vyhrazeným odvětvím a snižující čisté náklady SOHZ
=
[…]
Výpočet nadměrného vyrovnání:
(v tisících EUR)
-
Čisté náklady veřejné služby
:
-
[…]
-
Povolený přiměřený zisk
:
-
[…]
(provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
+
Vyrovnání vyplacená státem
:
+
1 286 461
+
Přebytky ZVS VO
+
[…]
=
Nadměrné vyrovnání
=
[…]
Třetí smlouva o správě: 2003-2005
Výpočet přebytků navíc pocházejících z vyhrazeného odvětví všeobecné služby (ZVS VO)
(v tisících EUR)
+
Přebytky ZVS VO
:
+
[…]
(zisk ZVS VO přesahující provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
Náklady sítě vyvolané ZVS
:
[…]
Čisté náklady ZVS NO
:
-
[…]
(ziskový ZVS NO)
Přiměřený zisk ZVS
:
[…]
(provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
=
Náklady vyvolané ZVS, které je nutno financovat vyhrazeným odvětvím
=
[…]
(žádné ztráty k financování)
Přebytky navíc vytvořené vyhrazeným odvětvím a snižující čisté náklady SOHZ
=
[…]
Výpočet nadměrného vyrovnání:
(v tisících EUR)
-
Čisté náklady veřejné služby
:
-
[…]
-
Povolený přiměřený zisk
:
-
[…]
(provozní ziskové rozpětí 4,8 %)
+
Vyrovnání vyplacená státem
:
+
677 985
+
Přebytky ZVS VO
:
+
[…]
=
Nadměrné vyrovnání
=
[…]
Čtvrtá smlouva o správě: 2006-2010
Výpočet přebytků navíc pocházejících z vyhrazeného odvětví všeobecné služby (ZVS VO)
(v tisících EUR)
+
Přebytky ZVS VO
:
+
[…]
(zisk ZVS VO přesahující provozní ziskové rozpětí 7,4 %)
Náklady sítě vyvolané ZVS
:
[…]
Čisté náklady ZVS NO
:
[…]
(ziskový ZVS NO)
Přiměřený zisk ZVS
:
[…]
(provozní ziskové rozpětí 7,4 %)
=
Náklady vyvolané ZVS, které mají být financovány vyhrazeným odvětvím
=
[…]
(žádné ztráty k financování)
Přebytky navíc vytvořené vyhrazeným odvětvím a snižující čisté náklady SOHZ
=
[…]
Výpočet nadměrného vyrovnání:
(v tisících EUR)
-
Čisté náklady veřejné služby
:
-
[…]
-
Povolený přiměřený zisk
:
-
[…]
(provozní ziskové rozpětí 7,4 %)
+
Vyrovnání vyplacená státem
:
+
1 568 787
+
Přebytky ZVS VO
:
+
[…]
=
Nadměrné vyrovnání
=
[…]
Ostatní opatření
Státní záruka
(v tisících EUR)
Záruka poskytnutá státem v roce 2004:
1 500
=
1 500
(382)
Podle dohody s belgickými orgány (122) je „nejvyváženější a nejobjektivnější“ metodou pro stanovení časového úseku, který je nutno zohlednit pro výpočet celkového nadměrného vyrovnání v tomto konkrétním případě, přístup „smlouva po smlouvě“. Komise nemá námitek proti přijetí žádosti belgických orgánů. Tato metoda nabízí stranám skutečně větší předvídatelnost a právní jistotu, a omezuje tak riziko nadměrného vyrovnání. Každé období bude proto zkoumáno odděleně a z jednoho období na druhé nebude převáděno žádné nedostatečné nebo nadměrné vyrovnání.
(383)
Belgické orgány ovšem zdůrazňují, že před vstupem v platnost rámce pro SOHZ z roku 2005 uplatňovala Komise ustáleným způsobem celkovou metodu výpočtu nedostatečného nebo nadměrného vyrovnání. Na tomto základě belgické orgány konkrétně požádaly, aby se za účelem celkového výpočtu nedostatečného nebo nadměrného vyrovnání seskupily roky předcházející roku 2005 (123).
(384)
Komise upozorňuje, že seskupení všech roků by nemělo pro výši nadměrného vyrovnání, které je nutno vrátit, žádné důsledky, protože u tří smluv o správě použitelných před rokem 2005 bylo prokázáno nedostatečné vyrovnání.
(385)
Komise kromě toho poznamenává, že od přijetí rámce pro SOHZ z roku 2005 musí být „ukazatele pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby“ předem stanoveny v úředním aktu nebo aktech udělujících pověření (124). Jelikož čtvrtá smlouva o správě nestanovila žádné vyrovnání za jakékoliv náklady vzniklé mimo období své platnosti (2006-2010), nelze nedostatečné vyrovnání zjištěné u období nekrytých touto smlouvou vyrovnat případným nadměrným vyrovnáním vyplaceným DPLP.
(386)
Komise dospívá k závěru, že DPLP získala nadměrné vyrovnání ve výši 415 milionů EUR za plnění svého úkolu veřejné služby, a to zejména během období platnosti čtvrté smlouvy o správě. Protože nadměrné vyrovnání představuje neslučitelnou podporu, musí být vráceno.
7. ZÁVĚR
(387)
Převzetí hrazení důchodů, roční převody veřejných prostředků, převod budov, kapitálový vklad v roce 1997, daňová osvobození a státní záruka představují opatření podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože zbavila DPLP nákladů, které běžně zatěžují soukromé podniky.
(388)
Kapitálové vklady v roce 2003 a 2006 nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože stát jednal v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
(389)
Komise konstatuje, že Belgie provedla opatření protiprávně a porušila tím čl. 108 odst. 2 SFEU, s výjimkou kapitálového vkladu z roku 2003, který byl Komisi před provedením řádně oznámen, a daňových osvobození, která představují existující podpory.
(390)
Převzetí hrazení důchodů nepostavilo DPLP do výhodnějšího postavení než její konkurenty, pokud jde o odvody na sociální zabezpečení. Opatření lze proto prohlásit za slučitelné z hlediska čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(391)
Roční vyrovnání poskytnutá v rámci čtvrté smlouvy o správě představují neslučitelné podpory z hlediska čl. 106 odst. 2 SFEU, protože se DPLP dostalo nadměrného vyrovnání.
(392)
Záruka poskytnutá státem je neslučitelnou podporou.
(393)
Osvobození od pozemkové daně a osvobození od místních daní představují existující podpory a budou řešeny odděleně v rámci řízení věnovaného existujícím podporám v souladu s články 17, 18 a 19 nařízení (ES) č. 659/1999.
(394)
V souladu s bodem č. 5 rámce pro SOHZ nejsou tímto rozhodnutím dotčena platná ustanovení Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek a hospodářské soutěže,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve formě převzetí hrazení důchodů poskytnutá společnosti De Post-La Poste (DPLP, nyní bpost) a provedená Belgií je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Státní podpora ve formě vyrovnání nákladů veřejné služby poskytnutá společnosti De Post-La Poste (DPLP, nyní bpost) a provedená protiprávně Belgií porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
Kapitálové vklady do společnosti De Post-La Poste (DPLP, nyní bpost) provedené Belgií v roce 2003 a v roce 2006 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Státní podpora ve formě státní záruky poskytnutá společnosti De Post-La Poste (DPLP, nyní bpost) a provedená protiprávně Belgií porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 5
1. Belgie získá zpět neslučitelné podpory poskytnuté v rámci opatření uvedených v článcích 2 a 4.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (125) a nařízením (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Belgie zruší všechny neprovedené platby podpor poskytnutých v rámci opatření uvedených v článcích 2 a 4 počínaje dnem přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 6
1. Navrácení podpor poskytnutých v rámci opatření uvedených v článcích 2 a 4 se provede s okamžitým účinkem.
2. Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 7
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Belgie Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Belgie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor poskytnutých v rámci opatření uvedených v článcích 2 a 4. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 8
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 25. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Jannar 2012
dwar il-miżura SA.14588 (C 20/09) implimentata mill-Belġju favur De Post - La Poste (issa “bpost”)
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 178)
(It-testi bil-Franċiż u bl-Olandiż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/321/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom skont dawk l-Artikoli (2) u wara li qieset dawn l-osservazzjonijiet,
billi:
1. PROĊEDURA
1.1. ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI TAL-2003 ANNULLATA MILL-QORTI TAL-PRIM’ISTANZA
(1)
Fit-3 ta’ Diċembru 2002, l-awtoritajiet Belġjani nnotifikaw (3) lill-Kummissjoni żieda fil-kapital favur l-operatur postali Belġjan De Post - La Poste (minn hawn ’il quddiem “DPLP”, issa “bpost” (4)). Wara analiżi preliminari, fit-23 ta’ Lulju 2003 (5) il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tqajjimx oġġezzjonijiet fir-rigward tal-miżura notifikata. Fid-Deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni stabbiliet li din l-injezzjoni tal-kapital, bħall-miżuri l-oħrajn favur DPLP elenkati waqt l-investigazzjoni preliminari, ma kinitx tinvolvi kumpens żejjed għall-ispejjeż netti li kellha l-intrapriża waqt it-twettiq tal-missjonijiet tagħha ta’ servizz pubbliku mill-1992 sal-2002.
(2)
Fis-27 ta’ Novembru 2003, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni ġiet ikkontestata quddiem il-Qorti tal-Prim’Istanza minn Deutsche Post AG u s-sussidjarja Belġjana tagħha, DHL International (6). Fl-10 ta’ Frar 2009, il-Qorti tal-Prim’Istanza annullat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni, u kkonkludiet li din kienet iddeċidiet li ma tqajjimx oġġezzjoni minkejja l-eżistenza ta’ diffikultajiet serji li kellhom iwassluha biex tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(3)
F’April 2009, il-Belġju ppreżenta appell (7) (C-148/2009) fi ħdan il-Qorti tal-Ġustizzja kontra l-annullament mill-Qorti tal-Prim’Istanza, tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-23 ta’ Lulju 2003 li ma tqajjimx oġġezzjonijiet.
(4)
Fit-22 ta’ Settembru 2011, il-Qorti rrifjutat l-appell magħmul mill-Belġju, u stabbiliet li l-Qorti Ġenerali kienet annullat minħabba d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2003.
1.2. ILMENT DWAR L-GĦAJNUNA GĦAD-DISTRIBUZZJONI TAL-ISTAMPA
(5)
Fl-2005, għadd ta’ distributuri privati tal-istampa Belġjani ppreżentaw ilment (8), kemm taħt ir-regoli tal-kartelli kif ukoll tal-għajnuna mill-Istat, kontra ftehim dwar distribuzzjoni tal-istampa miftiehma bejn l-awtoritajiet Belġjani u DPLP. Dan il-ftehim jafda lil DPLP bil-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ distribuzzjoni tal-istampa mal-Belġju kollu u jistabbilixxi t-tariffi ta’ dan is-servizz kif ukoll il-kumpens li għandu dritt għalih DPLP minħabba spejjeż addizzjonali li jinvolvi t-twettiq ta’ din il-missjoni. L-ilment prinċipalment jirrigwarda t-tariffi tas-servizzi offruti minn DPLP, li l-kwerelanti jaffermaw li huma tant baxxi li effettivament jeskludu kull attentat ta’ kompetizzjoni.
(6)
Fir-rigward tar-regoli applikabbli għall-għajnuna mill-Istat, is-servizzi tal-Kummissjoni rrifjutaw l-ilment, peress li l-eżami preliminari ppermettiet li jintwera n-nuqqas ta’ kumpens żejjed tal-ispejjeż netti addizzjonali kkawżati minn dan is-servizz pubbliku. F’Mejju 2009, madankollu, il-kwerelanti kkuntestaw din il-pożizzjoni preliminari, ipprovdew informazzjoni supplimentari u talbu lill-Kummissjoni biex tibda investigazzjoni fil-fond.
1.3. IR-RABA’ “KUNTRATT TA’ ĠESTJONI” (2005-2010)
(7)
L-eżami tal-ilment dwar il-kumpens mogħti għad-distribuzzjoni tal-istampa ppermetta lill-Kummissjoni tiskopri li fl-2005, il-Belġju kien laħaq ftehim dwar “kuntratt ta’ ġestjoni” mhux innotifikat ma’ DPLP, li kien jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens għal servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI, services of general economic interest). Il-Kummissjoni għalhekk fetħet każ ex officio (9) u indirizzat talba għal informazzjoni lill-Belġju f’April 2007.
(8)
F’Diċembru 2007, l-awtoritajiet Belġjani wieġbu li huma jqisu li l-kumpens tal-SGEI ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat peress li kull waħda mill-erba’ kundizzjonijiet stabbiliti fis-sentenza Altmark (10) ġiet sodisfatta. Huma kkomunikaw ukoll informazzjoni dwar ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni, u b’mod speċjali dwar is-sistema ta’ kontabilità analitika użata għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens imħallas mill-Istat.
(9)
Konsegwentement, il-miżuri previsti mill-każ ex officio u l-ilmenti ġew inklużi fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali C20/09 li nbdiet fit-23 ta’ Lulju 2009.
1.4. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(10)
Wara li kkunsidrat l-annullament tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-23 ta’ Lulju 2003 mill-Qorti Ġenerali, u wara li eżaminat l-informazzjoni kkomunikata mill-awtoritajiet Belġjani dwar il-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ddeċidiet, fit-13 ta’ Lulju 2009, li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE (11).
(11)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom.
1.5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(12)
L-awtoritajiet Belġjani ressqu l-osservazzjonijiet tagħhom fit-13 ta’ Awwissu 2009 u ssupplimentawhom b’osservazzjonijiet oħrajn fl-10 ta’ Settembru 2009, fit-12 ta’ Ottubru 2009, fit-23 ta’ April 2010, fis-26 ta’ Apil 2010, fid-19 ta’ Ottubru 2010, fid-19 ta’ Novembru 2010, fil-21 ta’ Diċembru 2010, fit-18 ta’ Jannar 2011, fis-17 ta’ Frar 2011, fit-2 ta’ Marzu 2011, fid-29 ta’ Marzu 2011, fil-11 ta’ April 2011, fl-10 ta’ Mejju 2011, fis-27 ta’ Mejju 2011, fl-14 ta’ Ġunju 2011, fl-10 ta’ Awwissu 2011, fis-26 ta’ Awwissu 2011, fis-7 ta’ Ottubru 2011, fl-14 ta’ Diċembru 2011, fid-19 ta’ Diċembru 2011, fl-20 ta’ Diċembru 2011 u fis-26 ta’ Diċembru 2011. Huma indikaw li għamlu appell fit-22 ta’ April 2009 kontra s-sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-10 ta’ Frar 2009 u pprovdew dettalji preċiżi dwar il-kumpens tas-servizzi pubbliċi u miżuri oħrajn ad hoc favur DPLP.
1.6. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ PARTIJIET TERZI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ U L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET TERZI
(13)
Deutsche Post AG u DHL International N.V./S.A. ippreżentaw osservazzjonijiet fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(14)
Vlaamse Federatie van Persverspreiders (“minn issa ’l quddiem VFP”, il-federazzjoni Fjamminga tad-distributuri tal-istampa) u Prodipresse (“l-Unjoni tal-professjonisti tad-distribuzzjoni tal-istampa”) ippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(15)
Il-Belgische Distributiedienst B.V.B.A (“minn issa ’l quddiem BD”, kompetitur ta’ DPLP fis-suq tad-distribuzzjoni tal-istampa) ippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(16)
L-Assoċjazzjoni Belġjana tal-edituri tal-gazzetti ta’ kuljum A.S.B.L., ippreżentat l-osservazzjonijiet tagħha fit-28 ta’ Awwissu 2009.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
2.1. L-ISTATUS LEGALI U L-ATTIVITAJIET TA’ DPLP
(17)
Il-Posta Belġjana kienet aġenzija Statali (“”) sal-1992, meta ġiet inkorporata bħala entità legali separata (“intrapriża pubblika awtonoma”). Fis-sena 2000, din biddlet l-istatus legali tagħha biex issir “kumpanija pubblika limitata”.
(18)
Fl-2010, DPLP kiseb dħul operattiv ta’ EUR 2 318 miljun u profitt operattiv ta’ EUR 319-il miljun. Fl-aħħar tal-2010, dan kien jimpjega 33 616 persuna. Bħala paragun, fl-2002 kellu 42 000 impjegat. L-ispejjeż tal-persunal kienu jirrappreżentaw 65 % tal-ispejjeż operattivi totali tiegħu.
(19)
Sehem minoritarju ta’ 50 % nieqes sehem wieħed inżamm mill-investitur privat CVC Capital Partners. L-Istat Belġjan huwa azzjonista maġġoritarju.
2.2. SOMMARJU TAL-MIŻURI PUBBLIĊI INKWISTJONI
2.2.1. Il-missjonijiet tas-servizz pubbliku matul il-perjodu 1992-2010
(20)
DPLP ġie nkarigat b’missjonijiet ta’ servizz pubbliku permezz tal-liġi postali (12) u erba’ kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi matul il-perjodu kollu previst mill-investigazzjoni, jiġifieri mill-1992 sal-2010.
2.2.1.1. L-obbligi tas-servizz pubbliku stabbiliti fil-kuntratti ta’ ġestjoni
(21)
Il-kuntratti ta’ ġestjoni jistipulaw ir-regoli u l-kundizzjonijiet ta’ implimentazzjoni tal-kompiti li jwettaq DPLP fil-qafas tat-twettiq tal-attivitajiet tiegħu ta’ interess pubbliku u jistabbilixxu l-intervent finanzjarju tal-Istat Belġjan.
(22)
Mit-twaqqif tiegħu fl-1992, DPLP iffirma erba’ kuntratti ta’ ġestjoni mal-Istat Belġjan li jkopru l-perjodi li ġejjin (13):
1.
l-ewwel kuntratt: mill-14.9.1992 sal-31.12.1996;
2.
it-tieni kuntratt: mill-1.1.1997 sat-23.9.2002;
3.
it-tielet kuntratt: mill-24 ta’ Settembru 2002 sat-23.9.2005;
4.
ir-raba’ kuntratt: mill-24.9.2005 sat-23.9.2010; kuntratt estiż sakemm isir kuntratt ġdid.
(23)
Il-kuntratti ta’ ġestjoni jistabbilixxu l-lista tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Il-missjonijiet ta’ servizz pubbliku previsti mill-Istat Belġjan fil-kuntratt ta’ ġestjoni attwali huma dawn li ġejjin (14):
Servizzi postali
(i)
Servizz postali universali
(ii)
Distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum
(iii)
Distribuzzjoni ta’ perjodiċi
(iv)
Distribuzzjoni ta’ formoli elettorali
(v)
Tariffi speċjali għall-assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ
(vi)
Kunsinna tal-ittri soġġetti għas-sistema ta’ posta bla ħlas (posta rjali u posta oħra speċjali)
(vii)
Servizzi postali internazzjonali
(viii)
Tqassim ta’ pakketti internazzjonali
Servizzi finanzjarji
(ix)
Depożiti ta’ flus kontanti f’kont kurrenti postali
(x)
Ħruġ ta’ postal orders
(xi)
Pagament id-dar tal-pensjonijiet tal-irtirar u tas-superstiti u tal-allowances għall-persuni b’diżabbiltà
(xii)
Pagament ta’ rati tal-attendenza waqt l-elezzjonijiet
(xiii)
Kontabilità ta’ fondi u titoli għall-multi tat-traffiku
(xiv)
Servizzi relatati mal-liċenzji tas-sajd
Bejgħ ta’ bolol
(xv)
Bejgħ ta’ bolol
Servizzi pubbliċi oħrajn
(xvi)
Ir-rwol soċjali tal-pustier
(xvii)
Informazzjoni adegwata għall-pubbliku
(xviii)
Stampar u kunsinna tal-posta elettronika
(xix)
Servizzi ta’ ċertifikazzjoni tal-messaġġi
(xx)
Servizzi pprovduti għall-kontabbiltà tal-Istat
(xxi)
Ħlas ta’ bolol fiskali u ta’ multi
(xxii)
Kooperazzjoni fid-distribuzzjoni tal-pakketti tal-karti tal-vot
2.2.2. Miżuri pubbliċi msemmija fl-investigazzjoni
(24)
Mill-1992 sal-2010, DPLP ibbenefika minn appoġġ pubbliku fl-għamla ta’ miżuri differenti:
1.
ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet: wara r-riforma tas-sistema tal-pensjonijiet li saret fl-1997, l-Istat ħeles lil DPLP mill-obbligazzjonijiet tiegħu akkumulati fir-rigward tal-pensjonijiet li kienu jammontaw għal EUR 3,8 biljun;
2.
kumpens annwali għall-ispejjeż tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku (15), li b’kollox jammonta għal EUR 5,2 biljun għall-perjodu 1992-2010;
3.
injezzjonijiet ta’ kapital: tnejn fl-1997 (EUR 62 miljun), waħda fl-2003 (EUR 297,5 miljun) u waħda fl-2006 (EUR 40 miljun);
4.
eżenzjonijiet mit-taxxi: eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, mit-taxxa fuq il-proprjetà u minn taxxi oħrajn indiretti u lokali;
5.
trasferiment ta’ proprjetà immobbli: fl-1992, 63 proprjetà immobbli b’valur ta’ EUR 112,2 miljun ġew trasferiti lil DPLP;
6.
garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004, għal primjum ta’ 0,25 % għal self ta’ EUR 100 miljun.
2.2.2.1. Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(25)
Fl-1992, ir-Régie des postes inbidlet bil-liġi f’intrapriża pubblika awtonoma magħrufa bħala “De Post-La Poste”. DPLP, fil-kapaċità tiegħu ta’ suċċessur legali tar-Régie des postes, ħa l-pussess tal-assi u l-persunal tagħha. Din il-bidla ġabet magħha separazzjoni sinifikanti fir-rigward tal-mudell kummerċjali:
1.
għall-kuntrarju tar-Régie des postes, immexxija minn u taħt l-awtorità u t-tmexxija tal-Ministru kompetenti, DPLP minn issa ’l quddiem kien immexxi mill-Bord Amministrattiv u l-kumitat ta’ ġestjoni tiegħu, filwaqt li l-gvern żamm biss setgħa superviżorja għall-finijiet ta’ konformità mal-liġi u mal-kuntratt ta’ ġestjoni (16);
2.
DPLP kien, fil-prinċipju, responsabbli għall-bilanċ finanzjarju tiegħu stess, filwaqt li l-baġit annwali tar-Régie des postes s’issa kien stabbilit mill-Ministru kompetenti, li kien jissottomettih bħala anness għall-baġit tal-ministeru tiegħu stess għall-approvazzjoni mill-Parlament.
(26)
Hekk, fl-1992, DPLP ħa taħtu 43 747 uffiċjal, kif ukoll il-protezzjoni legali li dawn kienu jgawdu minnha fir-rigward tas-sigurtà tal-impjieg, tal-pensjoni u tar-remunerazzjoni (l-Artikolu 33 tal-Liġi tal-21 ta’ Marzu 1991).
(27)
Fl-2008, DPLP kien għadu jimpjega madwar 23 500 impjegat statutorju (li l-istatus tagħhom kien simili għal dak tal-uffiċjali), li jirrappreżentaw kważi żewġ terzi mill-persunal kollu, kif jidher hawn taħt.
Tabella 1
Sistemi ta’ impjieg f’DPLP
(28)
Bejn l-1972 u l-1996, il-pensjonijiet kienu jitħallsu skont sistema ta’ pagament progressiv (pay-as-you-go). Skont din is-sistema, DPLP kien iħallas lura lill-Istat l-ammont tal-pensjonijiet imħallsa minnu lill-uffiċjali rtirati (17) għad-drittijiet għall-pensjoni li kienu akkumulaw mill-1972, sena li matulha l-Posta Belġjana saret entità ta’ kontabilità separata fi ħdan l-Istat (Régie des postes).
(29)
Ma saret l-ebda modifikazzjoni fis-sistema ta’ finanzjament tal-pensjonijiet sar-riforma tal-pensjonijiet fl-1997. Din ir-riforma kienet tikkonsisti fl-armonizzazzjoni tas-sistema tal-pensjonijiet tal-ewwel pilastru applikabbli għall-persunal statutorju ta’ DPLP mas-sistema tas-settur privat: sa mill-1997, DLPL kellu jħallas lill-ONSS (l-Uffiċċju Nazzjonali tas-Sigurtà Soċjali) kontribuzzjoni għall-pensjonijiet li kienet tammonta għal 8,86 % tal-pagi.
(30)
Fl-istess ħin, l-Istat aċċetta li jieħu f’idejh ir-responsabbiltajiet tal-pensjonijiet akkumulati minn DPLP, li kienu jammontaw għal EUR 3,8 biljun.
2.2.2.2. Kumpens annwali tal-ispiża tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku
(31)
Kull kuntratt kien jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens annwali mill-Istat bl-għan li jitwettqu l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku stabbiliti f’dak il-kuntratt.
(32)
Fl-ewwel tliet kuntratti, il-kumpens kien stabbilit fuq il-bażi tad-differenza attwali bejn l-infiq u d-dħul mill-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens fiss ikkalkolat fuq il-bażi tad-differenza antiċipata bejn l-ispiża mġarrba minn DPLP u d-dħul iġġenerat mill-utenti tas-servizzi pubbliċi, kumpens li madankollu huwa soġġett għal limitu stabbilit fil-kuntratti ta’ ġestjoni (18).
(33)
Is-servizzi pubbliċi li għalihom DPLP huwa awtorizzat li jirċievi kumpens mill-Istat, b’konformità mal-kuntratt ta’ ġestjoni attwali (19), huma dawn li ġejjin:
Servizzi postali
(ii)
Distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum
(iii)
Distribuzzjoni ta’ perjodiċi
(iv)
Distribuzzjoni tal-pubblikazzjonijiet elettorali
(v)
Tariffi speċjali għall-assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ
(vi)
Kunsinna tal-ittri soġġetti għas-sistema ta’ posta bla ħlas (posta rjali u posta speċjali oħra)
Servizzi finanzjarji
(ix)
Depożitu ta’ flus kontanti f’kont kurrenti postali
(x)
Ħruġ ta’ postal orders
(xi)
Pagament id-djar tal-pensjonijiet tal-irtirar u tas-superstiti u tal-allowances għall-persuni b’diżabbiltà
(xiii)
Kontabilità ta’ fondi u titoli ta’ multi tat-toroq
(xiv)
Servizzi relatati mal-liċenzji tas-sajd
Bejgħ ta’ bolol
(xv)
Bejgħ ta’ bolol
Servizzi pubbliċi oħrajn
(xvi)
Ir-rwol soċjali tal-pustier
(xx)
Servizzi pprovduti għall-kontabbiltà tal-Istat
(xxi)
Debitu ta’ bolol tat-taxxa u multi
Id-distribuzzjoni tal-istampa tikkonsisti f’missjoni separata mis-servizz universali
(34)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li s-servizz postali universali ma jistax jagħti lok għal kumpens b’mod konformi mal-aħħar tliet kuntratti ta’ ġestjoni (20). Għalkemm id-distribuzzjoni tal-istampa ġeneralment tista’ tidħol fil-qafas tas-servizz universali, b’konformità mad-Direttiva 97/67/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 1997 dwar ir-regoli komuni għall-iżvilupp tas-suq intern tas-servizzi postali tal-Komunità u t-titjib fil-kwalità tas-servizz (21), il-missjonijiet speċifiċi (id-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi) li għandhom jagħtu lok għal kumpens skont il-kuntratti ta’ ġestjoni ġew definiti mill-awtoritajiet Belġjani skont kriterji li jiddistingwuhom mis-servizz postali universali. Dawn il-kriterji huma (1) l-għanijiet tal-missjoni, li jmorru lil hinn mill-għanijiet tas-servizz universali, (2) il-kundizzjonijiet speċifiċi elenkati f’dawn il-kuntratti u (3) id-dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-ipprezzar, li huma differenti minn dawk applikabbli għall-ipprezzar tas-servizz universali.
(35)
Għanijiet tal-missjoni: l-awtoritajiet Belġjani jqisu li huwa partikolarment importanti li tkun żgurata distribuzzjoni mifruxa tal-midja stampata fit-territorju Belġjan kollu sabiex jikber il-livell ta’ informazzjoni u d-diversità tal-opinjonijiet u titħeġġeġ il-parteċipazzjoni tal-pubbliku fid-dibattitu politiku.
(36)
Il-kuntratt jistabbilixxi kundizzjonijiet operattivi speċifiċi: is-servizz speċifiku tad-distribuzzjoni tal-istampa, impost fuq DPLP u li jwassal għal kumpens, imur lil hinn mis-servizz ta’ distribuzzjoni tradizzjonali inkluż fis-servizz universali. Dan huwa soġġett għal sett ta’ kundizzjonijiet stretti dwar il-kwalità u r-riżultati, li jikkonċernaw il-ħin tad-distribuzzjoni (pereżempju, id-distribuzzjoni qabel is-7,30 ta’ filgħodu), il-frekwenza, l-għażliet tad-distribuzzjoni għall-edituri, il-flessibilità mogħtija lill-edituri fir-rigward tal-volum, kif ukoll il-kontinwità tas-servizz (inkluża definizzjoni stretta tal-każijiet ta’ forza maġġuri).
(37)
Ipprezzar speċifiku: it-tariffi tal-missjoni ta’ distribuzzjoni tal-istampa li jwasslu għal kumpens huma stabbiliti fil-qafas ta’ negozjati tripartitiċi (Stat Belġjan/DPLP/settur tal-istampa) u ma jridux jirċievu l-approvazzjoni tal-awtorità regolatorja, kuntrarjament għat-tariffi tas-servizz pubbliku universali. Filwaqt li t-tariffi tas-servizz pubbliku universali huma bbażati fuq l-ispejjeż, it-tariffi tal-missjoni speċifika ta’ distribuzzjoni tal-istampa li jwasslu għal kumpens huma ħafna inqas għaljin, b’tali mod li jippermettu l-kisba tal-għanijiet tal-missjoni.
L-ammont tal-kumpens imħallas għas-servizz pubbliku
(38)
Is-servizzi pubbliċi msemmija fil-premessa (33) jistgħu jgawdu minn kumpens ta’ servizz pubbliku. Il-kumpensi ta’ servizz pubbliku effettivament imħallsa għal kull sena finanzjarja huma dawn li ġejjin:
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
1992 (*)
91 720 000
1993
351 327 000
1994
322 138 000
1995
368 308 000
1996
314 205 000
It-tieni kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
1997
208 934 000
1998
228 629 000
1999
213 788 000
2000
216 282 000
2001
224 269 000
2002
194 559 000
It-tielet kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
2003
175 554 000
2004
247 606 000
2005
254 825 000
Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
2006
299 729 000
2007
306 396 000
2008
315 683 000
2009
321 244 000
2010
325 735 000
2.2.2.3. Injezzjonijiet ta’ kapital
(39)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997: DPLP ibbenefika minn żewġ injezzjonijiet ta’ kapital, mhux notifikati, li b’kollox jammontaw għal EUR 62 miljun. L-awtoritajiet Belġjani madankollu sussegwentement indikaw li dawn il-fondi fir-realtà kienu jikkostitwixxu kumpensi ta’ servizz pubbliku differiti, li ma tħallsux fil-ħin lil DPLP.
(40)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: l-awtoritajiet Belġjani wettqu injezzjoni ta’ kapital favur DPLP li kienet tammonta għal EUR 297,5 miljun. Skont dawn, din l-injezzjoni saret taħt kundizzjonijiet aċċettabbli għal investitur privat li jopera fil-kundizzjonijiet normali ta’ ekonomija tas-suq; b’mod konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna milll-Istat.
(41)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2006: l-awtoritajiet Belġjani wettqu injezzjoni ta’ kapital oħra li tammonta għal EUR 40 miljun. Skont huma, din l-injezzjoni kienet konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, peress li saret taħt kundizzjonijiet identiċi għal dawk li japplikaw għall-investituri privati (pari passu).
2.2.2.4. Eżenzjonijiet mit-taxxa
(42)
Sal-31 ta’ Diċembru 2005, DPLP ibbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa korporattiva.
(43)
Matul il-perjodu kopert mill-investigazzjoni, dan ibbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà immobbli użata fil-qafas tat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi, li jirrappreżenta vantaġġ ta’ bejn EUR […] (**) sa […] fis-sena. Kieku din it-taxxa kienet tħallset, l-ispejjeż tal-prodotti (servizz pubbliku u prodotti kummerċjali) li jużaw din il-proprjetà immobbli kienu jkunu proporzjonalment ogħla.
(44)
DPLP ukoll ibbenefika minn eżenzjoni fir-rigward ta’ taxxi oħrajn indiretti u lokali. L-awtoritajiet Belġjani mhumiex f’pożizzjoni li jistmaw il-valur eżatt ta’ dan il-vantaġġ iżda jindikaw li din il-miżura tidħol fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli de minimis.
(45)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa saru qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KE fl-1958 u nżammu mingħajr l-ebda modifikazzjoni sostanzjali. Filwaqt li l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva ntemmet fil-31 ta’ Diċembru 2005, l-aħħar żewġ miżuri għadhom fis-seħħ.
2.2.2.5. It-trasferiment tal-proprjetà immobbli
(46)
Fl-1992, l-Istat Belġjan ittrasferixxa 63 proprjetà immobbli, mingħajr kontroparti, lil DPLP (22). Din diġà kienet tagħmel użu minnhom, iżda legalment kienu jappartjenu għall-Istat. Il-valur totali ta’ dawn l-assi kien stmat għal EUR 112,2 miljun (23). Din il-proprjetà immobbli kienet separata mill-assi inizjali, li mbagħad żdiedet magħhom, li kienu ġew separati mill-assi li kienu jappartjenu għall-Istat meta la Poste saret aġenzija Statali (ir-“Régie des postes”) separata fl-1971. Ir-Régie des postes diġà kellha l-pussess legali tal-assi li kienu ġew inklużi fil-bilanċ tagħha. Din il-proprjetà immobbli supplementari ttrasferita fl-1992 kienet, għall-kuntrarju, maħsuba biex tikkumpensal-piż tal-pensjonijiet, li kompla jaqa’ fuq DPLP malli din biddlet l-istatus ta’ aġenzija statali għal dak ta’ intrapriża pubblika awtonoma.
(47)
L-awtoritajiet Belġjani jisħqu li t-trasferiment ta’ din il-proprjetà immobbli jaqa’ biss fil-qafas ta’ riorganizzazzjoni interna tal-assi li jappartjenu lill-Istat u ma jikkostitwixxix vantaġġ. Skont huma, din il-proprjetà immobbli diġà kienet tintuża mill-Posta Belġjana qabel saret DPLP fl-1992 (u għalhekk kienet diġà tintuża mir-Régie des postes).
2.2.2.6. Il-garanzija tal-Istat
(48)
DPLP ingħata l-possibbiltà li jitlob garanzija pubblika għas-self tiegħu għal primjum ta’ 0,25 %.
(49)
Matul il-perjodu soġġett għall-investigazzjoni, din il-garanzija ntużat darba biss, għal self ta’ EUR 100 miljun ikkuntrattat fi ħdan il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI). Il-ftehim iffirmat bejn DPLP u l-BEI fit-22 ta’ Diċembru 2004 kien jippermetti li DPLP jagħmel użu mill-faċilità ta’ kreditu mill-BEI sal-10 ta’ Ġunju 2008. Bl-użu ta’ din il-faċilità, DPLP talab ammont ta’ EUR 100 miljun fit-8 ta’ Novembru 2007, ammont li rċieva attwalment fil-5 ta’ Diċembru 2007. DPLP impenja ruħu biex iħallas is-self lura fi 11-il pagament akkont annwali ugwali ta’ madwar EUR 9,09 miljun. L-ewwel pagament irid jitħallas fil-5 ta’ Diċembru 2012 u l-aħħar wieħed fil-5 ta’ Diċembru 2002. L-imgħax jitħallas kull tliet xhur (fil-5 ta’ Diċembru, fil-5 ta’ Marzu, fil-5 ta’ Ġunju, u fil-5 ta’ Settembru). Ir-rata tal-imgħax hija stabbilita fuq il-bażi tar-rata EURIBOR għal tliet xhur, nieqes 37 punt bażi.
3. DESKRIZZJONI TAR-RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FL-2009
(50)
Fuq il-bażi tas-Sentenza Altmark (24), il-Kummissjoni qieset li l-kumpensi ta’ pubbliku mħallsa sa mill-1992, kif ukoll l-eżenzjonijiet mit-taxxa, l-injezzjonijiet tal-kapital, il-garanzija tal-Istat u t-trasferiment tal-proprjetà immobbli msemmija fuq, setgħu kienu jikkostitwixxu għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(51)
L-għajnuna mill-Istat forma ta’ kumpensi għall-ispejjeż relatati mal-obbligi ta’ servizz universali li tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jekk tkun meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn is-servizzi u ma tkunx taffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess tal-Unjoni Ewropea.
(52)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-2009, il-Kummissjoni investigat il-ħtieġa u l-proporzjonalità tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija lil DPLP għall-finijiet tat-twettiq tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu.
(53)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-kumpens żejjed skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, il-Kummissjoni qieset li d-dħul u l-ispejjeż kollha relatati mal-obbligi ta’ servizz pubbliku kienu ġew ikkunsidrati billi ġie żgurat in-nuqqas ta’ kumpens żejjed għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Għall-finijiet ta’ dan il-kalkolu, jeħtieġ li jiġi vverifikat kemm hu sod il-metodu kontabilistiku applikat biex jiġu determinati l-ispejjeż tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif ukoll biex jiġu kkunsidrati l-ispejjeż netti kollha tas-servizz pubbliku u tal-għajnuna addizzjonali mogħtija f’kwalunkwe forma.
(54)
Fir-rigward tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali mill-Istat, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar safejn il-fatt li DPLP inħeles mill-obbligi tiegħu fir-rigward tal-pensjonijiet poġġih f’sitwazzjoni simili għal dik tal-kompetituri tiegħu fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali.
(55)
B’konformità mal-approċċ segwit mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni dwar il-finanzjament pubbliku tal-ispiża tal-pensjonijiet tal-uffiċjali li jaħdmu għall-Posta Franċiża (25), jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk din il-miżura kinitx kompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE u, għal dan l-għan, li jiġi stabbilit sa liema punt l-ispejjeż tas-sigurtà soċjali mħallsa minn DPLP wara li nħeles minn dawn l-obbligi kienu simili għal dawk imġarrba mill-kompetituri tiegħu.
4. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ VPF U PRODIPRESSE
(56)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, VFP u Prodipresse ippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar is-sistema ta’ distribuzzjoni tal-istampa implimentata minn DPLP.
(57)
B’mod konformi mal-ilment li kienu ssottomettew qabel, VFP u Prodipresse enfasizzaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li rriżultaw mit-tariffi baxxi ta’ DPLP għad-distribuzzjoni tal-istampa, li ostakolaw kull kompetizzjoni min-naħa ta’ operaturi oħrajn fis-suq.
(58)
Huma indikaw li l-prezzijiet mitluba minn DPLP ġew stabbiliti waqt negozjati tripartitiċi bejn DPLP, l-edituri u l-Istat. Qalu li t-telf li ġarrab DPLP minħabba dawn il-prezzijiet inqas minn tas-suq, jiġu kkumpensati mill-Istat fil-qafas tal-kumpens tal-SGEI. Jekk DPLP huwa l-benefiċjarju dirett ta’ din l-għajnuna, l-edituri tal-gazzetti ta’ kuljum ukoll jibbenefikaw b’mod indirett.
(59)
VFP u Prodipresse iqisu li DPLP jista’ jibbenefika minn kumpens żejjed għas-sistema ta’ distribuzzjoni tal-istampa, li juża biex jiffinanzja l-attivitajiet l-oħrajn tiegħu.
4.2. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ASSOĊJAZZJONI BELĠJANA TAL-EDITURI TAL-GAZZETTI
(60)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, l-Assoċjazzjoni Belġjana tal-edituri tal-gazzetti ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. F’din l-okkażjoni enfasizzat l-importanza, f’termini ta’ demokrazija u ugwaljanza, ta’ sistema effikaċi ta’ distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum fit-territorju Belġjan kollu, bi prezzijiet uniformi u raġonevoli, li tippermetti lill-abbonati jirċievu l-gazzetti tagħhom kmieni filgħodu.
4.3. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ DEUTSCHE POST AG U TA’ DHL INTERNATIONAL
(61)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, Deutsche Post AG u DHL International issottomettew l-osservazzjonijiet tagħhom. Huma insistew fuq il-ħtieġa li tiġi eżaminata l-assunzjoni tal-obbligi li kienu r-responsabbiltà ta’ DPLP fir-rigward tal-pensjonijiet, b’mod partikolari li tiġi żgurata l-konformità ta’ din il-miżura mal-prattika preċedenti, li tiġi kkontrollata l-konformità tal-injezzjonijiet tal-kapital mas-suq, li tiġi vverifikata l-konformità tat-tqassim tal-ispejjeż mas-Sentenza Chronopost u fl-aħħar, li jiġi eżaminat it-trasferiment tal-proprjetà immobbli.
4.4. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA
(62)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (“BD”), li tagħmel parti mill-grupp TNT, issottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. BD hija kompetitur ta’ DPLP, u b’mod partikolari tas-sussidjarja tiegħu inkarigata bid-distribuzzjoni tal-istampa, Deltamedia, fis-suq tad-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi. B’konformità mal-ilment li kienet issottomettiet qabel, BD enfasizzat li DPLP jitlob prezzijiet aktar baxxi mill-ispejjeż tiegħu għad-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum. It-telf li ġarrab DPLP skont BD kien iffinanzjat minn sussidji pubbliċi. Il-prezzijiet pjuttost baxxi joħolqu diffikultà għal kwalunkwe kompetizzjoni kontra DPLP.
(63)
Skont BD, DPLP kiser id-Direttiva 92/50/KEE tal-Kunsill tat-18 ta’ Ġunju 1992, li stabbiliet il-koordinazzjoni tal-proċeduri tal-għoti ta’ kuntratti tas-servizz pubbliku (26), kif ukoll l-Artikolu 7 tad-Direttiva 97/67/KE. BD qajmet ukoll dubji dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u dwar il-kompatibbiltà tal-kumpens għall-ispejjeż relatati mal-SGEI skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(64)
Hija staqsiet jekk id-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum setgħetx tiġi kklassifikata bħala SGEI, peress li fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri, din l-attività hija miftuħa għall-kompetizzjoni, mingħajr l-involviment tal-operatur postali.
(65)
BD staqsiet ukoll jekk sussidju riżervat biss għall-operatur postali jikkostitwixxix l-aktar mezz adegwat biex tiġi appoġġjata d-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum, kuntrarjament għal għajnuna mogħtija lill-edituri, li b’hekk ikunu jistgħu jiksbu s-servizzi ta’ distribuzzjoni fis-suq ħieles, li jippermetti l-kompetizzjoni bejn fornituri differenti.
(66)
BD esprimiet dubji dwar il-ħtieġa tal-ispejjeż, kif ukoll jekk il-missjoni ta’ distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum fdata lil DPLP kellhiex tiġi approvata. Skont BD, DPLP iġarrab spejjeż ħafna ogħla minn dawk tal-operaturi l-oħrajn, u dan iżid il-livell ta’ sussidji meħtieġa. Għalhekk, is-sussidji la se jkunu proporzjonali, u lanqas ġustifikati.
(67)
Fl-aħħar nett, BD tqis li l-ispejjeż ta’ DPLP li jħallas l-Istat jistgħu jinkludu spejjeż ta’ investiment li ma jkunux meħtieġa għall-finijiet tat-twettiq tal-SGEI, peress li DPLP jista’ jkun għamel użu mill-infrastrutturi stabbiliti għal servizzi oħrajn. Il-kampanji ta’ promozzjoni favur prodotti kummerċjali wkoll setgħu ġew iffinanzjati permezz tas-sussidju pubbliku.
5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI
5.1. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IR-RESPONSABBILTÀ GĦALL-PENSJONIJIET
(68)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li, b’mod konformi mal-approċċ segwit fis-Sentenza Combus (27), ir-responsabbiltà għall-impenji fir-rigward tal-pensjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, peress li din teħles lill-Posta Belġjana minn piż anormali, u mhux minn piż li normalment jaqa’ fil-baġit ta’ intrapriża.
(69)
Piż anormali bħal dan jirriżulta mill-ispejjeż ta’ pagi aktar għoljin marbuta mal-persunal statutorju u minn nuqqas ta’ flessibilità fil-pjan operattiv, li jtellfu lil DPLP milli jnaqqas kemm ikun jixtieq in-numru ta’ uffiċjali membri tal-persunal tiegħu.
(70)
L-awtoritajiet Belġjani jistabbilixxu tliet kawżi ta’ nuqqas ta’ flessibilità:
1.
is-sigurtà tal-impjieg tal-uffiċjali;
2.
in-nuqqas ta’ mobilità interna;
3.
in-nuqqas ta’ aċċess għad-diżokkupazzjoni fuq żmien qasir.
(71)
Is-sigurtà tal-impjieg tal-uffiċjali; DPLP jargumenta li l-persunal statutorju tiegħu huwa de facto impjegat għal perjodu ta’ żmien indeterminat. DPLP mhuwiex f’pożizzjoni li jtemm il-kuntratti tal-persunal statutorju tiegħu, sakemm ma jkunx hemm raġuni serja jew prestazzjoni kontinwament ħażina. Anke f’dan il-każ, il-proċedura ta’ tkeċċija hija soġġetta għal rekwiżiti partikolarment stretti.
(72)
Barra minn hekk, il-Kunsill tal-Istat (il-ġurisdizzjoni amministrattiva Belġjana kompetenti għall-persunal statutorju, filwaqt li l-persunal kuntrattwali jaqa’ taħt il-kompetenza tat-tribunali tax-xogħol), deher li jiffavorixxi l-persunal statutorju billi stabbilixxa regola stretta biex tiġi stabbilita “raġuni valida”. Jirriżulta li DPLP ma jistax ikeċċi l-persunal statutorju tiegħu, kemm b’mod individwali kif ukoll b’mod kollettiv, għal raġunijiet ekonomiċi jew tekniċi.
(73)
Konsegwentement, il-kanċellament ta’ kuntratt tax-xogħol ma jikkostitwixxix għodda ta’ ġestjoni li tippermetti l-konfigurazzjoni mill-ġdid tal-kompożizzjoni tal-persunal skont il-ħtiġijiet operattivi attwali. Bl-istess mod, l-impossibbiltà li jkeċċi l-persunal għal raġuni ekonomika tillimita b’mod konsiderevoli l-mezzi li għandu DPLP biex isolvi problemi bħal mobilità nieqsa jew pagi u benefiċċji tal-persunal statutorji aħjar minn dawk li jingħataw fis-suq. Barra minn hekk, il-persunal statutorju mhuwiex awtorizzat li jitlob trasferiment awtomatiku għall-amministrazzjoni pubblika, u DPLP ma jistax jimponi trasferiment bħal dan.
(74)
Dan ifisser li tnaqqis fil-persunal statutorju huwa limitat essenzjalment għal riżenji volontarji, li ftit iseħħu, u għal riżenji naturali.
(75)
In-nuqqas ta’ mobilità interna: minbarra l-fatt li DPLP ma jistax inaqqas il-persunal statutorju fl-oqsma fejn naqset id-domanda għas-servizzi, il-possibbiltajiet tiegħu fir-rigward tat-tqassim mill-ġdid tal-persunal statutorju tiegħu fi ħdan l-organizzazzjoni tiegħu meta jiġu kkunsidrati l-ħtiġijiet tiegħu huma soġġetti għal restrizzjonijiet stretti.
(76)
Fatturi bħall-affiljazzjoni lingwistika, il-kwalifiki, l-anzjanità u l-klassifikazzjoni funzjonali jwasslu sabiex DPLP ma jkunx jista’ jorganizza mill-ġdid il-persunal tiegħu li jaħdem fl-oqsma fejn il-ħtiġijiet ta’ persunal ikunu naqsu, pereżempju minħabba tnaqqis fil-posta tradizzjonali, għall-profitt ta’ setturi b’nuqqas ta’ persunal, b’mod partikolari minħabba persuni li jirtiraw jew domanda li tkun qed tiżdied.
(77)
Fi kliem ieħor, minħabba n-nuqqas ta’ flessibilità tal-“istatut”, DPLP huwa tassew inkapaċi li jorganizza mill-ġdid il-persunal statutorju skont il-ħtiġijiet tiegħu jew li jikkumpensa n-nuqqas ta’ tlaqqigħ bejn l-oqsma ta’ attività b’persunal żejjed u dawk b’persunal nieqes. B’mod paradossali, biex jissodisfa l-ħtiġijiet innutati fis-setturi b’nuqqas ta’ persunal, DPLP irid jimpjega persunal temporanju jew kuntrattwali, filwaqt li jżomm il-persunal statutorju żejjed tiegħu fis-setturi b’persunal żejjed.
(78)
In-nuqqas ta’ aċċess għad-disżokkupazzjoni temporanja: barra minn hekk, DPLP ma jistax iqiegħed lill-persunal statutorju tiegħu f’diżokkupazzjoni temporanja (“diżokkupazzjoni ekonomika”), kif jistgħu jagħmlu l-operaturi tas-settur privat meta jonqos ix-xogħol.
(79)
Spejjeż relatati ma’ pagi aktar għoljin: meta r-Régie des postes saret intrapriża pubblika awtonoma fl-1992 u ngħatat l-isem ta’ DPLP, il-persunal statutorju kien jirċievi pagi u benefiċċji ħafna aktar għoljin mill-persunal kuntrattwali tas-settur privat. Mill-1992, iż-żidiet fil-pagi awtomatiċi marbuta mal-anzjanità u s-setgħa kbira tan-negozjati tat-trejdjunjins għenu biex il-pagi u l-benefiċċji jinżammu f’dawn il-livelli pjuttost aktar għoljin.
(80)
Minbarra l-pagi u l-benefiċċji aktar għoljin minn dawk irċevuti mill-persunal kuntrattwali, il-membri tal-persunal statutorji jibbenefikaw minn 4 sa 11-il jum addizzjonalita’ liv imħallas (28), li jżid l-ispejjeż ta’ DPLP. Dawn il-fatturi li jikkaratterizzaw il-persunal statutorju wasslu sabiex DPLP kellu diffikultà fil-ġestjoni tal-ispiża unitarja tal-persunal statutorju, li hija notevolment ogħla minn dik tal-aġenti kuntrattwali tas-settur privat.
(81)
Wara lil ttieħed il-persunal statutorju tar-Régie des postes fl-1992, il-mexxejja ta’ DPLP irrikonoxxew li dan il-persunal, bl-ispejjeż ogħla relatati mal-pagi u n-nuqqas ta’ flessibilità operattiva tiegħu, jikkostitwixxi żvantaġġ strutturali li kien qed isir aktar u aktar diffiċli li wieħed iġarrbu mal-progress tal-liberalizzazzjoni tas-suq postali. Konsegwentement DPLP ma baqax jimpjega uffiċjali statutorji fl-1998. Dawk li rriżenjaw b’mod naturali li fil-biċċa l-kbira kienu persuni li rtiraw, wasslu għal tnaqqis, f’termini assoluti, fil-persunal, li naqas għal 23 538 fl-2008.
(82)
Minħabba li t-tnaqqis fil-persunal statutorju jiddependi l-aktar mir-rata ta’ persuni li jirriżenjaw b’mod naturali fil-kuntest tal-piramida tal-etajiet attwali, il-progress tiegħu sar bil-mod u probabbilment se jibqa’ hekk sal-2030, jiġifieri sew wara l-liberalizzazzjoni sħiħa tas-suq postali, kif turi t-tabella t’hawn taħt.
Tabella 2
L-evoluzzjoni tal-persunal statutorju ta’ DPLP
(83)
L-awtoritajiet Belġjani konsegwentement iqisu li l-persunal statutorju ta’ DPLP jirrappreżenta żvantaġġ serju mil-lat operattiv u mil-lat tal-ispejjeż fil-konfront tal-operaturi privati, u li l-Istat ħeles lil DPLP minn piż anormali li ma kienux iġarrbu l-kompetituri tiegħu.
(84)
Skont huma, il-miżura ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, u għalhekk il-politika segwita mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, b’mod konformi mal-kawżi preċedenti dwar is-sistemi tal-pensjoni [EDF (29), La Poste (Franza) (30), Royal Mail (31)], mhux se tkun meħtieġa fil-każ ta’ DPLP.
(85)
L-awtoritajiet Belġjani madankollu argumentaw li l-applikazzjoni possibbli ta’ metodu bħal dan għal DPLP se twassal għall-konklużjoni li s-sehem tal-ispejjeż tas-sigurtà soċjali, f’persentaġġ tal-ispejjeż tal-pagi li ġarrab DPLP, huwa ugwali għal dak tal-kompetituri tiegħu.
5.2. L-OSSERVAZZJONI TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI FIR-RIGWARD TAL-KUMPENS ANNWALI TAL-ISPEJJEŻ TA’ SERVIZZ PUBBLIKU
(86)
L-awtoritajiet Belġjani kkomunikaw id-dejta kontabilistika (32) ta’ DPLP u ppreżentaw il-prinċipji ta’ kontabilità analitika applikati minn DPLP.
(87)
Huma l-ewwel nett jargumentaw li l-kumpens ta’ servizz pubbliku mħallas kull sena ma jikkostitwixxix għajnuna, sakemm ikun konformi mal-ġurisprudenza Altmark.
(88)
Huma jargumentaw ukoll li, jekk il-kumpens ta’ servizz pubbliku jkun jikkostitwixxi għajnuna, dan ikun kompatibbli, sakemm ma jkunx jikkostitwixxi kumpens żejjed tal-ispejjeż netti mġarrba minn DPLP fil-qafas tat-twettiq tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu. Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kalkoli ppreżentati minnhom juru kumpens nieqes għall-ispejjeż imġarrba minn DPLP.
(89)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li ċerti miżuri jikkostitwixxu għajnuna eżistenti. F’dan ir-rigward, ara t-taqsima dwar l-għajnuna eżistenti [premessi 6.3.2 u sussegwenti].
5.3. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJEIT BELĠJANI DWAR L-INJEZZJONIJIET TA’ KAPITAL
5.3.1. Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997
(90)
Permezz ta’ ittra indirizzata lill-Kummissjoni fit-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li jeħtieġ li l-injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997, li b’kollox jammontaw għal EUR 62 miljun, jiġu kkunsidrati bħala l-kumpens differit tal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
5.3.2. Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003 u l-2006
(91)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, iż-żidiet fil-kapital li saru fl-2003 u fl-2006 it-tnejn li huma kienu jiddependu fuq pjan strateġiku (33), li l-għan finali tiegħu kien li jtejjeb il-kompetittività u r-redditu tal-intrapriża fil-kuntest tal-liberalizzazzjoni progressiva tas-suq postali.
(92)
Dan il-pjan strateġiku kien isegwi żewġ għanijiet ewlenin:
1.
it-titjib tal-produttività sabiex ikunu ggarantiti l-kompetittività u r-redditu f’ambjent tas-suq aktar liberalizzat;
2.
l-iżvilupp ta’ DPLP lejn loġika tas-suq li billi jinfetaħ il-kapital tiegħu għal investituri privati, jiġifieri jintlaħqu u jinżammu l-livelli ta’ qligħ meħtieġa biex jiġu attirati l-investituri privati u jiġi lliberalizzat il-potenzjal tal-intrapriża f’termini ta’ redditu.
(93)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: Skont l-awtoritajiet Belġjani, iż-żieda fil-kapital tal-2003 kellha l-għan li ssaħħaħ il-fondi proprji ta’ DPLP minħabba l-impenji finanzjarji kbar li kien daħal għalihom bl-għan partikolari li jinbnew erba’ ċentri ġodda tal-issortjar u jiġi mmodernizzat ċentru eżistenti, biex jitjiebu kemm jista’ jkun ir-rotot tad-distribuzzjoni tal-posta u l-awtomazzjoni.
(94)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li l-fondi injettati kienu jkopru wkoll l-infiq tal-persunal li jirriżultaw mit-tnaqqis fin-numru ta’ impjegati marbuta ma’ sistema ta’ ritirar kmieni, mit-tnaqqis fil-ħin tax-xogħol u ż-żieda fil-pagi tal-membri ġodda tal-persunal.
(95)
Dawn il-miżuri kellhom jagħtu garanziji raġonevoli fir-rigward ta’ redditu miżjud matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2007 li jissodisfa l-aspettattivi tal-investituri privati. Għalhekk, l-Istat Belġjan, bħala l-uniku azzjonist ta’ DPLP fl-2003, kien iggwidat minn perspettivi ta’ redditu, skont loġika li tosserva bis-sħiħ il-prinċipju tal-investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq, meta ddeċieda li jwettaq investiment ta’ kapital.
(96)
Fil-5 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw ukoll li l-previżjonijiet ta’ redditu kienu juru li l-injezzjoni ta’ kapital kienet saret taħt kundizzjonijiet konformi mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq, peress li l-qligħ mistenni kien aktar minn dak li kien jirrikjedi investitur privat. Dawn il-previżjonijiet kienu realistiċi, peress li r-redditu attwali rreġistrat bejn l-2003 u l-2008 kien tassew ogħla mir-redditu mistenni.
(97)
L-awtoritajiet Belġjani speċifikaw li l-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 u l-annullament, fl-2005, tal-ammonti riċevibbli tal-Istat fil-kontijiet ta’ DPLP xejn ma kienu relatati. Dan l-annullament, li sar f’ħin differenti, kien jikkostitwixxi tranżazzjoni ta’ kontabilità normali, peress li l-Istat kien indika b’mod ċar li dawn l-ammonti riċevibbli ma kienux se jitħallsu lil DPLP. L-ammonti finali annullati fil-qafas tar-ristrutturazzjoni tal-karta tal-bilanċ tal-2005 huma differenti mill-ammonti tal-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 u tat-telf akkumulat fl-aħħar tas-sena 2002.
(98)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2006: l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li din l-injezzjoni kienet tikkonforma mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, sakemm saret taħt kundizzjonijiet ekwivalenti (pari passu) għal dawk applikati għal investitur privat, jiġifieri Post Invest Europe SA, li investa EUR 300 miljun. Ġew sottoskritti ishma ġodda mill-Istat u l-investitur privat, u dan ippermetta li investitur ġdid jikseb 50 % mill-ishma nieqes sehem wieħed, filwaqt li l-Istat żamm 50 % tal-ishma flimkien ma’ sehem wieħed (34).
(99)
Biex jiġi stabbilit il-prezz tal-ishma l-ġodda li nħarġu, il-bank tal-investiment imqabbad mill-awtoritajiet Belġjani ħareġ stima tal-valur totali ta’ DPLP ta’ bejn EUR […] u […]. L-Istat fl-aħħar żamm il-valur ta’ EUR […] għall-intrapriża kollha qabel l-injezzjonijiet tal-kapital. L-awtoritajiet Belġjani jirrikonoxxu li r-riżultati sussegwenti ta’ DPLP kienu aħjar mis-suppożizzjonijiet magħmula waqt l-istima.
(100)
L-implimentazzjoni tal-pjan strateġiku, skont l-awtoritajiet Belġjani, wasslet sabiex DPLP sar wieħed mill-aktar operaturi effiċjenti fl-Ewropa. DPLP kiseb progress sostanzjali fir-rigward tar-redditu, l-effiċjenza (35) u l-kwalità filwaqt li żamm il-prezzijiet għall-klijenti f’livell raġonevoli.
5.4. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-EŻENZJONIJIET MIT-TAXXA
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva
(101)
Fid-dikjarazzjoni tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani ammettew li DPLP ma kienx soġġett għat-taxxa korporattiva, iżda għal taxxa fuq il-profitti (jiġifieri, it-taxxa tal-persuni ġuridiċi) sas-27 ta’ Diċembru 2005. Huma madankollu jsostnu li matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2005, DPLP ma bbenefikax minn din is-sistema ta’ taxxa: fil-fatt, kieku kien soġġett għat-taxxa korporattiva, kien ikun jista’ jittrasferixxi t-telf irreġistrat fil-passat u ma kienx ikollu jħallas it-taxxa korporattiva matul dan il-perjodu.
(102)
Huma jargumentaw ukoll li DPLP kellu jħallas taxxi fuq il-profitti sa EUR 2 miljun matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2005.
(103)
Mis-sena finanzjarja 2006, DLPL kellu jħallas it-taxxa korporattiva mingħajr ma kien jista’ jirrapporta t-telf preċedenti tiegħu. L-awtoritajiet Belġjani jistmaw li l-kreditu tat-taxxa mitluf f’din id-data kien ta’ EUR 51,87 miljun.
(104)
Għalhekk jikkonkludu li DPLP ma kisibx profitt nett mill-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva qabel l-2006.
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà
(105)
L-awtoritajiet Belġjani speċifikaw li DPLP bbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà fuq id-dħul mill-proprjetà immobbli użata għall-finijiet tat-twettiq ta’ servizz ta’ interess pubbliku.
(106)
Huma stmaw li l-vantaġġ nett li kiseb DPLP, li skont huma jirrappreżenta biss parti limitata mill-ispejjeż addizzjonali li jġarrab fir-rigward tal-obbligu tiegħu li jżomm netwerk postali kkaratterizzat minn densità territorjali definita b’mod strett, obbligu li m’huwa suġġett għal ebda kumpens ieħor.
Eżenzjonijiet minn taxxi oħrajn
(107)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw li DPLP jibbenefika minn ċerti eżenzjonijiet minn taxxi indiretti u lokali. Huma jargumentaw li dawn l-eżenzjonijiet għandhom impatt nett de minimis.
5.5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IT-TRASFERIMENT TAL-PROPRJETÀ IMMOBBLI
(108)
Fid-dikjarazzjoni tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li ċertu għadd ta’ proprjetà immobbli kien ġie ttrasferit lil DPLP meta nbidlet f’intrapriża pubblika awtonoma. Dan il-bini diġà kien jintuża minn DPLP sa mill-1971 u kien meħtieġ għall-finijiet tat-twettiq tal-missjoni tiegħu ta’ servizz postali.
(109)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li t-trasferiment ta’ din il-proprjetà immobbli ma ta l-ebda vantaġġ lil DPLP, peress li diġà kien jagħmel użu minnha fil-qafas tal-missjoni tiegħu ta’ servizz pubbliku. Fi kliem ieħor, skont l-awtoritajiet Belġjani, din kienet biss riorganizzazzjoni tal-assi pubbliċi.
5.6. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IL-GARANZIJA TAS-SELF MILL-ISTAT
(110)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li DPLP ma bbenefikax awtomatikament minn garanzija tal-Istat għas-self tiegħu. Jekk DPLP kellu jitlob garanzija bħal din, kien ikollu jikseb l-approvazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani u jħallas primjum annwali ta’ 0,25 % lit-Teżor tal-Istat.
(111)
Matul il-perjodu kkunsidrat, DPLP irrikorra darba biss għall-garanzija pubblika.
(112)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li primjum ta’ 0,25 % huwa xieraq minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ DPLP u l-probabbiltà baxxa ta’ nuqqas ta’ rimborż min-naħa ta’ DPLP. Huma jqisu wkoll li r-rati mogħtija mis-suq għal self simili fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat kienu jkunu sa 40 punt bażi ogħla.
5.7. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET MAGĦMULA MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(113)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tat-12 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li d-dikjarazzjonijiet ta’ BD u ta’ FVP/Prodipresse biss fihom fatturi determinanti. Dawn il-fatturi kienu marbuta b’mod partikolari mad-distribuzzjoni minn kmieni tal-gazzetti ta’ kuljum u l-perjodiċi.
Osservazzjonijiet dwar l-għoti tad-distribuzzjoni tal-istampa
(114)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li, kuntrarjament għal dak li tenfasizza BD, l-għoti tal-forniment tas-servizzi postali mhux riżervati (bħad-distribuzzjoni tal-istampa) ma jidħolx fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-regolamentazzjoni tal-Unjoni dwar l-akkwisti pubbliċi (id-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (36)).
(115)
Huma jargumentaw ukoll li d-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi, li tikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, ma tiksirx id-dispożizzjonijiet tal-Unjoni dwar il-liberalizzazzjoni tas-suq postali.
(116)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw ukoll li dan l-għoti ma jirriżultax minn deċiżjoni arbitrajrja. Skont huma, DPLP huwa l-uniku intrapriża li tista’ tissodisfa l-kundizzjonijiet u l-obbligi imposti fuq il-fornitur ta’ servizzi ta’ dan it-tip.
In-nuqqas ta’ kumpens żejjed għad-distribuzzjoni tal-istampa
(117)
L-awtoritajiet Belġjani jsostnu li, kuntrarjament għal dak li tallega BD, DPLP ma bbenefikax minn kumpens żejjed matul il-perjodu bejn l-2002 u l-2008 għall-ispejjeż marbuta mat-twettiq tas-servizz ta’ distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi.
(118)
Huma ma jaqblux mal-opinjoni ta’ FVP/Prodipresse li DPLP kabbar l-investimenti u l-ispejjeż inkrimentali tiegħu relatati mal-estensjoni tal-kopertura nazzjonali minn kmieni, li għolla minn 82 % għal 100 %. Peress li t-18 % jikkonċernaw prinċipalment reġjuni mbiegħda, l-ispejjeż tal-persunal ta’ DPLP żdiedu b’mod mhux proporzjonali u DPLP kellu jikseb vetturi tat-trasport għal distanzi twal, ikkaratterizzati minn spejjeż għoljin ta’ deprezzazment.
(119)
L-awtoritajiet Belġjani finalment isostnu li l-ispejjeż tal-kampanja ta’ reklamar ma ġewx ikkunsidrati fil-kalkolu tal-kumpens li rċieva mill-Istat għad-distribuzzjoni kmieni tal-istampa.
L-effiċjenza fir-rigward tal-ispejjeż
(120)
BD tindika li DPLP ovvjament mhuwiex effiċjenti fir-rigward tal-ispejjeż. L-awtoritajiet Belġjani jikkuntestaw dan l-argument, u jenfasizzaw li dan ma jikkunsidra bis-sħiħ l-ispejjeż inkrimentali għolja relatati mad-distribuzzjoni bikrija tal-istampa u li jinjora l-isforzi kbar li għamel DPLP sabiex jikkontrolla l-ispejjeż tiegħu u jkabbar il-produttività.
Deltamedia
(121)
Skont BD, l-ispejjeż ta’ Deltamedia huma inqas minn dawk ta’ DPLP. Din is-sitwazzjoni, skont l-awtoritajiet Belġjani, irriżultat minħabba l-fatturi li ġejjin:
(a)
Deltamedia ma toffrix kopertura nazzjonali;
(b)
Deltamedia taħdem ma’ distributuri indipendenti;
(c)
is-servizz provdut minn Deltamedia huwa simplifikat, peress li din taħdem biss ma numru limitat ta’ edituri assoċjati ma’ grupp wieħed tal-istampa;
(d)
l-edituri jqassmu l-gazzetti ta’ kuljum immedjatamet fil-punti ta’ distribuzzjoni.
5.8. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-GĦAJNUNA EŻISTENTI
(122)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tal-21 ta’ Diċmebru 2010, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li ċerti miżuri msemmija mill-investigazzjoni jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
Eżenzjonijiet mit-taxxi
(123)
L-ewwel nett, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li l-eżenzjonijiet mit-taxxi li kien igawdi minnhom DPLP saru qabel l-adeżjoni tal-Belġju fl-Unjoni Ewropea u għalhekk jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
Il-liberalizzazzjoni tas-suq postali
(124)
It-tieni nett, l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li s-sussidju annwali mogħti lil DPLP ngħata qabel l-1999, jiġifieri qabel il-liberalizzazzjoni tas-suq postali, u għalhekk jikkostitwixxi għajnuna eżistenti. Bl-istess mod, l-injezzjonijiet ta’ kapital magħmula qabel l-1999 m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti jekk kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
Perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin
(125)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Belġjani jqisu, minħabba l-perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin, li l-miżuri kollha adottati qabel it-13 ta’ Lulju 1999 (jiġifieri 10 snin qabel il-ftuħ tal-proċedura formali inkwistjoni) kienu jikkostitwixxu għajnuna eżistenti, peress li kieku l-annullament mill-QPI sar aktar kmieni kien ukoll iwassal għall-annullament tal-atti ta’ investigazzjoni preċedenti kollha tal-Kummissjoni. Huma jargumentaw, għall-kuntrarju, li billi l-Kummissjoni wettqet l-ewwel att ta’ investigazzjoni tagħha f’Diċembru 2002, jeħtieġ li l-miżuri implimentati qabel Diċembru tal-1992 ma jiġux inklużi fl-investigazzjoni. Dan jikkonnċerna t-trasferiment tal-proprjetà immobbli u l-ewwel sussidju annwali mogħti fl-1992.
6. VALUTAZZJONI
6.1. KUMMENTI PRELIMINARJI DWAR IS-SISTEMA TA’ KONTABILITÀ ANALITIKA TA’ DPLP
(126)
L-Artikolu 14 tad-Direttiva 97/67/KE, kif emendata mid-Direttiva 2008/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 li temenda d-Direttiva 97/67/KE fir-rigward tal-ikkompletar tas-suq intern tas-servizzi postali tal-Komunità (37) (it-tielet direttiva postali) jirrikjedi li l-operaturi postali jżommu kontabilità analitika li tistabbilixxi distinzjoni ċara bejn is-servizzi u l-prodotti li jagħmlu parti mis-servizz universali minn naħa, u s-servizzi u l-prodotti li ma jagħmlux parti minnu min-naħa l-oħra. Il-kontabilità tagħhom trid talloka l-ispejjeż diretti direttament għall-prodotti u talloka direttament jew indirettament l-ispejjeż komuni, u b’mod partikolari talloka kif meħtieġ l-ispejjeż komuni meħtieġa biex jiġu ggarantiti s-servizzi universali kif ukoll dawk mhux universali. Il-kontabilità analitika ta’ DPLP tikkonsisti f’metodu ta’ kontabilità skont l-attività (ABC - Activity based costing) li talloka l-ispejjeż operattivi kollha, sal-livell tal-qligħ qabel l-imgħax u t-taxxi (EBIT - Earnings before interest and taxes), lill-prodotti differenti, b’mod konformi mal-metodu ta’ allokazzjoni sħiħa tal-ispejjeż (FDC - fully distributed costing). Il-kontabilità analitika tkopri l-ispejjeż operattivi kollha u l-ispejjeż tal-unitajiet ta’ organizzazzjoni ta’ DPLP. Fl-2009, il-prodotti kummerċjali kienu jirrappreżentaw […] % tal-fatturat ta’ DPLP, filwaqt li l-prodotti relatati mas-servizz pubbliku kienu jammontaw għal […] %.
(127)
Il-metodu ta’ kontabilità analitika għandu tliet livelli: ir-riżorsi, l-attivitajiet u l-prodotti. Dan għandu l-għan li jistabbilixxi s-sehem tal-ispejjeż ta’ kull prodott.
(128)
L-ispejjeż huma maqsuma f’398 tip ta’ spejjeż differenti u 3 954 ċentru ta’ responsabbiltà. Għal finijiet ta’ kontabilità, dawn huma miġbura fi gruppi fi 34 sett ta’ riżorsi u 108 gruppi ta’ kodiċijiet. Jeżistu 986 attività differenti.
(129)
L-ispejjeż tar-riżrosi huma allokati lill-attivitajiet skont in-natura tagħhom: ir-“riżorsi diretti” huma direttament relatati ma’ attività speċifika, filwaqt li r-“riżorsi indiretti” jikkontribwixxu għal diversi attivitajiet u jridu jiġu allokati permezz ta’ kriterji tat-tqassim li jirriflettu kemm isir użu mir-riżorsa inkwistjoni minn kull attività. Finalment, il-kontribuzzjoni globali għall-attività tinkludi l-ispejjeż ġenerati li ma jistgħux jiġu allokati għal attivitajiet speċifiċi; dawn l-ispejjeż għalhekk jiġu allokati b’mod ugwali għall-prodotti kollha fuq il-bażi tal-kost b’addenda.
(130)
Id-986 attività differenti jikkostitwixxu l-komponenti tal-katina ta’ valur ta’ kull prodott. Sehem mill-ispejjeż relatati ma’ attività partikolari huwa allokat għal prodotti skont l-użu tal-attività inkwistjoni f’kull prodott. L-ispejjeż tal-attivitajiet mhux operattivi huma l-ewwel nett allokati għall-attivitajiet operattivi li jikkontribwixxu direttament għall-prodotti.
(131)
Fl-aħħar stadju tal-proċess, l-ispejjeż tal-attivitajiet huma finalment allokati għal kull prodott skont kriterju tat-tqassim ġeneralment ibbażat fuq il-volum. Fi kliem ieħor, il-prodotti kollha li jagħmlu użu minn attività jiġu kontabilizzati b’parti mill-ispejjeż ta’ din l-attività proporzjonali għall-volum tal-użu tagħha.
(132)
Il-Kummissjoni tqis li l-metodu ta’ kontabilità analitika applikat attwalment minn DPLP huwa sodisfaċenti, sakemm dan jalloka b’mod korrett l-ispejjeż kollha b’livell suffiċjenti ta’ adegwatezza. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li DPLP żviluppa dan il-metodu b’mod progressiv; għalhekk jista’ jitqies li d-dejta kontabbli li tmur lura għall-bidu tal-perjodu kopert mill-investigazzjoni mhijiex komprensiva daqs id-dejta tas-sistema kontabbli attwali, għalkemm hija essenzjalment affidabbli.
Modifikazzjoni retroattiva tal-kontabilità analitika
(133)
F’Marzu 2011, l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw lill-Kummissjoni modifikazzjoni retroattiva fil-metodu ta’ kontabilità analitika ta’ DPLP bl-għan ta’ tqassim differenti ta’ ċerti spejjeż bejn l-attivitajiet kummerċjali u l-attivitajiet ta’ servizz pubbliku. Il-modifikazzjoni prevista mill-awtoritajiet Belġjani tinvolvi l-aħħar stadju tal-allokazzjoni tal-ispejjeż meta l-prodotti jiġu kontabilizzati ma’ spejjeż proporzjonali għall-volum tal-użu tagħhom ta’ kull attività.
(134)
Il-modifikazzjoni tibdel il-metodu tal-allokazzjoni tal-ispejjeż operattivi għall-prodotti li DPLP kien japplika s’issa. Wara din il-modifikazzjoni, xi spejjeż relatati mal-prodotti kummerċjali jiġu ttrasferiti fil-qasam tas-servizzi pubbliċi, u b’hekk tinfirex il-bażi tal-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Minħabba f’hekk, is-servizzi pubbliċi se jiġu allokati bħala medja EUR […] fis-sena tal-ispejjeż attwalment allokati għal prodotti kummerċjali. Il-kostitwenti l-oħrajn tal-metodu ta’ kontabilità analitika jibqgħu l-istess.
(135)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-ispejjeż ta’ ċerti attivitajiet huma, fihom innifishom, stabbiliti f’ċertu livell, li huwa ddeterminat mill-ħtiġijiet tas-servizz pubbliku. Fi kliem ieħor, l-ispejjeż ta’ dawn l-attivitajiet użati għall-finijiet ta’ servizzi pubbliċi kienu jibqgħu l-istess anke jekk l-ebda prodott kummerċjali ma kien juża dawn l-attivitajiet. Safejn prodott kummerċjali ma jkunx ikkawża l-attività inkwistjoni, il-prodott m’għandux iġarrab l-ispiża operattiva marbuta ma’ din l-attività anki jekk ikun jagħmel użu minnha.
(136)
Minkejja li l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li l-metodu rivedut huwa kompatibbli mad-Direttiva 97/67/KE, is-sentenza Chronopost (38) u l-qafas Komunitarju tal-għajnuna mill-Istat f’forma ta’ kumpensi ta’ servizz pubbliku (39) (minn hawn ’il quddiem “il-qafas tal-SGEI”), peress li jalloka lill-prodotti l-ispejjeż diretti u sehem mill-ispejjeż komuni u peress li jirrifletti aħjar l-ispejjeż attwali marbuta mal-obbligi ta’ servizz pubbliku, il-Kummissjoni tqis li dan l-argument il-ġdid ma jistax jiġi aċċettat minħabba raġunijiet formali, ekonomiċi u legali.
(137)
Minn perspettiva formali, il-metodu propost fil-fatt ma jintużax fil-kontabilità interna ta’ DPLP, iżda jikkonsisti aktar f’modifikazzjoni ex post ta’ dejta preċedenti. Il-metodu rivedut ma kisibx l-approvazzjoni tal-awtorità regolatorja bħala bażi tal-ipprezzar u barra minn dan ma jintużax mill-Istat għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens tal-SGEI. Il-metodu rivedut għalhekk jidher li huwa preżentazzjoni teoretika żviluppata għall-finijiet ta’ din il-proċedura rigward l-għajnuna mill-Istat. Minn perspettiva ekonomika, wieħed ma jista’ jaħseb biss, fir-rigward tal-iffissar tal-prezzijiet tat-trasferiment intern, li l-prodotti kummerċjali m’għandhomx jiġu attribwiti sehem mill-ispejjeż tar-riżorsi li jużaw (skont dan il-metodu, pereżempju, il-prodotti kummerċjali ma jikkontribwixxux għall-ispejjeż tar-rotot ta’ distribuzzjoni tal-pustiera, anke jekk dawn jiddistribwixxu wkoll prodotti kummerċjali). Finalment, f’termini legali, modifikazzjoni bħal din ma tidhirx li tikkonforma mal-Artikolu 14(3)(b)(iv) tad-Direttiva 97/67/KE, mas-Sentenza Chronopost (40) u mal-qafas tal-SGEI tal-2005 (41), li kollha jeħtieġu li l-ispejjeż komuni jkunu attribwiti b’mod xieraq għall-attivitajiet kummerċjali.
(138)
Il-Kummissjoni għalhekk mhix se tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq il-kontijiet modifikati, iżda fuq id-dejta ta’ kontabilità analitika vvalidata, b’mod konformi mad-Direttiva 97/67/KE, mill-Istitut Belġjan tas-servizzi postali u tat-telekomunikazzjonijiet (l-IBPT, jew l-awtorità regolatorja tas-settur postali Belġjan (42)), li ntbagħtet qabel u li hija bbażata fuq il-metodu ta’ kontabilità analitika uffiċjalment applikat minn DPLP.
6.2. VALUTAZZJONI TAR-RESPONSABBILTÀ GĦALL-PENSJONIJIET
6.2.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(139)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jgħid li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(140)
Sabiex miżura tkun tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-erba’ kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin iridu jiġu sodisfatti: il-miżura trid
(i)
tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju;
(ii)
twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi;
(iii)
tkun tikkostitwixxi intervent mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
(iv)
tkun tista’ taffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri.
6.2.1.1. Vantaġġ u selettività
(141)
Fuq il-bażi tal-approċċ segwit fis-Sentenza Combus (43), l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li l-obbligazzjonijiet marbuta mal-pensjoni jikkostitwixxu piż anormali li l-kompetituri ma kellhomx jiffinanzjaw u, għalhekk, il-fatt li l-Istat ħa r-responsabbilta għalihom ma jikkostitwixxix għajnuna.
(142)
Essenzjalment huma jargumentaw li minħabba n-nuqqas ta’ flessibilità li tikkaratterizza l-istatus tal-persunal statutorju, ma kienx possibbli għal DPLP li jnaqqas is-sehem ta’ din il-kategorija ta’ persunal, minkejja li jġib miegħu ħafna aktar spejjeż mill-persunal ipotetiku magħmul minn impjegati li jkollhom kuntratti anqas favorevoli.
(143)
L-ewwel nett jeħtieġ li jitfakkar b’mod ġenerali li s-Sentenza Combus ma ġietx ikkonfermata mill-Qorti. Għall-kuntrarju, il-ġurisprudenza tal-Qorti tikkontradixxi l-ipoteżi skont liema l-kumpens ta’ żvantaġġ strutturali jkun jeskludi kull kwalifika bħala għajnuna. Għalhekk, mill-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti jirriżulta li l-eżistenza ta’ għajnuna trid tiġi vvalutata fir-rigward tal-effetti, u mhux tal-kawżi jew l-għanijiet tal-intervent mill-Istat. (44). Il-Qorti ddeċidiet ukoll li l-kunċett ta’ għajnuna jkopri l-vantaġġi mogħtija mill-awtoritajiet pubbliċi li, f’diversi forom, inaqqsu l-piżijiet li normalment iwieżnu fuq il-baġit ta’ intrapriża (45).
(144)
Barra minn hekk, il-Qorti indikat li l-ispejjeż relatati mar-remunerazzjoni tal-impjegati jwieżnu, min-natura tagħhom stess, fuq il-baġit tal-intrapriżi, indipendentement mill-kwistjoni dwar jekk dawn l-ispejjeż jirriżultawx jew le minn obbligi legali jew minn ftehimiet kollettivi (46). F’dan ir-rigward, hi stabbiliet li l-fatt li l-miżuri tal-Istat għandhom l-għan li jikkumpensaw spejjeż żejda ma jnaqqasx milli jiġi kklassifikati bħala għajnuna (47).
(145)
Barra minn hekk, jista’ jiġi osservat li l-kuntest kompetittiv li kienet taqa’ fi ħdanu Combus kien differenti minn dak ta’ DPLP. Combus kellha tmexxi l-attività ta’ trasport tagħha fuq bażi kummerċjali u topera fis-suq taħt kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni komparabbli ma’ dawk tal-kumpaniji privati tal-karozzi tal-linja. Meta toħroġ proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-kumpaniji tat-trasport pubbliku jċedu l-attività tagħhom ta’ trasport bil-karozza tal-linja lil intrapriżi privati u pubbliċi. B’konformità mar-regoli tal-akkwist pubbliku, il-kuntratti jingħataw lill-“aktar offerta vantaġġuża mil-lat ekonomiku”, indipendentement min-natura pubblika jew privata tal-offerent. Matul it-terminu kollu tal-perjodu vvalutat, DPLP kien igawdi minn monopolju mifrux fejn il-pressjonijiet ekonomiċi kienu eżerċitati b’mod totalment differenti. Barra minn hekk, kuntrarjament għall-Każ Combus, il-Belġju, f’dan il-każ, ma adotta l-ebda dispożizzjoni leġiżlattiva bl-għan li telimina jew tadatta s-sistema speċjali ta’ impjieg applikabbli għall-uffiċjali li jaħdmu għal DPLP jew il-mod li bih huma jiksbu d-drittijiet tal-pensjoni tagħhom.
(146)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li d-differenzi fattwali bejn il-Każ Combus u l-każ inkwistjoni jiġġustifikaw konklużjoni differenti f’dan il-każ.
(147)
Sabiex jiġi vvalutat jekk il-miżuri kkonċernati fihomx elementi ta’ għajnuna mill-Istat, jeħtieġ li jiġi stabbilit jekk dawn il-miżuri jagħtux vantaġġ ekonomiku lil DPLP billi jippermettu li jevita li jġarrab l-ispejjeż li normalment kienu jtaqqlu r-riżorsi finanzjarji proprji tiegħu u għalhekk tellfu lill-forzi preżenti fis-suq milli jipproduċu l-effett normali tagħhom. Għajnuna tikkonsisti mit-tnaqqis tal-piżijiet li normalment jaqgħu fil-baġit tal-intrapriżi meta titqies in-natura jew l-ekonomija tas-sistema ta’ ħlasijiet inkwistjoni. Kuntrarjament, jista’ jkun possibbli li jiġi stabbilit kunċett ta’ “ħlas speċjali”, li jkun jikkonsisti minn ħlas addizzjonali marbut ma’ dawn il-ħlasijiet normali. L-irtirar ta’ ħlas speċjali bħal dan permezz ta’ dispożizzjoni leġiżlattiva ma jagħtix vantaġġ lill-benefiċjarju u ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(148)
Fid-dawl tal-ġurisprudenza tal-Qorti fir-rigward tal-analiżi ta’ selettività, li tinvolvi tqabbil ma’ qafas ta’ referenza biex tiġi ddeterminata l-konformità jew in-nuqqas ta’ konformità man-“natura u l-ekonomija tas-sistema” ta’ trattament differenzjat ta’ ċerti intrapriżi u ċerti produzzjonijiet, f’sitwazzjoni normali tas-suq minn punt strutturali, il-kwalifika ta’ ħlas “normali” jew “speċjali” tinvolvi t-twaqqif ta’ qafas ta’ referenza, jew ta’ tqabbil, bil-għan li wieħed jidentifika intrapriżi li f’sitwazzjoni ġuridika u fattwali jkunu komparabbli fir-rigward tal-għan segwit mill-miżuri inkwistjoni.
(149)
Madankollu, ma jidhirx possibbli li jiġi stabbilit element ta’ tqabbil esoġenu li jippermetti li tiġi stabbilita kontribuzzjoni “normali” mġarrba minn intrapriżi li jkunu jinstabu f’sitwazzjoni ġuridika u fattwali li tista’ titqabbel ma’ dik ta’ DPLP fir-rigward tal-għan segwit mill-miżura inkwistjoni. B’mod partikolari, il-kompetituri ta’ DPLP huma intrapriżi rregolati bil-liġi privata li jeżerċitaw l-attivitajiet tagħhom fi swieq kompetittivi, filwaqt li DPLP bbenefika minn monopolju legali matul il-perjodu li għalih tapplika l-valutazzjoni, qabel il-liberalizzazzjoni sħiħa li seħħet fl-2011.
(150)
Biex tiġi ddeterminata l-eżistenza ta’ vantaġġ skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tibda teżamina s-sitwazzjoni ta’ DPLP u tqabbel il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali qabel u wara r-responsabbiltà meħuda fir-rigward tal-pensjonijiet.
(151)
Wara l-Liġi tas-6 ta’ Lulju 1971 u sar-riforma tal-pensjonijiet tal-1997, DPLP ġarrab l-ispejjeż kollha tal-pensjoni u l-obbligi soċjali għall-uffiċjali tiegħu. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tqis li dawn l-ispejjeż jagħmlu parti mill-infiq normali li DPLP kellu jiffinanzja mir-riżorsi tiegħu stess fir-rigward tal-pożizzjoni ġuridika u fattwali tiegħu fis-suq postali Belġjan.
(152)
Bħalma r-responsabbiltà għall-pensjonijiet fis-seħħ fl-1997 u li hi s-suġġett tal-investigazzjoni ppermettiet lil DPLP li ma jġarrabx spejjeż li normalment kien ikollu jiffinanzja mir-riżorsi tiegħu stess, il-miżuri inkwistjoni jagħtu vantaġġ lill-operatur fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(153)
Il-vantaġġ inkwistjoni huwa selettiv, peress li jikkonċerna biss lil DPLP.
6.2.1.2. Riżorsi tal-Istat
(154)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet ġiet iffinanzjata mill-Istat, li ħa l-kompetenzi ta’ DPLP fir-rigward tal-pensjonijiet.
(155)
Peress li l-Istat iħallas direttament il-pensjonijiet tal-persunal li jkun irtira minn DPLP mill-baġit tiegħu stess, evidentement huwa rrikorra għar-riżorsi tal-Istat.
6.2.1.3. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(156)
Il-miżuri ppreżentati aktar ‘il fuq x’aktarx jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, peress li DPLP huwa preżenti fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni, bħas-servizzi tat-tqassim tal-pakketti, li huma kkaratterizzati minn kummerċ transkonfinali importanti. Fis-suq tal-pakketti, huwa qed jiffaċċja kompetizzjoni minn intrapriżi li jwettqu attivitajiet fi Stati Membri oħrajn, bħal UPS, FedEx jew anke TNT Express. DPLP jwettaq ukoll attivitajiet fis-suq tad-distribuzzjoni tal-istampa, fejn joperaw jew jistgħu joperaw intrapriżi minn Stati Membri oħrajn. Id-distribuzzjoni tal-pakketti qatt ma kienet kompletament riżervata għal DPLP, u intrapriżi oħrajn diġà kienu joffru ċerti servizzi ta’ distribuzzjoni ta’ pakketti (48) jew servizzi postali speċifiċi oħrajn fil-bidu tas-snin disgħin (49). DPLP huwa preżenti wkoll fis-suq tas-setturi finanzjarji (kontijiet kurrenti postali, kontijiet ta’ tfaddil u servizzi ta’ ħlas), fejn qed jiffaċċja kompetizzjoni minn operaturi li joffru prodotti finanzjarji, bħal banek u operaturi finanzjarji. Il-kontijiet kurrenti u ta’ tfaddil postali, li jintużaw kemm għal finijiet ta’ ħlas kif ukoll ta’ tfaddil, jikkompetu mal-kontijiet kurrenti u ta’ tfaddil bankarji. Is-settur bankarju diġà kien miftuħ għall-kompetizzjoni qabel l-1992 u kien ikkaratterizzat minn kummerċ fuq skala kbira bejn l-Istati Membri. Banek ta’ Stati Membri differenti ġew stabbiliti fil-Belġju qabel l-1992: dak iż-żmien, fil-fatt, kien hemm aktar minn 70 stabbiliment finanzjarju barrani fit-territorju tiegħu (50).
(157)
Fir-rigward tal-premessi preċedenti, jidher ċar li kull miżura governattiva li tagħti vantaġġ ekonomiku lil DPLP tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(158)
Minħabba raġunijiet li jidhru fil-premessi 141 sa 157, il-Kummissjoni tqis li r-responsabbiltà għall-pensjonijiet tikkostitwixxi għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
6.2.2. Il-valutazzjoni tal-kompatibbiltà mas-suq intern, skont l-Artikolu 107(3)(c), tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(159)
Fil-qafas tar-riforma tal-pensjonijiet tal-1997, ir-rimborż lill-Istat, minn DPLP, tal-kost nett annwali tal-pensjonijiet ġie ssostitwit minn kontribuzzjoni ta’ rilaxx li tallinja l-ispejjeż tal-pensjonijiet li jġarrab DPLP ma’ dawk tal-kompetituri tiegħu. Fin-nuqqas ta’ din ir-riforma, il-livell tal-ispejjeż tal-pensjonijiet kien ikompli jiżdied mhux ħażin fis-snin ta’ wara, speċjalment minħabba t-tnaqqis tal-proporzjon bejn l-uffiċjali attivi (kontribwenti) u l-uffiċjali mhux attivi (benefiċjarji) wara d-deċiżjoni ta’ DPLP li ma jimpjegax aktar uffiċjali.
(160)
Minħabba li d-derogi previsti fl-Artikolu 107(2) u fl-Artikolu 107(3)(a) u (b) tat-TFUE evidentement ma japplikawx u minħabba li l-Belġju ma invokax l-Artikolu 106(2) tat-TFUE b’appoġġ għall-kompatibbiltà tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet favur DPLP, il-Kummissjoni se teżamina jekk ir-responsabbiltà tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, li jistabbilixxi li l-għajnuna maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern meta din ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess komuni.
(161)
Il-Kummissjoni l-ewwel se teżamina safejn ir-responsabbiltà għall-ispejjeż kollha relatati mal-pensjonijiet tissodisfa għan ta’ interess komuni u hija meħtieġa għal dan l-għan, qabel teżamina l-proporzjonalità ta’ din il-miżura u tiżen l-effetti pożittivi u negattivi tal-għajnuna.
6.2.2.1. Il-liberalizzazzjoni tas-settur postali tikkostitwixxi għan ta’ interess komuni
(162)
Il-liġi tal-Unjoni ilha tħeġġeġ liberalizzazzjoni dejjem akbar tas-settur postali mill-1992 bl-adozzjoni tal-Green Paper, li sussegwentement wasslet għall-adozzjoni ta’ tliet direttivi, jiġifieri i) id-Direttiva 97/67/KE, ii) id-Direttiva 2002/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Ġunju 2002 li temenda d-Direttiva 97/67/KE fir-rigward tal-insegwiment tal-ftuħ għall-kompetizzjoni tas-servizzi postali tal-Komunità (51) u iii) id-Direttiva 2008/6/KE. Huwa aċċettat ukoll li l-liberalizzazzjoni tas-swieq postali fil-livell tal-UE għandha rwol importanti x’taqdi fl-istrateġija ta’ Lisbona favur it-tkabbir u l-impjiegi.
(163)
Konsegwentement, huwa importanti li mhux biss ikun iggarantit il-forniment tas-servizzi postali bażiċi, kif jidher fil-kunċett tal-obbligu ta’ servizz universali, iżda wkoll li jiġu implimentati kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ugwali għall-operatur storiku, il-kompetituri eżistenti u dawk ġodda.
(164)
Fid-Deċiżjoni dwar La Poste (ta’ Franza), il-Kummissjoni diġà rrikonoxxiet li l-implimentazzjoni ta’ kundizzjonijiet ugwali fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali għall-operatur storiku u l-kompetituri tiegħu tikkostitwixxi kundizzjoni ewlenija bl-għan li jkun hemm kompetizzjoni ġusta fis-settur tal-posta. Din tqis li r-responsabbiltà għall-obbligi ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali imposta fuq La Poste kienet kompatibbli mas-suq intern, billi s-sussidji pubbliċi jiggarantixxu rati ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali ugwali għal La Poste u l-kompetituri tagħha. Il-Kummissjoni f’dan il-każ beħsieba ssegwi l-istess raġunament bħal dak applikat fil-Kapitolu 6.3 ta’ din id-Deċiżjoni, li għandu jiġi kkunsidrat bħala applikabbli f’dan il-każ safejn ikun rilevanti.
6.2.2.2. Il-ħtieġa tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(165)
Il-Kummissjoni tqis li t-trasformazzjoni ta’ DPLP fl-1992 kienet meħtieġa biex tippromwovi l-kompetizzjoni fis-suq postali: din il-miżura fil-fatt poġġiet lil DPLP u lill-kompetituri tiegħu fuq bażi ugwali fir-rigward tal-forma ġuridika (u, b’dan il-mod, eliminat il-garanzija llimitata li kien igawdi minnha DPLP bħala entità pubblika).
(166)
Madankollu, la l-Istat Belġjan, u lanqas ir-Régie des postes ma kienu akkumulaw riżervi li kienu jikkorrispondu mal-obbligazzjonijiet akkumulati fir-rigward tal-pensjonijiet. Sa mit-twaqqif tiegħu fl-1992, DPLP kompla jassumi l-obbligazzjonijiet fir-rigward tal-pensjonijiet, iżda ma ddaħħal l-ebda assi korrispondenti fil-kontijiet tiegħu biex dawn jiġu koperti.
(167)
Il-ħlas tal-pensjonijiet għalhekk kien jikkostitwixxi piż progressivament tqil wisq għal DPLP, peress li l-età tal-irtirar kienet qed toqrob għal għadd ta’ uffiċjali. Għalkemm ittieħdu xi miżuri (it-titjib tal-produttività, it-tnaqqis progressiv tal-persunal minħabba l-irtirar naturali, l-indiċjar tal-pagi) sabiex itejbu din is-sitwazzjoni, dan ma kienx ikun biżżejjed biex jistabbilixxi bilanċ sostenibbli għall-finanzi ta’ DPLP (ara t-Tabella 3 t’hawn taħt).
(168)
Dan l-aktar minħabba l-fatt li t-trasformazzjoni f’intrapriża rregolata bil-liġi privata kien jinvolvi wkoll, għal DPLP, li ma jiġux impjegati aktar uffiċjali u li jiġu reklutati biss aġenti kuntrattwali (soġġetti għal kuntratt ta’ impjieg ġenerali u għad-dispożizzjonijiet tal-liġi tax-xogħol). DPLP konsegwentement, wara l-1997, kien ikollu jiffinanzja mid-dħul proprju tiegħu kemm l-infiq tal-pensjonijiet tal-uffiċjali rtirati kif ukoll il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali relatati mal-assigurazzjoni tal-pensjoni tal-aġenti kuntrattwali attivi tiegħu.
(169)
It-tendenza negattiva tal-fluss ta’ flus ta’ DPLP kienet tiggrava matul is-snin, peress li l-pagamenti tal-pensjonijiet aktar għoljin kienu jkunu ogħla mid-dħul iġġenerat mill-attivitajiet tiegħu (ara T-tabella 3).
Tabella 3
Simulazzjonijiet tal-flussi ta’ flus ta’ DPLP mwettqa mill-awtoritajiet Belġjani fl-1996
(170)
Huwa inkontestabbli li DPLP kien ikollu jiffaċċja spejjeż ħafna ogħla kieku kellu jiffinanzja l-pensjonijiet tal-uffiċjali rtirati kollha tiegħu mir-riżorsi tiegħu stess wara l-1997. Huwa ċar li mingħajr għajnuna, il-bidla minn status legali ta’ amministrazzjoni pubblika għal intrapriża privata kienet tkun ipperikolata.
(171)
Barra minn hekk, finanzjament mill-ġdid komplut tal-ispejjeż tal-pensjonijiet permezz ta’ żieda fid-dħul iġġenerat mill-posta rregolata kien iwassal għal rati ta’ posta għaljin ħafna u għal tnaqqis potenzjalment sinifikanti ħafna fin-numru ta’ ittri mibgħuta b’tali mod li l-offerta ta’ servizzi tal-posta universali kienet tkun ipperikolata.
(172)
Il-Kummissjoni hija wkoll tal-fehma li l-miżuri inkwistjoni huma adattati għall-għan tagħhom ta’ interess Komunitarju. L-ebda strument ieħor ma seta’ jindirizza l-kwistjoni b’mod aktar effiċjenti. Fis-setturi fejn jeżisti SGEI, seta’ ċertament jingħata kumpens ta’ servizz pubbliku, iżda approċċ bħal dan mhux se jkunx sostenibbli fit-tul minħabba n-natura strutturali speċifika tal-problema.
(173)
Fir-rigward tal-għanijiet ta’ liberalizzazzjoni tas-swieq postali, li jikkonsistu b’mod partikolari mill-garanzija ta’ offerta ta’ servizzi postali universali ta’ kwalità tajba bi prezzijiet jintlaħqu minn kulħadd, u meta jiġi kkunsidrat l-għan tal-promozzjoni ta’ kompetizzjoni ġusta, ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet kienet miżura meħtieġa.
6.2.2.3. Il-proporzjonalità tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(174)
Id-deċiżjoni dwar La Poste Franċiża turi l-valutazzjoni, mill-Kummissjoni, tal-proporzjonalità tal-miżuri ta’ għajnuna relatati mar-responsabbiltà għall-ispejjeż tal-pensjonijiet li jġarrbu l-operaturi storiċi tas-settur postali li jkomplu jimpjegaw uffiċjali taħt kundizzjonijiet miftiehma meta kienu jinsabu f’sitwazzjoni ta’ monopolju. Il-proporzjonalità għandha tiġi evalwata fir-rigward tal-istabbiliment ta’ kundizzjonijiet ġusti fis-swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (pereżempju posta, pakketti u servizzi finanzjarji). L-operatur storiku irid iħallas rati ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali identiċi għal dawk tal-kompetituri tiegħu.
(175)
Billi l-persunal kuntrattwali ta’ DPLP legalment jinsab fl-istess sitwazzjoni bħall-impjegati ta’ kwalunkwe intrapriża privata, kuntrarjament għall-persunal statutorju, li jgawdi minn status simili għal dak tal-uffiċjali, tqabbil tal-kontribuzzjonijiet soċjali mħallsa minn DPLP għal kull kategorija ta’ impjegati jippermetti li jiġi vverifikat jekk dan josservax, minn meta m’għadux responsabbli għall-pensjonijiet, il-kundizzjoni relatata mal-pagament ta’ rata ta’ kontribuzzjonijiet soċjali identika għal dik tal-kompetituri tiegħu.
(176)
It-tabella sommarja t’hawn taħt tippreżenta b’mod dettaljat l-ispejjeż tas-sigurtà soċjali mħallsa minn DPLP għall-persunal statutorju u kuntrattwali tiegħu:
Spejjeż tas-sigurtà soċjali mġarrba u mħallssa minn DPLP
Persunal statutorju
Persunal kuntrattwali
Kontribuzzjoni ta’ DPLP għas-sistema ta’ sigurtà soċjali, li tinkludi 8,86 % għall-pensjonijiet
[…] %
[…] %
Spejjeż imġarrba direttament minn DPLP
[…] %
[…] %
Mard u diżabbiltà
[…] %
[…] %
Allowances tal-familja
[…] %
-
Kontribuzzjoni għall-ħlas ta’ kumpensi (52)
[…] %
Tnaqqis strutturali (53)
[…] %
KONTRIBUZZJONI TAL-IMPJEGATUR totali
[…] %
[…] %
KONTRIBUZZJONI TAL-IMPJEGATI
[…] %
[…] %
Kontribuzzjoni tal-impjegat għas-sistema ġenerali ta’ sigurtà soċjali
[…] %
[…] %
(177)
Kif turi t-tabella t’hawn fuq, il-livell ta’ kontribuzzjoni ta’ DPLP għas-sistema ta’ sigurtà soċjali Belġjana (persentaġġ nominali tal-ispejjeż tal-pagi) huwa tassew inqas minn dak tal-kontribuzzjoni tal-operaturi privati ([…] % flok […] %).
(178)
Madankollu, jekk wieħed iqis l-spejjeż li jġarrab direttament l-impjegatur għall-finijiet tat-tqabbil tar-rati attwali tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali, iż-żewġ persentaġġi huma kważi identiċi, u anke kemxejn ogħla għall-persunal statutorju ta’ DPLP ([…] % flok […] %).
(179)
Jista’ jiġi nnutat ukoll li l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impjegati huma pjuttost identiċi fiż-żewġ każijiet ([…] % flok […] %).
(180)
Ir-rata nominali tal-kontribuzzjoni għas-sigurtà soċjali inqas għolja mħallsa minn DPLP għall-persunal statutorju tiegħu hija minħabba l-eżenzjoni ta’ ċerti kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali li ma japplikawx għall-impjegati li jgawdu minn status ta’ uffiċjali (pereżempju mard ikkaġunat mix-xogħol, qgħad, aċċident fuq ix-xogħol). Madankollu, DPLP stess iġarrab direttament l-ispejjeż tal-kontribuzzjonijiet li jgawdu mill-eżenzjoni minħabba l-istatus speċifiku tal-persunal statutorju tiegħu. Dan l-approċċ jinvolvi spejjeż diretti għoljin għal DPLP.
(181)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni tal-impjegati stess, li wkoll għandha tiġi kkunsidrata peress li l-impjegati jridu jħallsu din il-kontribuzzjoni mill-paga mħallsa lilhom mill-impjegatur (kontribuzzjoni li għalhekk tirrappreżenta wkoll spiża għal dan tal-aħħar), din hija ftit ogħla għall-persunal statutorju milli għall-persunal kuntrattwali.
(182)
L-awtoritajiet Belġjani u DPLP kkomunikaw informazzjoni li turi li l-kontribuzzjonijiet diretti baqgħu stabbli globalment matul iż-żmien.
(183)
Għalkemm l-ispejjeż diretti li jġarrab direttament DPLP ([…] %) mhumiex strettament ekwivalenti għal kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat il-fatt li dawn l-ispejjeż mhumiex spejjeż volontarji, iżda jirriżultaw direttament mill-istatus partikolari tal-impjegati statutorji u li għalhekk kienu imposti fuq DPLP. Għalhekk jidher loġiku li dawn jiġu kkunsidrati bħal spejjeż oħrajn tas-sigurtà soċjali obbligatorji f’termini ta’ oriġini u finalità.
(184)
Konsegwentement jeħtieġ li jiġu kkunsidrati dawn l-ispejjeż diretti għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali attwali ta’ DPLP. Ir-rata ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali f’daqqa li tirriżulta hi ftit ogħla għall-persunal statutorju ta’ DPLP ([…] %). minn dik għall-persunal ta’ intrapriżi tas-settur privat ([…] %).
6.2.2.4. Test ta’ bbilanċjar tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
L-effetti pożittivi tal-miżuri ta’ għajnuna
(185)
Ir-riforma tas-sistema tal-pensjonijiet applikabbli għal DPLP kienet pass essenzjali fl-adattament tal-intrapriża għal-liberalizzazzjoni progressiva u bl-għan tal-liberalizzazzjoni sħiħa tas-suq postali Belġjan, li taqdi rwol importanti fil-qafas tal-Istrateġija ta’ Lisbona għat-tkabbir u l-impjiegi.
(186)
Fid-Deċiżjoni dwar La Poste, il-Kummissjoni indikat li l-liberalizzazzjoni tas-settur postali setgħet tkun aktar diffiċli jekk l-abbozzi ta’ riforma tal-pensjonijiet (komparabbli ma’ dik implimentata mill-Belġju) ma kienux approvati.
(187)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-miżuri inkwistjoni, anke jekk ma jikkonċernawx sistema speċjali fir-rigward tal-benefiċċji mħallsa lill-pensjonanti, jippermettu s-sostenibbiltà ta’ mekkaniżmu ta’ finanzjament li l-iżviluppi tal-passat kienu eliminaw mill-użu. Hija tqis li dawn il-miżuri għalhekk jidħlu fil-qafas aktar ġenerali tar-riforma tas-sistemi tal-pensjoni tal-Istati Membri, riforma mixtieqa kemm mill-Kunsill kif ukoll mill-Kummissjoni.
L-effetti negattivi tal-miżuri ta’ għajnuna
(188)
L-effetti negattivi tal-miżura jidhru limitati peress li, meta jiġi kkunsidrat il-passat ta’ DPLP u tal-attivitajiet tiegħu, jidher biċ-ċar li parti kbira mill-impenji tiegħu fir-rigward tal-pensjoni hija relatata mal-attivitajiet fis-settur riżervat, fejn id-distorsjoni tal-kompetizzjoni hija limitata fiha nnifisha.
(189)
Il-miżura inkwistjoni tista’ teoretikament tippermetti lil DPLP li jżomm pożizzjoni dominanti. Madankollu, il-Kummissjoni tqis dan ir-riskju bħala baxx peress li l-miżuri huma limitati biex jallinjaw il-kontribuzzjonijiet imħallsa minn DPLP ma’ dawk tal-kompetituri tiegħu.
(190)
Minn dan t’hawn fuq jirriżulta li l-effetti negattivi tal-għajnuna mogħtija lil DPLP huma limitati, meta mqabbla mal-effetti pożittivi tal-miżura.
(191)
Peress li l-miżuri huma limitati għal dak li huwa strettament meħtieġ għall-istabbiliment ta’ kundizzjonijiet ugwali fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali u jtemmu distorsjoni fil-kompetizzjoni li kienet ta’ żvantaġġ għal DPLP, dawn ma jbiddlux il-kundizzjonijiet kummerċjali f’miżura kuntrarja għall-interess komuni.
(192)
Konsegwentement, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet adottata fl-1997 tista’ tiġi kkunsidrata bħala għajnuna kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, peress li DPLP ma jinsabx f’pożizzjoni aħjar minn operaturi oħrajn fir-rigward tal-ispejjeż tas-sigurtà soċjali tal-persunal statutorju tiegħu.
6.3. VALUTAZZJONI TAL-KUMPENS TA’ SERVIZZ PUBBLIKU U MIŻURI OĦRAJN
6.3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
6.3.1.1. Vantaġġ u selettività
Kumpensi annwali
(193)
Fir-rigward tal-kumpens tal-ispejjeż ta’ servizz pubbliku, is-Sentenza Altmark (54) tistabbilixxi l-kriterji li jrid jissodisfa intervent pubbliku biex ikun jista’ jiġi kkunsidrat bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku u jevita l-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(194)
F’dan il-każ, dawn il-kriterji, u b’mod aktar partikolari r-raba’ kriterju, mhumiex sodisfatti: l-għażla ta’ DPLP ma saritx fil-qafas ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani ma urewx li l-livell tal-kumpens kien ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li intrapriża medja mmexxija tajjeb u li jkollha mezzi adegwati, kienet iġġarrab biex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku li huma meħtieġa minnha u l-Kummissjoni m’għandha l-ebda indikazzjoni jew informazzjoni li juru li r-raba’ kriterju huwa sodisfatt.
(195)
Peress li l-kumpensi annwali taw vantaġġ lil intrapriża waħda biss u għamlu disponibbli riżorsi addizzjonali għal din l-intrapriża, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP.
(196)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997: l-awtoritajiet Belġjani rrikonoxxew li l-injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997 li jammontaw għal EUR 62 miljun fir-realtà jikkostitwixxu l-ħlas differit ta’ kumpens tal-SGEI dovut għas-sena 1996. Dawn l-injezzjonijiet konsegwentement iridu jiġu evalwati fuq l-istess bażi bħall-kumpensi annwali. Peress li l-kundizzjonijiet differenti stabbiliti fis-Sentenza Altmark mhumiex sodisfatti, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP.
Injezzjonijiet ta’ kapital:
(197)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: L-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2003 (EUR 297,5 miljun) kienet tosserva l-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Skont dawn, din l-injezzjoni kellha l-għan li ssaħħaħ il-fondi proprji ta’ DPLP għall-bini u l-modernizzazzjoni ta’ ċentri tal-issortjar, it-titjib fir-rotot ta’ distribuzzjoni tal-posta u l-awtomazzjoni. Il-fondi injettati kellhom ukoll l-għan li jkopru spejjeż tal-persunal li jirriżultaw mit-tnaqqis fl-għadd ta’ impjegati marbuta ma’ sistema ta’ rtirar kmieni, ta’ tnaqqis fil-ħin tax-xogħol u żieda fil-pagi offruti lill-membri ġodda tal-persunal.
(198)
Biex juru li din l-injezzjoni ta’ kapital kienet tikkonforma mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Belġjani wettqu previżjonijiet ta’ profitt fil-qafas tal-pjan strateġiku tagħhom, li wrew livell ta’ profitt ogħla mill-ispiża ta’ kapital li jkun jeħtieġ investitur privat.
(199)
Il-projezzjonijiet u l-kalkolu tal-qligħ magħmul mill-awtoritajiet Belġjani huma bbażati fuq il-futur, huma dettaljati ħafna u jikkonformaw mal-metodu li jkun jagħmel użu minnu investitur privat:
1.
ir-redditu ġie kkalkolat permezz tal-metodu tal-flussi ta’ flus futuri skontati, li jqis it-tkabbir futur tal-intrapriża u l-kapaċità tal-investimenti li jiġġeneraw qligħ u flussi ta’ flus għall-azzjonisti tagħhom;
2.
ġew previsti tliet xenarji differenti: xenarju ottimist, xenarju pessimist u l-aktar xenarju probabbli, finalment aċċettat biex tiġi vvalutata s-sensibilità tal-projezzjonijiet;
3.
il-projezzjonijiet jindikaw żieda fil-marġni ta’ profitt ta’ […] % fl-2007 (ara t-Tabella 4) u rata ta’ redditu intern skontat ta’ […] % għall-perjodu mill-2003 sal-2012 (ara t-Tabella 5), jiġifieri rata ogħla minn dik ta’ […] % indikata minn espert indipendenti (Banque Degroof) bħala l-marġni ta’ profitt li l-investituri privati tas-settur postali kienu jqisu bħala adegwata.
Tabella 4
projezzjonijiet ex ante tal-profitt għall-perjodu mill-2003 sal-2007 mwettqa mill-awtoritajiet Belġjani
(…)
Sors: awtoritajiet Belġjani
Tabella 5
kalkolu tar-rata ta’ redditu intern ex ante imwettaq mill-awtoritajiet Belġjani għall-aktar xenarju probabbli
(…)
Sors: awtoritajiet Belġjani
(200)
Jista’ jiġi nnutat ukoll li s-saħħa tal-projezzjonijiet ġiet validata globalment mir-riżultati finanzjarji miksuba matul is-snin segwenti (ara t-Tabella 6). Minħabba din iż-żieda fir-redditu, DPLP beda jiddistribwixxi dividendi sa mill-2007.
Tabella 6
Profitt ex post għall-perjodu bejn l-2003 u l-2007
(…)
Sors: l-awtoritajiet Belġjani
(201)
Ir-riżultati rreġistrati matul perjodu ta’ għaxar snin ukoll huma konformi mal-previżjonijiet tal-2003, peress li r-rata ta’ redditu intern ex post għandha tkun ta’ […] %, jiġifieri livell ogħla minn dak ta’ […]% previst fl-2003.
(202)
Għalkemm ir-redditu mill-investiment magħmul mill-Istat Belġjan jidher li huwa biżżejjed biex jikkonferma l-osservanza, minn dan l-investiment, tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, jeħtieġ li jiġi nnutat li d-dħul skontat, li jservi biex jiġi evalwat dan ir-redditu, kien jinkludi għajnuna mill-Istat u, b’mod partikolari, il-kumpensi annwali mħallsa lil DPLP.
(203)
Madankollu, dawn il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat qed isegwu b’mod evidenti għanijiet differenti u m’għandhom l-ebda rabta kronoloġika mal-injezzjoni ta’ kapital imwettqa fl-2003.
(204)
Barra minn hekk, l-inċertezza li setgħet tirriżulta għal investitur privat mill-għajnuna mhux notifikata favur DPLP tnaqqset bl-awtorizzazzjoni formali tal-injezzjoni ta’ kapital mogħtija mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2003. Fil-mument tat-twettiq tal-investiment, kull investitur privat bi prospettivi tajba ta’ redditu probabbilment kien jieħu r-riskju li jwettaq dan l-investiment wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni favorevoli tal-Kummissjoni, anke jekk din id-deċiżjoni tkun għadha mhix finali. Biex jieħu din id-deċiżjoni, investitur privat ma kienx jistenna diversi snin, jew sad-data tas-sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza u tal-Qorti. Konsegwentement, l-annullament sussegwenti ta’ din id-Deċiżjoni jikkostitwixxi avveniment li ma kienx prevedibbli fil-mument li fih sar l-investiment, iżda li żgur deher ftit probabbli, peress li d-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni huma kkunsidrati bħala legali sakemm ma jkunux ġew annullati.
(205)
Il-Kummissjoni konsegwentement hija tal-fehma li l-injezzjoni ta’ kapital magħmula fl-2003 tista’ tiġi kkunsidrata bħala konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq u li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(206)
Injezzjoni ta’ kapital fl-2006: L-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2006 (li tammonta għal EUR 40 miljun) kienet tosserva l-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(207)
Din l-injezzjoni saret taħt l-istess kundizzjonijiet bħal dawk li japplikaw għal investitur privat. iż-żieda fil-kapital ta’ DPLP ġiet sottoskritta mill-Istat (EUR 40 miljun) u minn Post Invest Europe (EUR 300 miljun), bi prezz ekwivalenti għal kull sehem (pari passu). Post Invest Europe f’dak iż-żmien kien investitur estern li ma kellu l-beda rabta ma’ DPLP jew mal-Istat Belġjan.
(208)
Barra minn hekk, il-prezz tal-ħruġ tal-ishma ġie stabbilit b’mod korrett. Biex jiġi stabbilit il-prezz tal-ishma l-ġodda maħruġa, il-bank tal-investiment imqabbad mill-awtoritajiet Belġjani ta stima tal-valur totali ta’ DPLP ta’ bejn EUR […] u […]. L-Istat fl-aħħar żamm il-figura ta’ EUR […] għall-intrapriża kollha qabel l-injezzjonijiet ta’ kapital. L-ipoteżi dwar il-livell ta’ redditu u ta’ riskju fuq il-bażi ta’ pjan ta’ intrapriża komuni kienu jistrieħu bħala tali fuq kunsiderazzjonijiet relatati mat-titjib tal-profitti fit-tul. Ir-riżultati rreġistrati sussegwentement minn DPLP wara ż-żieda fil-kapital tal-2006 (ara hawn taħt) jikkonfermaw huma wkoll is-saħħa tas-suppożizzjonijiet u tal-parametri kkunsidrati meta ttieħdet id-deċiżjoni tal-investiment.
Tabella 7
ir-riżultati ta’ DPLP bejn l-2006 u l-2010
(…)
Sors: l-awtoritajiet Belġjani
(209)
Il-Kummissjoni tqis li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2006 li tammonta għal EUR 40 miljun tikkonforma b’mod ċar mal-imġiba ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
Eżenzjonijiet mit-taxxi
(210)
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, għalkemm setgħet tagħti vantaġġ lil DPLP minħabba t-tnaqqis possibbli fl-ammont tat-taxxa li kieku kien ikollu jħallas, ma ħolqot l-ebda vantaġġ konkret: fil-fatt, mill-1992 sal-2005, sena li matulha din l-eżenzjoni tneħħiet, ir-riżultat akkumulat ta’ DPLP wara t-taxxa kien negattiv. Għalkemm ir-riżultat nett tiegħu, f’xi snin, kien pożittiv, il-kreditu tat-taxxa li kien jiġi ttrasferit minn sena għall-oħra kirn jippermetti lil DPLP li ma jħallasx taxxa, anke jekk kien ikun soġġett għas- sistema ta’ taxxa korporattiva. Din l-eżenzjoni konsegwentement mhix eżaminata aktar fid-dettall f’din id-Deċiżjoni.
(211)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa fuq il-proprjetà u mit-taxxa lokali, għall-kuntrarju, jqiegħdu lil DPLP f’pożizzjoni aktar favorevoli minn dik tal-intrapriżi l-oħra, peress li dawn itaffu l-obbligazzjonijiet li normalment kien ikun responsabbli għalihom. Dawn konsegwentement jagħtuh vantaġġ selettiv.
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(212)
L-awtoritajiet Belġjani argumentaw li t-trasferiment ta’ proprjetà immobbli rriżulta minn riorganizzazzjoni interna tal-assi li jappartjenu lill-Istat, peress li DPLP dak iż-żmien kien jappartjeni kollu kemm hu għall-Istat. Madankollu, it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli għamel disponibbli għal DPLP assi ġodda li qabel kienu tal-Istat. DPLP diġà kien juża din il-proprjetà immobbli meta kienet tal-Istat, iżda ma kienx il-proprjetarju legali.It-trasferiment tad-dritt ta’ sjieda legali ta lil DPLP, intrapriża separata mill-Istat, id-drittijiet ta’ sjieda fuq il-proprjetà immobbli. Għalhekk DPLP kiseb riżorsi addizzjonali meta mqabbel mas-sitwazzjoni ta’ qabel it-trasferiment. Din il-miżura għalhekk tatu vantaġġ selettiv.
Il-garanzija tal-Istat
(213)
Fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat, DPLP ma setax jikseb self taħt l-istess kundizzjonijiet. L-awtoritajiet Belġjani stmaw li r-rati tas-suq kienu jkunu sa 40 punt bażi aktar għoljin, filwaqt li l-primjum imħallas lill-Istat kien ta’ 25 punt bażi.
(214)
B’konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar l-għajnuna mill-Istat forma ta’ garanziji (55) [il-punt 33.2.d], “it-teħid ta’ riskju mill-Istat għandu normalment jitħallas permezz ta’ premium xieraq fuq l-ammont tal-garanzija jew il-kontragaranzija. Meta l-prezz imħallas għall-garanzija jkun mill-anqas għoli daqs il-limitu ta’ premium ta’ garanzija korrispondenti li jkun hemm fis-swieq finanzjarji, il-garanzija ma tkunx tinkludi għajnuna. Jekk fis-swieq finanzjarji ma jinstab l-ebda limitu tal-premium tal-garanzija li jikkorrispondi, l-ispiża finanzjarja totali tas-self garantit, inkluż ir-rata ta’ imgħax tas-self u tal-premium tal-garanzija, għandha tiġi mqabbla mal-prezz tas-suq ta’ self simili li m’huwiex garantit. Peress li l-primjum ma jidhirx li huwa konformi mas-suq, il-garanzija tal-Istat ippermettiet li DPLP jikseb finanzjament għal spiża inqas minn dik li bħala regola kien ikollu jġarrab.
(215)
Konsegwentement, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP, ugwali għad-differenza bejn ir-rata tal-imgħax li DPLP kien ikollu jħallas fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat u r-rata tal-imgħax attwali flimkien mal-primjum imħallas għall-garanzija. Il-vantaġġ miksub kien ta’ 15-il punt bażi fuq il-kapital pendenti kull sena. Il-vantaġġ għalhekk jista’ jiġi stmat għal EUR 1,5 miljun fuq il-perjodu kollu tas-self.
6.3.1.2. L-eżistenza ta’ riżorsi tal-Istat
Il-kumpens annwali tal-SGEI, inklużi l-injezzjonijiet ta’ kapital tal-1997
(216)
Il-kumpens annwali tal-SGEI ġie ffinanzjat fuq il-baġit tal-Istat Belġjan b’mod konformi mal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan. Skont l-informazzjoni li ntbagħtet mill-Istat Belġjan, l-injezzjonijiet ta’ kapital tal-1997 jirrappreżentaw de facto kumpens tal-SGEI u konsegwentement huma inklużi f’din il-parti tad-Deċiżjoni.
Eżenzjonijiet mit-taxxa
(217)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa wasslu għal tnaqqis fid-dħul mit-taxxa tal-Istat minħabba t-tnaqqis fid-dħul li kien jiġġenera l-Istat fin-nuqqas ta’ dawn l-eżenzjonijiet. Għalhekk dawn jinvolvu trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat li jikkonsisti f’telf tad-dħul mit-taxxa għall-Istat Belġjan.
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(218)
Il-proprjetà immobbli ttrasferita lil DPLP qabel kienet tal-Istat. Dan ċeda s-sjieda tagħha lil DPLP, u b’dan il-mod naqqas l-assi proprji tiegħu u żied dawk ta’ DPLP. Il-miżura għalhekk tikkostitwixxi trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat.
Il-garanzija tal-Istat
(219)
Il-garanzija relatata mas-self ingħatat mill-Istat li ħa r-riskji fuq il-baġit tiegħu stess mingħajr kontroparti; din għalhekk tikkostitwixxi riżors tal-Istat forma ta’ dħul mhux miġbur.
Id-dħul iġġenerat mis-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-posta ma jikkostitwixxix riżorsi tal-Istat.
(220)
Id-dħul iġġenerat mis-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-posta ma jikkostitwixxux dħul tal-Istat, b’konformità mas-sentenza Preussen Elektra (56), peress li l-prezzijiet imħallsa mill-utenti huma ffinanzjati mill-fondi proprji tagħhom stess, li mhumiex ikkontrollati mill-Istat.
(221)
Madankollu, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà, dan id-dħul huwa direttament marbut mal-forniment ta’ servizz ta’ interess ġenerali fis-settur postali u għalhekk iridu jiġi kkunsidrat, b’konformità mal-punt 17 tal-Qafas tal-SGEI u l-Artikolu 17 tad-Direttiva 97/67/KE, għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-ħtieġa u tal-proporzjonalità tal-kumpens.
6.3.1.3. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(222)
Il-miżuri jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri għall-istess raġunijiet bħal dawk indikati fil-premessa 6.2.1.3.
6.3.1.4. Sommarju tal-miżuri ta’ għajnuna
(223)
Minħabba r-raġunijiet spjegati fil-premessi 6.3.1.1 sa 6.3.1.3, il-miżuri li ġejjin jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE:
(a)
kumpens annwali tal-SGEI (1992-2010);
(b)
injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997;
(c)
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà (1992-2005);
(d)
it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli fl-1992;
(e)
il-garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004.
6.3.2. Għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 108(1) tat-TFUE
(224)
Xi miżuri eżaminati f’dan il-każ jistgħu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 108(1) tat-TFUE.
6.3.2.1. L-eżenzjonijiet mit-taxxa korporattiva u mit-taxxa fuq il-proprjetà
(225)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa korporattiva u mit-taxxa fuq il-proprjetà kienu ta’ vantaġġ għal DPLP meta dan kien għadu amministrazzjoni pubblika, jiġifieri qabel l-1971, u jippreċedu l-adeżjoni tal-Belġju fil-KEE. Dawn ma ġewx emendati minn dak iż-żmien ’l hawn. Dawn il-miżuri għalhekk jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
(226)
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva tneħħiet fl-2005, filwaqt li l-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà għadha tapplika.
6.3.2.2. Il-liberalizzazzjoni tas-suq postali
(227)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-miżuri kollha li ttieħdu qabel il-liberalizzazzjoni tas-swieq postali fl-1999 għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti. Madankollu, il-miżuri inkwistjoni taw vantaġġ lill-attivitajiet kollha ta’ DPLP, li kien preżenti fi swieq kompetittivi (bħas-swieq tad-distribuzzjoni tal-pakketti u tas-servizzi finanzjarji) ħafna qabel id-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 97/67/KE fl-1999. Konsegwentement, b’konformità mas-sentenza Alzetta (57), għajnuna bħal din ma tistax tiġi kkunsidrata bħala waħda li saret għajnuna eżistenti minħabba l-iżvilupp tas-suq intern: din tista’ tiġi kkunsidrata bħala għajnuna eżistenti għal benefiċjarju partikolari safejn kien iwettaq attivitajiet biss fi swieq li ma kinux miftuħa għall-kompetizzjoni meta l-għajnuna ġiet implimentata.
(228)
Dan l-argument konsegwentement ma jistax jiġi aċċettat mill-Kummissjoni.
6.3.2.3. Perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin
(229)
L-allegazzjoni li l-perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin għandu jibda mill-ftuħ ta’ din il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, fl-2009, lanqas mhi se tiġi aċċettata. Is-sentenza mogħtija mill-Qorti tal-Prim’Istanza fl-2009 ma annullatx l-atti ta’ investigazzjoni kollha preċedenti. Din implikat biss li dawn l-atti kellhom iġiegħlu lill-Kummissjoni tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali (58).
(230)
Għall-kuntrarju, peress li l-Kummissjoni wettqet l-ewwel att ta’ investigazzjoni tagħha fit-23 ta’ Diċembru 2002, meta bagħtet l-ewwel talba għal informazzjoni lill-awtoritajiet Belġjani, il-miżuri implimentati qabel it-23 ta’ Diċembru 1992 iridu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti.
6.3.3. Il-kompatibbiltà tal-kumpens tal-SGEI fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(231)
Il-kompatibbiltà tal-kumpens tal-SGEI hija evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE u l-qafas tal-SGEI. Il-qafas tal-SGEI huwa applikabbli mid-dħul fis-seħħ tiegħu, fid-29 ta’ Novembru 2005. Peress li dan essenzjalment jikkonsisti f’kodifikazzjoni tar-regoli li diġà kienu jeżistu qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu, xorta se ssir referenza għalih waqt il-valutazzjoni ta’ miżuri li ttieħdu qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu.
6.3.3.1. L-ambitu tal-valutazzjoni stabbilit fuq il-bażi tal-mandat mogħti mill-kuntratti ta’ ġestjoni
(232)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom, l-awtoritajiet Belġjani u DPLP opponew bil-qawwa l-fatt li l-Kummissjoni, f’konformità mal-approċċ preċedenti għall-valutazzjoni ta’ każjiet oħrajn dwar l-għajnuna mogħtija illegalment fil-passat, wettqet analiżi globali ta’ kull għajnuna mogħtija lil DPLP fil-perjodu kollu, li jqis li din l-għajnuna ffinanzjat il-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku fdati lill-intrapriża mingħajr l-ebda distinzjoni L-awtoritajiet Belġjani u DPLP insistew li f’dan il-każ, kuntrarjament għal dak li ġie osservat f’każi oħrajn, il-kuntratti ta’ ġestjoni li kkonkludew kienu jilimitaw b’mod strett il-qasam tal-attivitajiet ta’ DPLP li kellhom jibbenefikaw minn għajnuna, bl-istess mod bħall-ammonti ta’ għajnuna li setgħu jistennew dawn l-attivitajiet (59).
(233)
Il-Kummissjoni tqis li l-kuntratti ta’ ġestjoni inkwistjoni jistabbilixxu b’mod strett id-drittijiet u l-obbligi rispettivi tal-Istat u tal-benefiċjarju tal-għajnuna billi jistabbilixxu parametri ta’ kalkolu tal-kumpens li jista’ jistenna dan tal-aħħar għall-attivitajiet speċifiċi elenkati u għall-perjodi li huma indikati. Konsegwentement, il-Kummissjoni se tibbaża l-evalwazzjoni tagħha fuq id-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni differenti.
(234)
L-SGEI li għalihom il-kompatibbiltà tal-għajnuna trid tiġi kkontrollata huma stabbiliti fil-mandati stabbiliti mill-Istat Membru. Il-missjonijiet ta’ servizz pubbliku li jrid iwettaq DPLP għandhom jiġu fdati lilu mill-atti amministrattivi suċċessivi li japprovaw il-kuntratti ta’ ġestjoni ffirmati mal-Istat bejn wieħed u ieħor kull ħames snin. Dawn il-kuntratti jiżviluppaw u jikkumpletaw id-dispożizzjonijiet tal-liġi postali nazzjonali.
(235)
Kull kuntratt ta’ ġestjoni suċċessiv jikkostitwixxi mandat separat li jiddeskrivi l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku li jrid iwettaq DPLP u jistabbilixxi t-tul ta’ żmien tal-mandat, kif ukoll il-parametri li fuq il-bażi tagħhom huwa kkalkolat il-kumpens li għandu jitħallas mill-Istat. Il-kuntratti ta’ ġestjoni jispeċifikaw l-attivitajiet li huma kkunsidrati fil-kalkolu tal-ammont tal-kumpens finanzjarju mogħti mill-Istat.
(236)
Il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna trid tiġi evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE, peress li l-kumpens ingħata biex jiġu ffinanzjati spejjeż li jirriżultaw mit-twettiq ta’ missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Il-kumpens kien ikun kompatibbli kieku ma jikkumpensax b’mod eċċessiv l-ispejjeż addizzjonali mġarrba minn DPLP fit-twettiq ta’ missjonijiet ta’ servizz pubbliku fdati lilu mill-kuntratti ta’ ġestjoni, inkluż benefiċċju raġonevoli. Kull kumpens żejjed għandu jiġi rkuprat.
(237)
L-ambitu tal-valutazzjoni tal-kumpens żejjed jinkludi l-SGEI li għalihom jiġi pprovdut kumpens mid-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi.
(238)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li fid-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi hemm xi differenzi. Konsegwentement, il-kumpens żejjed irid jiġi kkalkolat fuq il-bażi ta’ parametri speċifiċi stabbiliti f’kull kuntratt.
L-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna taħt l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jinkludu s-servizzi pubbliċi kollha
(239)
Fl-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni (1992 sal-1996), il-kumpens tal-SGEI ikopri s-servizzi pubbliċi kollha. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni ma jaqsmux il-kumpens bejn is-servizzi pubbliċi differenti skont jekk ikunux eliġibbli jew le għal kumpens skont dan il-kuntratt.
(240)
Konsegwentement, jeħtieġ li jitqies li l-kumpens previst minn dan il-kuntratt ikopri l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mit-twettiq tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku, mingħajr distinzjoni. Għal dan il-perjodu, il-kontroll tal-kumpens żejjed possibbli għalhekk se jkun japplika għall-miżuri kollha ta’ servizz pubbliku: is-servizz postali universali (obbligu ta’ servizz universali/OSU), kif ukoll id-distribuzzjoni tal-istampa u ta’ missjonijiet oħrajn fdati lil DPLP.
L-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna taħt it-tieni, it-tielet u r-raba’ kuntratti ta’ ġestjoni jinkludu d-distribuzzjoni tal-istampa u missjonijiet oħrajn li huma intitolati għal kumpens
(241)
Kuntrarjament għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni, it-tieni, it-tielet u r-raba’ kuntratti ta’ ġestjoni jirriżervaw l-għajnuna għal ċerti SGEI speċifikati fihom. L-SGEI intitolati għal kumpens huma: id-distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi, kif ukoll is-servizzi pubbliċi l-oħrajn elenkati fil-premessa (33). Il-klawżoli li jistabbilixxu s-servizzi li jibbenefikaw minn għajnuna jidhru fil-kuntratti ta’ ġestjoni: l-Artikolu 7 tat-tieni kuntratt ta’ ġestjoni, l-Artikolu 15 tat-tielet kuntratt ta’ ġestjoni u l-Artikoli 12 u 13 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni.
(242)
Is-servizz postali universali, għall-kuntrarju, ma jibbenefika minn ebda kumpens taħt il-kuntratti ta’ ġestjoni, ħlief għall-ewwel wieħed.
(243)
L-ispejjeż u d-dħul relatati mas-servizz postali universali għalhekk mhumiex ikkunsidrati fil-kalkolu tal-kumpens żejjed, ħlief, jekk ikun il-każ, il-profitt żejjed li jiġi mis-settur riżervat (60).
6.3.3.2. Il-kalkolu tal-kumpens żejjed
(244)
Minħabba d-differenzi bejn il-mandati ta’ servizz pubbliku msemmija fil-premessi 239 sa 243, il-kumpens żejjed possibbli jiġi kkalkolat b’mod separat għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni u t-tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti.
Profitt raġonevoli
(245)
Minbarra l-kopertura tal-ispejjeż li jirriżultaw mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, il-qafas tal-SGEI jipprevedi wkoll il-kumpens b’rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli (61).
(246)
Il-punt 18 tal-qafas tal-SGEI jgħid li profitt raġonevoli, “għandha tfisser rata ta’ imgħax fuq il-kapital proprju li għandha tqis ir-riskju, jew in-nuqqas tar-riskju, li impriża jkollha skont intervent mill-Istat Membru, partikularment jekk dan tal-aħħar jagħti drittijiet esklussivi jew speċjali. Normalment, din ir-rata ma tistax taqbeż ir-rata medja tas-settur konċernat matul is-snin preċedenti. Fis-settur fejn ma tkun teżisti l-ebda impriża komparabbli ma’ dik li lilha tkun ingħatat il-ġestjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, din tista’ titqabbel ma’ impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn, jew, jekk ikun hemm bżonn, minn setturi oħra, bil-kundizzjoni li l-karatteristiċi partikulari ta’ kull impriża jitqiesu. Biex jiġi ddeterminat profitt raġonevoli, l-Istat Membru jista’ jintroduċi kriterji li jagħtu inċentiv, marbuta notevolment mal-kwalità tas-servizz u maż-żieda fil-produzzjoni.”
(247)
Il-livell rilevanti ta’ profitt raġonevoli għalhekk irid jintgħażel billi jiġu kkunsidrati diversi parametri, b’mod partikolari r-rata medja għas-settur ikkonċernat, ir-riskju relatat mal-attivitajiet tal-intrapriża, u jekk ikun meħtieġ, il-kriterji ta’ inċentiv marbuta mal-kumpanija inkwistjoni.
(248)
Biex jiġi stabbilit livell ta’ profitt raġonevoli, il-Kummissjoni bbażat ruħha fuq diversi studji minn esperti, li huma ppreżentati f’aktar dettall hawn taħt. Fuq il-bażi tal-istudji u tal-livell ta’ riskju ta’ kull kuntratt ta’ ġestjoni, il-Kummissjoni stabbiliet firxa ta’ livelli ta’ profitt raġonevoli għal DPLP għal, minn naħa, id-distribuzzjoni tal-posta u, min-naħa l-oħra, id-distribuzzjoni tal-istampa għal kull wieħed mill-erba’ kuntratti ta’ ġestjoni. Dawn l-istudji għandhom komuni l-fatt li jippruvaw jistabbilixxu gruppi ta’ intrapriżi komparabbli biżżejjed f’termini ta’ attivitajiet u ta’ profil ta’ riskju meta mqabbla mal-operatur postali storiku inkwistjoni u li jistabbilixxu livell ta’ profitt ta’ referenza għal dan tal-aħħar abbażi tal-benefiċċprofitti osservati f’dawn l-intrapriżi komparabbli.
(249)
Fir-rigward tar-riskju b’mod partikolari, il-Kummissjoni tenfasizza li DPLP, matul il-perjodu kollu eżaminat, kien qed jiffaċċja kompetizzjoni dgħajfa jew ineżistenti għall-parti l-kbira tal-attivitajiet tiegħu, kemm peress li kien igawdi minn monopolju legalment protett (dan japplika għall-biċċa l-kbira tas-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-istampa) u kemm għaliex kien jokkupa pożizzjoni dominanti kkaratterizzata minn sehem mis-suq għoli ħafna u minn ostakoli għad-dħul maħluqa mis-sussidji ta’ prezzijiet inqas mill-ispejjeż (pereżempju, id-distribuzzjoni tal-istampa). Skont il-Kummissjoni, dan l-aspett irid jiġi kkunsidrat fl-istudji komparattivi kollha magħmula ma’ kumpaniji li, filwaqt li jiżguraw servizzi simili ta’ dawk ta’ DPLP, kellhom iwettqu l-attività tagħhom f’ambjent kompetittiv.
(250)
Barra minn hekk, il-grad ta’ esponiment għar-riskju ta’ operatur postali storiku jiddependi essenzjalment mill-karatteristiċi tal-mekkaniżmu regolatorju implimentat mill-awtoritajiet pubbliċi.
(251)
Fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-posta, settur li fih l-obbligu ta’ servizz universali ta’ DPLP kien prinċipalment iffinanzjat permezz tal-prezzijiet tal-bolol (62), il-Kummissjoni tqis li r-riskju huwa pjuttost differenti skont jekk il-prezzijiet tal-bolol kienux adattati ftit jew wisq b’mod frekwenti mill-awtorità regolatorja (pereżempju, fil-bidu ta’ kull sena jew sempliċement kull darba li dan kien meħtieġ) biex ikopru l-ispejjeż netti tal-obbligu ta’ servizz universali b’mod kostanti jew skont jekk il-prezzijiet tal-bolol (63). kinux ġew stabbiliti bil-quddiem għal perjodu twil (li jkopri, pereżempju, erba’ jew ħames snin) fil-qafas ta’ kuntratt fit-tul (64). L-ewwel metodu ta’ regolazzjoni tal-prezzijiet x’aktarx jinvolvi riskju pjuttost baxx għall-intrapriża inkwistjoni, safejn il-prezzijiet tal-bolol ikunu adattati b’ċertu frekwenza b’tali mod li jinżamm bilanċ finanzjarju kostanti bejn id-dħul u l-ispejjeż. Dan it-tip ta’ regolazzjoni jipproteġi l-marġni tal-profitt tal-kumpanija mill-inċertezzi. It-tieni metodu jinvolvi riskju akbar, peress li jesponi lill-operatur għall-konsegwenzi tal-varjazzjonijiet fl-ispejjeż u d-dħul fuq perjodu ta’ żmien twil.
(252)
Bl-istess mod, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa (obbligu ta’ servizz universali ffinanzjat minn kumpensi finanzjarji), id-differenza hija importanti skont jekk il-kumpens ikunx ibbażat fuq spejjeż netti attwali (spejjeż netti attwali mġarrba) jew fuq spejjeż netti previsti fuq perjodu ta’ żmien twil. Għalhekk, kumpens imħallas forma ta’ ammont f’daqqa li jkopri l-ispejjeż netti mistennija fuq perjodu ta’ żmien twil futur jesponi lill-operatur għall-varjazzjonijiet kollha fid-dħul u fl-ispejjeż. L-operatur għalhekk qed jiffaċċja riskju akbar għoli milli f’każ ta’ kumpens sħiħ fuq il-bażi tal-ispejjeż u d-dħul stabbiliti minn qabel.
(253)
Jekk il-kuntratt li jorbot lill-operatur u l-awtoritajiet pubbliċi jkun tali li s-servizz pubbliku jkun akkumpanjat minn ċertu livell ta’ riskju, pereżempju minħabba li jkun jesponi lill-operatur storiku għal varjazzjonijiet sinifikanti fid-dħul u fl-ispejjeż, il-profitt raġonevoli li għandu dritt għalih l-operatur storiku irid ikun proporzjonali mal-livell li jkun jikkorrispondi mar-riskju mġarrab. Għall-kuntrarju, jekk il-kuntratt bejn l-operatur storiku u s-awtoritajiet pubbliċi jkun tali li s-servizz pubbliku ma jkunx akkumpanjat minn riskju sostanzjali, il-profitt raġonevoli awtorizzat ukoll irid ikun baxx.
(254)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-livell ta’ riskju mġarrab mill-kumpanija u l-livell ta’ kumpens li din ikollha dritt għalih għall-kisbiet fl-effiċjenza huma relatati mill-qrib. Għalhekk, l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jiddefinixxu minn qabell livell ta’ kumpens fiss li jantiċipa u jintegra l-kisbiet fl-effiċjenza li jkollha normalment twettaq l-intrapriża matul il-perjodu kollu tal-mandat. Billi jesponi lill-kumpanija għall-varjazzjonijiet kollha fl-ispejjeż u fid-dħul, il-kuntratt jinċentivaha biex issir aktar effiċjenti u biex ittejjeb il-kosteffiċjenza. B’mod parallel, huwa jwassal sabiex din iġġarrab riskju akbar. Sa ċertu punt, ir-riskju u l-inċentivi għall-effiċjenza allura jimxu id f’id. Bl-istess mod, prezz massimu stabbilit minn qabel għal perjodu ta’ żmien twil normalment jinċentiva għal aktar effiċjenza iżda huwa wkoll aktar riskjuż għall-kumpanija kkonċernata.
Studju komparattiv tal-profitt raġonevoli
(255)
Biex teżamina l-kwistjoni tar-rata ta’ profitt raġonevoli għal DPLP, il-Kummissjoni tibbaża lilha nnifisha fuq diversi studji minn esperti:
(256)
L-Istudju WIK: fil-qafas tal-Każ C 36/07, proċedura dwar għajnuna mill-Istat li tikkonċerna l-operatur postali Ġermaniż Deutsche Post AG (minn hawn ’il quddiem “DP”), il-Kummissjoni talbet lil WIK Consult biex iwettaq studju dwar il-livell adegwat ta’ profitt raġonevoli għall-operaturi postali storiċi (65) (minn hawn ’il quddiem “l-istudju WIK”). L-aspetti rilevanti tal-istudju WIK intbagħtu lill-Belġju fil-25 ta’ Marzu 2010 u fis-7 ta’ Frar 2011. Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet tal-Belġju dwar l-istudju WIK fit-23 ta’ April 2010 u fl-1 ta’ Marzu 2011.
(257)
L-Istudju Deloitte: Fit-23 ta’ April 2010, il-Kummissjoni rċeviet studju mwettaq mill-uffiċċju Deloitte (66) (minn hawn ’il quddiem l-“istudju Deloitte”) li fih dan ta l-opinjoni tiegħu dwar il-livell ta’ profitt raġonevoli li kellu jiġi adottat għas-servizzi universali ta’ DP. Dan l-istudju ntbagħat lill-Belġju fid-9 ta’ Diċembru 2011. Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet tal-Belġju dwar l-istudju Deloitte fis-26 ta’ Diċembru 2011.
(258)
L-Istudju CRA: Fl-1 ta’ Marzu 2011, il-Belġju ppreżenta studju ta’ Charles Rivers Associates (67) li jikkontesta l-istudju WIK (minn hawn ’il quddiem “CRA”).
L-istudju WIK
(259)
F’dan l-istudju, WIK jistabbilixxi profitt raġonevoli ta’ referenza għal DP. B’mod konkret, WIK l-ewwel janalizza l-missjonijiet u r-riskju proprju ta’ DP u jikkonkludi li dan jiżgura prinċipalment missjonijiet ta’ rutina u qed jiffaċċja riskju intraprenditorjali limitat (68). Fuq il-bażi ta’ din l-analiżi, WIK jagħżel l-intrapriżi li jistgħu jservu għat-tqabbil, fi kliem ieħor, jistabbilixxi l-kompożizzjoni tal-gruppi ta’ referenza li jippermettu li jiġi stabbilit il-profitt raġonevoli ta’ referenza. B’mod ġenerali, WIK jenfasizza li l-proċedura ta’ valutazzjoni adottata tinkludi l-prinċipji tal-metodoloġija tipika użata għall-valuri ta’ referenza tar-redditu fil-prezzijiet tat-trasferiment (69). Metodoloġija bħal din mhix biss applikata fir-regolamenti nazzjonali fir-rigward tal-prezzijiet tat-trasferiment iżda wkoll fil-prinċipji tal-OECD fir-rigward tal-prezzijiet tat-trasferiment (minn hawn ’il quddiem il-prinċipji tal-OECD) (70).
(260)
WIK iqis diversi strumenti tal-kejl tar-redditu u jagħmel distinzjoni bejn ir-rata ta’ redditu interna (IRR - Internal Rate of Return), ibbażata fuq il-flussi tal-flus u kkunsidrata bħala l-istrument tal-kejl teoretikament korrett tar-redditu ta’ attività, u indikaturi oħrajn mid-dejta kontabbli (rata ta’ rimunerazzjoni), bħar-redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE - Return on Capital Employed), ir-redditu fuq l-ekwità (ROE - Return on Equity), ir-redditu fuq l-assi (ROA - Return on Assets) u l-marġni operattiva (OM - Operating Margin) (71). Kif huwa spjegat fil-Kapitolu 5 tal-istudju, WIK f’dan il-każ jipproponi li tintuża l-OM bħala indikatur tar-redditu. Wieħed mill-vantaġġi ta’ dan l-istrument huwa li jiddependi biss fuq id-dejta kontabbli dwar il-profitti (EBIT (72)) u dwar il-bejgħ, żewġ elementi li jistgħu jiġu osservati faċilment fil-kontabilità tal-kumpanija. Barra minn hekk, ir-rikors għall-OM jevita l-istima u l-attribuzzjoni tal-assi bejn servizzi differenti, li jkun meħtieġ għal indikatur ta’ referenza bbażat fuq il-kapital, bħall-ROE u l-ROCE, u normalment jikkostitwixxi eżerċizzju diffiċli. WIK jindika wkoll li indikatur ta’ referenza bbażat fuq l-OM huwa rakkomandat jekk l-intrapriżi li jintużaw għat-tqabbil u l-kumpanija soġġetta għall-istudju komparattiv jappartjenu għall-istess qasam jew l-istess settur industrijali, li jiggarantixxi l-uniformità tal-istruttura tal-EBIT u tal-bejgħ.
(261)
Fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-grupp ta’ referenza, WIK jikkonkludi dwar il-ħtieġa li jinstab kompromess bejn il-komparabbiltà tal-intrapriżi li jidhru fil-kampjun u d-daqs tiegħu. WIK jopponi l-inklużjoni ta’ operaturi postali storiċi Ewropej fil-kampjun minħabba li l-prezzijiet tagħhom kienu rregolati fuq suq li kien magħluq għall-kompetizzjoni fil-biċċa l-kbira tal-pajjiżi matul il-perjodu kollu eżaminat. Għall-istess raġuni, l-għadd ta’ kumpaniji li huma f’kompetizzjoni diretta mal-operaturi postali storiċi huwa pjuttost limitat. Dan jinkludi l-aktar kumpaniji ta’ daqs iżgħar. Biex jinkiseb grupp bilanċjat ta’ intrapriżi komparabbli, WIK jinkludi kemm il-kompetituri diretti fis-swieq nazzjonali kif ukoll l-atturi multinazzjonali l-kbar, bħall-kumpaniji internazzjonali tal-kunsinna ta’ pakketti express (UPS, FedEx, DHL), li jwettqu attivitajiet aktar riskjużi u għal kapital aktar intensiv minn operatur postali storiku li jkun preżenti f’suq nazzjonali protett.
(262)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-kompromess bejn il-komparabbiltà u d-daqs tal-kampjun, WIK jipprevedi tliet gruppi ta’ referenza: i) il-grupp ta’ referenza I, jew is-settur limitat tal-pakketti, li jinkludi kumpaniji prinċipalment attivi bħala fornituri ta’ servizzi ta’ kunsinna ta’ pakketti (għaxar kumpaniji, meqjusta komparabbli ħafna mal-fornituri ta’ servizz postalil universali); ii) il-grupp ta’ referenza II, jew settur imkabbar tat-tqassim ta’ pakketti, li jinkludi kumpaniji li l-attività ewlenija tagħhom tista’ tkun tkopri servizzi oħrajn, bħas-servizz tal-posta (26 kumpanija b’livell ta’ komparabbiltà xi ftit aktar baxx) u iii) il-grupp ta’ referenza III, li jinkludi wkoll kumpaniji mis-settur tat-trasport fuq l-art (1 163 kumpanija b’anqas komparabbiltà) (73). Skont WIK, dan l-approċċ isaħħaħ il-validità statistika tal-istudju komparattiv finali.
(263)
Wieħed mill-kriterji ta’ selezzjoni applikati għall-gruppi ta’ referenza kollha jikkonċerna d-daqs tal-kumpanija; il-kumpaniji li d-dħul tagħhom jaqbeż it-EUR 3 miljun biss jiġu kkunsidrati (74). Fir-rigward tal-perjodu kopert mid-dejta, dejta affidabbli kienet disponibbli biss għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007 u ntużaw interpolazzjonijiet retroattivi għall-perjodu bejn l-1990 u l-1997 (75).
(264)
Barra minn hekk, WIK ikompli l-analiżi adottata fil-prezzijiet tat-trasferiment abbażi tal-kunċett ta’ firxa interkwartili (76) biex itaffi l-effett tal-valuri estremi u biex jistabbilixxi livell ta’ profitt raġonevoli.
(265)
WIK kiseb ir-riżultati li ġejjin għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007:
(a)
grupp ta’ referenza I: il-25 perċentil ugwali għal -0,42 %, il-75 perċentil ugwali għal 6,72 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 3,86 %.
(b)
grupp ta’ referenza II: il-25 perċentil ugwali għal 0,45 %, il-75 perċentil ugwali għal 6,77 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 3,48 %.
(c)
grupp ta’ referenza III: il-25 perċentil ugwali għal 0,64 %, il-75 perċentil ugwali għal 5,57 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 2,59 %.
(266)
WIK jikkonkludi li s-settur imkabbar tat-tqassim tal-pakketti, jew il-grupp ta’ referenza II, huwa l-aktar grupp ta’ referenza adegwat, peress li r-riżultati miksuba huma relattivament stabbli maż-żmien meta mqabbla mal-grupp ta’ referenza l-ieħor (is-settur ristrett tat-tqassim tal-pakketti) u peress li dan is-settur jinsab funzjonalment eqreb għall-attivitajiet tal-posta u tal-kunsinna ta’ pakketti mill-grupp ta’ referenza l-ieħor (is-settur tat-trasport fuq l-art).
(267)
Sar aġġustament ieħor biex jinkiseb limitu massimu tal-profitt raġonevoli ta’ DP ibbażat fuq l-analiżi tar-riskju intraprenditorjali mġarrab mill-intrapriża meta mqabbel mal-grupp ta’ referenza. Fuq din il-bażi, WIK jipproponi bħala limitu massimu tal-profitt raġonevoli ta’ DP il-valur ta’ 3,48 % li jikkorrispondi għall-OM medjan tal-grupp ta’ referenza II. Bl-għażla tal-medjan minflok il-75 perċentil bħala l-ogħla valur tal-profitt raġonevoli, WIK irid jirrifletti l-fatt li l-kumpaniji li jinsabu fil-kampjun jassumu riskju akbar mill-operaturi postali storiċi, sakemm ma jkunu jibbenefikaw mill-ebda dritt speċjali.
L-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Belġjani dwar l-istudju WIK
Osservazzjonijiet dwar l-istudju WIK
(268)
L-awtoritajiet Belġjani qiesu li l-metodoloġija użata fir-rapport WIK kienet żbaljata u ppreżentaw diversi dokumenti (ittri, pożizzjonijiet u rapporti) fit-23 ta’ April 2010, l-1 ta’ Marzu 2011, l-14 ta’ Ġunju 2011, il-5 ta’ Awwissu 2011, l-10 ta’ Awwissu 2011, l-14 ta’ Diċembru 2011 u d-19 ta’ Diċembru 2011 li jirrifjutaw l-approċċ tar-rapport WIK u li juru l-metodu tagħhom stess ta’ stima ta’ profitt raġonevoli ta’ referenza.
(269)
F’pożizzjoni mibgħuta fil-5 ta’ Awwissu 2011, l-awtoritajiet Belġjani essenzjalment saħqu li l-kampjun użat fl-istudju WIK ma kienx jirrappreżenta l-attività, id-daqs, il-profil tar-riskju u l-perjodu ta’ referenza. Il-Belġju għalhekk jafferma li huwa diffiċli ħafna li jiġi leġittimizzat il-kampjun fuq il-bażi tal-kriterji ppreżentati fil-Punt 18 tal-Qafas tal-SGEI.
(270)
Fl-istess pożizzjoni, il-Belġju saħaq ukoll li jkun loġiku li ssir distinzjoni bejn il-marġni ta’ profitt tal-attivitajiet li jkollhom livelli ta’ riskju pjuttost differenti: jekk id-distribuzzjoni tal-istampa u dik tal-posta jkunu attivitajiet bi profil ta’ riskju differenti, l-awtoritajiet Belġjani jisħqu li jeħtieġ li jintużaw livelli differenti ta’ profitt raġonevoli.
(271)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani jaffermaw li l-attivitajiet ta’ DPLP jibbenefikaw minn kisbiet fil-produttività u li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra dan meta tistabbilixxi r-rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli, bħalma jipprevedi l-punt 18 tal-qafas tal-SGEI. L-awtoritajiet Belġjani jenfasizzaw li DPLP beda jagħmel profitt wara diversi riformi u wara li kien għamel it-telf għal żmien twil. L-ispejjeż ta’ DPLP tnaqqsu, b’mod partikolari minħabba l-għeluq ta’ uffiċċji tal-posta. Is-sehem ta’ 50 % li nżamm minn investituri privati mill-2006 ta bidu għal kultura ġdida bbażata fuq l-effiċjenza. Skont l-awtoritajiet Belġjani, kisbiet fl-effiċjenza bħal dawn għandhom jiġu kkunsidrati waqt id-determinazzjoni tar-rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli li tista’ tingħata lil DPLP
L-istudju ta’ Charles River Associates
(272)
Fl-1 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Belġjani bagħtu rapport lill-Kummissjoni mfassal minn Charles River Associates (CRA) li jagħti ħarsa kritika lejn l-istudju WIK u jipproponi metodu ieħor ta’ valutazzjoni tal-profitt raġonevoli ta’ DPLP.
(273)
Fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-kampjun, CRA jisħaq li t-tliet kampjuni ta’ WIK jinkludu diversi kumpaniji ta’ daqs żgħir li l-profili ta’ riskju tagħhom ma jistgħux jitqabblu ma’ dak ta’ operatur postali kbir. CRA għaldaqstant jikkuntesta l-konklużjonijiet ta’ WIK li jaffermaw li l-forniment tas-servizzi ta’ ittri mill-operatur postali storiku inkwistjoni jinkludi riskju baxx u li l-kumpaniji inklużi fil-gruppi ta’ referenza jippermettu li jsir tqabbil tajjeb.
(274)
CRA b’mod partikolari jiġbed l-attenzjoni lejn il-korrelazzjoni bejn l-istruttura ta’ spejjeż ta’ intrapriża (f’termini ta’ proporzjon ta’ spejjeż fissi u varjabbli) u r-riskju kummerċjali mġarrab. CRA jisħaq li operatur postali li jassumi obbligu ta’ servizz universali jiffaċċja spejjeż fissi aktar sinifikanti u għalhekk huwa aktar espost għal tnaqqis fid-domanda milli kumpanija li l-ispejjeż fissi tagħha jkunu aktar baxxi. Barra minn hekk, CRA jenfasizza d-diskrepanza ta’ OM bejn il-kumpaniji żgħar u kbar tal-gruppi ta’ WIK (77), li timplika, skont dan, l-eżistenza ta’ differenzi sistematiċi bejn il-kumpaniji żgħar tal-kunsinna ta’ pakketti u l-akbar intrapriżi, bħal UPS u FedEX, li jistgħu jirriżultaw mill-istruttura ta’ spejjeż differenti.
(275)
CRA janalizza wkoll f’aktar dettall il-karatteristiċi ta’ ċerti kumpaniji żgħar tat-tqassim ta’ pakketti inklużi fil-kampjun tal-grupp ta’ referenza I ta’ WIK u jikkonkludi li l-profil tar-riskju tagħhom ma jistax jitqabbel ma’ dak ta’ operatur postali kbir. CRA iqis ukoll li m’hemmx lok li jiżdied id-daqs ta’ dan il-kampjun li diġà diffiċli biex jitqabbel billi jiżdiedu miegħu intrapriżi anqas komparabbli.
(276)
CRA jirrifjuta l-argument ta’ WIK skont liema l-operaturi postali storiċi Ewropej ma kellhomx jiġu inklużi fil-kampjun, minħabba li l-profitti tagħhom ġew stabbiliti, mhux mill-kompetizzjoni, iżda mir-regolazzjoni tal-prezzijiet, billi r-riskju kien li dawn l-operaturi postali storiċi, permezz ta’ din ir-regolazzjoni tal-prezzijiet, setgħu jiksbu profitti eċċessivi. CRA jisħaq li billi rrifjuta operaturi postali storiċi oħrajn għall-finijiet tat-tqabbil, WIK jibbaża ruħu fuq l-ipoteżi teoretika skont liema dawn l-operaturi storiċi setgħu jitolbu prezzijiet eċċessivi, iżda mingħajr ma jippreżenta provi empiriċi biex jappoġġja l-fehma tiegħu. F’dan ir-rigward, CRA jenfasizza li fid-dawl ta’ mekkaniżmi ta’ regolazzjoni tal-prezzijiet mitluba f’diversi Stati Membri, bħal-limiti massimi tal-prezzijiet (78), il-profitti sinifikanti osservati huma pjuttost minħabba kisbiet fil-produttività aktar milli minħabba prezzijiet għaljin.
(277)
CRA jargumenta li l-metodu naturali ta’ kalkolu ta’ marġni ta’ profitt raġonevoli għal DPLP għall-obbligi tiegħu ta’ servizz pubbliku jkun jikkonsisti f’li wieħed jibbaża ruħu fuq id-dejta disponibbli dwar il-marġni ta’ profitt miksuba fuq l-attivitajiet ta’ posta ta’ operaturi postali oħrajn tal-Ewropa tal-Punent. Huwa ħafna aktar naturali li s-servizzi pubbliċi inkwistjoni huma qabel kollox servizzi ta’ ittri u li dejta dwar il-marġni ta’ profitti miksuba fuq l-operazzjonijiet relatati mal-posta tal-operaturi postali l-oħrajn fl-Ewropa tal-Punent tkun direttament aċċessibbli u ma tkun turi l-ebda regolazzjoni tal-prezzijiet b’wisq klemenza.
(278)
CRA jisħaq, b’mod partikolari, li l-analiżi għandha tkun ibbażata fuq il-marġni EBIT (OM) miksuba fuq l-attivitajiet tal-posta minn operaturi postali fl-Ewropa tal-Punent li jikkomunikaw informazzjoni settorjali dwar il-marġni EBIT tal-attivitajiet tagħhom ta’ posta jew (jekk l-informazzjoni settorjali dwar il-marġni EBIT ma jiġux ikkomunikati) dwar il-marġni EBIT globali tal-operaturi postali tal-Ewropa tal-Punent li jiksbu aktar minn 75 % tad-dħul tagħhom mis-servizzi tal-posta. CRA jeskludi mill-kampjun l-operaturi tal-Ewropa tal-Lvant minħabba n-nuqqas ta’ effiċjenza relattiva tagħhom meta mqabbla ma’ dik tal-operaturi postali tal-Ewropa tal-Punent.
(279)
Konsegwentement, l-analiżi CRA hija bbażata fuq kampjun ta’ 11-il operatur postali tal-Ewropa tal-Punent għall-perjodu bejn l-2002 u l-2009 (73 osservazzjoni b’kollox). L-OM medju ta’ dan il-kampjun huwa ta’ […] %, il-medjan huwa ta’ […] %, u l-75 perċentil huwa ugwali għal […] %, (79). Is-CRA jikkalkola wkoll il-medja maqtugħa ([…] %) u l-medja skont il-metodu ta’ Winsor ([…] %) li, bħall-medjan, mhumiex affettwati mill-valuri estremi (80).
(280)
Fir-rigward tad-definizzjoni ta’ valur ta’ referenza għall-marġni ta’ profitt raġonevoli, CRA jisħaq li l-użu ta’ valuri medji joħloq problemi ta’ metodoloġija. Is-CRA jispjega li minħabba varjazzjonijiet fil-marġni ta’ profitt osservati fil-kampjun, il-limitu kritiku li jistabbilixxi redditu eċċessiv għandu jkun ogħla mill-medja jew minn kull miżura oħra ta’ tendenza ċentrali u jista’, pereżempju, jkun ugwali għall-75 perċentil. Skont is-CRA, approċċ bħal dan ikun jgħaqqad il-metodu użat fl-investigazzjonijiet dwar il-prezzijiet tat-trasferiment u li jikkonsisti f’li wieħed jibbaża ruħu fuq firxa (pereżempju, firxa interkwartili jew perċentili oħrajn).
Dokument ippreżentat mill-awtoritajiet Belġjani fl-14 ta’ Diċembru 2011 - Wiri tad-dritt ta’ DPLP li jirċievi primjum ta’ riskju fuq profitt raġonevoli għall-perjodu bejn l-1992 u l-2010
(281)
Fl-14 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw dokument lill-Kummissjoni li jtenni l-pożizzjoni ta’ DPLP dwar ir-riskji mġarrba mill-operaturi postali u li jipproponi metodoloġija bl-għan li jiġu żviluppati għodda ta’ kejl tal-primjum ta’ riskju li, meta jiżdied mal-marġni operattiva mingħajr riskju, jagħti livell raġonevoli ta’ OM.
(282)
Id-dokument ma jispjegax kif il-marġni operattiva mingħajr riskju (espressa f’termini ta’ OM) tista’ tiġi stabbilita f’dan il-każ u ma jsemmix b’mod ċar dak li eżattament għandu jkun l-OM raġonevoli fuq il-bażi tal-metodoloġija proposta. L-analiżi tisħaq pjuttost fuq l-evalwazzjoni tad-diversi riskji u fuq il-kalkolu ta’ primjum ta’ riskju li jkun jirrifletti t-tipi kollha ta’ riskju.
(283)
L-awtoritajiet Belġjani jippromwovu b’mod partikolari tliet kategoriji kbar ta’ riskju - ir-riskju settorjali, ir-riskju marbut mas-servizz u r-riskju kuntrattwali - u t-tipi abitwali ta’ riskju, għal kull kategorija, li jkunu esposti għalihom l-operaturi postali. Il-metodoloġija ta’ evalwazzjoni tal-primjum ta’ riskju tipprevedi: i) id-definizzjoni ta’ “primjum ta’ riskju massimu” (81) ii) it-tqassim tal-perjodu kkunsidrat f’perjodi kuntrattwali, biex jiġu identifikati r-riskji relatati ma’ kull kuntratt; iii) l-użu ta’ skala sempliċi biex jiġi evalwat kull riskju għal kull perjodu kuntrattwali (baxx, medju jew għoli); iv) il-konverżjoni tal-marki attribwiti lil kull riskju f’marka globali għal kull wieħed mit-tliet kategoriji l-kbar ta’ riskju u v) il-konverżjoni tal-marki globali fi primjums tar-riskju, li l-ammont totali tagħhom jagħti l-primjum ta’ riskju totali.
(284)
Barra minn hekk, jingħataw eżempji biex juru li DPLP iġarrab riskji ogħla mill-medja. Għalhekk, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li DPLP qed jiffaċċja riskju ogħla relatat mal-volumi għaliex jikseb parti sinifikanti mid-dħul tiegħu mill-attività tiegħu ta’ “posta” u peress li għandu nuqqas ta’ flessibilità fl-aktar spejjeż sinifikanti minħabba proporzjon tal-ispejjeż fissi ogħla mill-medja. Tip ieħor ta’ riskju meqjus ogħla għal DPLP huwa r-riskju relatat mas-sigurtà. Skont l-analiżi, dan huwa minħabba l-fatt li DPLP huwa wieħed mill-operaturi postali rari Ewropej li jiddistribwixxu fid-djar il-benefiċċji tal-pensjoni fi flus kontanti.
(285)
Fuq il-bażi tal-evalwazzjoni tar-riskji differenti, l-awtoritajiet Belġjani jikkonkludu li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni għandu livell għoli tat-tliet tipi ta’ riskju, filwaqt li l-ewwel, it-tieni u t-tielet kuntratti huma kkaratterizzati minn livell medju ta’ riskju (l-uniku eċċezzjoni huwa r-riskju settorjali, li huwa meqjus bħala baxx għall-ewwel kuntratt). L-awtoritajiet Belġjani jipprovdu eżempji oħrajn tal-mod kif il-klassifikazzjoni t’hawn taħt tar-riskji differentifi għandha tinqaleb fi primpjum ta’ riskju, abbażi ta’ valuri differenti għall-“primpjum ta’ riskju massimu”.
L-istudju Deloitte
(286)
L-istudju Deloitte imsemmi fil-premessa (257) t’hawn fuq jaqbel mal-istudju WIK fir-rigward ta’ diversi punti:
1.
it-tnejn jużaw l-istess metodoloġija ta’ riċerka ta’ kumpaniji komparabbli f’termini ta’ funzjonijiet u ta’ riskju fil-bażijiet tad-dejta finanzjarji;
2.
it-tnejn li huma jipproponu li jintuża OM bħala l-kejl ta’ referenza l-aktar rilevanti biex jiġi stabbilit il-profitt ta’ referenza (minħabba n-nuqqas ta’ dejta, differenzi fl-ipproċessar kontabilistiku bejn il-kumpaniji differenti);
3.
finalment, il-fornituri ta’ servizz postali universali huma esklużi mill-grupp ta’ intrapriżi komparabbli minħabba li joperaw l-aktar fuq swieq irregolati u jibbenefikaw minn drittijiet esklussivi.
(287)
Fir-rigward tal-grupp ta’ intrapriżi komparabbli, id-differenza ewlenija bejn l-istudju WIK u l-istudju Deloitte hija dwar id-daqs tal-kumpaniji involuti. Deloitte tinkludi biss fil-kampjun tagħha kumpaniji li d-dħul annwali tagħhom huwa ogħla minn EUR 100 miljun (82). Din ir-restrizzjoni tista’ tiġi spjegata permezz tal-analiżi tal-karatteristiċi partikolari tal-attivitajiet marbuta mal-forniment ta’ servizz universali u mar-riskji kummerċjali u tas-suq li huma relatati miegħu (83).
(288)
Deloitte tqis b’mod partikolari li l-kumpaniji tas-settur postali u tal-kunsinna tal-pakketti li jużaw netwerks wesgħin u kumplessi tal-ġbir u d-distribuzzjoni jistgħu jitqabblu b’mod raġonevoli ma’ DP. Meta jiġu kkunsidrati l-ekonomiji ta’ skala, ta’ ambitu u ta’ densità li jeżistu fin-netwerks postali u s-sehem għoli tal-ispejjeż operattivi meta mqabbla mal-ispejjeż tal-kapital, kif ukoll riskji relatati (bħar-riskju marbut mal-volumui, ir-riskju tas-sostituzzjoni mill-posta elettronika), l-intrapriżi l-kbar ta’ ħafna prodotti tas-settur postali u tal-kunsinna tal-pakketti jistgħu jitqabblu aktar mill-intrapriżi ż-żgħar tal-posta. Il-kumpaniji tat-trasport tal-merkanzija u tal-loġistika jistgħu ukoll - sa ċertu punt - jikkontribwixxu għat-tqabbil minħabba li jużaw l-istess assi.
(289)
Biex turi l-importanza tad-daqs tal-kumpaniji, Deloitte tqabbel il-kampjun tagħha ma’ dak tal-grupp ta’ referenza II ta’ WIK. Deloitte tikkummenta li l-OM medja fil-kampjun ta’ WIK tvarja mhux ħażin bejn il-gruppi ta’ kumpaniji ta’ daqs differenti (li jinkiseb min-numru ta’ impjegati) (84). Deloitte targumenta li fil-kampjun tagħha (ibbażat fuq kumpanij aktar kbar), kuntrarjament m’hemm l-ebda rabta stretta bejn l-iskala u l-OM.
(290)
Fit-tmiem tal-proċess ta’ selezzjoni tal-kampjun, Deloitte tibbaża l-analiżi tagħha fuq 7 kumpaniji tal-posta u tal-kunsinna ta’ pakketti, 18-il kumpanija tal-loġistika u 19-il kumpanija tat-trasport tal-merkanzija. Fir-rigward tas-settur postali u tal-kunsinna ta’ pakketti, il-grupp żgħir ta’ seba’ kumpaniji komparabbli jinkludi operaturi multinazzjonali kbar tat-tqassim tal-pakketti espress bħal UPS, FedEx u TNT Express, kif ukoll xi operaturi postali oħrajn li joriġinaw prinċipalment mill-Istati Uniti u mir-Renju Unit (85). Fil-prinċipju, id-dejta kollha tkopri l-perjodu bejn l-1990 u l-2007, iżda d-dejta għall-ewwel snin madankollu hija limitata ħafna u Deloitte għalhekk tqis li r-riżultati għal dawn is-snin huma inqas affidabbli (86).
(291)
Deloitte teżamina wkoll il-vantaġġi u l-iżvantaġġi ta’ diversi strumenti oħrajn għall-kejl tar-redditu. Hi tirrifjuta l-użu tal-IRR f’dan il-każ, minħabba d-diffikultajiet prattiċi relatati mal-kisba tad-dejta adegwata dwar il-flussi tal-flus. Tirrifjuta wkoll l-użu tal-ROCE jew tal-ROE minħabba, pereżempju, differenzi bejn il-kumpaniji fir-rigward tal-ipproċessar kontabilistiku tal-ispejjeż u tal-istruttura tal-kapital (din tal-aħħar hija importanti għall-ROE). L-ROA ukoll hija meqjusa inadegwata minħabba li hija bbażata fuq it-total tal-assi. Deloitte għaldaqstant tipproponi l-għażla ta’ OM iżda tenfasizza li peress li dan ma jkejjilx direttament ir-redditu tal-kapital, jista’ jintuża għall-finijiet ta’ studju komparattiv sakemm l-intrapriżi mqabbla jkollhom kapital intensiv simili.
(292)
Deloitte madankollu tikkalkola l-ROCE (kif ukoll l-ROCE għall-valur tas-suq u r-ROA) għal sottokampjun żgħir ta’ sitt kumpaniji iżda tikkonkludi li l-firxa u l-varjazzjoni tal-ROCE jistgħu jirriflettu diversi fatturi, u dan jitlob interpretazzjoni b’kawtela u jdgħajjef l-użu tagħha bħala indikatur ta’ referenza. Fost dawn il-fatturi, Deloitte tenfasizza l-importanza tal-kapital intensiv. Deloitte tisħaq li f’termini ta’ kapital intensiv, is-servizz universali ta’ DP huwa aktar qrib ta’ dak, pereżempju, tal-UPS u ta’ FedEX minn dak ta’ operaturi tat-trasport tal-merkanzija bħal Kuehne&Nagel jew Wincanton.
(293)
Deloitte tenfasizza wkoll id-diskrepanzi sinifikanti fir-redditu tal-kumpaniji matul iż-żmien kif ukoll fi ħdan setturi differenti u bejn dawn tal-aħħar. Dawn id-diskrepanzi, skont Deloitte, jiġġustifikaw ir-rikors għal firxiet ta’ profitt raġonevoli aktar milli għal valur medju uniku. Approċċ bħal dan se jkun ukoll adegwat meta titqies il-ħtieġa li ma jiġux penalizzati r-riżultati li jkunu ogħla mill-medja miksuba permezz ta’ kisbiet fl-effiċjenza.
(294)
Ir-riżultati miġbura minn Deloitte, għal kull settur u għas-setturi kollha, huma ppreżentati fil-qosor fit-Tabella 22 tal-istudju Deloitte. Għalhekk:
(a)
għas-settur postali u tal-kunsinna ta’ pakketti, għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007, il-medja tal-OMs medji annwali kienet ta’ 8,1 %, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 7,4 %, il-medja tal-25 perċentil annwali kienet ta’ 4,8 % u l-medja tas-75 perċentil annwali kienet ta’ 12 %.
(b)
għas-setturi kollha, għall-perjodu bejn l-1990 u l-2007, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 6 %, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 5,4 %, il-medja tal-25 perċentil annwali kienet ta’ 3,6 % u l-medja tas-75 perċentil annwali kienet ta’ 8,1 % (87);
(295)
Bħala indikatur ta’ referenza, Deloitte tipproponi valur ibbażat fuq il-medja tal-OMs medji annwali ugwali għal 7,9 % (88); biex tiġi riflessa d-diskrepanza osservata tal-OMs, Deloitte tnaqqas ukoll firxa għall-OM raġonevoli abbażi tal-firxa interkwartili annwali (89).
Evalwazzjoni tal-istudju komparattiv
Profitt raġonevoli (firxa default)
(296)
L-għażla ta’ kampjun tajjeb ta’ intrapriżi komparabbli għall-operaturi postali storiċi huwa kompitu kumpless. Mingħajr l-ebda dubju trid tingħata l-aktar attenzjoni lill-għażla ta’ grupp ta’ intrapriżi li jistgħu jkunu ta’ referenza għall-attivitajiet kummerċjali u r-riskju.
(297)
L-istudji WIK u Deloitte għandhom komuni l-fatt li għandhom fil-mira kumpaniji kummerċjali b’attivitajiet komparabbli ma’ dawk ta’ DPLP, filwaqt li jeskludu l-operaturi postali storiċi mill-kampjun tat-tqabbil. CRA, għall-kuntrarju, juża kampjun ta’ tqabbil magħmul biss minn operaturi postali storiċi Ewropej oħrajn.
(298)
Il-Kummissjoni tikkondividi l-opinjoni ta’ WIK u ta’ Deloitte skont liema l-profitti tal-operaturi postali storiċi (użati minn CRA fl-istudju komparattiv tiegħu) mhumiex riżultat ta’ kundizzjonijiet tas-suq normali iżda jirriżultaw fil-biċċa l-kbira mill-għażla ta’ Stati Membri oħrajn fir-rigward tar-regolazzjoni. Huma jistgħu, għalhekk, ma jirriflettux b’mod adegwat ir-remunerazzjoni ta’ referenza. Fl-istess ħin, peress li l-kampjun ta’ CRA jinkludi l-operaturi postali storiċi ta’ pajjiżi Ewropej oħrajn, dan jidher li jikkostitwixxi l-kampjun ta’ intrapriżi li jinsabu l-eqreb għal DPLP. Għalhekk il-Kummissjoni tqis li jeħtieġ li jiġi kkunsidrat bis-sħiħ il-kampjun ta’ CRA, b’mod partikolari biex issir kontroverifika tal-livelli ta’ referenza tal-profitt raġonevoli (OM) stabbiliti fuq il-bażi tal-istudji WIK u Deloitte.
(299)
Kemm l-istudju WIK kif ukoll dak ta’ Deloitte jirrikonoxxu li jeħtieġ li jintuża kampjun kbir biżżejjed biex jinkisbu konklużjonijiet sinifikanti għall-finijiet tal-istudju komparattiv. Għal dan l-għan, huma jibbażaw ruħhom fuq kampjun (relattivament) ristrett ta’ intrapriżi fis-settur postali u ta’ kunsinna ta’ pakketti u fuq kampjuni akbar li jinkludu kumpaniji tas-setturi tal-loġistika u tat-trasport tal-merkanzija. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li jeħtieġ li jintuża kampjun ta’ daqs kbir biżżejjed għal finijiet statistiċi. Dwar il-pożizzjoni ta’ CRA f’dan ir-rigward, li tikkuntesta l-effiċjenza ta’ żieda fid-daqs tal-kampjun billi jiżdiedu miegħu kumpaniji anqas komparabbli, il-Kummissjoni tqis li l-akbar kampjuni stabbiliti minn WIK u, b’mod partikolari, minn Deloitte, fuq il-bażi tal-metodoloġiji ta’ selezzjoni ta’ kampjuni adottati, huma komparabbli biżżejjed biex iservu bħala gruppi ta’ referenza sinifikanti sabiex jiġi evalwat il-profitt ta’ DPLP.
(300)
L-istudju WIK jipprova jistabbilixxi OM ta’ referenza fuq il-bażi ta’ tliet gruppi kkostitwiti għal finijiet ta’ tqabbil. Madankollu, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-istudju WIK jista’ jiġi kkuntestat dwar żewġ punti separati għalkemm relatati (90): i) ir-rikors minn WIK għal kampjuni li jinkludu wkoll għadd kbir ta’ kumpaniji iżgħar (91) li evidentement mhumiex komparabbli ma’ operaturi postali storiċi bħal DPLP; u ii) l-ipoteżijiet ta’ WIK dwar il-livell ta’ riskju li jiffaċċja l-operatur postali li qed jiġi investigat.
(301)
Il-Kummissjoni tqis li l-iskala tal-attivitajiet, kif ukoll l-istruttura tal-ispejjeż tal-operaturi postali storiċi bħal DPLP (flimkien mat-tip ta’ mekkaniżmu ta’ regolazzjoni fis-seħħ) huma elementi essenzjali għall-evalwazzjoni tal-istudju komparattiv tal-livelli ta’ profitt.
(302)
L-ewwel nett, jekk l-ispejjeż fissi jkunu għoljin (u jikkonċernaw, pereżempju, l-ispejjeż tal-kapital jew spejjeż fissi oħrajn relatati man-netwerk), l-akbar intrapriżi jibbenefikaw aktar mill-ekonomiji ta’ skala u ta’ densità minn dawk żgħar. Meta jitqabbel l-OM medju tal-intrapriżi kbar u żgħar ppreżentati fil-kampjun ta’ WIK, l-istudju Deloitte-II jirnexxielu juri li l-OM medju jiżdied mad-daqs tal-intrapriżi (imkejjel skont in-numru ta’ impjegati) (92). Fil-fatt, il-valur medju tal-ewwel kwart (Q1) huwa baxx ħafna fit-tliet kampjuni ta’ WIK (pereżempju, 0,75 % biss għall-kampjun ta’ WIK II għall-perjodu bejn l-1998 l-2007) (93), li jista’ jirriżulta f’ċerta rappreżentanza żejda tal-(iżgħar) intrapriżi li jġarrbu telf u jkollhom jiġġieldu biex jibqgħu fis-suq. Billi inkluda l-istess numru ta’ intrapriżi żgħar fil-kampjuni tiegħu (inkluż fl-ewwel kampjun tiegħu tal-grupp ta’ referenza II), WIK seta’ wettqet sottovalutazzjoni tal-OM ta’ referenza li japplika aktar għal intrapriżi akbar u stabbiliti aħjar bħal DP jew DPLP.
(303)
It-tieni nett, għalkemm WIK isemmi, ġustament, il-profil ta’ riskju baxx tal-operatur minħabba l-karattru ta’ monopolju tal-attivitajiet tiegħu, ma jidhirx li qies biżżejjed l-ispejjeż fissi sinifikanti (meta mqabbla mal-ispejjeż varjabbli) li jirriżultaw mill-obbligu ta’ servizz universali, lanqas l-iżvilupp ta’ profil ta’ riskju li setgħu iwasslu għalihom il-bidliet fis-sistema regolatorja li esperjenza l-operatur matul iż-żmien, b’mod partikolari bejn il-perjodi differenti ta’ regolazzjoni (pereżempju, il-kuntratti ta’ ġestjoni differenti, fil-każ ta’ DPLP).
(304)
Is-sehem tal-ispejjeż fissi jista’ jkun għoli mhux biss minħabba l-kapital intensiv ta’ intrapriża (waħda mill-ispjegazzjonijiet attwali tal-karattru għoli tal-ispejjeż fissi) iżda wkoll minħabba li din ma tkunx tista’ tadatta l-ispejjeż globali tagħha meta jitqaies l-obbligu tagħha (marbut mal-obbligu ta’ servizz universali) li żżomm netwerk wiesa’ ta’ distribuzzjoni u minħabba li mhix kapaċi tnaqqas l-ispejjeż tax-xogħol minħabba l-kuntratti tax-xogħol eżistenti. Is-sehem għoli tal-ispejjeż fissi (94) jqajjem ukoll dubji dwar l-inklużjoni ta’ kumpaniji żgħar li l-istruttura tal-ispejjeż tagħhom (il-proporzjon bejn l-ispejjeż fissi u l-ispejjeż varjabbli) jidher li tvarja b’mod sinifikanti (95).
(305)
Kif inhu indikat fl-introduzzjoni, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-grad ta’ espożizzjoni għar-riskju ta’ operatur postali storiku jiddependi fil-biċċa l-kbira mill-karatteristiċi tal-mekkaniżmu regolatorju implimentat mill-awtoritajiet pubbliċi biex jiffinanzja l-obbligu ta’ servizz universali. It-triq lejn sistema ta’ prezzijiet massimi aktar fit-tul għall-prezzijiet tal-bolol (kif esperjenza DPLP fl-2006) tinvolvi b’mod partikolari żieda sinifikanti fid-daqs tar-riskju relatat mal-volumi. L-eżistenza ta’ riskju bħal dan idgħajjef l-ipoteżi ta’ WIK dwar ir-riskju intrinsikament baxx tal-attivitajiet ta’ DPLP, għall-inqas għall-perjodu kkaratterizzat minn sistema ta’ prezzijiet massimi.
(306)
Wara li kkunsidrat l-argumenti ppreżentati fil-premessi 0 sa b), il-Kummissjoni qieset li għall-evalwazzjoni tal-profitt ta’ DPLP, il-kampjuni ta’ Deloitte jikkostitwixxu titjib meta mqabbla mal-kampjuni ta’ WIK, peress li kienu limitati għal intrapriżi b’daqs minimu ogħla (fatturat annwali li jaqbeż il-EUR 100 miljun).
(307)
B’mod parallel, jeħtieġ madankollu li jiġu nnutat li dwar diversi aspetti, l-approċċ ta’ Deloitte għandu xi nuqqasijiet potenzjali u l-konklużjonijiet tiegħu jridu jiġu interpretati b’kawtela.
(308)
Il-kampjuni ta’ Deloitte jidhru b’mod partikolari li jinkludu diversi kumpaniji li l-kapital tagħhom hu aktar intensiv minn dak li japplika għall-operaturi postali (96). Minn perspettiva metodoloġika, l-użu tal-OM bħala għodda ta’ valutazzjoni tal-profitt jeħtieġ kampjun komparattiv ta’ kumpaniji b’livelli simili ta’ kapital intensiv (hawnhekk definit bħala l-proporzjon bejn il-kapital u l-bejgħ). L-ipoteżi tax-xogħol hija li l-kumpaniji li jkollhom l-istess OM ikollhom redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE (97)) proporzjonalment invers għall-proporzjon tagħhom bejn il-kapital u l-bejgħ. Konsegwentement, ir-rikors għal OM bħala indikatur ta’ referenza tar-redditu jeħtieġ kapital intensiv identiku għall-kumpaniji li jidhru fil-grupp ta’ referenza. Għalkemm huwa diffiċli li jinkisbu stimi affidabbli tal-intensità tal-kapital (98), jidher li l-attivitajiet ta’ distribuzzjoni tal-posta u tal-istampa għandhom inqas kapital intensiv mill-attivitajiet ta’ kunsinna ta’ pakketti espress tal-kumpaniji multinazzjonali l-kbar bħal UPS, TNT, FedEx u DHL (99) Konsegwentement, l-indikatur ta’ profitt raġonevoli definit fuq il-bażi ta’ kampjuni ta’ Deloitte jista’ jkun li vvaluta ż-żejjed il-profitt ta’ referenza li jeħtieġ li jiġi applikat għall-kumpaniji bl-istess struttura ta’ kapital bħal dik ta’ DPLP (100).
(309)
Fid-dawl tal-għadd ta’ inċertezzi li jakkumpanjaw dan l-eżerċizzju ta’ valutazzjoni, il-Kummissjoni tqis li huwa ġustifikat li tiġi stabbilita firxa raġonevoli ta’ OM fuq il-bażi tal-istimi ta’ Deloitte tal-OM medjan għall-akbar kampjun tas-setturi kollha (5,4 %) kif ukoll l-OM medjan għall-kampjun tal-kumpaniji attivi fis-settur postali u ta’ kunsinna ta’ pakketti (7,4 %) (101). Il-firxa miksuba b’dan il-mod [5,4 % sa 7,4 %] tkun tikkostitwixxi, skont il-Kummissjoni, “firxa default” għall-profitt raġonevoli, għall-inqas għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell sinifikanti ta’ riskju, meta jiġi kkunsidrat il-kuntratt ta’ kumpens fis-seħħ, u miżuri ta’ inċentiv importanti biex isir aktar effiċjenti (102).
(310)
Il-Kummissjoni tqis li l-firxa ta’ [5,4 % sa 7,4 %] hija adegwata bħala valur default, kemm għall-attivitajiet ta’ distribuzzjoni tal-posta ta’ DPLP kif ukoll għall-attivitajiet tiegħu ta’ distribuzzjoni tal-istampa, peress li huma involuti attivitajiet relatati mill-qrib b’karatteristiċi kummerċjali simili ħafna.
(311)
Huwa minnu li DPLP iffaċċja kompetizzjoni baxxa jew ineżistenti fl-oqsma ta’ attività kkonċernati (distribuzzjoni ta’ ittri u tal-istampa). Fuq din il-bażi, wieħed jistaqsi jekk jaqbilx li jiġi evalwat il-profitt tiegħu fuq il-bażi tal-profitt medjan ta’ kampjuni ta’ kumpaniji li verament jiffaċċjaw kompetizzjoni u jekk valur ta’ referenza aktar ristrett (jiġifieri aktar baxx), bħall-ewwel kwartil (il-25 perċentil), ikunx biżżejjed għal kumpanija fil-pożizzjoni ta’ DPLP. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li approċċ bħal dan ma jkunx jirrikonoxxi biżżejjed l-eżistenza ta’ varjazzjoni sinifikanti fil-livelli ta’ profitt, kemm bejn il-kumpaniji kif ukoll fiż-żmien. Barra minn hekk, jeħtieġ li tiġi evitata kull tneħħija mhux ġustifikata ta’ kisbiet fl-effiċjenza eventwali billi jiġi impost limitu strett fuq l-OM miksub a posteriori mill-kumpanija.
(312)
Fil-kawża inkwistjoni, il-Kummissjoni tqis ukoll li mhux adegwat li wieħed jibbaża fuq miżuri li jmorru lil hinn mill-medjan, bħat-tielet kwartili (103). Peress li l-approċċ meħud diġà jistabbilixxi firxa bejn kampjuni differenti, il-valur miżjud provdut mill-kunsiderazzjoni, għal finijiet ta’ statistika, tal-firxiet fuq iż-żewġ naħat tal-medjan fil-kampjuni (il-firxa interkwartili li normalment tintuża fil-prezzzijiet tat-trasferiment) jidher xi ftit limitat (104). Il-Kummissjoni għalhekk tqis il-varjazzjoni tal-medjan fil-gruppi ta’ referenza differenti, aktar milli l-varjazzjoni marbuta mal-medjan f’kampjun partikolari (105).
(313)
Iżda fuq kollox, peress li s-settur tal-“posta” ta’ DPLP għandu intensità ta’ kapital aktar baxxa minn dik tal-operaturi tat-tqassim ta’ pakketti express (106), jidher li l-użu tal-medjan ta’ dan l-aħħar kampjun diġà joffri fih innifsu ċerta flessibilità li tippermetti li tiġi identifikata l-varjazzjoni fil-livelli ta’ profitt madwar il-medjan għall-kumpaniji b’kapital inqas intensiv, bħal DPLP, u li jiġu kkumpensati biżżejjed il-kisbiet fl-effiċjenza, fejn ikun xieraq.
(314)
Diversi kontroverifiki ta’ koerenza jistgħu isiru billi titqabbel il-firxa default imsemmija fil-premessa (307) ma’ stimi oħrajn disponibbli tal-profitt raġonevoli. Kif huwa indikat fil-bidu ta’ din is-sottotaqsima, huwa utli li wieħed iwettaq kontroverifika mal-OM medjan tal-istudju CRA, li huwa ta’ […] % (107) L-OM medjan ikkalkolat fuq il-bażi tal-kampjun tal-grupp ta’ referenza II ta’ WIK, limitat għall-kumpaniji li l-fatturat tagħhom ikun ogħla minn 100 miljun, jipprovdi OM ta’ 7,1 %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn iċ-ċifri huma inklużi fil-firxa [5,4 % sa 7,4 %], u dan isaħħaħ l-affermazzjoni skont liema din il-firxa tista’ tiġi kkunsidrata bħala raġonevoli.
(315)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni għalhekk tasal għall-konklużjoni li marġni default inkluża fil-firxa ta’ [5,4 % - 7,4 %] jidher li tikkostitwixxi marġni ta’ referenza adegwata għall-profitt, għall-inqas għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell sinifikanti ta’ riskju u inċentivi sinifikanti għall-effiċjenza.
Marġni ta’ profitt raġonevoli fin-nuqqas ta’ riskju sinifikanti marbut mal-kuntratt
(316)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li jekk il-kuntratt bejn l-operatur storiku u l-awtoritajiet pubbliċi huwa tali li s-servizz pubbliku jkun marbut ma’ livell sinifikanti ta’ riskju, il-profitt raġonevoli mogħti lill-operatur storiku irid ikun proporzjonali mal-livell korrispondenti tar-riskju mġarrab. Għall-kuntrarju, jekk il-kuntratt ikun jinvolvi biss ftit riskju, il-livell ta’ profitt raġonevoli għandu jkun baxx.
(317)
Fit-taqsima preċedenti, il-Kummissjoni spjegat l-approċċ tagħha bl-għan li tistabbilixxi firxa default ta’ profitt raġonevoli ta’ [5,4 % - 7,4 %], li hija kkunsidrata adegwata għall-kuntratti b’livell ta’ riskju sinifikanti. Huwa diffiċli li jiġi kkwantifikat il-valur ta’ referenza adegwat f’termini ta’ firxa ta’ OM raġonevoli f’każ ta’ riskju baxx iżda huwa evidenti li firxa bħal din ta’ OM se jkollha tinsab fuq ix-xellug tat-tqassim fil-kampjun tal-livelli ta’ profitt osservati. Il-Kummissjoni tqis li huwa ġġustifikat, f’din il-perspettiva, li tiġi adottata firxa għall-profitt raġonevoli bbażata fuq l-ewwel kwartili (il-25 perċentil) minflok il-medjan.
(318)
Ir-rikors għall-25 perċentil bħala valur ta’ referenza għall-kuntratti b’riskju baxx jipprovdi firxa ta’ OM raġonevoli ta’ [3,6 % sa 4,8 %] fuq il-bażi tal-kampjuni differenti ta’ Deloitte.
(319)
Hemm ukoll, tqabbil mar-riżultati ta’ CRA dwar l-operaturi postali storiċi jista’ jikkostitwixxi kontroverifika oħra utli. Il-medja tal-25 perċentil annwali kkalkolata mill-Kummissjoni hija ugwali għal […] %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn iċ-ċifri huma inklużi fil-firxa [3,6 % sa 4,8 %], u dan isaħħaħ l-affermazzjoni skont liema din il-firxa tista’ tiġi kkunsidrata bħala raġonevoli.
(320)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni għalhekk tasal għall-konklużjoni li marġni default inkluża f’firxa ta’ [3,6 % - 4,8 %] jidher li tikkostitwixxi marġni ta’ referenza adegwata tal-benefiċċju, għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell baxx ta’ riskju.
Valutazzjoni tar-riskji inerenti fil-kuntratti li jorbtu lil DPLP
(321)
Kif spjegat fl-introduzzjoni għal din it-taqsima, ir-riskju mġarrab minn DPLP jiddependi mill-mekkaniżmu ta’ kumpens applikat mill-Belġju. Dan il-mekkaniżmu huwa previst fil-kuntratti ta’ ġestjoni differenti konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan u jvarja matul iż-żmien. Għalhekk huwa raġonevoli li jiġu kkunsidrati l-firxiet differenti għall-“OM raġonevoli” skont il-mekkaniżmu ta’ kumpens stabbilit, li jiddetermina l-livell ta’ riskju li jiffaċċja DPLP iżda wkoll safejn DPLP qed jiġi inċentivat biex itejjeb il-produttività tiegħu.
(322)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li l-klassifikazzjoni tar-riskju fil-kuntratti ma tiddependix sempliċiment mill-preżenza tar-riskju fil-kuntratti ta’ ġestjoni ta’ DPLP, jew anke mill-grad assolut ta’ riskju, iżda pjuttost tiddependi minn kemm ir-riskju jkun ogħla jew inqas minn dak ta’ kumpaniji oħrajn fl-istess grupp ta’ kampjuni. Dan japplika wkoll għall-intensità tal-miżuri li jinċentivaw lil DPLP biex jagħmel kisbiet fl-effiċjenza. Peress li dawn il-gruppi tal-kampjuni huma magħmula minn kumpaniji attivi f’ambjent kompetittiv, huma normalment jiffaċċjaw riskju sinifikanti u inċentivi qawwija sabiex isiru aktar effiċjenti.
(323)
Il-Kummissjoni tqis li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006 sal-2010) jipprevedi b’mod ċar mekkaniżmi li jinkludu impenji fit-tul dwar il-prezzijiet u l-finanzjament ibbażati fuq parametri ex ante. Dan japplika għall-attivitajiet ta’ DPLP li jikkonċernaw kemm id-distribuzzjoni tal-posta kif ukoll dik tal-istampa.
(324)
B’mod aktar speċifiku, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, l-Artikolu 9 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jistipula li tul iż-żmien tal-kuntratt (perjodu standard ta’ 5 snin), il-medja peżata tat-tariffi għall-forniment ta’ servizzi li jappartjenu għall-“basket tal-utenti żgħar” mhix se tiżdied b’rata aktar mgħaġġla milli jkun jippermetti mekkaniżmu ta’ prezzijiet massimi bbażat fuq l-indiċi tas-saħħa (indiċi speċifiku tal-prezzijiet tal-konsum) u bonus ta’ kwalità li jkun jirrifletti l-perċentwal tal-posta individwali mqassma matul iż-żmien. Skont il-Kummissjoni, l-iffissar tat-tariffi b’dan il-mod għall-perjodu kollu tal-kuntratt juri l-karatteristiċi kollha ta’ kuntratt ta’ inċentiv, li jesponi lill-kumpanija għal livell ta’ riskju sinifikanti.
(325)
Fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, l-Artikolu 2 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jispeċifika li matul il-perjodu tal-kuntratt, it-tariffi tad-distribuzzjoni tal-istampa ma jistgħux jogħlew b’rata aktar mgħaġġla mill-indiċi ta’ saħħa. Biex jiġu koperti l-ispejjeż netti tad-distribuzzjoni tal-istampa, meta jiġu kkunsidrati l-effiċjenzi ppjanati, l-Artikolu 13(2) jistabbilixxi l-kumpens annwali li għandu dritt għalih DPLP għal EUR 290 613 000 (ammont aġġustat biex tiġi kkunsidrata l-inflazzjoni) (108). L-Artikolu 13(5), jistabbilixxi li jekk il-kontenut jew il-kundizzjonijiet tas-SGEI jinbidlu jew jekk isir żvilupp sinifikanti fl-ispejjeż li DPLP ma jkunx jista’ jikkontrolla, il-partijiet għandhom jeżaminaw jekk l-ammont tal-kumpens iridx jiġi adattat skont dan l-iżvilupp tal-ispejjeż. Adattament bħal dan huwa soġġett għal deċiżjoni tal-Kunsill tal-Ministri. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li din il-klawżola tal-aħħar tista’ tiġi interpretata bħala klawżola ta’ ħruġ li terġa’ tintroduċi xi elementi ex post fil-kuntratt (li jipproteġu lil DPLP mir-riskju). Il-Kummissjoni tqis madankollu li t-termini użati mill-awtoritajiet pubbliċi huma evażivi biżżejjed u li DPLP ma jistax, minħabba dan, jiddependi fuq l-użu tiegħu. B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li d-dispożizzjonijiet għall-attivitajiet ta’ DPLP li huma relatati mad-distribuzzjoni tal-istampa jiddependu fuq impenn fit-tul dwar il-livell ta’ kumpens.
(326)
Konsegwentement, skont il-Kummissjoni, ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006 sal-2010) ma jistax jiġi kkunsidrat bħala wieħed li jwassal għal riskju baxx iżda pjuttost bħala wieħed li jinvolvi livell sinifikanti ta’ riskju. Ġeneralment, il-firxa default ta’ [5,4 % sa 7,4 %] tidher li hija adegwata għal żewġ tipi ta’ attivitajiet previsti mir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni.
(327)
Għall-kuntrarju, il-kuntratti ta’ ġestjoni preċedenti (sal-2005) kienu jidhru li jibbażaw fil-biċċa l-kbira fuq mekkaniżmi ta’ prezzijiet u ta’ kumpens li jinkludu livell baxx ta’ riskju għal DPLP.
(328)
Fir-rigward tal-iffissar tal-prezzijiet tal-bolol, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni ma japplikawx mekkaniżmu ta’ prezzijiet massimi tat-tip użat fir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (li jipprevedi impenn fit-tul fuq il-prezzijiet). Dawn il-kuntratti jirreferu, b’mod pjuttost ġenerali, għal tariffi bbażati fuq l-ispejjeż attwali, stabbiliti fuq il-bażi ta’ prinċipji kontabbli adegwati (109).
(329)
Bl-istess mod, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni ma jipprevedux baġit fiss li jkopri l-perjodu tal-kuntratt b’mod simili għar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (110). Minflok jagħmlu referenza għall-kumpensi fuq il-bażi tal-ispejjeż attwali (111) Il-Kummissjoni tinnota li t-tieni kuntratt jistabbilixxi wkoll limitu globali għall-kumpens iżda l-ammonti ta’ kumpens effettivi osservati matul il-perjodu jidhru li qed jitfgħu dubju fuq in-natura realment vinkolanti tal-limitu (112). L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jistabbilixxi wkoll allokazzjoni annwali (kumpens) iżda l-Kummissjoni tinnota li, fl-istess ħin, il-kuntratt ma jistabbilixxix limitu fit-tul għat-tariffi ta’ distribuzzjoni tal-istampa.
(330)
Il-Kummissjoni għalhekk hija tal-fehma li l-firxa ta’ [3,6 % sa 4,8 %], li kienet ikkunsidrata raġonevoli fin-nuqqas ta’ riskju sinifikanti relatat mal-kuntratt, trid tiġi applikata kemm għad-distribuzzjoni tal-istampa kif ukoll għad-distribuzzjoni tal-posta għall-perjodu li jikkorrispondi mal-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni.
(331)
Il-Kummissjoni tinnota li approċċ ibbażat fuq il-kuntratti huwa wkoll propost mill-awtoritajiet Belġjani fid-dokument li ppreżentaw fl-14 ta’ Diċembru 2011. Għalkemm il-metodoloġija proposta tqajjem diversi mistoqsijiet rigward il-fatturi ta’ riskju u l-mod kif dawn jingħataw piż (113), analiżi għal kull perjodu kuntrattwali li jikklassifika essenzjalment ir-riskju għal DPLP skont skala ta’ tliet livelli (baxx, medju, għoli) hija globalment konformi mal-approċċ adottat mill-Kummissjoni. B’kollox, il-klassifikazzjoni rilevanti magħmula minn DPLP tal-kuntratti f’termini ta’ riskju impost jidhru li huma koerenti mal-analiżi tal-Kummissjoni, peress li l-awtoritajiet Belġjani jikkunsidraw ukoll li r-raba’ kuntratt huwa aktar riskjuż globalment mill-ewwel tlieta.
Konklużjoni dwar il-livell ta’ profitt raġonevoli
(332)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li firxa default tal-marġni operattiv (OM) ta’ bejn [5,4 % sa 7,4 %] tikkostitwixxi firxa ta’ referenza adegwata biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli għall-perjodi li matulhom DPLP kellu jiffaċċja riskju sinifikanti u jikkunsidra inċentivi qawwija għall-effiċjenza.
(333)
Il-Kummissjoni tikkonkludi wkoll li firxa tal-OM bejn [3,6 % u 4,8 %] tikkostitwixxi firxa ta’ referenza adegwata biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli għall-perjodi li matulhom DPLP ma ġarrab l-ebda riskju sinifikanti.
(334)
Biex jiġu kkunsidrati l-isforzi li, skont l-awtoritajiet Belġjani, DPLP ppermetta biex iwettaq kisbiet fl-effiċjenza, il-Kummissjoni ddeċidiet li turi l-kawtela bl-użu tal-ogħla limiti ta’ dawn iż-żewġ firxiet biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli li għandu jiġi inkluż fl-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Dan l-approċċ intwera wkoll fl-istudju Deloitte [ara l-premessa (291)] skont liema r-rikors għal firxiet ikun konvenjenti meta tiġi kkunsidrata l-ħtieġa li ma jiġux sanzjonati riżultati ogħla mill-medja miksuba permezz ta’ kisbiet fl-effiċjenza.
(335)
Il-Kummissjoni tqis li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni (1992-1996, 1997-2002 u 2003-2005) għandhom riskju baxx u li livell ta’ profitt raġonevoli li jkun jikkorrispondi għal OM ta’ 4,8 % jista’ jiġi applikat għad-distribuzzjoni kemm tal-posta kif ukoll tal-istampa. Hi tqis, għall-kuntrarju, li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006-2010) huwa akkumpanjat minn riskju ferm akbar, sabiex livell ta’ profitt raġonevoli li jikkorrispondi ma’ OM ta’ 7,4 % jkun jista’ jiġi applikat għad-distribuzzjoni tal-posta kif ukoll tal-istampa.
Kontroll tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni (1992-1996)
(336)
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jispeċifika li l-kumpens annwali mħallas mill-Istat huwa maħsub għall-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku.
(337)
Il-kumpens żejjed possibbli għalhekk irid jiġi kkalkolat billi jiżdiedu t-totali tal-ispejjeż u d-dħul tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku.
(338)
Il-kumpens annwali mħallas mill-Istat għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku irid jiġi inkluż fid-dħul. Il-kumpensi annwali rċevuti minn DPLP taħt l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jirrappreżentaw ammont totali ta’ EUR 1,5 biljun.
(339)
Barra minn hekk, il-miżuri ta’ għajnuna minn issa ’l quddiem iridu jiġu kkunsidrati:
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(340)
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni kien jipprevedi wkoll trasferiment ta’ proprjetà immobbli tal-Istat lil DPLP. Dan it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli b’valur ta’ EUR 112,2 miljun li għalih ma tħallset l-ebda kontribuzzjoni, irid jiġi inkluż fid-dħul ta’ DPLP għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni. DPLP ma kien ħallas l-ebda kontribuzzjoni lill-Istat għall-użu tal-bini matul il-perjodu ta’ qabel it-trasferiment.
Kumpens differit tal-SGEI għall-1996, li jammonta għal EUR 62 miljun, imħallas forma ta’ injezzjoni ta’ kapital fl-1997
(341)
Fl-1997, ammont ta’ EUR 62 miljun tħallas mill-Istat lil DPLP u ġie kontabilizzat minnu bħala injezzjoni ta’ kapital. L-awtoritajiet Belġjani sussegwentement ammettew li dan it-trasferiment kien jikkorrispondi mal-ħlas differit tal-bilanċ tal-kumpens annwali previst għall-1996 mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni.
(342)
Għall-ewwel, l-ammont inkwistjoni ma tħallasx fil-ħin lil DPLP fl-1996, u għalhekk il-kumpens tal-Istat kien inqas mill-ammont annwali previst mill-kuntratt ta’ ġestjoni għas-sena inkwistjoni.
(343)
Għall-finijiet tal-kontroll tal-kumpens żejjed, il-ħlas ta’ EUR 62 miljun huwa inkluż fil-kumpens tal-SGEI għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni.
(344)
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jista’ jiġi spjegat fil-qosor kif ġej:
-
Spejjeż netti (spejjeż - dħul) tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku, inkluż l-obbligu ta’ servizz universali (OSU)
-
Profitt raġonevoli awtorizzat għall-SGEI
+
Kumpensi annwali tal-SGEI
+
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
+
Injezzjoni ta’ kapital tal-1997
=
Kumpens żejjed
Kontroll tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti (1997-2010)
(345)
Għat-tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti, il-kalkolu tal-kumpens żejjed se jikkunsidra biss l-ispejjeż u d-dħul tal-SGEI li, skont id-dispożizzjonijiet ta’ dawn il-kuntratti, setgħu jingħataw kumpens ta’ servizz pubbliku. L-ispejjeż u d-dħul li jikkorrispondu għall-SGEI l-oħrajn li, b’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni, ma setgħux jistennew għajnuna, mhux qed jiġu kkunsidrati. Peress li s-servizz postali universali ma jagħmilx parti mill-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna, l-ispiża netta potenzjali tiegħu mhix se tiġi kkunsidrata u trid tiġi ffinanzjata kollha minn DPLP mir-riżorsi proprji tiegħu b’konformità mal-mandat ta’ servizz pubbliku stabbilit mill-kuntratti ta’ ġestjoni. L-attivitajiet li, b’konformità mal-kuntratti ta’ ġestjoni, jibbenefikaw mill-ammont ta’ kumpens li huwa indikat jinkludu b’mod partikolari d-distribuzzjoni tal-istampa (gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi) u s-servizzi pubbliċi l-oħrajn elenkati fil-premessa (33).
(346)
Minħabba t-tariffi baxxi mitluba għad-distribuzzjoni tal-istampa, l-SGEI li jibbenefikaw minn għajnuna qed iġarrbu telf globali.
(347)
Safejn il-kumpens żejjed possibbli ta’ servizz partikolari jista’ jintuża biex jiffinanzja l-ispejjeż netti li jirriżultaw minn missjonijiet oħrajn ta’ servizz pubbliku li mhumiex ikkumpensati biżżejjed, l-ispejjeż u d-dħul kollha relatati mal-SGEI li jkunu eliġibbli għal għajnuna skont kuntratti ta’ ġestjoni se jiżdiedu għall-finijiet tal-kalkolu.
(348)
Il-kumpensi annwali rċevuti minn DPLP taħt dawn it-tliet kuntratt ta’ ġestjoni jirrappreżentaw ammont totali ta’ EUR 3,5 biljun.
Il-kunsiderazzjoni tal-qligħ żejjed li jiġi mis-settur riżervat
(349)
Minbarra l-kumpensi previsti fil-kuntratti ta’ ġestjoni, DPLP bbenefika, matul il-perjodu kollu kopert mill-investigazzjoni, minn drittijiet esklussivi mogħtija mill-Istat għall-forniment ta’ servizzi postali riżervati. Għalkemm l-eċċess nett eventwali li jiġi minn dan is-settur riżervat ma jikkostitwixxix riżorsi tal-Istat għall-finijiet tal-kontroll tal-għajnuna mill-Istat u għalhekk ma jistax ikun soġġett għal ordni ta’ rkupru f’każ ta’ kumpens żejjed, jista’ u jrid jiġi kkunsidrat, fil-qafas tal-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, waqt il-valutazzjoni tal-ħtieġa u tal-proporzjonalità ta’ kull għajnuna pubblika oħra mogħtija lil dan l-operatur bħala kumpens għal servizzi pubbliċi. Konsegwentement, waqt il-valutazzjoni tal-kontabilità tal-kumpens mogħti lil DPLP skont il-kuntratti ta’ ġestjoni differenti fir-rigward tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE, il-profitt żejjed iġġenerat mill-operatur postali Belġjan f’dan is-settur riżervat se jitnaqqas mill-ispejjeż tal-SGEI li jistgħu jkunu eliġibbli għal kumpens ta’ servizz pubbliku skont id-dispożizzjonijiet ta’ dawn il-kuntratti.
(350)
Jeħtieġ li jiġi nnutat f’dan ir-rigward li dan il-prinċipju jinsab fi ħdan il-qafas tal-SGEI, li jipprovdi li “jekk l-intrapriża inkwestjoni jkollha drittijiet esklussivi jew speċjali marbuta ma’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li jiġġeneraw profitti aktar mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji mill-vantaġġi l-oħra mogħtija mill-Istat, dawn iridu jiġu kkunsidrati, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 87 tat-Trattat tal-KE, u miżjuda mad-dħul tagħha” (114) Dan il-prinċipju juri l-kundizzjoni tal-ħtieġa u l-proporzjonalità inerenti fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Fil-fatt, l-għajnuna mogħtija għal SGEI flimkien mal-qligħ żejjed li jirriżulta minn dritt esklussiv jew speċjali mogħti lill-operatur u li fih innifisu hu biżżejjed biex ikopri l-ispejjeż ta’ SGEI ieħor, mhix meħtieġa għall-forniment ta’ dan l-SGEI. L-operatur li jiġġenera dan il-qligħ żejjed diġà jgawdi minn miżura pubblika li tippermettilu li jiżgura l-SGEI taħt kundizzjonijiet ta’ bilanċ ekonomiku, tant tajjeb li l-ebda kumpens żejjed ma jkun meħtieġ.
(351)
Għalhekk, kull qligħ żejjed fis-settur riżervat li jirriżulta mid-dritt esklussiv mogħti irid jiġi kkunsidrat biex tiġi evalwata l-ħtieġa tal-kumpensi tal-SGEI inkwistjoni mogħtija lil DPLP.
(352)
Konsegwentement, kull qligħ iġġenerat mis-settur riżervat (OSU R) li jaqbeż il-livell ta’ profitt raġonevoli huwa kkunsidrat fl-analiżi tal-kumpens żejjed tal-SGEI.
(353)
Madankollu, peress li s-settur riżervat huwa qabel kollox maħsub biex jiffinanzja s-servizz universali, kull telf irreġistrat f’oqsma oħrajn tas-servizz universali jnaqqas il-kontribuzzjoni tas-settur riżervat għall-ispejjeż tal-SGEI l-oħra relatati.
Spejjeż li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet relatati mal-obbligu ta’ servizz universali
(354)
Barra minn hekk, biex jiġi stabbilit il-qligħ żejjed realment iġġenerat mis-settur riżervat, jeħtieġ li jiġu kkunsidrati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-obbligu ta’ servizz universali, iżda li jiġu mġarrba minn attivitajiet li jkunu jinsabu barra mill-firxa tas-servizz universali. B’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, l-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut huma mqassma fil-kontabilità analitika ta’ DPLP bejn l-attivitajiet li jeħtieġu li jirrikorru għan-netwerk, li jinkludu prodotti li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tas-servizz universali, iżda mhux biss. B’mod aktar partikolari, l-obbligu impost fuq DPLP li jżomm netwerk tal-bejgħ bl-imnut ta’ ċertu kobor u densità, biex jipprovdi servizz postali universali b’livell ta’ kwalità stabbilit biżżejjed mill-awtoritajiet Belġjani jinvolvi telf għall-attivitajiet kummerċjali li jaqgħu barra l-kamp ta’ applikazzjoni tas-servizz universali peress li parti mill-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut ikun, b’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, minħabba prodotti kummerċjali li jużaw in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut.
(355)
Ir-restrizzjoni tan-netwerk imposta mill-kuntratti ta’ ġestjoni: ir-restrizzjonijiet imposti mill-Istat rigward id-densità u t-tip ta’ punti ta’ servizz postali (uffiċċji postali u/jew punti postali) jikkostitwixxu n-netwerk tal-bejgħ bl-imnut. Dawn huma stabbiliti fil-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi. Għalhekk, ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2005-2010) jipprevedi:
(a)
l-obbligu ġenerali li jinżamm netwerk li jippermetti t-twettiq tas-servizz universali u ta’ servizzi pubbliċi oħrajn fdati lil DPLP (115);
(b)
l-obbligu li jinżammu mill-inqas 1 300 punt ta’ servizz postali (uffiċċji tal-posta u punti postali (116));
(c)
l-obbligu li jinżammu mill-inqas 589 uffiċċju tal-posta;
(d)
barra minn hekk, id-distanza massima bit-triq bejn kull punt ta’ servizz postali li joffri firxa ta’ servizzi bażiċi u uffiċċju postali li joffri firxa ta’ servizzi kompluta ma tistax’ tkun aktar minn 10 km.
(356)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li r-rekwiżiti speċifiċi applikabbli għan-numru u għat-tip ta’ punti ta’ servizz postali li jiffurmaw in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut ta’ DPLP jikkostitwixxu obbligu separat ta’ preżenza territorjali impost mill-Istat minbarra r-rekwiżiti relatati mal-obbligu ta’ servizz universali (OSU). Fuq din il-bażi, il-Belġju jqis li l-ispejjeż netti kollha li jkunu jikkorrispondu ma’ dan l-obbligu speċifiku ta’ preżenza territorjali għandhom jiġu kkumpensati mill-Istat.
(357)
Il-kwantifikazzjoni tar-restrizzjoni tan-netwerk: sabiex jiġu ddeterminati l-ispejjeż netti li jinvolvi għal DPLP l-obbligu li jinżamm netwerk ta’ bejgħ bl-imnut b’mill-inqas 13 000 punt ta’ servizz postali, li minnhom ikun hemm mill-inqas 589 uffiċċju postali, l-awtoritajiet Belġjani qabblu n-netwerk attwali tal-bejgħ bl-imnut, li d-densità u t-tip ta’ punti ta’ servizzi postali tiegħu huma imposti mill-Istat, ma’ netwerk ta’ bejgħ bl-imnut ipotetiku li DPLP jopera jekk ma jkollux jikkunsidra dawn ir-restrizzjonijiet speċifiċi. Fi kliem ieħor, in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut ipotetiku huwa dak li DPLP kien jagħżel li jopera taħt kundizzjonijiet kummerċjali jekk l-Istat ma jimponilux obbligi ta’ servizz pubbliku.
(358)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li dan in-netwerk ipotetiku ikun magħmul biss minn punti postali. L-uffiċċji tal-posta jisparixxu. Madankollu, biex ikun jista’ jibqa’ jingħata servizz lill-istess volum ta’ klijenti, DPLP jkollu jżid in-numru ta’ punti postali b’mod konsiderevoli.
Tqabbil bejn in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut attwali ta’ DPLP u netwerk ipotetiku fin-nuqqas tal-obbligi imposti mill-Istat
Numru totali ta’ punti ta’ servizz postali
Uffiċċji tal-posta (a) + punti postali (b)
(a)
Numru ta’ uffiċċji tal-posta
(punti ta’ servizz postali ddedikati, operatiminn DPLP stess)
(b)
Numru ta’ punti postali
(punti ta’ servizz li jinsabu fl-istabbilimenti ta’ terzi persuni)
Netwerk attwali ta’ bejgħ bl-imnut ta’ DPLP (tmiem l-2009)
1 401 =
713 +
688
Netwerk ipotetiku ta’ bejgħ bl-imnut fin-nuqqas ta’ restrizzjonijiet imposti mill-Istat (skont l-awtoritajiet Belġjani)
[…] =
[…] +
[…]
Obbligu ta’ netwerk ta’ bejgħ bl-imnut impost mill-Istat
Minimu 1 300
Minimu 589
L-ebda obbligu
(359)
Kif jirriżulta mit-tabella t’hawn fuq, in-netwerk attwali tal-bejgħ bl-imnut ta’ DPLP jissodisfa r-rekwiżiti tal-Istat: in-numru totali ta’ punti ta’ servizz postali u n-numru ta’ uffiċċji tal-posta t-tnejn li huma huma ogħla mil-livell meħtieġ. Għall-kuntrarju, in-netwerk ipotetiku li DPLP jopera kieku kien awtorizzat li jagħżel in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut tiegħu fuq il-bażi ta’ kunsiderazzjonijiet purament kummerċjali jkun differenti ħafna: in-numru totali ta’ punti postali jiżdied, iżda l-uffiċċji tal-posta operati minn DPLP jisparixxu.
(360)
Ir-realtà tar-restrizzjoni tan-netwerk: jeħtieġ li jiġi speċifikat li r-restrizzjoni li l-Istat jimponi fuq DPLP mhix stabbilita b’mod ċar.
(361)
L-ewwel nett, in-netwerk li jinżamm attwalment minn DPLP huwa akbar minn dak li jirrikjedi l-Istat. Kemm in-numru ta’ punti ta’ servizz postali kif ukoll in-numru ta’ uffiċċji tal-posta huma ogħla mill-minimu meħtieġ mill-Istat, li jista’ jwassal sabiex wieħed jaħseb li l-obbligi li jrid jissodisfa mhumiex ta’ piż għal DPLP, li jżomm volontarjament netwerk tad-daqs attwali.
(362)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw dan l-ammont żejjed ta’ uffiċċji tal-posta minħabba l-kundizzjoni ta’ distanza ta’ 10 km, il-ħtieġa li tintuża marġni ta’ sigurtà biex tiffaċċja l-għeluq mhux mistenni ta’ punti postali u l-intenzjoni tagħhom li jgħollu n-numru minimu meħtieġ ta’ uffiċċji tal-posta għal 650 fil-kuntratt ta’ ġestjoni li jmiss, allura jkun kontraproduttiv li wieħed iżomm man-numru stabbilit attwalment billi jagħlaq uffiċċji tal-posta biex jerġa’ jiftaħhom wara ftit żmien. L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li għal dawn ir-raġunijiet DPLP ma setax inaqqas aktar in-numru ta’ uffiċċji tal-posta biex iqarreb il-minimu meħtieġ ta’ 589. Skont huma, minkejja l-eċċess nominali ta’ punti ta’ servizz postali, il-konfigurazzjoni attwali tan-netwerk, li jikkonsisti minn 713-il uffiċċju tal-posta, hija fil-fatt dettata mir-rekwiżiti tal-Istat.
(363)
It-tieni nett, il-metodu adottat mill-awtoritajiet Belġjani huwa bbażat fuq il-kalkolu b’lura tal-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut mill-2009 sal-1992. L-istess kalkolu b’lura jinvolvi b’mod inevitabbli inċertezzi metodoloġiċi. Il-mudell kummerċjali tal-punti postali mhuwiex neċessarjament disponibbli mill-1992. Barra minn hekk, fil-passat, il-persunal ta’ DPLP kien primarjament magħmul minn uffiċjali statutorji li l-ispejjeż ta’ pagi tagħhom kellhom nuqqas ta’ flessibbiltà kbira. Billi l-punti postali ma kinux immexxija mill-persunal ta’ DPLP, l-uffiċċjali statutorji li ma baqgħux jaħdmu f’uffiċċji tal-posta kienu jibqgħu jitħallsu minn DPLP. Għalhekk huwa improbabbli li l-għeluq potenzjali ta’ uffiċċji tal-posta fil-bidu tal-perjodu kopert mill-investigazzjoni seta’ jinvolvi tnaqqis dirett fl-ispejjeż tal-pagi. Għall-kuntrarju, dan it-tip ta’ tfaddil seta’ jsir, sa ċertu punt, fl-2009, meta l-persunal kien jinkludi aktar impjegati bil-kuntratt. Meta tiġi kkunsidrata l-bidla progressiva għal persunal bi status aktar flessibbli u t-titjib sussegwenti fis-sistema tal-kontabilità analitika, jista’ jitqies li d-dejta kontabbli relatata mal-aktar snin finanzjarji reċenti hija ħielsa minn din it-tip ta’ distorsjoni. Madankollu, peress li aktar minn 20 000 uffiċjal għadhom jaħdmu għal bpost u peress li dawn la jistgħu jiġu impjegati fil-punti postali u lanqas imkeċċija, is-sostituzzjoni tal-uffiċċji tal-uffiċċji postali kollha minn punti postali tibqa’, anke llum, opzjoni teoretika u mhux realistika.
(364)
L-awtoritajiet Belġjani jisħqu madankollu li, fil-passat, l-ispejjeż tat-tkeċċija potenzjali kienu jiġu kkumpensati mit-tnaqqis fl-ispejjeż operattivi u l-bejgħ ta’ bini li ma jkunx għadu utli. Fir-rigward tal-affidabbiltà tad-dejta relatata mal-perjodu 1999 sal-2002, l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li fil-fatt, l-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut probabilment ġew sottovalutati, minħabba li ċerti elementi li setgħu jiġu kkunsidrati bħala spejjeż ta’ netwerk ġew imqassma mill-ġdid fi gruppi oħra ta’ spejjeż. Konsegwentement, in-nuqqasijiet tal-metodu ta’ kalkolu b’lura kienu jittaffew mill-ipoteżijiet l-oħrajn, prudenti, użati mill-awtoritajiet Belġjani għall-kalkolu tal-ispejjeż tas-snin finanzjarji preċedenti.
(365)
L-eżistenza ta’ obbligu speċifiku tal-preżenza territorjali: anke meta jammettu l-eżistenza ta’ restrizzjoni tan-netwerk, l-allegazzjoni tal-awtoritajiet Belġjanli skont liema din ir-restrizzjoni hija akkumpanjata minn missjoni separata ta’ preżenza territorjali ma tidhirx ġustifikata. Fil-fatt jidher li l-kuntratti ta’ ġestjoni ma fihomx dispożizzjonijiet speċifiċi li jistabbilixxu obbligu reali ta’ preżenza territorjali separat u jkun ‘il barra mill-ambitu tar-rekwiżiti relatati mal-obbligi ta’ servizz universali u l-obbligi l-oħrajn ta’ servizz pubbliku. Għall-kuntrarju, il-kuntratti ta’ ġestjoni konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan jispeċifikaw li r-restrizzjoni tan-netwerk għandha l-għan uniku li tiżgura s-servizz universali u l-SGEI l-oħrajn (id-distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u magazins, kontijiet postali u postal orders,…) u l-ispejjeż tan-netwerk meħtieġa għal dan l-għan huma, a priori, diġà kontabilizzati fil-kontijiet ta’ dawn is-servizzi differenti (117). Barra minn hekk, il-kuntratti ta’ ġestjoni ma jipprevedu l-ebda mekkaniżmu bl-għan li jikkumpensal-ispejjeż ta’ obbligu ta’ preżenza territorjali. Il-Kummissjoni tinnota li l-obbligu li għandhom jiġu stabbiliti qabel il-parametri ta’ kalkolu tal-kumpens ġie introdott fil-qafas tal-SGEI tal-2005 u li huwa għall-perjodu ta’ wara l-2005 li ġie nnutat kumpens żejjed tal-ispejjeż tas-SGEI imġarrba minn DPLP [ara l-premessa (386)].
(366)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li, b’konformità mal-Artikolu 3 tad-Direttiva 97/67/KE, l-Istati Membri huma mitluba jobbligaw lill-operaturi postali storiċi tagħhom biex ifornu servizz universali b’livell ta’ kwalità adegwata, b’mod partikolari f’termini ta’ kopertura ġeografika. Din il-kopertura territorjali, li teżisti f’dan il-każ li jikkonċerna l-Belġju, madankollu hija biss wieħed mid-diversi aspetti tal-obbligu ta’ servizz universali. Fil-kuntratti ta’ ġestjoni li jafdaw il-missjoni ta’ servizz universali lil DPLP, il-Kummissjoni ma tinnota l-ebda referenza għal missjoni addizzjonali li tobbliga lill-operatur postali storiku li jżomm netwerk akbar, li jkun jinkludi aktar uffiċċji milli jkun meħtieġ mill-koperatura territorjali mitluba mill-obbligu ta’ servizz pubbliku u s-servizzi pubbliċi l-oħrajn relatati u li jissodisfa loġika ta’ koeżjoni jew ta’ żvilupp territorjali. M’hemm l-ebda dubju li kull uffiċċju tal-posta operat minn DPLP biex jiżgura s-servizz universali jikkontribwixxi għall-koeżjoni territorjali (118), iżda, minn perspettiva legali, l-obbligu li jinżamm dan l-uffiċċju tal-posta huwa relatat mal-ħtieġa li jkun iggarantit servizz postali universali u servizzi oħrajn relatati ta’ kwalità suffiċjenti. Skont il-ġurisprudenza applikabbli, biex tkun tista’ tiġi invokata missjoni territorjali komplementari, jeħtieġ li DPLP ikun inkarigat mill-missjoni separata u definita b’mod ċar li jżomm uffiċċji minbarra n-netwerk postali li d-daqs tiegħu ġie stabbilit għas-servizz universali. Dan il-mandat irid jispeċifika l-obbligi, l-ispejjeż li jirriżultaw, kif ukoll is-sistema ta’ finanzjament tal-ispejjeż netti tal-missjoni territorjali addizzjonali.
(367)
Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda wieħed minn dawn l-elementi fil-kuntratti ta’ ġestjoni konklużi bejn l-Istat u DPLP. L-awtoritajiet Belġjani u DPLP fil-fatt jippruvaw jiġġustifikaw a posteriori u b’mod artifiċjali l-eżistenza ta’ missjoni territorjali separata billi jargumentaw li l-kopertura territorjali stabbilita fil-kuntratti ta’ ġestjoni għandha żewġ għanijiet: din tirriżulta kemm mill-missjoni ta’ servizz universali kif ukoll minn missjoni territorjali allegata li tmur lil hinn mill-obbligu ta’ servizz universali. Madankollu, il-kuntratti korrispondenti ma fihom l-ebda dispożizzjoni li ssemmi missjoni territorjali allegata separata li tobbliga lil DPLP li jżomm netwerk akbar minn dak previst għall-finijiet tal-forniment tas-servizz universali.
(368)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li l-karattru artifiċjali tal-allegazzjonijiet tal-awtoritajiet Belġjani u ta’ DPLP jirriżulta wkoll mir-raġunament tagħhom stess. Biex jitnaqqas il-livell ta’ kumpens żejjed eventwali, l-awtoritajiet Belġjani jixtiequ li l-Kummissjoni tqis bħala spejjeż iġġenerati minn missjoni territorjali addizzjonali li jmorru lil hinn mill-obbligu ta’ servizz universali, id-differenza bejn l-ispiża attwali ta’ uffiċċju tal-posta bil-faċilitajiet kollha u dik ta’ punt postali ipotetiku li jissostitwixxih. Dan ir-raġunament mhuwiex ibbażat fuq netwerk ipotetiku akbar li DPLP iżomm biex jilħaq għanijiet territorjali. Huwa limitat biex juri l-ispiża żejda li tirriżulta mill-kopertura tas-servizz universali li, b’konformità mal-kuntratti ta’ ġestjoni, ma jagħti lok għall-ebda għajnuna. Dan in-nuqqas ta’ għan territorjali huwa kkonfermat mill-fatt li l-awtoritajiet Belġjani għandhom iżidu b’mod konsiderevoli n-numru ta’ punti postali biex ifornu s-servizz universali, peress li huwa impossibbli li dan jiġi żgurat bl-istess numru ta’ punti postali.
(369)
Madankollu jista’ jiġi osservat li, għalkemm jidher impossibbli li tiġi aċċettata l-allegazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani li jinvokaw obbligu reali u separat ta’ preżenza territorjali, ir-restrizzjoni tan-netwerk impost mill-Istat Belġjan, li teħtieġ iż-żamma ta’ netwerk li jippermetti li jiġi żgurat is-servizz universali u s-servizzi putbbliċi l-oħrajn, ma tikkonċernax biss dawn is-servizzi; twassal ukoll għal spejjeż addizzjonali għas-servizzi kummerċjali.
(370)
Skont il-kontabilità mqassma skont l-attivitajiet, u b’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, l-attivitajiet kollha li jużaw in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut jikkontribwixxu għall-ispejjeż komuni tiegħu, kif spjegat fil-premessa (354). Konsegwentement, il-prodotti kollha, inklużi l-prodotti kummerċjali, jikkontribwixxu għall-ispejjeż tan-netwerk. L-ispejjeż li jirriżultaw mill-obbligu, impost mill-Istat, li jinżammu uffiċċji tal-posta jitfgħu piż fuq prodotti kummerċjali, li b’mod kostanti jidhru li jiġġeneraw telf anke jekk jinbiegħu bil-prezz tas-suq. DPLP joffri s-servizzi kummerċjali tiegħu permezz tan-netwerk peress li jiffinanzjaw parti mill-ispejjeż fissi ta’ dan u għalhekk jikkontribwixxu indirettament għas-servizz universali.
(371)
Minn perspettiva ekonomika, jidher raġonevoli, waqt l-evalwazzjoni tal-kumpens żejjed ta’ DPLP, li jiġi kkunsidrat it-telf irreġistrat mill-prodotti kummerċjali, li jirriżulta mill-obbligi ta’ servizz universali u servizzi pubbliċi oħrajn. Jekk DPLP għandu interess ekonomiku fl-użu tan-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut biex ibiegħ prodotti kummerċjali, dan jirriżulta, mill-angolu tal-kontabilità analitika, li parti mill-ispejjeż tan-netwerk li, inkella, tkun allokata għas-servizz pubbliku, tiġi allokata għall-prodotti kummerċjali li, għalhekk, jidhru li qed jagħmlu t-telf.
Is-sistema ta’ kalkolu tal-kumpens żejjed
(372)
Konsegwentement, il-kalkolu tal-kumpens żejjed f’dan il-każ jista’ jiġi spjegat fil-qosor kif ġej:
-
Spiża netta (spejjeż - dħul) tal-SGEI
-
Profitt raġonevoli awtorizzat għall-SGEI
+
Kumpensi annwali tal-SGEI
+
Eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (wara finanzjament tas-servizz universali, inkluża l-ispiża inkrementali tan-netwerk li joħloq għas-servizzi kummerċjali)
=
Kumpens żejjed
Kontabilità tal-injezzjonijiet ta’ kapital
(373)
Il-kontabilità tal-injezzjoni ta’ kapital tal-1997 trid tkun evalwata hawn taħt fil-qafas tal-evalwazzjoni tal-kontabilità tal-kumpensi annwali tal-SGEI, minħabba li mhix involuta rikapitalizzazzjoni separata, iżda ħlas relatat mal-kumpens mogħti għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku għall-perjodu mill-1992 sal-1996.
(374)
billi l-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ma tidħolx il-kwistjoni tal-kontabilità tal-għajnuna.
(375)
Billi l-injezzjoni ta’ kapital tal-2006 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ma tidħolx il-kwistjoni tal-kontabilità tal-għajnuna.
In-nuqqas ta’ kompatibbiltà tal-garanzija tal-Istat
(376)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li l-garanzija tal-Istat ma tidhirx fil-kuntratt ta’ ġestjoni bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, u għalhekk il-kompatibbiltà tagħha ma tistax tiġi evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Billi l-awtoritajiet Belġjani ma indikaw l-ebda bażi oħra li jistgħu jiddependu fuqha biex jistabbilixxu l-kompatibbiltà tagħha u peress li l-Kummissjoni ma sabet l-ebda bażi, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna għall-funzjonament li hija inkompatibbli mas-suq intern u trid, minħabba f’hekk, tiġi rkuprata.
Miżuri fiskali
(377)
Kif diġà ġie indikat, l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva ma tat l-ebda vantaġġ lil DPLP u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(378)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa fuq il-proprjetà u t-taxxi lokali jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, iżda jridu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti, peress li ġew implimentati qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat. Barra minn hekk jeħtieġ li jiġi nnutat li dawn il-miżuri fiskali ma jidhrux fil-kuntratti ta’ ġestjoni bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
(379)
Konsegwentement, l-eżenzjonijiet mit-taxxa ma jaffetwawx il-kalkolu tal-kumpens żejjed, li huwa bbażat fuq l-ispejjeż li DPLP iġarrab effettivament (li jinkludu diġà l-effetti ta’ dawn l-eżenzjonijiet mit-taxxa).
(380)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa għalhekk għandhom jiġu indirizzati fil-qafas ta’ proċedura separata relatata mal-għajnuna eżistenti, b’konformità mal-Artikoli 17, 18 u 19 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jippreskrivi regoli dettaljati dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (119).
6.3.3.3. Il-kalkolu tal-ammont tal-kumpens żejjed
(381)
L-ammont tal-kumpens żejjed jista’ jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-evalwazzjoni ppreżentata fis-sottotaqsima 6.3.3.2. B’konformità mal-mekkaniżmu ta’ finanzjament tas-servizz pubbliku implimentat mill-awtoritajiet Belġjani fil-kuntratti ta’ ġestjoni, il-kumpens żejjed għandu jiġi kkalkolat separatament għal kull perjodu tal-mandat.
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni: 1992-1996
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
[…]
+
Injezzjoni ta’ kapital (1997)
:
+
62 000
(kumpens tal-SGEI differit)
+
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
:
+
112 209
=
Kumpens żejjed
=
[…]
It-tieni kuntratt ta’ ġestjoni: 1997-2002
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 4,8 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
[…]
(OSU NR f’telf)
Profitt raġonevoli OSU NR
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
=
Spejjeż tas-servizz universali li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
1 286 461
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
It-tielet kuntratt ta’ ġestjoni: 2003-2005
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti mill-OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 4,8 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
-
[…]
(OSU NR benefiċjarju)
Profitt raġonevoli mill-OSU
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
=
Spejjeż maħluqa mill-OSU li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
(l-ebda telf biex jiġi ffinanzjat)
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
677 985
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni: 2006-2010
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti mill-OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 7,4 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
[…]
(OSU NR benefiċjarju)
Profitt raġonevoli OSU
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 7,4 %)
=
Spejjeż li jirriżultaw mill-OSU li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
(l-ebda telf biex jiġi ffinanzjat)
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 7,4 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
1 568 787
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
Miżuri oħrajn
Garanzija tal-Istat
(f’eluf ta’ EUR)
Garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004:
1 500
=
1 500
Perjodu ta’ żmien ikkunsidrat għall-kalkolu tal-kumpens żejjed
(382)
Kif miftiehem mal-awtoritajiet Belġjani (120), il-metodu li huwa “l-aktar oġġettiv u bbilanċjat” biex jiġi stabbilit il-perjodu ta’ żmien li għandu jiġi kkunsidrat għall-kalkolu tal-kumpens żejjed globali f’dan il-każ huwa l-approċċ “kuntratt b’kuntratt”. Il-Kummissjoni ma tara l-ebda oġġezzjoni biex taċċetta t-talba tal-awtoritajiet Belġjani. Fil-fatt, dan il-metodu joffri prevedibbiltà u ċertezza legali akbar għall-partijiet u għandu tendenza li jnaqqas ir-riskju ta’ kumpens żejjed. Kull perjodu għalhekk se jiġi eżaminat separatament u l-ebda kumpens nieqes jew żejjed mhu xe jiġi ttrasferit minn perjodu għal ieħor.
(383)
L-awtoritajiet Belġjani madankollu jisħqu li qabel id-dħul fis-seħħ tal-Qafas tal-SGEI tal-2005, il-Kummissjoni kienet tapplika, b’mod kostanti, metodu globali ta’ kalkolu tan-nuqqas ta’ kumpens jew ta’ kumpens żejjed. Fuq din il-bażi, l-awtoritajiet Belġjani talbu speċifikament biex jerġgħu jitqassmu mill-ġdid is-snin ta’ qabel l-2005 (121) għall-finijiet ta’ kalkolu globali tal-kumpens nieqes jew żejjed.
(384)
Il-Kummissjoni tosserva li billi ġie stabbilit kumpens nieqes għat-tliet kuntratti ta’ ġestjoni applikabbli qabel l-2005, il-ġbir flimkien tas-snin kollha mhu se jkollu l-ebda konsegwenza fuq l-ammont tal-kumpens żejjed li għandu jiġi rkuprat.
(385)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li, sa mill-adozzjoni tal-qafas tal-SGEI tal-2005, il-“parametri ta’ kalkolu, ta’ kontroll u ta’ reviżjoni tal-kumpens” iridu jiġu stabbiliti bil-quddiem fl-att jew l-atti li jagħtu l-mandat (122). Peress li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni ma jipprevedi l-ebda kumpens għal spejjeż, ikunu xi jkunu, mġarrba barra l-perjodu ta’ validità (2006-2010), in-nuqqas ta’ kumpens innutat għal perjodi li mhumiex koperti minn dan il-kuntrat ma jistax jiġi kkumpensat minn kumpens żejjed possibbli mħallas lil DPLP.
Ir-riżultat tal-kalkolu tal-kumpens żejjed
(386)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li DPLP rċieva kumpens żejjed li jammonta għal EUR 415 miljun għat-twettiq tal-missjoni tiegħu ta’ servizz pubbliku, b’mod partikolari matul il-perjodu ta’ applikazzjoni tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni. Peress li l-kumpens żejjed jikkostitwixxi għajnuna mhux kompatibbli, dan irid jiġi rkuprat.
7. KONKLUŻJONI
(387)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet, it-trasferimenti uffiċjali annwali, it-trasferimenti tal-proprjetà immobbli, l-injezzjoni ta’ kapital tal-1997, l-eżenzjonijiet mit-taxxa u l-garanzija tal-Istat jikkostitwixxu miżuri ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, minħabba li dawn ħelsu lil DPLP minn spejjeż li l-intrapriżi privati normalment iridu jħallsu.
(388)
L-injezzjonijiet ta’ kapital tal-2003 u l-2006 ma jikkostitwixxux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, peress li l-Istat aġixxa b’mod konformi mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq.
(389)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Belġju implimenta l-miżuri illegalment, bi ksur tal-Artikolu 108(2) tat-TFUE, ħlief għall-injezzjoni ta’ kapital tal-2003, li ġiet debitament notifikata lill-Kummissjoni qabel ma twettqet, u eżenzjonijiet mit-taxxa, li jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
(390)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet ma poġġietx lil DPLP f’sitwazzjoni aktar vantaġġuża minn dik tal-kompetituri tiegħu fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali. Għalhekk il-miżura tista’ tiġi ddikjarata bħala kompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(391)
Il-kumpensi annwali mogħtija fil-qafas tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jikkostitwixxu għajnuna inkompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE safejn kien hemm kumpens żejjed għal DPLP.
(392)
Il-garanzija mogħtija mill-Istat hija għajnuna inkompatibbli.
(393)
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà immobbli u l-eżenzjoni mit-taxxi lokali jikkostitwixxu għajnuna eżistenti u se jiġu trattati separatament fil-qafas ta’ proċedura relatata mal-għajnuna eżistenti, b’konformità mal-Artikoli 17, 18 u 19 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(394)
B’konformità mal-punt 5 tal-Qafas tal-SGEI, din id-Deċiżjoni ma tippreġudikax id-dispożizzjonijiet tal-Unjoni li huma fis-seħħ rigward akkwisti pubbliċi u l-kompetizzjoni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ responsabbiltà għall-pensjonijiet, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata mill-Belġju, hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens tal-ispejjeż ta’ servizz pubbliku, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata illegalment mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
L-injezzjonijiet ta’ kapital għal De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) mill-Belġju fl-2003 u l-2006 ma jikkostitwixxux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanzija tal-Istat, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata illegalment mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 5
1. Il-Belġju għandu jirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data li kienu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sa meta jiġu effettivament irkuprati.
3. L-imgħaxijiet għandhom jiġu kkalkolati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (123) u r-Regolament (KE) Nru 271/2008 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Belġju għandu jikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4, mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Belġju għandu jiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 7
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Belġju għandu jissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħaxijiet) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Belġju għandu jżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna mogħtija tkun irkuprata għal kollox fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4. Għandu jibgħat minnufih, fuq talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni kollha dwar il-miżuri li diġà jkunu ttieħdu u dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandu jibgħat ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 8
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Jannar 2012.