ROZHODNUTÍ RADY 2012/328/SZBP
ze dne 25. června 2012
o jmenování zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Střední Asii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 5. října 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/670/SZBP (1) o jmenování pana Pierra MORELA zvláštním zástupcem Evropské unie pro Střední Asii. Mandát pana MORELA skončí dne 30. června 2012.
(2)
Je třeba jmenovat zvláštního zástupce EU pro Střední Asii na období od 1. července 2012 do 30. června 2013.
(3)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupkyně Evropské unie
Paní Patricia FLOROVÁ je jmenována zvláštní zástupkyní EU pro Střední Asii (dále jen „zvláštní zástupkyně EU“) na období od 1. července 2012 do 30. června 2013. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštní zástupkyně EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštní zástupkyně EU vychází z cílů politiky Unie ve Střední Asii. Tyto cíle zahrnují:
a)
podporu dobrých a úzkých vztahů mezi Unií a zeměmi Střední Asie na základě společných hodnot a zájmů stanovených v příslušných dohodách;
b)
přispívání k posílení stability a spolupráce mezi zeměmi v regionu;
c)
přispívání k posílení demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných a dodržování lidských práv a základních svobod ve Střední Asii;
d)
řešení hlavních hrozeb, zejména specifických problémů s přímými důsledky pro Evropu;
e)
posílení účinnosti a viditelnosti působení Unie v oblasti, mimo jiné prostřednictvím užší spolupráce s jinými důležitými partnery a mezinárodními organizacemi, například s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a OSN.
Článek 3
Mandát
1. K dosažení cílů politiky se zvláštní zástupkyni EU uděluje mandát:
a)
podporovat celkovou politickou koordinaci Unie ve Střední Asii a přispívat k zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie v oblasti;
b)
jménem vysokého představitele sledovat společně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a Komisí provádění strategie EU pro nové partnerství se Střední Asií, doplněné o následnou zprávu o pokroku při provádění strategie EU pro Střední Asii, podávat doporučení a pravidelně podávat zprávy příslušným útvarům Rady;
c)
být nápomocna Radě při dalším rozvoji celkové politiky vůči Střední Asii;
d)
pozorně sledovat politický vývoj ve Střední Asii prostřednictvím rozvoje a udržování úzkých kontaktů s vládami, parlamenty, orgány soudní moci, občanskou společností a hromadnými sdělovacími prostředky;
e)
podporovat spolupráci Kazachstánu, Kyrgyzstánu, Tádžikistánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu v regionálních otázkách společného zájmu;
f)
rozvíjet vhodné kontakty a spolupráci s hlavními zainteresovanými aktéry v oblasti a se všemi příslušnými regionálními a mezinárodními organizacemi, včetně Šanghajské organizace pro spolupráci (SCO), Eurasijského hospodářského společenství (EURASEC), Konference o opatřeních pro interakci a budování důvěry v Asii (CICA), Organizace Smlouvy o kolektivní bezpečnosti (CSTO), Středoasijského regionálního programu hospodářské spolupráce (CAREC) a Středoasijského regionálního informačního a koordinačního centra (CARICC);
g)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv a obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména s ohledem na ženy a děti v oblastech zasažených konfliktem, a to především sledováním vývoje v tomto směru a reakcí na něj;
h)
v úzké spolupráci s OBSE přispívat k předcházení konfliktům a jejich řešení prostřednictvím rozvoje kontaktů s orgány a jinými místními činiteli, jako jsou nevládní organizace, politické strany, menšiny, náboženské skupiny a jejich vedení;
i)
přispívat k formulování aspektů SZBP souvisejících s energetickou bezpečností, bezpečnosti hranic, včetně boje proti drogám, hospodařením s vodními zdroji a se změnami životního prostředí a klimatu ve vztahu ke Střední Asii;
j)
podporovat regionální bezpečnost v rámci hranic Střední Asie poté, co začnou být stahovány jednotky mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF).
2. Zvláštní zástupkyně EU podporuje činnost vysokého představitele a udržuje přehled o všech činnostech Unie v regionu.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupkyně EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštní zástupkyní EU výsadní spojení a je pro zvláštní zástupkyni EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštní zástupkyni EU strategické a politické vedení v rámci jejího mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupkyně EU pracuje v úzké koordinaci s ESVČ a jejími příslušnými útvary.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštní zástupkyně EU v období od 1. července 2012 do 30. června 2013 činí 1 120 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštní zástupkyní EU a Komisí. Za veškeré výdaje je zvláštní zástupkyně EU odpovědná Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupkyně EU za sestavení týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupkyně EU neprodleně informuje o složení týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu, který by pracoval se zvláštní zástupkyní EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštní zástupkyni EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštní zástupkyně EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštní zástupkyně EU a členů týmu zvláštní zástupkyně EU
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštní zástupkyně EU a členů týmu zvláštní zástupkyně EU se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupkyně EU a členové jejího týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měla zvláštní zástupkyně EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupkyně EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je jí přímo podřízen, zejména tím, že
a)
na základě pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika přiděleného oblasti mise ze strany ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv o pokroku a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupkyně EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupkyně EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupkyně EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupkyně EU přispívá k jednotě, konzistentnosti a efektivitě opatření Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány konzistentním způsobem za účelem dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštní zástupkyně EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a rovněž s činnostmi zvláštního zástupce EU pro Afghánistán. Zvláštní zástupkyně EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké styky s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Všichni se vynasnaží být zvláštní zástupkyni EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupkyně EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupkyně EU předloží vysokému představiteli, Radě a Komisi do konce prosince roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Lucemburku dne 25. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2012/328/PESK
tal-25 ta’ Ġunju 2012
li taħtar ir-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għall-Asja Ċentrali
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 28, l-Artikolu 31(2) u l-Artikolu 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fil-5 ta’ Ottubru 2006, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2006/670/PESK (1) biex jaħtar lis-Sur Pierre MOREL bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għall-Asja Ċentrali. Il-mandat tar-RSUE għandu jiskadi fit-30 ta’ Ġunju 2012.
(2)
Il-ħatra ta’ RSUE għall-Asja Ċentrali hija meħtieġa għall-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013.
(3)
Il-mandat tar-RSUE ser jiġi implimentat fil-kuntest ta’ sitwazzjoni li tista’ tiddeterjora u li tista’ timpedixxi l-kisba tal-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif stabbilit fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
Is-Sinjura Patricia FLOR hija b’dan maħtura bħala r-RSUE għall-Asja Ċentrali għall-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013. Il-mandat tar-RSUE jista’ jiġi terminat qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ).
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fl-Asja Ċentrali. Dawn l-objettivi jinkludu:
(a)
il-promozzjoni ta’ relazzjonijiet tajba u mill-qrib bejn il-pajjiżi tal-Unjoni u tal-Asja Ċentrali abbażi ta’ valuri u interessi komuni kif jinsabu fi ftehimiet rilevanti;
(b)
kontribut għat-tisħiħ tal-istabbiltà u l-kooperazzjoni bejn il-pajjiżi fir-reġjun;
(c)
kontribut għat-tisħiħ tad-demokrazija, l-istat tad-dritt, il-governanza tajba u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali fl-Asja Ċentrali;
(d)
l-indirizzar ta’ minaċċji ewlenin, speċjalment ta’ problemi speċifiċi b’implikazzjonijiet diretti għall-Ewropa;
(e)
titjib fl-effikaċja u viżibbiltà tal-Unjoni fir-reġjun, anke permezz ta’ koordinazzjoni iżjed mill-qrib ma’ sħab u organizzazzjonijiet internazzjonali oħra rilevanti, bħall-Organizzazzjoni għas-Sigurtà u Kooperazzjoni fl-Ewropa (OSKE) u n-Nazzjonijiet Uniti.
Artikolu 3
Mandat
1. Sabiex jinkisbu l-objettivi ta’ politika, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
tippromwovi l-koordinazzjoni politika tal-Unjoni fuq bażi ġenerali fl-Asja Ċentrali u tgħin biex tkun żgurata l-konsistenza tal-azzjonijiet esterni tal-Unjoni fir-reġjun;
(b)
tagħmel monitoraġġ, f’isem ir-RGħ, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) u mal-Kummissjoni, tal-proċess ta’ implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE għal Sħubija Ġdida mal-Asja Ċentrali, komplementat b’rapporti sussegwenti ta’ progress dwar l-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE għall-Asja Ċentrali, tagħmel rakkomandazzjonijiet u tirrapporta lill-korpi rilevanti tal-Kunsill fuq bażi regolari;
(c)
tgħin lill-Kunsill fl-iżvilupp ulterjuri ta’ politika komprensiva fir-rigward tal-Asja Ċentrali;
(d)
issegwi mill-qrib l-iżviluppi politiċi fl-Asja Ċentrali billi tiżviluppa u żżomm kuntatti mill-qrib mal-gvernijiet, il-parlamenti, il-ġudikatura, is-soċjetà ċivili u l-mezzi ta’ komunikazzjoni tal-massa;
(e)
tħeġġeġ lill-Kazakastan, il-Kirgiztan, it-Taġikistan, it-Turkmenistan u l-Uzbekistan biex jikkooperaw fir-rigward ta’ kwistjonijiet reġjonali ta’ interess komuni;
(f)
tiżviluppa kuntatti u kooperazzjoni adatti mal-atturi interessati ewlenin fir-reġjun u mal-organizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali rilevanti kollha, inklużi l-Organizzazzjoni ta’ Kooperazzjoni ta’ Shanghai (SCO), il-Komunità Ekonomika Ewrasjana (EURASEC), il-Konferenza dwar l-Interazzjoni u Miżuri li Jkattru l-Kunfidenza fl-Asja (CICA), l-Organizzazzjoni tat-Trattat dwar is-Sigurtà Kollettiva (CSTO), il-Programm ta’ Kooperazzjoni Ekonomika Reġjonali tal-Asja Ċentrali (CAREC) u ċ-Ċentru ta’ Informazzjoni u Koordinazzjoni Reġjonali tal-Asja Ċentrali (CARICC);
(g)
tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fir-rigward tad-drittijiet tal-bniedem u l-Linji Gwida tal-UE dwar id-Drittijiet tal-Bniedem, b’mod partikolari fir-rigward tan-nisa u t-tfal f’żoni affettwati minn kunflitt, speċjalment permezz tal-monitoraġġ u l-indirizzar tal-iżviluppi f’dan ir-rigward;
(h)
tikkontribwixxi, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-OSKE, għall-prevenzjoni u r-riżoluzzjoni ta’ konflitti billi tiżviluppa kuntatti mal-awtoritajiet u ma’ atturi lokali oħra bħal organizzazzjonijiet mhux governattivi, partiti politiċi, minoritajiet, gruppi reliġjużi u l-mexxejja tagħhom;
(i)
tagħti l-kontribut tagħha għall-formulazzjoni ta’ aspetti tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni relattivament għas-sigurtà tal-enerġija, għas-sigurtà fuq il-fruntieri, inklużi l-attivitajiet anti-narkotiċi, u għall-ġestjoni tar-riżorsi tal-ilma, l-ambjent u l-bidla fil-klima fir-rigward tal-Asja Ċentrali;
(j)
tippromwovi s-sigurtà reġjonali ġewwa l-fruntieri tal-Asja Ċentrali hekk kif jibdew jiġu rtirati t-truppi tal-Forza Internazzjonali ta’ Assistenza għas-Sigurtà (ISAF).
2. Ir-RSUE għandha tappoġġa l-ħidma tar-RGħ u żżomm ħarsa ġenerali fuq l-attivitajiet kollha tal-Unjoni fir-reġjun.
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandha tkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat waqt li taġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt ta’ kuntatt primarju tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi lir-RSUE gwida strateġika u direzzjoni politika fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
3. Ir-RSUE għandha taħdem f’koordinazzjoni mill-qrib mas-SEAE u d-dipartimenti rilevanti tiegħu.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE fil-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013 għandu jkun ta’ EUR 1 120 000.
2. In-nefqa għandha tiġi amministrata konformement mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandha tkun responsabbli quddiem il-Kummissjoni għal kull nefqa.
Artikolu 6
Formazzjoni u kompożizzjoni tal-iskwadra
1. Fil-limiti tal-mandat tar-RSUE u l-mezzi finanzjarji korrispondenti li jsiru disponibbli, ir-RSUE għandha tkun responsabbli mill-formazzjoni ta’ skwadra. L-iskwadra għandha tinkludi l-konsulenza esperta dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika kif jirrikjedi l-mandat. Ir-RSUE għandha żżomm lill-Kunsill u lill-Kummissjoni infurmati fil-pront dwar il-kompożizzjoni tal-iskwadra.
2. L-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u s-SEAE jistgħu jipproponu l-issekondar ta’ persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ tali persunal issekondat għandu jkun kopert mill-Istat Membru, mill-istituzzjoni kkonċernata tal-Unjoni jew mis-SEAE, rispettivament. L-esperti ssekondati mill-Istati Membri mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew mas-SEAE jistgħu wkoll jiġu assenjati lir-RSUE. Il-persunal internazzjonali b’kuntratt għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal issekondat kollu għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru mandanti, l-istituzzjoni mandanti tal-Unjoni jew is-SEAE u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u l-persunal tar-RSUE
Il-privileġġi, l-immunitajiet u garanziji oħra meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla tfixkil tal-missjoni tar-RSUE u l-membri tal-persunal tar-RSUE għandhom jiġu miftehmin mal-parti/partijiet ospitanti, skont kif ikun meħtieġ. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu l-appoġġ meħtieġ kollu għal dan il-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tal-iskwadra tar-RSUE għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards minimi ta’ sigurtà stabbiliti mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta’ Marzu 2011 dwar ir-regoli ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE (2).
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li r-RSUE tingħata aċċess għal kull informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u/jew l-Istati Membri, skont kif ikun meħtieġ, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
F’konformità mal-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà ta’ persunal skjerat barra l-Unjoni f’kapaċità operattiva taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandha tieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, skont il-mandat u s-sitwazzjoni ta’ sigurtà fiż-żona ġeografika ta’ responsabbiltà, għas-sigurtà tal-persunal kollu taħt l-awtorità diretta tar-RSUE, notevolment billi:
(a)
tistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq gwida mis-SEAE, li jinkludi miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw l-immaniġġar tal-moviment mingħajr periklu tal-persunal lejn, u ġewwa, iż-żona tal-missjoni, kif ukoll l-immaniġġar ta’ inċidenti ta’ sigurtà u pjan ta’ kontinġenza u evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
tiżgura li l-persunal kollu skjerat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni ta’ riskju għoli kif meħtieġ mill-kondizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
tiżgura li l-membri kollha tal-iskwadra li jkunu ser jiġu skjerati barra l-Unjoni, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ adatt fir-rigward tas-sigurtà qabel ma jaslu, jew kif jaslu, fiż-żona tal-missjoni, abbażi tal-klassifikazzjonijiet tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-SEAE;
(d)
tiżgura li jiġu implimentati r-rakkomandazzjonijiet kollha maqbula magħmula wara valutazzjonijiet regolari ta’ sigurtà u tipprovdi lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni b’rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapporti dwar il-progress u l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtaġġ
Ir-RSUE għandha tipprovdi regolarment lir-RGħ u lill-KPS rapporti bil-fomm u bil-miktub. Ir-RSUE għandha tirrapporta wkoll lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill skont kif ikun meħtieġ. Għandhom jiġu ċċirkolati rapporti regolari bil-miktub permezz tan-netwerk COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE tista’ tipprovdi rapporti lill-Kunsill Affarijiet Barranin.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandha tikkontribwixxi għall-unità, konsistenza u effikaċja tal-azzjoni tal-Unjoni u għandha tgħin sabiex ikun żgurat li l-istrumenti kollha tal-Unjoni u l-azzjonijiet kollha tal-Istati Membri jkunu ngaġġati konsistentement, għall-kisba tal-objettivi ta’ politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom jiġu kkoordinati ma’ dawk tal-Kummissjoni, kif ukoll dawk tar-RSUE għall-Afganistan. Ir-RSUE għandha tipprovdi aġġornamenti regolari lill-missjonijiet tal-Istati Membri u lid-delegazzjonijiet tal-Unjoni.
2. Fuq il-post, għandu jinżamm kollegament mill-qrib mal-Kapijiet tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni u mal-Kapijiet tal-Missjoni tal-Istati Membri. Huma għandhom jagħmlu kull sforz biex jgħinu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat tagħha. Ir-RSUE għandha wkoll iżżomm kollegament ma’ atturi internazzjonali u reġjonali oħrajn fuq il-post.
Artikolu 13
Reviżjoni
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħrajn mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu riveduti regolarment. Ir-RSUE għandha tippreżenta lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni rapport ta’ progress sal-aħħar ta’ Diċembru 2012, u, fi tmiem il-mandat tar-RSUE, rapport komprensiv dwar l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-25 ta’ Ġunju 2012.