PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. června 2011
o vynětí průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Itálii z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2011) 4253)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/372/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 23. března 2011 předalo Italské sdružení ropného a těžebního průmyslu Assomineraria Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. V souladu s čl. 30 odst. 5 prvním pododstavcem o tom Komise informovala italské orgány dopisem ze dne 1. dubna 2011, na který uvedené orgány odpověděly dne 19. dubna 2011. Žádost předložená sdružením Assomineraria se týká průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Itálii. V souladu s předchozími rozhodnutími Komise o spojení podniků (2) byly v žádosti popsány dvě různé činnosti:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžba ropy.
(2)
V souladu s výše uvedenými rozhodnutími Komise se „těžbou“ rozumí pro účely tohoto rozhodnutí také „příprava nalezišť“, tj. zřizování vhodné infrastruktury pro budoucí těžbu (ropné plošiny, potrubí, terminály apod.). Podle zavedené praxe Komise „příprava nalezišť, těžba a prodej surové ropy „tvoří“ jeden relevantní trh s produkty“ (3). Pro účely tohoto rozhodnutí proto bude platit, že „těžba“ zahrnuje jak „přípravu nalezišť“, tak i (první) prodej ropy.
(3)
Sdružení Assomineraria je obchodní sdružení, které v této souvislosti jedná jménem hlavních podniků působících v Itálii v odvětví průzkumu a těžby uhlovodíků. Čtyřmi hlavními společnostmi patřícími do sdružení jsou ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A a Total E&P Italia S.p.A.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky, které mají umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, v němž je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy EU k otevření daného odvětví nebo jeho části.
(5)
Protože Itálie provedla a uplatňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4), přístup na trh by v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem směrnice 2004/17/ES měl být považován za neomezený. Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není nutně a samo o sobě rozhodující.
(6)
Pro účely posouzení, zda je příslušný subjekt vystaven přímé hospodářské soutěži na trzích, jichž se toto rozhodnutí týká, se přihlíží k tržnímu podílu rozhodujících subjektů a stupni koncentrace těchto trhů. Vzhledem k tomu, že pro různé činnosti, jichž se toto rozhodnutí týká, se podmínky liší, provede se pro každou činnost a trh samostatné posouzení.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(8)
Předchozí rozhodnutí Komise uvedená výše v 1. a 2. bodě odůvodnění určila, že obě dvě činnosti, na které se vztahuje tato žádost (průzkum ropy a zemního plynu a těžba ropy), se týkají samostatných trhů s produkty. Je proto třeba je zkoumat odděleně.
(9)
Podle praxe Komise (5) tvoří průzkum ropy a zemního plynu jeden relevantní trh s produkty, protože na začátku není možné určit, zda průzkum skončí nálezem ropy či zemního plynu. Na trhu průzkumu získávají společnosti zabývající se průzkumem povolení k průzkumu udělované „hostitelskými zeměmi“ obvykle v nabídkových řízeních (6). Na základě dlouhodobé praxe Komise bylo dále stanoveno, že uvedený trh má celosvětový zeměpisný rozsah. Jelikož se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí.
(10)
Tržní podíly subjektů zabývajících se průzkumem lze stanovit pomocí tří proměnných: kapitálových výdajů, prokázaných zásob a předpokládané těžby. Použití kapitálových výdajů se však pro stanovení tržních podílů subjektů na trzích průzkumu uhlovodíků ukázalo jako nevhodné, mj. vzhledem k velkým rozdílům mezi požadovanými výšemi investic, které jsou v různých zeměpisných oblastech nezbytné. Průzkum ropy a zemního plynu v Severním moři tak například vyžaduje vyšší investice než průzkum na Středním východě.
(11)
Pro posouzení tržního podílu hospodářských subjektů v tomto odvětví byly běžně používány dva další parametry, konkrétně jejich podíl na prokázaných zásobách a na předpokládané těžbě (7).
(12)
Podle dostupných informací (8) dosáhly k 31. prosinci 2009 celkové prokázané celosvětové zásoby ropy a zemního plynu 385,58 miliardy normálních krychlových metrů ekvivalentu ropy (dále jen „Sm3 oe“). K 1. lednu 2010 dosáhly celkové prokázané zásoby ropy a zemního plynu v Itálii něco přes 0,205 miliardy Sm3 oe (9), tedy o něco více než 0,05 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii je proto nutně ještě menší. Podle dostupných informací existuje přímá úměra mezi prokázanými zásobami ropy a plynu a předpokládanou budoucí těžbou. Podle dostupných informací nic nenasvědčuje tomu, že by se podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii na trhu podstatně lišil, pokud by byl stanoven na základě předpokládané těžby místo prokázaných rezerv. Vzhledem k závislosti mezi prokázanými zásobami a skutečnou těžbou lze tyto skutečnosti rovněž považovat za měřítko stavu hospodářské soutěže na uvedených trzích.
(13)
Trh průzkumu není vysoce koncentrovaný. Kromě státních společností trh charakterizuje přítomnost mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností, tzv. „velmi významných“ společností (BP, ExxonMobil a Shell), a určitý počet tzv. „významných“ společností. Tyto prvky jsou známkou přímého vystavení hospodářské soutěži.
(14)
Podle zavedené praxe Komise (10) tvoří příprava nalezišť, těžba a prodej (surové) ropy samostatný trh, jehož zeměpisný rozsah je celosvětový. Protože se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Podle dostupných informací (11) dosáhla v roce 2009 celková celosvětová denní těžba ropy 79,948 milionu barelů. Ve stejném roce se v Itálii vytěžilo celkem 0,095 milionu barelů denně, a její podíl na trhu tak činil 0,11 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii za rok 2009 vypadá takto: při celosvětové těžbě 1 007 tisíc (12) barelů denně má ENI na celosvětové těžbě ropy podíl 1,26 %; Shell má díky celosvětové těžbě 1 581 tisíc barelů ropy denně (13) podíl na trhu ve výši 1,98 % celosvětové těžby ropy; Total denně na celém světě vytěží 1 381 tisíc barelů ropy (14), což dává podíl na trhu ve výši 1,73 % celosvětové těžby ropy, a Edison má při celosvětové těžbě 5 tisíc barelů ropy denně (15) podíl na trhu ve výši 0,006 % celosvětové těžby ropy.
(16)
Pro účely této analýzy je důležité zohlednit celkový stupeň koncentrace na příslušném trhu. Z tohoto pohledu Komise konstatuje, že trh těžby surové ropy charakterizuje přítomnost velkých státních společností a tří mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností (tzv. „velmi významných“ společností: BP, ExxonMobil a Shell, jejichž podíly na těžbě ropy v roce 2009 dosáhly popořadě 3,2 %, 3,0 % a 2,0 % (16)) a určitý počet tzv. „významných“ společností (17). Z uvedených údajů vyplývá, že se trh skládá z řady subjektů, mezi nimiž lze předpokládat účinnou hospodářskou soutěž.
IV. ZÁVĚRY
(17)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 8. až 16. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je v Itálii splněna, pokud jde o tyto služby:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžbu ropy.
(18)
Protože se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, že zadavatelé zadávají zakázky, jež mají v Itálii umožnit vykonávání služeb uvedených v 17. bodě odůvodnění písm. a) a b), ani v případě, že se v uvedených zeměpisných oblastech pořádají na vykonávání takové činnosti veřejné soutěže.
(19)
Z žádosti vyplývá, že ve většině těžebních oblastí v Itálii se těží v různých podílech jak ropa, tak zemní plyn (18). Na těžbu plynu se tato žádost o vynětí nevztahuje a pro toto odvětví nadále platí ustanovení směrnice 2004/17/ES. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že zakázky zahrnující více činností se řídí ustanoveními článku 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, je třeba dbát na to, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena. V případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora těžby plynu, se uplatňují ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(20)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z března 2011 až dubna 2011, jak se jeví na základě informací předložených sdružením Assomineraria a italskými orgány a na základě statistického přehledu BP týkajícího se světové energie z roku 2010. Rozhodnutí lze revidovat, pokud by v případě zásadních změn právního či skutkového stavu došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(21)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadávané zadavateli, které mají v Itálii umožnit poskytování těchto služeb:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžbu ropy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 24. června 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta’ Ġunju 2011
li teżenta l-esplorazzjoni u l-isfruttament taż-żejt u tal-gass fl-Italja mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4253)
(It-test bit-Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/372/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fit-23 ta’ Marzu 2011, l-Assoċjazzjoni Taljana għall-Industrija taż-Żjut mhux Raffinati u l-Minjieri ttrażmettiet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra elettronika. Skont l-l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(5), il-Kummissjoni għarrfet lill-awtoritajiet Taljani dwar dan permezz ta’ ittra tal-1 ta’ April 2011, li għaliha l-awtoritajiet Taljani wieġbu b’ittra elettronika fid-19 ta’ April 2011. It-talba mressqa minn Assomineraria tikkonċerna l-esplorazzjoni u l-isfruttament taż-żejt u l-gass fl-Italja. Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni preċedenti dwar l-Amalgamazzjonijiet (2), f’din it-talba, ġew deskritti żewġ attivitajiet, fosthom:
(a)
l-esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt
(2)
Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ssemmew hawn fuq, għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni “produzzjoni” tinkludi wkoll “żvilupp”, jiġifieri t-twaqqif ta’ infrastruttura xierqa għall-produzzjoni tal-ġejjieni (pjattaformi taż-żejt, pajpijiet, terminals, eċċ.). Barra minn hekk, prattika stabbilita tal-Kummissjoni sabet ukoll li l-“l-iżvilupp, il-produzzjoni u l-bejgħ taż-żejt mhux raffinat” jikkostitwixxi “suq wieħed rilevanti ta’ prodott” (3). Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, “il-produzzjoni” ser tittieħed bħala li tinkludi kemm “l-iżvilupp” kif ukoll (l-ewwel) bejgħ taż-żejt.
(3)
Assomineraria hija assoċjazzjoni ta’ kummerċ li, f’dan il-kuntest qed taġixxi f’isem l-intrapriżi ewlenin li qed joperaw fl-esplorazzjoni u l-produzzjoni tas-settur tal-idrokarburi fl-Italja. L-erba’ kumpaniji ewlenin li huma affiljati mal-assoċċjazzjoni huma ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A u Total E&P Italia S.p.A.
II. QAFAS LEGALI
(4)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jipprovdi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva 2004/17/KE, ma għandhomx ikunu soġġetti għal dik id-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività hija direttament esposta għall-kompetizzjoni fis-swieq li l-aċċess għalihom mhuwiex ristrett. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni huwa vvalutat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, li jqisu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur konċernat. L-aċċess ma jitqiesx li hu ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni rilevanti tal-UE li tiftaħ settur partikolari jew parti minnu.
(5)
Ġaladarba l-Italja implimentat u applikat id-Direttiva 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar il-kundizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, esplorazzjoni u produzzjoni ta’ idrokarburi (4), l-aċċess għas-suq ma għandux jitqies ristrett skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3) tad-Direttiva Nru 2004/17/KE. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni f’suq partikolari għandu jiġi evalwat abbażi ta’ diversi kriterji, li l-ebda wieħed minnhom ma hu deċiżiv per se.
(6)
Għall-finijiet tal-valutazzjoni dwar jekk l-operaturi rilevanti humiex soġġetti għall-kompetizzjoni diretta fis-swieq ikkonċernati b’din id-Deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-atturi ewlenin u l-livell tal-konċentrazzjoni ta’ dawk is-swieq għandhom jitqiesu. Peress li l-kundizzjonijiet ivarjaw għall-attivitajiet differenti li huma kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, għanda titwettaq valutazzjoni separata għal kull suq/attività differenti.
(7)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
(8)
Kull waħda miż-żewġ attivitajiet li huma s-suġġett ta’ din it-talba (l-esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali, il-produzzjoni taż-żejt u l-gass naturali) ttieħdu inkonsiderazzjoni sabiex jikkostitwixxu swieq separati tal-prodotti fid-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ttieħdu qabel, liema deċiżjonijiet huma msemmija fil-Premessi 1 u 2 ta’ hawn fuq. Għalhekk għandhom jiġu eżaminati separatament.
Esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali
(9)
Skont il-prattika tal-Kummissjoni (5), l-esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali tikkostitwixxi suq wieħed rilevanti tal-prodotti, minħabba li mhuwiex possibbli li jkun determinat mill-bidu nett jekk l-esplorazzjoni hijiex se tirriżulta fis-sejbien taż-żejt jew tal-gass naturali. Dwar is-suq tal-esplorazzjoni, il-kumpaniji tal-esplorazzjoni jiksbu l-liċenzji ta’ esplorazzjoni mogħtija mill-“pajjizi ospitanti” normalment permezz ta’ proċeduri ta’ rkantar (6). Ġie stabbilit ukoll permezz tal-istess prattika tal-Kummissjoni li ilha mwaqqfa żmien twil, li l-ambitu ġeografiku ta’ dan is-suq huwa mifrux madwar id-dinja. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, din ser tinżamm għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni.
(10)
Is-sehem tas-suq ta’ operaturi attivi fl-esplorazzjoni jistgħu jitkejlu b’referenza għal tliet fatturi varjabbli: in-nefqa kapitali, ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni prevista. L-użu tan-nefqa kapitali biex l-ishma tas-suq ta’ operaturi fuq is-suq tal-esplorazzjoni nstab li mhuwiex fattur xieraq, fost l-oħrajn minħabba d-differenzi kbar bejn il-livelli meħtieġa ta’ investimenti li huma meħtieġa f’żoni ġeografiċi differenti. Għalhekk, jinħass il-bżonn ta’ investimenti ikbar sabiex issir esplorazzjoni taż-żejt u tal-gass fil-Baħar tat-Tramuntana milli biex issir esplorazzjoni, pereżempju, fil-Lvant Nofsani.
(11)
Ġew tipikament applikati żewġ parametri oħra, sabiex jiġi vvalutat is-sehem tas-suq tal-operaturi ekonomiċi f’dan is-settur, jiġifieri s-sehem tagħhom f’riżervi ppruvati u fil-produzzjoni prevista (7).
(12)
Skont it-tagħrif disponibbli, mill-31 ta’ Diċembru 2009, ir-riżervi globali ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien laħqu total ta’ 385.58 biljun metru kubu standard ekwivalenti għaż-żejt (fl-Sm3 o. e. li ġej) madwar id-dinja kollha (8). Mill-1 ta’ Jannar 2010, fl-Italja, ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien ammontaw għal ftit iktar minn 0 205 biljun Sm3 o. e. (9), jew ftit iktar minn 0,05 %. Is-sehem minn dawn ir-riżervi tal-entitjiet kuntrattwali individwali li joperaw fl-Italja huwa neċessarjament anke anqas. Skont it-tagħrif disponibbli, hemm korrelazzjoni diretta bejn ir-riżervi ppruvati ta’ żejt u gass u l-produzzjoni prevista tal-ġejjieni. Għalhekk ma hemm xejn fit-tagħrif disponibbli li jindika li s-sehem tas-suq tal-entitajiet kuntrattwali individwali li joperaw fl-Italja se jkun sostanzjalment differenti jekk jitkejjel f’termini ta’ produzzjoni prevista aktar milli f’termini ta’ sehem tagħha ta’ riżervi ppruvati. Fid-dawl tar-rabtiet bejn ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni attwali dawn il-fatti jistgħu jitqiesu bħala indikazzjoni wkoll tal-istat tal-kompetizzjoni fis-suq ikkonċernat hawnhekk.
(13)
Is-suq tal-esplorazzjoni mhuwiex ikkonċentrat ħafna. Apparti mill-kumpaniji li huma proprjetà tal-istat, is-suq huwa kkaratterizzat bil-preżenza ta’ atturi internazzjonali privati oħra integrati vertikalment imsemmija bħala l-kumpaniji kbar nett (BP and ExxonMobil u Shell) kif ukoll xi għadd ta’ atturi msejħa “kbar ħafna”. Dawn il-fatturi huma indikazzjoni tal-esponiment dirett għall-kompetizzjoni.
Produzzjoni taż-żejt
(14)
Skont prattika stabbilita tal-Kummissjoni (10), l-iżvilupp, il-produzzjoni u l-bejgħ taż-żejt (mhux raffinat) huwa suq separat tal-prodotti li jopera madwar id-dinja kollha. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, din ser tinżamm għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni.
(15)
Fl-2009, skont l-informazzjoni disponibbli (11), il-produzzjoni kollha ta’ kuljum taż-żejt madwar id-dinja telgħet għal 79 948 miljun barmil. F’dik is-sena stess, l-Italja pproduċiet total ta’ 0 095 miljun barmil kuljum, liema rata wasslitha li jkollha sehem tas-suq ta’ 0.11 %. Jekk inħarsu lejn is-sehem tal-2009 tal-entitajiet kuntrattwali individwali li joperaw fl-Italja, is-sitwazzjoni hija kif ġej: Bi produzzjoni madwar id-dinja ta’ 1 007 elef (12) barmil kuljum, l-ENI għandha sehem ta’ 1,26 % tal-produzzjoni taż-żejt madwar id-dinja; Il-produzzjoni ta’ Shell madwar id-dinja li tammonta għal 1 581 elf barmil ta’ żejt kuljum (13) u għalhekk għandha sehem tas-suq ta’ 1,98 % tal-produzzjoni taż-żejt fid-dinja; Il-produzzjoni ta’ Total madwar id-dinja hija ta’ 1 381 elf barmil ta’ żejt kuljum (14) u għalhekk għandha sehem tas-suq ta’ 1,73 % tal-produzzjoni taż-żejt fid-dinja; Fl-aħħar nett il-produzzjoni ta’ Edison madwar id-dinja hija ta’ 5 elef barmil ta’ żejt kuljum (15) u għalhekk għandha sehem tas-suq ta’ 0,006 % tal-produzzjoni taż-żejt fid-dinja;
(16)
Għall-finijiet ta’ din l-analiżi, huwa importanti li jitqies il-grad ta’ konċentrazzjoni fis-suq rilevanti kollu. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tinnota li s-suq għall-produzzjoni taż-żejt mhux raffinat huwa kkaratterizzat bil-preżenza ta’ kumpaniji kbar li huma proprjetà tal-istat u bi tliet atturi internazzjonali privati oħra integrati vertikalment (l-hekk imsejħa kumpaniji “kbar nett”: BP, ExxonMobil u Shell li s-sehem tagħhom fil-produzzjoni taż-żejt fl-2009 kien jammonta għal: 3,2 %, 3,0 % u 2,0 % respettivament (16)) kif ukoll ta’ ċertu għadd tal-hekk imsejħa “kumpaniji kbar” (17). Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li s-suq jinkludi għadd ta’ atturi li bejniethom jista’ jkun preżunt li hemm kompetizzjoni effettiva.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(17)
Minħabba l-fatturi eżaminati fil-premessi 8 sa 16, il-kundizzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies li hija milħuqa fl-Italja fir-rigward tas-servizzi li ġejjin:
(a)
l-esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
(18)
Minħabba li l-kundizzjoni ta’ aċċess mhux ristrett għas-suq titqies li ntlaħqet, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika fejn l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti bl-intenzjoni li jippermettu li fl-Italja jitwettqu s-servizzi elenkati fil-punti (a) u (b) tal-premessa (17), u lanqas meta jiġu organizzati konkorsi ta’ disinn għat-twettiq ta’ attività bħal din f’dawk iż-żoni ġeografiċi.
(19)
Skont l-applikazzjoni, fl-Italja il-biċċa l-kbira tal-bjar ta’ sfruttament jipproduċu kemm żejt u gass, b’perċentwali differenti (18). Il-produzzjoni tal-gass mhijiex soġġetta għal din it-talba ta’ eżenzjoni, id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE jibqgħu japplikaw għal dan is-settur.. F’dan il-kuntest, għandu jiġi mfakkar li l-kuntratti tal-akkwist li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu trattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kuntrattwali tiġi ingaġġata f’akkwist “imħallat”, li jfisser akkwist użat biex isotni l-prestazzjoni tat-tnejn li huma, l-attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u l-attivitajiet li mhumiex eżentati, għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom il-kuntratt huwa intiż prinċipalment. F’każ ta’ akkwist imħallat, meta l-iskop ikun prinċiparjament biex tiġi appoġġata l-produzzjoni tal-gass, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun impossibbli b’mod oġġettiv li jiġi determinat għal liema attività ikun intiż prinċiparjament il-kuntratt, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafu (2) u (3) tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE.
(20)
Din id-Deċiżjoni hi bbażata fuq is-sitwazzjoni ġuridika u fattwali kif kienet f’Marzu 2011 sa April 2011, kif joħroġ mill-informazzjoni mressqa minn Assomineraria, u BP Statistical Review of World Energy 2010 u l-awtoritajiet Taljani.. Din tista’ tiġi riveduta, jekk xi bidliet sinifikanti fis-sitwazzjoni legali jew dik fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ma għadhomx milħuqa,
(21)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika għal kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u hi maħsuba biex tippermetti s-servizzi li ġejjin jitwettqu fl-Italja:
(a)
l-esplorazzjoni taż-żejt u l-gass naturali u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Italja.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Ġunju 2011.