PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 2/2012
tal-4 ta' Jannar 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajwan wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 1890/2005 (2) il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv u ġabar b'mod definittiv id-dazji provviżorji imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom (“SSF”) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, l-Indoneżja, it-Tajwan, it-Tajlanda u l-Vjetnam. Fl-istess ħin, intemm il-proċediment dwar l-importazzjonijiet ta’ SSF li joriġinaw mill-Malasja u l-Filippini.
(2)
Fil-25 ta’ Awwissu 2009, wara reviżjoni mibdija fuq il-bażi tal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 768/2009 (3) emenda l-miżuri msemmija fuq, safejn dawn kienu jikkonċernaw produttur esportatur partikolari fil-Vjetnam.
(3)
Ir-Regolament, li wassal għall-impożizzjoni tad-dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjoniijiet ta’ ċerti SSF li joriġinaw, inter alia, mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) u t-Tajwan, minn hawn 'il quddiem se jissejjaħ “ir-Regolament oriġinali”. L-investigazzjoni li wasslet għall-miżuri imposti mir-Regolament oriġinali fuq il-pajjiżi kkonċernati minn hawn 'il quddiem se tissejjaħ “l-investigazzjoni oriġinali”.
2. It-talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (4) tal-miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ, fid-19 ta’ Awwissu 2010 l-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba ntbagħtet mill-European Industrial Fasteners Institute (“EIFI”) (“l-applikant”) f'isem ħames produtturi tal-Unjoni: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. u Ugivis S.A. li jirrappreżentaw proporzjon maġġuri, f'dan il-każ ta’ iktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali ta’ SSF tal-Unjoni.
(5)
It-talba kienet limitata għall-miżuri anti-dumping imposti fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajwan (“il-pajjiżi kkonċernati”). Għaldaqstant, il-miżuri anti-dumping imposti mir-Regolament oriġinali fuq l-importazzjonijiet ta’ SSF li joriġinaw mill-Vjetnam, mill-Indoneżja u mit-Tajlandja mhumiex suġġetti għal din ir-reviżjoni.
(6)
It-talba kienet ibbażata fuq li l-iskadenza tal-miżuri imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ SSF li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati x'aktarx li tirriżulta fi tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(7)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti evidenza biżżejjed biex tinbeda reviżjoni ta’ skadenza, fid-19 ta’ Novembru 2010 l-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż ta’ bidu ppubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5), l-inizjazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“avviż ta’ bidu”).
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni u l-perijodu kkunsidrat
(8)
L-investigazzjoni tat-tkomplija tad-dumping kopriet il-perijodu ta’ bejn l-1 ta’ Ottubru 2009 u t-30 ta’ Settembru 2010 (“il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perijodu kkunsidrat”).
4.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(9)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lil produtturi esportaturi, lil importaturi, lil utenti fl-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, u r-rappreżentanti tal-pajjiżi kkonċernati bil-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza.
(10)
Il-Kummissjoni tat ukoll l-opportunità lill-partijiet interessati jippreżentaw fehmiethom bil-miktub u jitolbu seduta fil-limitu ta’ żmien stipulat fl-avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(11)
Minħabba l-għadd apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati, importaturi mhux relatati tal-Unjoni u produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, kien previst it-teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(12)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hemmx bżonn ta’ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmijin hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu u biex il-Kummissjoni tkun ipprovduta bl-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu. Fid-dawl tat-tweġibiet li waslu ġie deċiż li jiġi applikat it-teħid ta’ kampjuni fir-rigward tal-produtturi esportaturi Tajwaniżi, l-importaturi mhux relatati fl-Unjoni u l-produtturi tal-Unjoni. Fir-rigward tar-RPĊ, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi mir-RPĊ ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(13)
Sitta u tletin esportatur/grupp ta’ esportaturi taw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Għaxra minnhom ma setgħux jitqiesu peress li dehru li huma kumpaniji tan-negozjar biss jew ma għax ma kinux jesportaw lejn l-Unjoni fil-PIR. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mill-kumpaniji Tajwaniżi li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ erba' produtturi esportaturi. Sussegwentement waħda mill-kumpaniji fil-kampjun irtirat il-kooperazzjoni tagħha. It-tliet kumpaniji fil-kampjun li jifdal jirrappreżentaw 41,6 % tal-esportazzjonijiet Tajwaniżi lejn l-UE matul il-PIR.
(14)
Fir-rigward tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni, minn tmien kumpaniji li pprovdew l-informazzjoni mitluba, l-ikbar tlieta minnhom li jirrappreżentaw kważi 90 % tal-volum importat irrappurtat mill-kumpaniji li kkooperaw intgħażlu għall-kampjun. Sussegwentement importatur wieħed biss bagħat tweġiba għall-kwestjonarju.
(15)
Tnax-il produttur tal-Unjoni pprovdew it-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ sitt produtturi tal-Unjoni. Sussegwentement wieħed mill-produtturi fil-kampjun irtira l-kooperazzjoni tiegħu. Il-ħames produtturi fil-kampjun li jifdal irrappreżentaw 38 % tal-bejgħ mill-produtturi kollha tal-Unjoni għal klijenti mhux relatati fl-UE matul il-PIR.
(16)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet fil-kampjun u lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati kollha. Kif ġie spjegat hawn fuq, waslu tweġibiet għall-kwestjonarji minn ħames produtturi tal-Unjoni, tliet produtturi esportaturi mit-Tajwan u importatur wieħed. L-ebda wieħed mill-utenti kkuntattjati ma ppreżenta ruħu matul l-investigazzjoni.
(17)
Kif spjegat fil-premessi (13) u (15), produttur esportatur Tajwaniż fil-kampjun u produttur tal-Unjoni fil-kampjun iddeċidew li ma jibagħtux tweġiba għall-kwestjonarju. Madankollu, fiż-żewġ każijiet, il-kampjun tal-kumpaniji li kien jifdal tqies li huwa xorta waħda rappreżentattiv f'termini tal-volumi tal-bejgħ rilevanti.
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Bulnava S.r.l, Suello, l-Italja;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, l-Italja;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, l-Italja;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, il-Ġermanja;
-
Ugivis S.A, Belley, Franza.
(b)
Produtturi esportaturi fit-Tajwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. u l-esportaturi relatati tagħha, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. u l-esportaturi relatati tagħha, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
(ċ)
Importatur mhux relatat fl-Unjoni:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(19)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess wieħed iddefinit fir-Regolament oriġinali, jiġifieri ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom, li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajwan, li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċi NM 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70 (“il-prodott ikkonċernat”).
(20)
L-investigazzjoni tar-reviżjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħin mill-produttur esportatur fis-swieq domestiċi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħin fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u huma, għalhekk, meqjusin bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(21)
Erba' partijiet ippreżentaw ruħhom u sostnew li l-prodotti kklassifikati bil-kodiċijiet NM 7318 12 10, 7318 14 10 u 7318 15 51 għandhom ikunu esklużi mill-ambitu ta’ din l-investigazzjoni għax allegatament ma jiġux prodotti fl-Unjoni. Din il-pretensjoni ġiet miċħuda għax (i) ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li turi li dawn il-prodotti jkunu differenti f'termini ta’ karatteristiki bażiċi, fiżiċi u tekniċi u (ii) fi kwalunkwe każ l-ambitu tal-prodott ma jistax jiġi mmodifikat fil-kuntest ta’ reviżjoni ta’ skadenza.
(22)
Wara l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuqhom ġie rrakkomandat li l-miżuri eżistenti jinżammu (l-“iżvelar finali”), wieħed mill-produtturi esportaturi Tajwaniżi sostna li l-qfieli bimetalliċi ma għandhomx ikunu inklużi fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott minħabba differenzi sinifikanti li jeżistu bejn il-qfieli bimetalliċi u l-qfieli tal-azzar li ma jissaddadx f'termini ta’ prezz tal-bejgħ tal-unità, l-ispiża tal-produzzjoni, il-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi, kif ukoll l-applikazzjonijiet. Madankollu, kif spjegat fil-premessa (21) hawn fuq, il-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott ma jistax jiġi mmodifikat fil-kuntest ta’ reviżjoni ta’ skadenza. Din il-pretensjoni tista' tiġi ttrattata f'reviżjoni interim tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott, li l-kumpanija tista' titlob għaliha.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' TKOMPLIJA JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
(23)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti hux probabbli li twassal għat-tkomplija jew ir-rikorrenza tad-dumping.
1. RPĊ
1.1. Kummenti preliminari
(24)
Kif spjegat hawn fuq, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi mir-RPĊ ma kkooperaw fl-investigazzjoni.
(25)
Għalhekk, il-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping stabbiliti hawn taħt kellhom ikunu bbażati fuq l-aqwa fatti disponibbli, b'mod partikolari d-dejta tal-Eurostat u l-informazzjoni mibgħuta mill-industrija tal-Unjoni fuq it-talba għal reviżjoni. L-istatistika uffiċjali tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ ma setgħux jintużaw f'dan il-każ peress li l-prodott ikkonċernat jirrappreżenta biss frazzjoni żgħira tal-kwantitajiet irrappurtati fil-pożizzjonijiet tat-Tariffa tas-Sistema Armonizzata rilevanti.
1.2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(26)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi mir-RPĊ, l-ebda marġini ta’ dumping individwali ma seta' jiġi kkalkulat.
(27)
Skont it-talba tar-reviżjoni, l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni kienu allegatament iddampjati b'marġini li jvarjaw bejn it-13,6 % u l-61,8 %. Kif intqal fl-avviż ta’ bidu, l-applikant qabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni ma’ valur normali maħdum fit-Tajwan, il-pajjiż analogu użat fl-investigazzjoni oriġinali.
(28)
Peress li ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-kumpaniji mir-RPĊ, ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli li kieku setgħet twassal għal konklużjoni differenti. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-valur normali stabbilit għall-unika kumpanija Tajwaniża li kkooperat instab li kien sostanzjalment ogħla mill-valur normali stabbilit mill-applikant fit-talba għal investigazzjoni tal-iskadenza. Peress li ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni huma differenti minn fit-talba, x'aktarx li d-dumping mir-RPĊ kompla f'livelli ogħla minn dawk indikati fit-talba.
1.3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
(29)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping waqt il-PIR, il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping ġiet investigata wkoll.
(30)
F'dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi mir-RPĊ; l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-produtturi mir-RPĊ u l-esportazzjoni tagħhom lejn pajjiżi terzi.
1.3.1. Il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi mir-RPĊ
(31)
Peress li hemm ftit informazzjoni pubblika disponibbli dwar l-industrija tal-SSF fir-RPĊ, l-informazzjoni li tinsab fit-talba tar-reviżjoni ntużat biex tiġi stmata l-kapaċità fir-RPĊ. Fuq dik il-bażi, jidher li ġew stabbiliti faċilitajiet ta’ produzzjoni ġodda tal-SSF fir-RPĊ sa mill-2003. Barra minn hekk, bħala konsegwenza tal-miżuri anti-dumping imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid u tal-azzar (6) u tat-tnaqqis sussegwenti fl-importazzjonijiet mir-RPĊ ta’ dak it-tip ta’ qfieli fl-Unjoni mill-2009 ‘l hawn, il-produtturi mir-RPĊ għandhom kapaċità ta’ produzzjoni sinifikanti mhux użata li tista' tintuża għall-manifatturazzjoni tal-prodott ikkonċernat peress li l-produzzjoni tista' faċilment tinqaleb bejn iż-żewġ tipi ta’ qfieli.
1.3.2. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(32)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni tista' tiġi illustrata bil-fatt li l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping ma waqfitx l-espansjoni tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ tal-prodott ikkonċernat. Mhux talli hekk: skont id-dejta tal-Eurostat il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni żdiedu bi 13 % bejn l-2007 u l-PIR. L-evoluzzjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ għall-istess perijodu wera li l-prezz ta’ importazzjoni medju skont l-Eurostat żdied. Madankollu, analiżi iktar dettaljata wriet li l-prezz tal-SSF iddikjarat fil-kodiċi NM irrappreżenta 59 % tal-kwantità totali importata matul il-PIR naqset b'24 % matul il-perijodu kkunsidrat. Dan juri li minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-esportaturi mir-RPĊ xorta kienu kapaċi jżidu l-volum tal-esportazzjoni u jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom għall-maġġoranza tal-prodott ikkonċernat esportat.
1.3.3. Esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(33)
Fir-rigward tal-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi, ta’ min jinnota li d-dejta tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ tikkonċerna kodiċijiet HS sħaħ. Meta tqabbilhom mal-istatistika tal-importazzjoni tal-UE fuq il-livell TARIC, il-prodott ikkonċernat jammonta għal madwar 3 % f'termini ta’ volum fi ħdan dawk il-kodiċijiet HS. Għalhekk id-dejta tal-esportazzjoni mhix sors ta’ informazzjoni ta’ valur. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi mir-RPĊ, l-ebda informazzjoni rilevanti oħra ma nkisbet fir-rigward tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi.
1.4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza tad-dumping
(34)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet deskritti hawn fuq, jista' jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet mir-RPĊ għadhom qed jiġu ddampjati u li hemm probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni fil-każ li jitneħħew il-miżuri anti-dumping ta’ bħalissa. Fil-fatt, meta wieħed iqis il-kapaċità żejda eżistenti fir-RPĊ u l-fatt li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni żdiedu matul il-perijodu kkunsidrat minkejja l-eżistenza ta’ miżuri anti-dumping, jidher li hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi mir-RPĊ biex ikomplu jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni bil-prezzijiet iddampjati jekk il-miżura titħalla tiskadi.
2. IT-Tajwan
2.1. Kummenti preliminari
(35)
Ta' min jinnota li minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi Tajwaniżi li esprimew xewqithom li jikkooperaw, intgħażel kampjun rappreżentattiv ta’ erba' kumpaniji/gruppi ta’ kumpaniji għal iktar investigazzjoni. Waħda minn dawn l-erba' kumpaniji rtirat il-kooperazzjoni tagħha. Madankollu, peress li f'termini ta’ volum il-kumpaniji li jifdal jirrappreżentaw 41,6 % tal-esportazzjonijiet Tajwaniżi (7) totali lejn l-Unjoni fil-PIR, il-kampjun tqies li xorta waħda huwa rappreżentattiv.
(36)
Ta' min jinnota wkoll li matul iż-żjarat ta’ verifika li saru fl-istabbilimenti tat-tliet kumpaniji fil-kampjun li jifdal ma kienx possibbli li tiġi vverifikata l-informazzjoni pprovduta fit-tweġiba għall-kwestjonarju minn wieħed minnhom filwaqt li ġie stabbilit li t-tieni kumpanija pprovdiet tagħrif qarrieqi. Il-produtturi esportaturi kkonċernati kienu infurmati minnufih bl-intenzjoni li l-Kummissjoni tapplika l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u twarrab l-informazzjoni pprovduta u għaldaqstant tirrikorri għall-aqwa fatti disponibbli. Il-kumpaniji ngħataw l-opportunità li jibagħtu iktar kummenti dwar din is-sitwazzjoni. Madankollu, il-kummenti li segwew ma biddlux id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li sserraħ fuq il-fatti disponibbli fir-rigward tal-produtturi esportaturi. Minħabba f'hekk, ġie kkalkulat marġni ta’ ta’ dumping individwali għal produttur esportatur Tajwaniż wieħed biss.
(37)
Fid-dawl ta’ li ntqal fuq, ħafna mill-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping stabbiliti hawn taħt kellhom ikunu bbażati fuq il-fatti disponibbli, b'mod partikolari d-dejta pprovduta mill-uniku produttur esportatur Tajwaniż li kkoopera, id-dejta tal-Eurostat u l-informazzjoni mibgħuta mill-applikant fit-talba għal reviżjoni. L-istatistika uffiċjali tal-esportazzjonijiet Tajwaniżi ma setgħetx tintuża f'dan il-każ peress li l-prodott ikkonċernat jirrappreżenta biss frazzjoni żgħira tal-kwantitajiet irrappurtati fil-pożizzjonijiet tat-Tariffa tas-Sistema Armonizzata rilevanti.
2.2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.2.1. Valur normali
(38)
B'konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-produttur esportatur Tajwaniż li kkoopera tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ bejgħ bħal dan kienx ugwali mill-anqas għal 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni korrispondenti lill-Unjoni.
(39)
Il-Kummissjoni mbagħad identifikat dawk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa domestikament mill-kumpanija li kienu identiċi jew komparabbli direttament mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. L-elementi li tqiesu għad-definizzjoni tat-tipi ta’ prodott kienu i) it-tip ta’ qfieli, ii) il-grad tal-azzar użat bħala materja prima, iii) in-norma DIN tal-qfieli, iv) id-dijametru tal-qfieli u v) tulhom.
(40)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku tal-produttur esportatur li kkopera kienx rappreżentattiv għal kull tip ta’ prodott, jiġifieri jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott kienx jikkostitwixxi mill-anqas 5 % tal-volum tal-bejgħ tal-istess tip ta’ prodott lill-Unjoni. Fil-każ tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet rappreżentattivi, imbagħad ġie eżaminat jekk dan il-bejgħ sarx fl-andament normali tal-kummerċ (“ANTK”), skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(41)
L-eżami ta’ jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott, mibjugħ domestikament fi kwantitajiet rappreżentattivi, jistax jitqies bħala li sar fl-ANTK, saret billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti tat-tip ikkonċernat. Fil-każijiet kollha fejn il-bejgħ domestiku tat-tip ta’ prodott partikolari sar fi kwantitajiet suffiċjenti u fl-ANTK, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip li sar matul il-PIR.
(42)
Għat-tipi ta’ prodott li jifdal fejn il-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv jew ma nbiegħx fl-ANTK, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali nħadem biż-żieda mal-ispejjeż tal-manifatturazzjoni tat-tipi esportati, fejn hemm bżonn aġġustati, ta’ perċentwal raġonevoli għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u marġni raġonevoli għall-qligħ, abbażi tad-dejta reali tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-ANTK, skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
2.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(43)
Il-bejgħ kollu tal-esportazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni tal-produttur esportatur Tajwaniż li kkoopera ħlief wieħed sar direttament lil klijenti indipendenti. Għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(44)
Għat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni fejn l-esportazzjoni lejn l-Unjoni saret permezz ta’ kumpanija tan-negozju, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-ewwel prezz tal-bejgħ mill-ġdid tan-negozjant relatat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
2.2.3. Tqabbil
(45)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju differenzjat u l-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ negozju. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li kienu ppruvati li jaffettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet. Għan dan l-għan, ingħatat konċessjoni xierqa f'forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ispejjeż finanzjarji, l-ispejjeż tal-ippakkjar, il-kummissjonijiet u r-rifużjonijiet fejn applikabbli u ġġustifikat.
2.2.4. Il-marġni tad-dumping
(46)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju differenzjat skont it-tip tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju differenzjat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Abbażi tal-metodoloġija ta’ hawn fuq, instab li l-esportatur li kkoopera kompla għaddej bi prattiċi ta’ dumping matul il-PIR. Fuq il-bażi ta’ erba' xhur tal-PIR minn 12, id-dumping ammonta għal 22 %.
(47)
Ta' min ifakkar li l-kalkolu tad-dumping jiġi bbażat fuq erba' xhur tal-PIR hija metodoloġija normalment użata mill-Kummissjoni fir-reviżjonijiet ta’ skadenza, fejn għandu jiġi ddeterminat jekk hemmx tkomplija ta’ dumping jew possibbiltà li d-dumping jerġa' jseħħ. Fil-fatt, fir-reviżjonijiet tal-iskadenza mhux meħtieġ li jiġi stabbilit marġni ta’ dumping għat-tranżazzjonijiet kollha peress li dan il-kalkolu huwa neċessarju biss biex jiġi emendat il-livell tal-miżura anti-dumping fis-seħħ, li mhux l-għan tar-reviżjoni ta’ skadenza. L-erba' xhur magħżula kienu l-aħħar xhur ta’ kull kwart u għalhekk mifruxa b'mod ugwali matul il-perijodu ta’ 12-il xahar tal-PIR.
(48)
Wara l-iżvelar finali, l-uniku produttur esportatur Tajwaniż li kkoopera sostna li ċerti tranżazzjonijiet domestiċi rrappurtati fil-kwestjonarju li tqiesu għall-kalkolu tal-valur normali kienu fir-realtà destinati għall-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni Ewropea u mhux għall-konsum domestiku. Il-kumpanija sostniet li dan il-bejgħ mill-ġdid sar permezz ta’ manifatturi jew kummerċjanti indipendenti tal-qfieli fit-Tajwan.
(49)
Ta' min jinnota li din il-pretensjoni ma kienet appoġġjata bl-ebda evidenza li turi li dawn il-prodotti jkunu se jiġu esportati lejn l-Unjoni Ewropea. Għalkekk, din il-pretensjoni ġiet miċħuda.
(50)
Fid-dawl tal-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku fir-rigward taż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra fil-kampjun, l-ebda marġni ta’ dumping ma ġie kkalkulat għalihom. Madankollu, skont it-talba tar-reviżjoni, l-esportazzjonijiet mit-Tajwan kienu allegatament iddampjati b'marġini li jvarjaw bejn l-14 % u l-50 %. Ma hemm l-ebda informazzjoni oħra disponibbli li setgħet twassal għal konklużjoni differenti. Barra minn hekk, il-fatt li l-unika kumpanija investigata nstabet li kienet tipprattika d-dumping fis-suq tal-Unjoni u li l-prezz medju tal-prodott ikkonċernat importat mit-Tajwan huwa iktar baxx mill-prezz tal-esportazzjoni medju ta’ dik il-kumpanija, jikkonferma l-eżistenza ta’ dumping fil-livell nazzjonali fuq il-bażi tal-informazzjoni vverifikata.
2.3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
(51)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping waqt il-PIR, il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping ġiet investigata wkoll għat-Tajwan.
(52)
F'dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi Takwaniżi, l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-produtturi Tajwaniżi u l-esportazzjoni tagħhom lejn pajjiżi terzi.
2.3.1. Il-kapaċità żejda tal-esportaturi
(53)
Rigward il-kapaċità żejda tal-esportaturi, peress li ftit informazzjoni pubblika hija disponibbli dwar l-industrija tal-SSF Tajwaniża, il-konklużjonijiet li ġejjin huma bbażati l-iktar fuq l-informazzjoni li tinsab fit-talba għal reviżjoni u fuq l-informazzjoni miksuba matul iż-żjarat ta’ verifika. Skont it-talba ta’ reviżjoni, kien hemm produtturi Tajwaniżi ġodda tal-SSF li investew f'tagħmir ġdid biex iżidu l-kapaċità ta’ produzzjoni tagħhom. Barra minn hekk, il-verifika wriet li l-investimenti fil-kapaċità huma mistennija jiżdiedu bi 12 % fl-2011 meta mqabbla mal-PI tal-investigazzjoni oriġinali. Waqt il-PIR, il-kapaċità żejda tal-produttur li kkoopera kienet ta’ 7 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni totali. Il-livelli tal-ħażna nstabu li kienu baxxi ħafna peress li l-kumpanija li kkooperat ipproduċiet il-prodott ikkonċernat fuq ordnijiet biss.
2.3.2. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(54)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni tista' tintwera bil-fatt li l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping ma affettwatx l-esportazzjonijiet Tajwaniżi lejn l-Unjoni. Skont l-Eurostat u d-dejta ta’ importazzjoni vverifikata, il-volumi tal-importazzjonijiet mit-Tajwan kienu pjuttost stabbli bejn l-2007 u l-PIR imma l-valur ta’ dawn l-importazzjonijiet naqsu b'16 % fl-istess perijodu. Dan jindika li l-prezz ta’ bejgħ medju tal-SSF li joriġinaw mit-Tajwan naqas matul il-PIR. Dan juri li minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-esportaturi Tajwaniżi xorta kienu kapaċi jżidu l-volum tal-esportazzjoni u jkomplu jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom.
(55)
F'dan ir-rigward, wieħed mill-partijiet Tajwaniżi interessati indika li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-esportazzjoni Tajwaniżi ma kienx ir-riżultat tal-imġiba tal-prezz ostili tal-esportaturi iżda segwa l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-materja prima ewlenija, jiġifieri l-vireg tal-wajer. Ta' min jinnota li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima affettwa l-produtturi kollha tal-SSF bl-istess mod. Madankollu, il-konklużjoni li s-suq tal-Unjoni jibqa' attraenti għall-esportaturi Tajwaniżi tibqa' hemm peress li rnexxielhom iżommu l-volum tal-esportazzjonijiet tagħhom minkejja l-miżuri anti-dumping fis-seħħ.
2.3.3. Prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(56)
Fir-rigward tal-esportazzjonijiet Tajwaniżi lejn pajjiżi terzi, ta’ min jinnota li d-dejta tal-esportazzjoni Tajwaniża li tista' tiġi analizzata tikkonċerna kodiċijiet HS sħaħ. Meta tqabblu mal-istatistika tal-importazzjoni tal-UE fuq il-livell TARIC, il-prodott ikkonċernat jammonta għal madwar 2,6 % f'termini ta’ volum fi ħdan dawn il-kodiċijiet HS. Għalhekk, din id-dejta ma fihiex valur bħala sors ta’ informazzjoni dwar il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi tal-prodott ikkonċernat mit-Tajwan. Madankollu, id-dejta tal-esportazzjoni vverifikata mit-tliet esportaturi Tajwaniżi fil-kampjun turi tnaqqis fil-volum tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi. Dan juri li l-esportazzjonijiet Tajwaniżi huma iktar orjentati lejn l-UE.
(57)
Ta' min jinnota wkoll li l-informazzjoni pprovduta mill-esportatur Tajwaniż li kkoopera turi li l-prezz tal-bejgħ ta’ unità hija 10 % ogħla meta tinbiegħ fl-Unjoni milli f'pajjiżi oħra u li l-volum esportat lejn pajjiżi oħra jirrappreżenta biss 20 % tal-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni.
2.4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza tad-dumping
(58)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet deskritti hawn fuq, jista' jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet mit-Tajwan għadhom qed jiġu ddampjati u li hemm probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni fil-każ li jitneħħew il-miżuri anti-dumping li hemm issa. Fil-fatt, meta titqies il-kapaċità żejda eżistenti fit-Tajwan u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, jidher li hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Tajwaniżi li jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet iddampjati jekk il-miżura li hemm issa titħalla tiskadi.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni
(59)
L-informazzjoni disponibbli kollha rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni li ngħatat fit-talba għal reviżjoni u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(60)
Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li kienet madwar 63 000 tunnellata matul il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-produtturi li baqgħu siekta fil-proċediment.
(61)
Kif indikat fil-premessa (11), it-teħid ta’ kampjuni kien applikat għall-investigazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni. Mit-12-il produttur li pprovdew l-informazzjoni għall-għażla tal-kampjun, intgħażel kampjun ta’ sitt produtturi. Sussegwentement, kif spjegat fil-premessa (17) wieħed mill-produtturi ma kkooperax. Il-kumpaniji li kkooperaw fil-kampjun irrappreżentaw madwar 31 % tal-produzzjoni tal-Unjoni stmata totali.
2. L-industrija tal-Unjoni
(62)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni, imsemmija fil-premessa (59), huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn 'il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(63)
Għall-valutazzjoni tax-xejriet fil-volum u fil-prezz, intużaw l-istatistika tal-importazzjoni għall-kodiċijiet NM 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70, flimkien mad-dejta pprovduta fit-talba għal reviżjoni u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, issupplimentata mit-tweġibiet tal-kwestjonarju vverifikati tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(64)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, meħud mit-talba ta’ reviżjoni u ssupplimentat mid-dejta miksuba mill-produtturi fil-kampjun li kkooperaw u l-volum ta’ importazzjonijiet ibbażat fuq id-dejta mill-Eurostat.
(65)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
2007
2008
2009
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (tunnellati)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indiċi (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni baqa' relattivament stabbli. Madankollu bejn l-2007 u l-2009 kien hemm tnaqqis drastiku bi 18 % b'konfomità mal-effetti negattivi globali tal-kriżi finanzjarja. Bejn l-2009 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni reġa' rkupra u wera żieda ta’ 20 %.
3. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
3.1. Akkumulazzjoni
(67)
Sabiex issir valutazzjoni dwar il-kumulazzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, ġiet eżaminata s-sitwazzjoni individwali taż-żewġ pajjiżi fid-dawl tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(68)
Instab li l-volumi tal-importazzjonijiet kemm tar-RPĊ u kemm tat-Tajwan kienu ‘l fuq mil-limitu de minimis stipulat fl-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku u mhux b'mod negliġibbli. Barra minn hekk, il-volumi tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi segwew tendenza simili matul il-perijodu kkunsidrat, naqsu bejn l-2007 u l-2009 segwiti minn żieda fil-PIR. Fir-rigward tal-prezzijiet medji tal-importazzjoni, kif spjegat fil-premessa (32), l-evoluzzjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ wrew li l-prezz tal-importazzjoni medju skont l-Eurostat żdied. Madankollu, analiżi iktar dettaljata wriet li l-prezz tal-SSF iddikjarat fil-kodiċi NM irrappreżenta maġġoranza tal-kwantità totali importata matul il-PIR naqas b'24 % matul il-perijodu kkunsidrat. Il-prezzijiet Tajwaniżi naqsu matul il-perijodu kkunsidrat, u kienu fl-inqas livell tagħhom matul il-PIR. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn l-operaturi rilevanti kienu simili. Għalhekk kien ikkunsidrat li l-kundizzjonijiet għal kumulazzjoni ġew sodisfatti.
3.2. L-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ u t-Tajwan
(69)
L-importazzjonijiet mir-RPĊ u mit-Tajwan żviluppaw kif ġej matul il-perijodu kkunsidrat:
Tabella 2
2007
2008
2009
PIR
Volum ta’ importazzjoni mill-pajjiżi kkonċernati (tunnellati)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indiċi (2007 = 100)
100
78
72
103
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indiċi (2007 = 100)
100
79
88
104
Prezz tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/tunnellata)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indiċi (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Kif jidher mit-tabella ta’ hawn fuq, il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu bi 3 % matul il-perijodu kkunsidrat. B'konformità mal-evoluzzjoni tal-konsum, kien hemm waqgħa fil-perijodu 2008-2009. Madankollu, dan it-tnaqqis kien ħafna iktar sostanzjali mit-tnaqqis fil-konsum fl-istess perijodu. Bejn l-2009 u l-PIR, l-importazzjonijiet reġgħu żdiedu anki sa 43 %.
(71)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu b'5 % matul il-perijodu meqjus. Fir-rigward tal-volumi, il-prezzijiet tal-importazzjoni kienu fl-iktar livell baxx tagħhom fl-2009 u wara żdiedu kemm kemm.
(72)
Tul il-perijodu kkunsidrat, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati segwa l-evoluzzjoni tal-konsum u baqa' stabbli għal madwar 7 %.
3.3. Twaqqigħ tal-prezz
(73)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi mir-RPĊ u kooperazzjoni limitata mill-produtturi esportaturi Tajwaniżi, l-informazzjoni disponibbli dwar it-tipi ta’ SSF esportatati lejn l-Unjoni hija verament limitata. Dan flimkien mal-fatt li l-prodott ikkonċernat ikopri varjetà ta’ tipi differenti ta’ SSF b'varjazzjoni kbira fil-prezz (pereżempju, il-prezzijiet ta’ unità fil-kategorija ta’ viti tal-injam jistgħu ivarjaw bi 30 darba), hekk li jagħmilha impossibbli li jsir tqabbil validu fil-prezz għall-fini li jiġu stabbiliti l-marġini tat-twaqqigħ fil-prezz. It-tqabbil tal-prezz tal-bejgħ medju differenzjat tal-industrija tal-Unjoni għall-klijenti mhux relatati fl-Unjoni, aġġustat fil-livell ta’ kif joħroġ mill-fabbrika, bil-prezz tal-importazzjoni medju tas-CIF tal-pajjiżi kkonċernati, li ġej mill-Eurostat, ma wera l-ebda twaqqigħ tal-prezz matul il-PIR. Fir-rigward tat-Tajwan, l-uniku produttur esportatur li kkoopera esporta tip speċifiku ta’ SSF li l-produzzjoni tiegħu fl-Unjoni hija limitata ħafna. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ tipi ta’ prodott li jaqblu ma seta' jsir l-ebda kalkolu tat-twaqqigħ fil-prezz abbażi tat-tip, wieħed wieħed, għal din il-kumpanija.
4. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Kummenti preliminari
(74)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(75)
Minħabba l-użu ta’ kampjuni, l-indikazzjonijiet tal-ħsara ġew stabbiliti parzjalment għall-industrija tal-Unjoni sħiħa u parzjalment għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun biss. L-analiżi tal-ħsara fir-rigward tad-dejta makroekonomika, bħas-sehem mis-suq, il-produzzjoni, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, it-tkabbir, il-ħażniet, u l-impjiegi u l-produttività, hija bbażata fuq dejta tal-industrija tal-Unjoni sħiħa. Fil-każijiet l-oħra ntużat id-dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun (il-prezzijiet tat-tranżazzjonijiet, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment, il-pagi, il-profittabbiltà, il-likwidità u l-kapaċità li jittella' l-kapital).
4.2. Il-produzzjoni
(76)
It-tabella hawn taħt turi li l-produzzjoni naqset bi 17 % matul il-perijodu kkunsidrat. B'konfomità mat-tnaqqis fid-domanda, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel naqset drastikament b'24 % bejn l-2007 u l-2009, u mbagħad żdiedet kemm kemm b'10 % bejn l-2009 u l-PIR.
Tabella 3
2007
2008
2009
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indiċi (2006 = 100)
100
93
76
83
Sors: Makrodejta
4.3. Kapaċità u użu tal-kapacità
(77)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset matul il-perijodu kkunsidrat bi 13 % u b'konformità mal-evoluzzjoni tal-produzzjoni, ir-rata tal-użu tal-kapaċità wriet tnaqqis ċkejken ta’ 4 % bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 4
2007
2008
2009
PIR
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indiċi (2006 = 100)
100
95
86
87
L-użu tal-kapaċità
50 %
49 %
44 %
48 %
Indiċi (2006 = 100)
100
98
88
96
Sors: Makrodejta
4.4. Il-ħażniet
(78)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni naqas fl-2008 meta mqabbel mal-2007 u mbagħad żamm stabbli bejn l-2008 u l-PIR. Fil-PIR, il-livell tal-ħażniet żdied kemxejn, iżda xorta kien 26 % iktar baxx milli fl-2007.
Tabella 5
2007
2008
2009
PIR
Il-ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indiċi (2006 = 100)
100
77
72
74
Sors: Mikrodejta
4.5. Il-volum tal-bejgħ
(79)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas b'25 % matul il-perijodu kkunsidrat. Il-volumi tal-bejgħ naqsu bi 28 % bejn l-2007 u l-2009 u laħqu l-iktar livell baxx fl-2009. Madankollu, matul il-volumi tal-bejgħ tal-PIR irkupraw u wrew żieda ta’ 5 % meta mqabbla mal-livelli tal-2009. Ta' min jinnota li din iż-żieda kienet ħafna inqas miż-żieda fid-domanda (20 %) fl-istess perijodu.
Tabella 6
2007
2008
2009
PIR
Il-volum tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (tunnellati)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indiċi (2007 = 100)
100
90
72
75
Sors: Makrodejta
4.6. Sehem mis-suq
(80)
Is-sehem mis-suq li għandha l-industrija tal-Unjoni naqas progressivament bi 12-il punt perċentwali bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 7
2007
2008
2009
PIR
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indiċi (2007 = 100)
100
92
87
76
Sors: Makrodejta
4.7. It-tkabbir
(81)
Kif jidher fit-Tabella 1 fil-premessa (65), il-konsum tal-Unjoni naqas bejn l-2007 u l-2009 u mbagħad reġa' żdied għal kważi l-istess livell bħal tal-2007. L-industrija tal-Unjoni tilfet kważi 12-il punt perċentwali tas-sehem mis-suq matul il-perijodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet ikkonċernati rnexxielhom iżommu sehemhom mis-suq stabbli.
4.8. L-impjiegi
(82)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas b'7 % bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 8
2007
2008
2009
PIR
Il-prodott tal-impjiegi kkonċernat (persuni)
954
1 007
863
886
Indiċi (2007 = 100)
100
106
90
93
Sors: Makrodejta
4.9. Il-produttività
(83)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott għal kull persuna impjegata kull sena, naqset b'10 % bejn l-2007 u l-PIR. Din laħqet l-aktar livell baxx tagħha fl-2009, qabel ma rkuprat matul il-PIR.
Tabella 9
2007
2008
2009
PIR
Il-produttività (tunnellati għal kull impjegat)
78,1
69
65,3
70,2
Indiċi (2007 = 100)
100
88
84
90
Sors: Makrodejta
4.10. Il-prezzijiet tal-bejgħ u l-fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(84)
Il-prezzijiet tal-bejgħ unitarji tal-industrija tal-Unjoni wrew xejra sinifikanti għan-niżla bejn l-2007 u l-2009 meta naqsu b'50 %. Dan kien parzjalment minħabba tnaqqis sinifikanti fl-ispejjeż tal-materja prima użata biex jiġu prodotti l-SSF. Madankollu, meta mqabbla mas-sena 2009, il-prezzijiet tal-bejgħ irkupraw matul il-PIR imma xorta kienu 35 % ikta baxxi meta mqabbla ma’ dawk prevalenti fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat.
(85)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ bejn l-2007 u l-2009 rriflettiet parzjalment l-impatt tal-kriżi ekonomika li wassal għal tnaqqis fl-ispejjeż bi 28 % f'dak il-perijodu. Dan it-tnaqqis irrifletta l-iktar l-iżvilupp tal-prezz tan-nikil, il-materja prima ewlenija użata fil-profuzzjoni tal-qfieli tal-azzar li ma jissaddadx. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li anke jekk il-kriżi finanzjarja kellha impatt negattiv fuq il-prezzijiet tal-bejgħ, kien hemm ukoll pressjoni applikata fuq il-prezz għat-tipi ta’ prodotti ewlenin immanifatturati u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni li kienet obbligata tnaqqas il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha iktar mit-tnaqqis fl-ispejjeż. Dan wassal għal deterjorament sinifikanti tar-rendiment tal-industrija tal-Unjoni matul dan il-perijodu. Anke jekk il-prezzijiet tal-bejgħ ikunu żdiedu matul il-PIR meta mqabbla mal-2009, il-livell tagħhom ma kienx biżżejjed biex ikopri l-ispejjeż kollha u jippermetti lill-industrija tal-Unjoni tagħmel marġni raġjonevoli ta’ profitt.
(86)
Il-prezzijiet tal-bejgħ irrappurtati fit-tabella hawn taħt huma prezzijiet medji għal kull tunnellata li fil-biċċa l-kbira jiddependu fuq it-taħlita tal-prodott. Kif spjegat fil-premessa (73), il-prezzijiet f'ċerti kategoriji ta’ SSF jistgħu jvarjaw anke sa 30 darba.
Tabella 10
2007
2008
2009
PIR
Prezz medju tal-bejgħ (EUR/tunnellata)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indiċi (2007 = 100)
100
76
50
65
Sors: Mikrodejta
4.11. Il-pagi
(87)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-paga medja għal kull impjegat naqset bi 12 %.
Tabella 11
2007
2008
2009
PIR
L-ispejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (000 EUR)
47
44
41
42
Indiċi (2007 = 100)
100
94
87
88
Sors: Mikrodejta
4.12. L-investimenti
(88)
Fl-2008 l-industrija tal-Unjoni investiet bil-kbir fil-produzzjoni tal-SSF, meta mqabbla mas-snin l-oħrajn koperti mill-perijodu kkunsidrat. Wara din is-sena l-investimenti naqsu.
Tabella 12
2007
2008
2009
PIR
Investimenti netti (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indiċi (2007 = 100)
100
395
123
92
Sors: Mikrodejta
4.13. Il-profittabbiltà u r-redditu mill-investimenti
(89)
Kif imsemmi fil-premessa (85) hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li anke jekk it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ irriflettew parzjalment it-tnaqqis fl-ispejjeż, il-prezz tal-industrija tal-Unjoni kienet taħt il-pressjoni ġejja mill-importazzjonijiet tal-SSF u ma kienx jippermetti li jkunu koperti l-ispejjeż kollha mġarrba fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-SSF. Dan wassal għal deterjorament sinifikanti tal-profittabbiltà, li kienet pożittiva fl-2007, u negattiva minn hemm 'il quddiem kif jidher fit-tabella hawn taħt.
(90)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) naqas b'mod sinifikanti minn livell ta’ 29 % fl-2007 għal -17 % fil-PIR.
Tabella 13
2007
2008
2009
PIR
Il-Profitt Nett tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
ROI (profitt nett f'% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Sors: Mikrodejta
4.14. Il-likwidità u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(91)
Il-likwidità netta mill-attivitajiet operattivi naqset b'mod sinifikanti matul il-perijodu kkunsidrat. Din laħqet l-aktar livell baxx tagħha fl-2009 u wara żdiedet kemm kemm. Madankollu, il-likwidità fil-PIR kienet għadha wisq iktar baxxa milli fl-2007.
Tabella 14
2007
2008
2009
PIR
Likwidità (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indiċi (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Sors: Mikrodejta
4.15. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(92)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ id-dumping kompla f'livelli ta’ minn 13,6 % sa 61,8 % għar-RPĊ u minn 14 % sa 50 % għat-Tajwan, abbażi kemm tad-dejta miksuba mit-talba għal reviżjoni u tal-uniku produttur esportatur li kkoopera fit-Tajwan. L-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini ta’ dumping ta’ bħalissa ma jistax jitqies bħala wieħed negliġibbli.
4.16. L-irkupru mill-effetti tad-dumping li sar fil-passat
(93)
Kważi l-indikaturi kollha eżaminati wrew deterjorament fil-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni wara s-sena 2007. Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu kemm kemm u rnexxielhom iżommu sehemhom mis-suq stabbli. Fl-2009, meta l-kriżi finanzjarja laqtet id-domanda kumplessiva fl-Unjoni u l-prezzijiet tal-bejgħ kienu taħt pressjoni, il-produtturi tal-Unjoni tilfu parti sostanzjali tal-klijenti tagħhom. Xi produtturi tal-Unjoni biss kienu kapaċi jżidu l-volumi tal-produzzjoni tagħhom billi jipproduċu tipi oħra ta’ qfieli (eż. qfieli tal-azzar tal-karbonju) u setgħu jibbenefikaw minn ekonomiji ta’ skala u b'hekk jikkumpensaw għall-volum tal-bejgħ mitluf imġarrab fin-negozju tal-SSF. Fl-istess ħin, il-produtturi tal-Unjoni għamlu sforzi biex iżidu l-investimenti tagħhom biex jipproduċu b'mod iktar effiċjenti. Matul il-PIR, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha ttejjeb ir-rendiment tagħha, għalkemm baqgħet tagħmel it-telf. x'aktarx li l-qagħda mhux se tmur għall-aħjar meta jitqies il-livell baxx ħafna tat-tbassir tal-użu tal-kapaċità.
5. L-impatt tal-importazzjonijiet iddampjati u fatturi oħra
5.1. L-impatt tal-importazzjonijiet iddampjati
(94)
L-investigazzjoni wriet li minkejja l-miżuri fis-seħħ u t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet mir-RPĊ u mit-Tajwan żdiedu kemm kemm matul il-perijodu kkunsidrat, żammew sehemhom mis-suq stabbli.
(95)
Kif deskritt fil-premessa (73) ma kienx possibbli li jsir tqabbil ta’ valur fil-prezz bejn il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni fid-dawl tan-nuqqas ta’ informazzjoni dwar it-tipi esportati mill-produtturi esportaturi mir-RPĊ u Tajwaniżi u l-varjazzjoni kbira fil-prezzijiet tat-tipi ta’ prodotti differenti fi ħdan dan il-prezz medju. Fil-fatt, ma setax isir tqabbil ta’ valur tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-uniku produttur Tajwaniż li kkoopera mal-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, peress li ma kien hemm l-ebda tqabbil ta’ tipi ta’ prodotti simili.
(96)
Wara l-iżvelar finali, il-produttur Tajwaniż li kkoopera, imsemmi fil-premessa (22), sostna li l-esportazzjonijiet tiegħu ma kkawżaw l-ebda ħsara lill-applikant, peress li hu jipproduċi tipi ta’ SSF li huma prodotti biss minn ftit produtturi tal-Unjoni fi kwantitajiet limitati. F'dan ir-rigward ta’ min jinnota, l-ewwel nett, li l-valutazzjoni tal-ħsara ssir għall-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi u mhux għall-applikant. It-tieni, hemm miżuri fis-seħħ għall-kamp tal-applikazzjoni tal-prodott kif definit fl-investigazzjoni oriġinali, u kif spjegat fil-premessa (21) mhuwiex possibbli li jiġi mmodifikat il-kamp tal-applikazzjoni tal-prodott fil-kuntest ta’ reviżjoni ta’ skadenza.
5.2. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(97)
Minħabba l-kundizzjonijiet ekonomiċi pożittivi prevalenti fl-industrija tal-azzar u l-industriji relatati fl-2007, l-industrija tal-Unjoni kienet f'kundizzjoni ekonomika relattivament tajba meta l-kriżi ekonomika bdiet fl-aħħar tal-2008. Anke meta s-suq staġna, b'mod partikolari fl-2009, xi produtturi tal-Unjoni komplew l-investimenti tagħhom biex jibdlu makkinarju u tagħmir obsolet sabiex jitniżżel il-prezz tal-produzzjoni u jkunu iktar kompetittivi kontra l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati u ż-żieda ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx minn pajjiżi terzi. Barra minn hekk, meta kien perċepit tnaqqis fid-domanda, il-produtturi tal-Unjoni kienu kkonfrontati wkoll b'setgħa ta’ negozjar qawwija minn distributuri kbar li bdew jagħmlu pressjoni ikbar fuq il-prezzijiet u dan ħalla impatt negattiv fuq il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
5.3. L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(98)
L-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ġie analizzat ukoll. Il-volum tal-importazzjoni kkombinat tagħhom żdied b'26 % matul il-perijodu kkunsidrat, minn madwar 52 000 tunnellata għal madwar 66 000 tunnellata. Fl-istess ħin il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu bi 28 % matul il-perijodu kkunsidrat u għaldaqstant sehemhom mis-suq żdied minn 42,5 % fl-2007 għal 54,2 % fil-PIR.
(99)
Il-parti l-kbira tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra dehru li kienu mill-Indja, mill-Filippini u mill-Malasja. L-importazzjonijiet minn it-tliet pajjiżi jammontaw għal sehem mis-suq totali ta’ madwar 36 % fil-PIR.
(100)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Indja, dawn żdiedu b'141 % matul il-perijodu kkunsidrat, minn madwar 8 000 tunnellata fl-2007 għal madwar 20 000 tunnellata fil-PIR. Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu bi 32 % matul l-istess perijodu u kienu wisq 'l isfel mill-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fil-PIR. Għaldaqstant, l-esportaturi Indjani żiedu sehemhom mis-suq minn 6,7 % fl-2007 għal 16,4 % fil-PIR.
(101)
L-importazzjonijiet mill-Filippini wrew xejra simili minn dawk mill-Indja u żdiedu b'129 % matul il-perijodu kkunsidrat, minn madwar 6 000 tunnellata fl-2007 għal madwar 14 000 tunnellata fil-PIR. Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu bi 38 % matul l-istess perijodu u kienu wisq 'l isfel mill-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fil-PIR. Għaldaqstant, is-sehem mis-suq tal-Filippini żdied minn 4,9 % fl-2007 għal 11,4 % fil-PIR.
(102)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Malasja, għalkemm kien hemm xejra nieżla fl-importazzjonijiet matul il-perijodu kkunsidrat (-27 %), l-esportaturi Malasjani xorta kellhom sehem mis-suq ta’ 8,2 % fil-PIR. Barra minn hekk, skont id-dejta tal-Eurostat, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Malasja kienu ogħla minn dawk mill-pajjiżi kkonċernati fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat, madankollu, fit-tieni parti, il-prezzijiet kienu wisq iktar baxxi.
(103)
Għaldaqstant, jidher li l-esportaturi minn pajjiżi terzi oħra, b'mod partikolari mill-Indja, il-Filippini u l-Malasja, approfittaw mill-eżistenza tal-miżuri anti-dumping kontra r-RPĊ u t-Tajwan. Fit-tieni parti tal-perijodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet Indjani u Filippini żdiedu aktar mid-doppju bi prezzijiet taħt dawk tar-RPĊ u tat-Tajwan, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Malasja wrew xejra li jonqsu. Il-pressjoni addizzjonali fuq il-prezz kellha impatt negattiv ulterjuri fuq l-industrija tal-Unjoni li rat il-profitti tagħha u indikaturi finanzjarji oħra juru xejra negattiva sew mill-2008 'il quddiem. Għalhekk, l-iżvilupp tal-importazzjonijiet partikolarment mill-Indja u l-Filippini ċertament ikkontribwixxa għat-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni u l-iżvilupp negattiv tal-qagħda finanzjarja tagħha.
Tabella 15
2007
2008
2009
PIR
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (tunnellati)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indiċi (2007 = 100)
100
111
96
126
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (EUR/tunnellata)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indiċi (2007 = 100)
100
86
75
72
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Indja (tunnellati)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indiċi (2007 = 100)
100
165
203
241
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Il-prezz tal-importazzjoni mill-Indja (EUR/tunnellata)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indiċi (2007 = 100)
100
81
67
68
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Filippini (tunnellati)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indiċi (2007 = 100)
100
117
89
229
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Filippini
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Filippini (EUR/tunnellata)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indiċi (2007 = 100)
100
82
61
62
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Malasja (tunnellati)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indiċi (2007 = 100)
100
101
72
73
Sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mill-Malasja
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Malasja (EUR/tunnellata)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indiċi (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklużjoni
(104)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni baqa' pjuttost stabbli matul il-perijodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni tilfet 25 % tal-volum tal-bejgħ totali fl-Unjoni matul l-istess perijodu, li jwassal għal telf tas-sehem mis-suq minn 50,6 % fl-2007 għal 38,6 % fil-PIR. Fl-istess ħin, l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati rnexxielhom iżommu sehemhom mis-suq stabbli.
(105)
Bejn l-2007 u l-PIR, u minkejja l-eżistenza tal-miżuri anti-dumping, ħafna mill-indikaturi tal-ħsara żviluppaw b'mod negattiv: il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ naqsu bi 17 % u 25 % rispettivament, il-kapaċità u l-użu tal-kapaċità naqsu u ġew segwiti bi tnaqqis fil-livelli tal-impjiegi u tal-produttività. Il-profittabbiltà naqset minn 7 % fl-2007 għal -3 % fil-PIR u l-likwidità wriet xejra negattiva simili.
(106)
Ġie konkluż li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat kumplessivament matul il-perijodu kkunsidrat u li l-industrija tal-Unjoni kienet f'qagħda fraġli fl-aħħar tal-PIR, meta l-isforzi tagħha biex iżżomm il-volumi tal-bejgħ u livell suffiċjenti tal-prezzijiet kienu mxekkla bil-preżenza akbar tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati kif ukoll mill-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi minn pajjiżi terzi oħra.
F. IL-PROBABBILTÀ TAT-TKOMPLIJA TAL-ĦSARA
1. Ir-relazzjoni bejn il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tal-pajjiżi kkonċernati lejn pajjiżi terzi u l-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(107)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-esportaturi mir-RPĊ, ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli rigward il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn swieq oħra. Fir-rigward tat-Tajwan, abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kumpaniji vverifikati, il-prezzijiet medji tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi huma iktar baxxi minn dawk mitluba mis-suq tal-Unjoni. Għalhekk tqies li jekk il-miżuri jiskadu, l-esportaturi Tajwaniżi jkollhom inċentiv li jdawru l-kwantitajiet sinifikanti ta’ esportazzjonijiet minn pajjiż terzi oħra lejn is-suq iktar attraenti tal-Unjoni.
2. Kapaċità mhux użata fil-pajjiżi kkonċernati
(108)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli jidher li hemm kapaċità ta’ produzzjoni kbira disponibbli kemm fir-RPĊ u kemm fit-Tajwan u ż-żewġ pajjiżi għandhom il-kapaċità li jżidu malajr il-volumi tal-produzzjoni tagħhom. F'dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid u tal-azzar mir-RPĊ fl-2009 (8) wasslet għal waqgħa fl-importazzjonijiet mir-RPĊ u lliberat kapaċità li setgħet tintuża fil-produzzjoni ta’ SSF. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li investigazzjoni ta’ evażjoni konkluża reċentement estendiet il-miżuri imposti fuq ċerti qfieli tal-ħadid u l-azzar li joriġinaw mir-RPĊ għal importazzjonijiet konsenjati mill-Malasja (9). Għalhekk, il-kapaċità li l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-UE jiżdiedu b'mod sinifikanti teżisti, b'mod partikolari għaliex ma hemm l-ebda indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu xi produzzjoni addizzjonali.
3. Konklużjoni
(109)
Huwa ċar li l-produtturi fil-pajjiżi kkonċernati għandhom il-potenzjal li jżidu l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom b'mod sinifikanti lejn is-suq tal-UE. Barra minn hekk, fir-rigward tat-Tajwan, jidher li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi huma iktar baxxi minn dawk mitluba mis-suq tal-Unjoni, b'hekk tiżdied il-possibbiltà li parti mill-esportazzjonijiet tal-pajjiżi terzi tiddawwar lejn is-suq tal-UE fin-nuqqas tal-miżuri. Dan, bil-probabbiltà kollha, jħalli impatt negattiv fuq il-qagħda ekonomika tal-industrijat tal-Unjoni.
(110)
Kif intwera hawn fuq, il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni tibqa' vulnerabbli. Jekk l-industrija tal-Unjoni tkun esposta għal żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati bi prezzijiet iddampjati, dan x'aktarx li jwassal għal deterjorament ulterjuri tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha, kif ukoll għal deterjorament konsegwenti tal-qagħda finanzjarja tagħha. Fuq din il-bażi, huwa għalhekk konkluż li r-revoka tal-miżuri fil-probabbiltà kollha twassal għal aggravazzjoni tal-qagħda diġà fraġli, u għat-tkomplija tal-ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(111)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni bħala entità. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità biex jikkummentaw b'konformità mal-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(112)
Ta' min ifakkar li, fl-investigazzjoni oriġinali, l-impożizzjoni tal-miżuri tqieset li ma kinitx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b'hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-anti-dumping eżistenti.
(113)
Abbażi ta’ dan ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping dannuż, jeżistux raġunijiet konvinċenti li għandhom iwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f'dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(114)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan kien ikkonfermat mill-qagħda ekonomika pjuttost b'saħħitha osservata fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat. Madankollu, matul il-perijodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni tilfet volum ta’ bejgħ u sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-bejgħ naqsu filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu kemm kemm minkejja l-miżuri fis-seħħ. Matul l-istess perijodu l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat u bdiet tagħmel it-telf. Mingħajr l-eżistenza tal-miżuri, l-industrija tal-Unjoni, bil-probabbiltà kollha, tkun f'qagħda terġa' agħar.
3. Interess tal-importaturi/utenti
(115)
L-ebda wieħed mill-20 utent ikkuntattjat ma resaq biex jikkoopera. Ta' min ifakkar li fl-investigazzjoni oriġinali, ikkoopera biss utent wieħed u ġie konkluż li l-utenti setgħu jiksbu l-prodott investigat mhux biss mill-pajjiżi kkonċernati imma wkoll minn sorsi ta’ provvista oħrajn. Barra minn hekk, minħabba l-impatt marġinali tal-SSF fuq l-ispejjeż tal-prodotti li jiġu wara fil-katina tas-suq, ġie konkluż li l-miżuri ma jolqtux b'mod ħażin lill-industrija tal-utenti.
(116)
Importatur wieħed biss minn tlieta fil-kampjun wieġeb il-kwestjonarju. Sehmu mill-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati kien limitat ħafna u ammonta għal 1,1 % matul il-PIR. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-importatur iġġenera profittabbiltà b'saħħitha (bejn 5 % u 10 %) filwaqt li s-sehem mill-prodott ikkonċernat meta mqabbel mal-attività kollha tal-kumpanija kienet ta’ inqas minn 10 %. Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż li t-tkomplija tal-miżuri jista' jkollha impatt limitat ħafna fuq dan l-importatur.
4. Konklużjoni
(117)
Minħabba li ntqal hawn fuq, ġie konkuż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping ta’ bħalissa.
H. MIŻURI ANTI-DUMPING
(118)
Il-partijiet kollha ngħarrfu bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perijodu biex jibagħtu l-kummenti tagħhom wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien ġustifikat.
(119)
Minn dan isegwi li, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi ta’ qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tiegħu li joriġinaw mir-RPĊ u mit-Tajwan, imposti mir-Regolament (KE) Nru 1890/2005, għandhom jinżammu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'dan huwa impost dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom, li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċi NM 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70 li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju tal-anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti mmanufatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Il-kumpaniji
Rata ta’ dazju AD (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
RPĊ
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Il-kumpaniji l-oħra kollha
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
15,8
A649
Il-kumpaniji l-oħra kollha
23,6
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Jannar 2012.