NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1177/2011
ze dne 8. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie, jak stanoví Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by měla vést k dodržování hlavních zásad, jimiž jsou stabilní ceny, zdravé veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu původně sestával z nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3), nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4) a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (5). Nařízení (ES) č. 1466/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1055/2005 (6) a nařízení (ES) č. 1467/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1056/2005 (7). Kromě toho byla dne 20. března 2005 přijata zpráva Rady s názvem „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ (8).
(3)
Cílem Paktu o stabilitě a růstu jsou zdravé a udržitelné veřejné finance, jakožto prostředek posilující podmínky pro stabilitu cen a silný udržitelný růst podpořený finanční stabilitou, což napomůže k dosažení cílů Unie v oblasti udržitelného růstu a zaměstnanosti.
(4)
Zkušenosti získané a chyby učiněné v průběhu prvního desetiletí hospodářské a měnové unie ukazují, že je třeba v Unii zdokonalit správu ekonomických záležitostí, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na pevnějším rámci pro dohled nad vnitrostátními hospodářskými politikami na úrovni Unie.
(5)
V souladu s vysokým stupněm integrace ekonomik členských států v rámci Unie, a zejména v eurozóně, je třeba posílit společný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to i pokud jde o dokonalejší rozpočtový dohled.
(6)
Zdokonalený rámec pro správu ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a soudržných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik a o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), o pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika.
(7)
Úspěšné vytvoření a zachování dynamického vnitřního trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(8)
Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měly doplňovat a podporovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z propojení těchto jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(9)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat i užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, jemuž je určeno rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU nebo rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na této výměně názorů je dobrovolná.
(10)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupů posíleného dohledu, pokud jde o posuzování jednotlivých členských států, sledování, mise na místě, doporučení a varování.
(11)
Rada a Komise by při uplatňování tohoto nařízení měly náležitě přihlížet ke všem relevantním faktorům a k hospodářské a rozpočtové situaci příslušných členských států.
(12)
Pravidla týkající se rozpočtové kázně by měla být posílena zejména kladením většího důrazu na výši a vývoj zadlužení a celkovou udržitelnost. Je nutné posílit rovněž mechanismy zajišťující soulad s těmito pravidly a prosazování těchto pravidel.
(13)
Provádění stávajícího postupu při nadměrném schodku na základě kritéria schodku i kritéria dluhu vyžaduje doporučenou číselnou hodnotu zohledňující hospodářský cyklus, pomocí níž by bylo možné posoudit, zda poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) dostatečně klesá a uspokojivým tempem se blíží referenční hodnotě.
Mělo by být zavedeno přechodné období, které by členským státům, vůči nimž bude v době přijetí tohoto nařízení uplatňován postup při nadměrném schodku, umožnilo upravit vlastní politiky tak, aby byla dodržena doporučená číselná hodnota pro snižování dluhu. Stejnou možnost by měly mít také členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program Unie nebo Mezinárodního měnového fondu.
(14)
Nedodržení doporučené číselné hodnoty pro snižování dluhu by nemělo být postačující ke konstatování existence nadměrného schodku; při tomto zjišťování by se měly zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. K vyloučení existence nadměrného schodku na základě kritéria dluhu může zejména postačovat posouzení toho, jaký vliv mají cyklus a struktura vnitřní dynamiky dluhu na vývoj dluhu.
(15)
Při zjišťování existence nadměrného schodku na základě kritéria schodku a postupu tohoto zjišťování je třeba zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu.
(16)
Při zohledňování systémových důchodových reforem jakožto jednoho z rozhodujících faktorů je třeba zvážit především to, zda tyto reformy posílí dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jako celku, aniž by současně zvýšily rizika týkající se střednědobé rozpočtové pozice.
(17)
Ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by měla být přiměřeně zohledněna kvalita vnitrostátního rozpočtového rámce, neboť právě on hraje rozhodující úlohu při podpoře fiskální konsolidace a udržitelných veřejných financí. V tomto zohlednění by měly být zahrnuty minimální požadavky stanovené ve směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (9) a další dohodnuté žádoucí požadavky týkající se fiskální kázně.
(18)
Aby bylo možno sledovat dodržování doporučení a výzev Rady k odstranění nadměrného schodku, je třeba, aby v nich byly uvedeny roční rozpočtové cíle, které jsou v souladu s požadovaným fiskálním zlepšením v cyklicky očištěném vyjádření, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření. V tomto kontextu by měla být roční doporučená hodnota 0,5 % HDP chápána jako průměrný roční údaj.
(19)
Účinnost opatření bude možné lépe posoudit, bude-li referenční hodnotou dodržení cílů veřejných výdajů v kombinaci s prováděním plánovaných specifických opatření na straně příjmů.
(20)
Při posuzování toho, zda by měla být prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, je třeba zvláště zohlednit prudký hospodářský propad v eurozóně nebo v Unii jako celku, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.
(21)
Je vhodné důsledněji uplatňovat finanční sankce stanovené v čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU tak, aby se staly skutečným stimulem pro dodržování výzev podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(22)
Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro členské státy, jejichž měnou je euro, měly by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU stanoveny sankce vycházející z pravidel a zabezpečující spravedlivé, včasné a účinné mechanismy pro zajištění souladu s Paktem o stabilitě a růstu.
(23)
Pokuty uvedené v tomto nařízení představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a měly by být účelově vázány pro potřeby mechanismu stability pro poskytování finanční pomoci, který vytvoří členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku.
(24)
Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1467/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování Evropské unie a nahrazení nařízení Rady (ES) č. 3605/93 (10) nařízením Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (11).
(25)
Nařízení (ES) č. 1467/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1467/97 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení obsahuje ustanovení k urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku. Cílem postupu při nadměrném schodku je zabránit vzniku nadměrných schodků veřejných financí, a pokud již k jejich vzniku dojde, napomoci jejich rychlému odstranění, přičemž dodržování rozpočtové kázně je posuzováno na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu.
2. Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí ty členské státy, jejichž měnou je euro.“
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Překročení schodku veřejných financí nad referenční hodnotu se podle čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotčený členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo pokud vznikne v důsledku prudkého hospodářského propadu.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a Pokud poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) překračuje referenční hodnotu, je třeba jej považovat v souladu s čl. 126 odst. 2 písm. b) Smlouvy o fungování EU za dostatečně se snižující a uspokojivým tempem se blížící k referenční hodnotě, jestliže se rozdíl vzhledem k referenční hodnotě snižoval za předchozí tři roky průměrným tempem jedné dvacetiny za rok, což je doporučená hodnota, přičemž se vychází ze změn za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici.
Požadavek týkající se kritéria dluhu se rovněž považuje za splněný, pokud rozpočtové předpovědi Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. V případě členského státu, vůči němuž je ke dni 8. listopadu 2011 uplatňován postup při nadměrném schodku, se po dobu tří let od odstranění nadměrného schodku považuje požadavek týkající se kritéria dluhu za splněný, pokud daný členský stát na základě posouzení v rámci stanoviska Rady k jeho programu stability nebo konvergenčnímu programu dosahuje dostatečného pokroku k dodržení tohoto kritéria.
Při uplatňování doporučené hodnoty pro úpravu dluhového poměru by se mělo zohlednit působení cyklu na tempo snižování dluhu.“;
c)
odstavce 3 až 7 se nahrazují tímto:
„3. Při vypracování zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Komise ke všem rozhodujícím faktorům stanoveným v uvedeném článku, pokud významným způsobem ovlivňují posouzení toho, nakolik dotčený členský stát dodržuje kritéria schodku a dluhu. Zpráva musí náležitě odrážet:
a)
vývoj střednědobé hospodářské situace, zejména potenciální růst, včetně toho, v jaké míře se na něm podílí práce, akumulace kapitálu a celková produktivita faktorů, dále cyklický vývoj a stav čistých úspor soukromého sektoru;
b)
vývoj střednědobé rozpočtové situace, včetně zejména výsledků v přibližování se střednědobému rozpočtovému cíli, výše primárního salda a vývoje běžných i kapitálových primárních výdajů, provádění politik souvisejících s prevencí a nápravou nadměrné makroekonomické nerovnováhy, provádění politik souvisejících se společnou strategií růstu v Unii a celkovým zdravím veřejných financí, zejména účinnosti rozpočtových rámců členských států;
c)
vývoj střednědobé situace veřejného dluhu, jeho dynamiku a udržitelnost, včetně zejména rizikových faktorů včetně struktury splatnosti a měnové denominace dluhu, vnitřní dynamiky dluhu a její struktury, kumulované rezervy a dalších finančních aktiv; záruk, zejména v souvislosti s finančním sektorem; a veškerých implicitních závazků v důsledku stárnutí obyvatelstva a soukromého zadlužení, pokud by to mohlo představovat podmíněný implicitní závazek pro vládu.
Komise dále věnuje patřičnou a jednoznačnou pozornost všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost: finančním příspěvkům na podporu mezinárodní solidarity a dosažení cílů politik Unie; dluhu vzniklému z důvodu dvoustranné a mnohostranné pomoci mezi členskými státy v souvislosti se zajišťováním finanční stability a dluhu vzniklému v souvislosti s operacemi finanční stabilizace během závažných finančních turbulencí.
4. Rada a Komise provedou vyvážené celkové hodnocení všech rozhodujících faktorů, konkrétně do jaké míry tyto faktory působí při posuzování souladu s kritérii schodku nebo dluhu jako negativní nebo pozitivní. Pokud při hodnocení souladu na základě kritéria schodku překročí poměr veřejného dluhu k HDP referenční hodnotu, budou tyto faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 4, 5 a 6 Smlouvy o fungování EU pouze v případě, že jsou zcela splněny dvě současně platné zásadní podmínky, a to že předtím, než jsou tyto rozhodující faktory zohledněny, zůstává schodek veřejných financí blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.
Tyto faktory se však v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zohlední při posuzování souladu na základě kritéria dluhu.
5. Při hodnocení dodržování kritéria schodku a kritéria dluhu a při následných krocích v rámci postupu při nadměrném schodku věnuje Rada a Komise náležitou pozornost provádění reforem důchodových systémů zavádějících vícepilířový systém, který obsahuje povinný plně fondově financovaný pilíř, a čistým nákladům na veřejně spravovaný pilíř. V úvahu je třeba vzít zejména vlastnosti celého důchodového systému z reformy vzešlého, konkrétně to, zda podporuje dlouhodobou udržitelnost, aniž by zároveň zvyšoval rizika pro střednědobou rozpočtovou pozici.
6. Pokud Rada na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že v členském státě existuje nadměrný schodek, Rada a Komise v následujících fázích postupu podle uvedeného článku Smlouvy o fungování EU vezmou v úvahu rozhodující faktory uvedené v odstavci 3 tohoto článku, pokud mají vliv na situaci dotčeného členského státu, včetně faktorů uvedených v čl. 3 odst. 5 a v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, zejména při stanovování lhůty pro nápravu nadměrného schodku a při případném prodlužování této lhůty. Tyto rozhodující faktory se však neberou v úvahu pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU.
7. V případě členských států, u nichž je překročení referenční hodnoty schodku výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Rada a Komise při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku rovněž k nákladům na reformu, pokud schodek výrazně nepřevyšuje úroveň, kterou lze považovat za blízkou referenční hodnotě, a dluhový poměr nepřekračuje referenční hodnotu, za podmínky, že celková udržitelnost veřejných financí zůstává zachována. Čisté náklady se berou v úvahu rovněž pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU, pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě.“
3)
Vkládá se nový oddíl, který zní:
„ODDÍL 1 A
HOSPODÁŘSKÝ DIALOG
Článek 2a
1. V zájmu prohloubení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a popřípadě také předsedu Evropské rady nebo předsedu Euroskupiny k vystoupení v tomto výboru za účelem projednání rozhodnutí Rady na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzvy Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Očekává se, že Rada se bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise nebo svůj postoj veřejně vysvětlí.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se daná rozhodnutí, doporučení nebo výzvy týkají, aby se výměny názorů zúčastnil.
2. Rada a Komise pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.“
4)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pokud Komise s plným přihlédnutím ke stanovisku uvedenému v odstavci 1 usoudí, že nadměrný schodek existuje, předloží v souladu s čl. 126 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování EU stanovisko a návrh Radě a informuje Evropský parlament o této skutečnosti.“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009“;
c)
odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4. Doporučení Rady podané v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření. Pokud to vyžaduje závažnost situace, může být lhůta pro přijetí účinných opatření stanovena na tři měsíce. Doporučení Rady také stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, jež musí být ukončeno v roce následujícím po roce zjištění schodku, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Ve svém doporučení Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení.
4a Ve lhůtě stanovené v odstavci 4 podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady, a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
5. Pokud byla v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v tomto revidovaném doporučení zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz v doporučení posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
5)
V článku 4 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Jestliže se zjistí, že nebyla přijata žádná účinná opatření, učiní Rada své případné rozhodnutí podle 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zveřejnit přijatá doporučení neprodleně po uplynutí lhůty stanovené v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydaná v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 3 odst. 4a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu.
Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistí, že dotčený členský stát nepřijal účinná opatření, podá o tom zprávu Evropské radě.“
6)
V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Případné rozhodnutí Rady vyzývající dotčený zúčastněný členský stát, aby přijal opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, se přijme do dvou měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření. Ve výzvě Rada členský stát požádá, aby dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě. Rada rovněž uvede opatření přispívající k dosažení těchto cílů.
1a Po výzvě Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na tuto výzvu. Aby mohla Rada v případě potřeby přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, obsahuje zpráva cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
2. Pokud byla v souladu s výzvou podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v této revidované výzvě zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz ve výzvě posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
7)
Články 6 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 6
1. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její výzvu vydanou v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 5 odst. 1a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu. Zohledňuje se výsledek kontrolní mise vykonané Komisí v souladu s článkem 10a tohoto nařízení.
2. Pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, uloží Rada sankce podle uvedeného článku. Takové rozhodnutí se přijme nejpozději do čtyř měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzývajícího dotčený zúčastněný členský stát, aby učinil opatření.
Článek 7
Pokud se zúčastněný členský stát nepodřídí jednotlivým aktům, které Rada postupně přijme v souladu s čl. 126 odst. 7 a 9 Smlouvy o fungování EU, je rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o uložení sankcí přijato zpravidla do šestnácti měsíců ode dne oznámení podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009. V případě, že se uplatní čl. 3 odst. 5 nebo čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, šestnáctiměsíční lhůta se odpovídajícím způsobem změní. V případě záměrně plánovaného schodku, o kterém Rada rozhodne, že je nadměrný, se použije zrychlené řízení.
Článek 8
Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí se přijme nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009. Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU zrušit některá nebo všechna svá rozhodnutí se přijme co nejdříve, v každém případě však nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009.“
8)
V čl. 9 odst. 3 se odkaz na „článek 6“ nahrazuje odkazem na „čl. 6 odst. 2“.
9)
Článek 10 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Rada a Komise pravidelně sledují provádění opatření:“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „nařízení (ES) č. 479/2009“.
10)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 10a
1. Komise zajistí nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména provádí mise s cílem zhodnotit aktuální hospodářskou situaci v členském státě a zjistit, zda existují rizika či obtíže při naplňování cílů tohoto nařízení.
2. U členských států, kterým byla vydána doporučení a výzvy v návaznosti na rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 a rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, je možné pro účely sledování na místě provádět posílený dohled. Dotčené členské státy předloží veškeré informace, které jsou nezbytné pro přípravu a provedení mise.
3. Komise může přizvat zástupce Evropské centrální banky k účasti na kontrolních misích v členském státě, jehož měnou je euro nebo který se účastní Dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (12) (ERM II).
4. Komise podá o výsledcích mise uvedené v odstavci 2 zprávu Radě a může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.
5. V případě kontrolní mise podle odstavce 2 předá Komise dotčenému členskému státu svá předběžná zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
11)
Články 11 a 12 se nahrazují tímto:
„Článek 11
Kdykoli Rada podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU rozhodne o uložení sankcí vůči zúčastněnému členskému státu, vyžaduje se zpravidla pokuta. Rada může rozhodnout o doplnění této pokuty jinými opatřeními podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Článek 12
1. Pokuta se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Pohyblivá složka se rovná jedné desetině absolutní hodnoty rozdílu mezi saldem vyjádřeným v procentech HDP za předchozí rok a buď referenční hodnotou pro saldo veřejných financí, nebo v případě, že nedodržení rozpočtové kázně zahrnuje kritérium dluhu, saldem veřejných financí vyjádřeným v procentech HDP, kterého mělo být dosaženo ve stejném roce podle výzvy vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý rok následující po roce, kdy byla uložena pokuta, dokud není rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zrušeno, Rada hodnotí, zda dotčený zúčastněný členský stát přijal účinná opatření v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. Při tomto každoročním hodnocení rozhodne Rada v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí, jestliže se dotčený zúčastněný členský stát nepodřídil výzvě Rady. Pokud Rada rozhodne o uložení další pokuty, vypočítává se stejným způsobem jako pohyblivá složka pokuty uvedená v odstavci 1.
3. Žádná jednotlivá pokuta podle odstavců 1 a 2 nesmí překročit 0,5 % HDP.“
12)
Článek 13 se zrušuje a odkaz na něj se v článku 15 nahrazuje odkazem na „článek 12“.
13)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Pokuty uvedené v článku 12 představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a jsou účelově vázány pro potřeby Evropského nástroje finanční stability. V okamžiku, kdy zúčastněné členské státy vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, budou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto mechanismu.“
14)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let Komise zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
V této zprávě mimo jiné posoudí:
a)
účinnost tohoto nařízení;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2. Bude-li to vhodné, přiloží ke zprávě uvedené v odstavci 1návrh změn tohoto nařízení.
3. Zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě.“
15)
V celém nařízení (ES) č. 1467/97 se všechny odkazy na „článek 104 Smlouvy“ nahrazují odkazy na „článek 126 Smlouvy o fungování EU.“
16)
V odstavci 2 přílohy se odkazy na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 3605/93“ ve sloupci I nahrazují odkazy na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1177/2011
tat-8 ta’ Novembru 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1467/97 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 126(14) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Il-koordinazzjoni tal-linji ta’ politika ekonomika tal-Istati Membri fl-Unjoni, kif stipulat mit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), għandha twassal għal konformità mal-prinċipji ta’ gwida ta’ prezzijiet stabbli, finanzi pubbliċi u kondizzjonijiet monetarji sodi u bilanċ ta’ pagamenti sostenibbli.
(2)
Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir (SGP) inizjalment kien jikkonsisti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1466/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ta’ pożizzjonijiet ta’ budget u l-koordinazzjoni ta’ politika ekonomika (3), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (4) u r-Riżoluzzjoni tal-Kunsill Ewropew tas-17 ta’ Ġunju 1997 dwar il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir (5). Ir-Regolamenti (KE) Nru 1466/97 u (KE) Nru 1467/97 ġew emendati bir-Regolamenti (KE) Nru 1055/2005 (6) u (KE) Nru 1056/2005 (7) rispettivament. Barra minn hekk, ġie adottat ir-Rapport tal-Kunsill tal-20 ta’ Marzu 2005 dwar “Titjib tal-implimentazzjoni tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir” (8).
(3)
L-SGP huwa bbażat fuq l-għan ta’ finanzi governattivi sodi u sostenibbli bħala mezz sabiex jissaħħu l-kundizzjonijiet għall-istabbiltà tal-prezzijiet u għal tkabbir sostenibbli b’saħħtu bbażat fuq stabbiltà finanzjarja, u b’hekk jappoġġa li jintlaħqu l-għanijiet tal-Unjoni għal tkabbir sostenibbli u impjiegi.
(4)
L-esperjenza miksuba u l-iżbalji li saru matul l-ewwel deċennju tal-funzjonament tal-unjoni ekonomika u monetarja turi ħtieġa għal governanza ekonomika mtejba fl-Unjoni, li għandha tinbena fuq sjieda nazzjonali aktar b’saħħitha tar-regoli u l-linji politiċi maqbula komunement u fuq qafas aktar b’saħħtu ta’ sorveljanza fil-livell tal-Unjoni għas-sorveljanza tal-politika ekonomika nazzjonali.
(5)
Il-qafas komuni għall-governanza ekonomika jeħtieġ li jkun imsaħħaħ, inkluża s-sorveljanza baġitarja mtejba, b’konformità mal-grad għoli ta’ integrazzjoni bejn l-ekonomiji tal-Istati Membri fl-Unjoni, u b’mod partikolari fiż-żona tal-euro.
(6)
Il-qafas imtejjeb ta’ governanza ekonomika għandu jsejjes ruħu fuq bosta linji politiċi interkonnessi u koerenti għal tkabbir u impjiegi sostenibbli, b’mod partikolari strateġija tal-Unjoni għal tkabbir u impjiegi, b’attenzjoni partikolari fuq l-iżvilupp u t-tisħiħ tas-suq intern, it-trawwim tal-kummerċ internazzjonali u l-kompetittività, Simestru Ewropew għat-tisħiħ tal-koordinazzjoni ta’ linji ta’ politika ekonomika u baġitarja, qafas effikaċi biex jiġu evitati u korretti defiċit eċċessivi tal-gvernijiet (SGP), qafas b’saħħtu biex jiġu evitati u korretti l-iżbilanċi makroekonomiċi, rekwiżiti minimi għall-oqfsa baġitarji nazzjonali, u regolamentazzjoni u superviżjoni msaħħa tas-suq finanzjarju, inkluża s-superviżjoni makroprudenzjali mill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku.
(7)
Il-kisba u ż-żamma ta’ suq intern dinamiku għandhom jiġu kkunsidrati bħala element tal-funzjonament xieraq u bla problemi tal-unjoni ekonomika u monetarja.
(8)
L-SGP u l-qafas komplut tal-governanza ekonomika għandhom jikkompletaw u jappoġġaw l-istrateġija tal-Unjoni għat-tkabbir u l-impjiegi. L-interkonnessjonijiet bejn il-linji differenti m’għandhomx jipprovdu eżenzjonijiet mid-dispożizzjonijiet tal-SGP.
(9)
It-tisħiħ tal-governanza ekonomika għandu jinkludi involviment eqreb u aktar f’waqtu tal-Parlament Ewropew u l-parlamenti nazzjonali. Filwaqt li jirrikonoxxi li l-kontrapartijiet tal-Parlament Ewropew fil-qafas ta’ dan id-djalogu huma l-istituzzjonijiet relevanti tal-Unjoni u r-Rappreżentanti tagħhom, il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ joffri opportunità għall-iskambju ta’ opinjonijiet lil Stat Membru li lilu l-Kunsill indirizza deċiżjoni taħt l-Artikolu 126(6) tat-TFUE, rakkomandazzjoni taħt l-Artikolu 126(7) tat-TFUE, avviż taħt l-Artikolu 126(9) tat-TFUE jew deċiżjoni taħt l-Artikolu 126(11) tat-TFUE. Il-parteċipazzjoni tal-Istat Membru f’tali skambju ta’ opinjonijiet tkun volontarja.
(10)
Il-Kummissjoni għandu jkollha rwol aktar b’saħħtu fil-proċedura tas-sorveljanza msaħħa fir-rigward tal-evalwazzjonijiet li huma speċifiċi għal kull Stat Membru, il-monitoraġġ, il-missjonijiet ta’ fuq il-post, ir-rakkomandazzjonijiet u t-twissijiet.
(11)
Il-Kunsill u l-Kummissjoni, meta japplikaw dan ir-Regolament, għandhom jikkunsidraw, skont il-każ, il-fatturi rilevanti kollha u s-sitwazzjoni ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri konċernati.
(12)
Ir-regoli dwar id-dixxiplina baġitarja għandhom jissaħħu, b’mod partikolari billi jingħata rwol aktar prominenti lil-livell u l-evoluzzjoni tad-dejn u lis-sostenibbiltà ġenerali. Il-mekkaniżmi sabiex jiżguraw konformità ma’ dawn ir-regoli u l-infurzar tagħhom għandhom jissaħħu wkoll.
(13)
L-implimentazzjoni tal-proċedura eżistenti ta’ defiċit eċċessiv abbażi kemm tal-kriterju tad-defiċit kif ukoll tal-kriterju tad-dejn teħtieġ valur referenzjali numeriku li jieħu kont taċ-ċiklu kummerċjali, li miegħu ssir il-valutazzjoni dwar jekk il-proporzjon tad-dejn tal-gvern mal-Prodott Domestiku Gross (PDG) huwiex qed jonqos biżżejjed u joqrob il-valur referenzjali b’pass sodisfaċenti.
Għandu jiġi introdott perjodu ta’ transizzjoni biex l-Istati Membri li huma soġġetti għal proċedura ta’ defiċit eċċessiv fid-data tal-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament jadattaw il-linji politiċi tagħhom għall-valur referenzjali numeriku għat-tnaqqis tad-dejn. Dan għandu japplika wkoll għall-Istati Membri li huma soġġetti għal programm ta’ aġġustament tal-Unjoni jew tal-Fond Monetarju Internazzjonali.
(14)
In-nuqqas ta’ konformità mal-valur referenzjali numeriku għat-tnaqqis tad-dejn ma għandux ikun suffiċjenti sabiex jistabbilixxi l-eżistenza ta’ defiċit eċċessiv, li għandu jieħu kont ta’ firxa sħiħa ta’ fatturi rilevanti koperti mir-rapport tal-Kummissjoni taħt l-Artikolu 126(3) tat-TFUE. B’mod partikolari, il-valutazzjoni tal-effett taċ-ċiklu u l-kompożizzjoni tal-aġġustament tal-flussi tal-istokks fir-rigward ta’ żviluppi tad-dejn jistgħu jkunu suffiċjenti biex jevitaw li jiġi determinat defiċit eċċessiv abbażi tal-kriterju tad-dejn.
(15)
Fejn jiġu stabbiliti l-eżistenza ta’ defiċit eċċessiv ibbażat fuq il-kriterju tad-defiċit u l-passi li jwasslu għalih, hemm il-ħtieġa li jittieħed kont tal-firxa kollha tal-fatturi rilevanti koperti mir-rapport tal-Kummissjoni taħt l-Artikolu 126(3) tat-TFUE jekk il-proporzjon tad-dejn tal-gvern mal-PDG ma jaqbiżx il-valur referenzjali.
(16)
Meta jittieħed kont ta’ riformi sistemiċi tal-pensjonijiet fost il-fatturi rilevanti, il-konsiderazzjoni ċentrali għandha tkun jekk dawk ir-riformi jsaħħux is-sostenibbiltà għall-perjodu twil tas-sistema ġenerali tal-pensjoni, filwaqt li ma jżidux ir-riskji għall-pożizzjoni baġitarja għall-perjodu medju.
(17)
Ir-rapport tal-Kummissjoni taħt l-Artikolu 126(3) tat-TFUE għandu jqis b’mod adattat il-kwalità tal-qafas fiskali nazzjonali, minħabba li dan għandu rwol kruċjali fl-appoġġ għall-konsolidazzjoni fiskali u l-finanzi pubbliċi sostenibbli. Din il-konsiderazzjoni għandha tinkludi r-rekwiżiti minimi kif imniżżla fid-Direttiva tal-Kunsill 2011/85/UE tat-8 ta’ Novembru 2011 dwar ir-rekwiżiti għal oqfsa baġitarji tal-Istati Membri (9) u rekwiżiti oħra mixtieqa li fuqhom ikun hemm ftehim għad-dixxiplina fiskali.
(18)
Sabiex jingħata appoġġ għall-monitoraġġ tal-konformità mar-rakkomandazzjonijiet u l-avviżi tal-Kunsill għall-korrezzjoni ta’ sitwazzjonijiet ta’ defiċit eċċessiv, hemm il-ħtieġa li dawn jispeċifikaw miri baġitarji annwali konsistenti mat-titjib fiskali meħtieġ f’termini aġġustati ċiklikament, netti minn miżuri ta’ darba jew temporanji. F’dan il-kuntest, il-0,5 % tal-valur referenzjali annwali tal-PDG għandu jinftiehem bħala l-medja annwali.
(19)
Il-valutazzjoni ta’ azzjoni effettiva se tibbenefika meta l-konformità mal-miri tan-nefqa ġenerali tal-gvern tittieħed bħala referenza flimkien mal-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ dħul speċifiċi ppjanati.
(20)
Fil-valutazzjoni tal-każ għall-estensjoni tal-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, għandha tingħata konsiderazzjoni partikolari lit-tnaqqis gravi fir-ritmu ekonomiku fiż-żona tal-euro jew fl-Unjoni ġeneralment, bil-kondizzjoni li dan ma jipperikolax is-sostenibbiltà fiskali fil-perjodu medju.
(21)
Huwa xieraq li tiżdied l-applikazzjoni ta’ penali finanzjarji previsti fl-Artikolu 126(11) tat-TFUE sabiex jikkostitwixxu inċentiv reali għall-konformità mal-avviżi taħt l-Artikolu 126(9) tat-TFUE.
(22)
Sabiex tkun żgurata l-konformità mal-qafas ta’ sorveljanza fiskali tal-Unjoni għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro, għandhom jitfasslu sanzjonijiet ibbażati fuq l-Artikolu 136 tat-TFUE, biex ikunu żgurati mekkaniżmi ġusti, f’waqthom u effettivi għall-konformità mar-regoli tal-SGP.
(23)
Il-multi msemmija f’dan ir-Regolament għandhom jikkostitwixxu dħul ieħor, kif imsemmi fl-Artikolu 311 tat-TFUE, u għandhom jiġu assenjati lill-mekkaniżmi ta’ stabbiltà biex tingħata għajnuna finanzjarja, maħluqa mill-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro sabiex tiġi salvagwardata l-istabbiltà taż-żona tal-euro inġenerali.
(24)
Ir-referenzi li jinsabu fir-Regolament (KE) Nru 1467/97 għandhom jieħdu kont tan-numerazzjoni ġdida tal-Artikoli tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u tas-sostituzzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3605/93 (10) bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009 tal-25 ta’ Mejju 2009 dwar l-applikazzjoni tal-Protokoll dwar il-proċedura ta’ defiċit eċċessiv anness mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (11).
(25)
Għaldaqstant, ir-Regolament (KE) Nru 1467/97 għandu jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 1467/97 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1 huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 1
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet biex titħaffef u tiġi ċċarata l-proċedura ta’ defiċit eċċessiv. Dan l-għan tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv huwa sabiex jiġu evitati defiċits eċċessivi tal-gvern u, jekk iseħħu, li jinkoraġġixxi aktar il-korrezzjoni tagħhom, meta l-konformità mad-dixxiplina baġitarja tkun eżaminata abbażi tad-defiċit tal-gvern u l-kriterji tad-dejn tal-gvern.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament ‘Stati Membri parteċipanti’ għandha tfisser ‘dawk l-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.”;
(2)
L-Artikolu 2 jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, l-ewwel subparagrafu huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“1. L-eċċess tad-defiċit tal-gvern fuq il-valur referenzjali għandu jitqies bħala eċċezzjonali, b’mod konformi mat-tieni inċiż tal-Artikolu 126(2)(a) tat-TFUE, meta jirriżulta minn avveniment mhux tas-soltu barra mill-kontroll tal-Istat Membru kkonċernat b’impatt maġġuri fuq il-pożizzjoni finanzjarja tal-gvern ġenerali, jew meta jirriżulta minn tnaqqis gravi fir-ritmu ekonomiku.”;
(b)
għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. Meta jaqbeż il-valur referenzjali, il-proporzjon tad-dejn tal-gvern mal-Prodott Domestiku Gross (PDG) għandu jitqies bħala li qiegħed jonqos biżżejjed u joqrob il-valur referenzjali b’pass sodisfaċenti skont il-punt (b) tal-Artikolu 126(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jekk id-differenzjal fir-rigward tal-valur referenzjali tkun naqset matul it-tliet snin preċedenti b’rata medja ta’ wieħed minn kull għoxrin kull sena bħala valur referenzjali, abbażi tal-bidliet matul it-tliet snin li għaddew li għalihom hi disponibbli d-data.
Ir-rekwiżit skont il-kriterju tad-dejn għandu jitqies ukoll sodisfatt jekk it-tbassir baġitarju mill-Kummissjoni jindika li t-tnaqqis meħtieġ fid-differenzjal ser iseħħ matul il-perjodu ta’ tliet snin li jinkorpora s-sentejn ta’ wara l-aħħar sena li għaliha hi disponibbli d-data. Għal Stat Membru li huwa soġġett għal proċedura ta’ defiċit eċċessiv fit-8 ta’ Novembru 2011 u għal perjodu ta’ tliet snin mill-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, ir-rekwiżit skont il-kriterju tad-dejn għandu jitqies sodisfatt jekk l-Istat Membru kkonċernat jagħmel progress suffiċjenti lejn il-konformità kif ivvalutata fl-opinjoni adottata mill-Kunsill dwar il-programm ta’ stabbiltà u konverġenza tiegħu.
Fl-implimentazzjoni tal-aġġustament tal-valur referenzjali tal-proporzjon tad-dejn, għandha tiġi kkunsidrata l-influwenza taċ-ċiklu fuq il-pass tat-tnaqqis tad-dejn.”;
(c)
il-paragrafi 3 sa 7 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“3. Meta tħejji rapport taħt l-Artikolu 126(3) tat-TFUE, il-Kummissjoni għandha tqis il-fatturi rilevanti kollha kif indikat f’dak l-Artikolu, sakemm dawn jaffettwaw b’mod sinifikanti l-valutazzjoni tal-konformità mal-kriterji tad-defiċit u tad-dejn mill-Istat Membru kkonċernat. Ir-rapport għandu jirrifletti, kif xieraq:
(a)
l-iżviluppi fil-pożizzjoni ekonomika għall-perjodu medju, b’mod partikolari, it-tkabbir potenzjali, inklużi l-kontribuzzjonijiet varji pprovduti mix-xogħol, l-akkumulazzjoni ta’ kapital u l-prodottività tal-fatturi totali, l-iżviluppi ċikliċi u l-pożizzjoni tat-tfaddil nett tas-settur privat;
(b)
l-iżviluppi fil-pożizzjonijiet baġitarji għall-perjodu medju, inkluż b’mod partikolari r-rekord tal-aġġustament lejn l-għan tal-estimi fuq terminu medju ta’ żmien, il-livell ta’ bilanċ primarju u żviluppi fin-nefqa primarja, kemm kurrenti u kemm kapitali, l-implimentazzjoni ta’ politika fil-kuntest tal-prevenzjoni u l-korrezzjoni ta’ żbilanċi makroekonomiċi eċċessivi, l-implimentazzjoni ta’ linji ta’ politika fil-kuntest tal-istrateġija ta’ tkabbir komuni għall-Unjoni, u l-kwalità ġenerali tal-finanzi pubbliċi, b’mod partikolari, l-effettività ta’ oqfsa baġitarji nazzjonali;
(c)
l-iżviluppi fil-pożizzjoni tad-dejn tal-gvern għal terminu medju, id-dinamika u s-sostenibbiltà tagħha (b’mod partikolari, il-fatturi ta’ riskju inklużi l-istruttura tal-maturità u d-denominazzjoni tal-valuta tad-dejn, l-aġġustament tal-flussi tal-istokks u l-kompożizzjoni tiegħu, ir-riżervi akkumulati u assi oħra finanzjarji, il-garanziji, b’mod partikolari dawk marbuta mas-settur finanzjarju; u kwalunkwe responsabbiltà impliċita marbuta max-xjuħija u d-dejn privat sal-punt li jista’ jirrappreżenta responsabbiltà impliċita kontinġenti għall-gvern);
Il-Kummissjoni għandha tagħti kunsiderazzjoni xierqa u espliċita lil kwalunkwe fattur ieħor li, fl-opinjoni tal-Istat Membru kkonċernat huwa rilevanti sabiex tkun ivvalutata b’mod komprensiv il-konformità mal-kriterji tad-defiċit u d-dejn u li l-Istat Membru ressaq quddiem il-Kunsill u l-Kummissjoni. F’dak il-kuntest, għandha tingħata konsiderazzjoni partikolari għal: kontribuzzjonijiet finanzjarji għat-trawwim ta’ solidarjetà internazzjonali u għall-kisba tal-miri tal-politika tal-Unjoni; id-dejn li jsir fil-forma ta’ appoġġ bilaterali u multilaterali bejn l-Istati Membri fil-kuntest tas-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja u d-dejn relatat mal-operazzjonijiet ta’ stabilizzazzjoni finanzjarja waqt tfixkil finanzjarju ewlieni.
4. Il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jagħmlu valutazzjoni kumplessiva bbilanċjata tal-fatturi rilevanti kollha, speċifikament il-limitu safejn jaffettwaw il-valutazzjoni tal-konformità mal-kriterji tad-defiċit u/jew tad-dejn bħala fatturi ta’ aggravazzjoni jew ta’ mitigazzjoni. Meta jivvalutaw il-konformità abbażi tal-kriterju tad-defiċit, jekk il-proporzjon tad-dejn tal-gvern għall-PDG jaqbeż il-valur referenzjali, għandu jittieħed kont ta’ dawn il-fatturi fil-passi li jwasslu għad-deċiżjoni rigward l-eżistenza ta’ defiċit eċċessiv kif previst fil-paragrafi 4, 5 u 6 tal-Artikolu 126 tat-TFUE biss jekk il-kundizzjoni doppja tal-prinċipju ġenerali - li, qabel ma jittieħed kont ta’ dawn il-fatturi rilevanti, id-defiċit ġenerali tal-gvern jibqa’ qrib il-valur referenzjali u l-eċċess tiegħu fuq il-valur referenzjali jkun temporanju - tiġi sodisfatta b’mod sħiħ.
Madanakollu, għandu jittieħed kont ta’ dawn il-fatturi fil-passi li jwasslu għad-deċiżjoni dwar l-eżistenza ta’ defiċit eċċessiv meta tiġi vvalutata l-konformità abbażi tal-kriterju tad-dejn.
5. Meta jkunu qed jivvalutaw il-konformità mal-kriterji ta’ defiċit u ta’ dejn u fil-passi sussegwenti tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jagħtu konsiderazzjoni mistħoqqa lill-implimentazzjoni ta’ riformi tal-pensjoni li jintroduċu sistema b’diversi pilastri li tinkludi pilastru obbligatorju ffinanzjat kompletament u l-kost nett tal-pilastru ġestit b’mod pubbliku. B’mod partikolari, għandhom jiġu kkunsidrati l-fatturi tas-sistema ġenerali tal-pensjoni maħluqa mir-riforma, jiġifieri jekk tippromwovix is-sostenibbiltà għall-perjodu twil mingħajr ma żżid ir-riskji għall-pożizzjoni baġitarja għall-perjodu medju.
6. Jekk il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi taħt l-Artikolu 126(6) tat-TFUE, jiddeċiedi li jeżisti defiċit eċċessiv fi Stat Membru, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom, fil-passi proċedurali sussegwenti ta’ dak l-Artikolu tat-TFUE, jikkunsidraw il-fatturi rilevanti msemmija fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, billi huma jaffettwaw is-sitwazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat, inkluż kif speċifikat fl-Artikolu 3(5) u Artikolu 5(2) ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari fl-iffissar ta’ skadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv u eventwalment fl-estensjoni tal-iskadenza. Madanakollu, dawk il-fatturi rilevanti m’għandhomx jiġu kkunsidrati għad-deċiżjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 126(12) tat-TFUE dwar it-tħassir ta’ xi wħud mid-deċiżjonijiet tiegħu jew id-deċiżjonijiet kollha skont il-paragrafi 6 sa 9 u l-paragrafu 11 tal-Artikolu 126 TFUE.
7. Fil-każ ta’ Stati Membri fejn l-eċċess tad-defiċit fuq il-valur referenzjali jirrifletti l-implimentazzjoni ta’ riformi tal-pensjonijiet bl-introduzzjoni ta’ sistema b’diversi pilastri li tinkludi pilastru obbligatorju ffinanzjat kompletament, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom iqisu wkoll l-ispiża tar-riforma meta jivvalutaw l-iżviluppi fiċ-ċifri tad-defiċit fil-proċedura ta’ defiċit eċċessiv sakemm id-defiċit ma jeċċedix b’mod sinifikanti livell li jista’ jitqies qrib il-valur referenzjali, u l-proporzjon tad-dejn ma jeċċedix il-valur referenzjali bil-kondizzjoni li tinżamm is-sostenibbiltà fiskali ġenerali. Għandu jittieħed kont tal-kost nett ukoll għad-deċiżjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 126(12) tat-TFUE dwar it-tneħħija ta’ wħud mid-deċiżjonijiet tiegħu jew tad-deċiżjonijiet tiegħu kollha taħt il-paragrafi 6 sa 9 u 11 tal-Artikolu 126 TFUE, jekk id-defiċit ikun naqas sostanzjalment u kontinwament u jkun laħaq livell li joqrob il-valur referenzjali.”.
(3)
Tiddaħħal it-taqsima li ġejja:
“TAQSIMA 1 A
DJALOGU EKONOMIKU
Artikolu 2a
1. Bl-iskop li jitjieb id-djalogu bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni, b’mod partikolari l-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, u bl-iskop li jkunu żgurati aktar trasparenza u responsabbiltà politika, il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ jistieden lill-President tal-Kunsill, lill-Kummissjoni u, fejn ikun xieraq, lill-President tal-Kunsill Ewropew jew lill-President tal-Eurogroup sabiex jidhru quddiem il-kumitat biex jiddiskutu d-deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(6) tat-TFUE, ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(7) tat-TFUE, avviżi taħt l-Artikolu 126(9) tat-TFUE u deċiżjonijiet tal-Kunsill meħuda skont l-Artikolu 126(11) tat-TFUE.
Il-Kunsill huwa mistenni li, bħala regola, jsegwi r-rakkomandazzjonijiet u l-proposti tal-Kummissjoni jew jispjega l-pożizzjoni tiegħu b’mod pubbliku.
Il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew jista’ joffri l-opportunità lill-Istat Membru kkonċernat minn dawn id-deċiżjonijiet, rakkomandazzjonijiet jew avviżi sabiex jipparteċipa fi skambju ta’ opinjonijiet
2. Il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jinfurmaw regolarment lill-Parlament Ewropew dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.”;
(4)
L-Artikolu 3 jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“2. B’kont sħiħ meħud tal-opinjoni msemmija fil-paragrafu 1, jekk tqis li jeżisti defiċit eċċessiv, il-Kummissjoni għandha tindirizza opinjoni u proposta lill-Kunsill skont il-paragrafi (5) u (6) tal-Artikolu 126 tat-TFUE u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew b’dan.”;
(b)
Fil-paragrafu 3, ir-referenza għall-“Artikolu 4(2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 3605/93” hija ssostitwita b’referenza għall-“Artikolu 3(2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 479/2009”.
(c)
il-paragrafi 4 u 5 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“4. Ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill magħmula b’konformità mal-Artikolu 126(7) tat-TFUE għandha tistabbilixxi skadenza massima ta’ sitt xhur għal azzjoni effettiva li trid tittieħed mill-Istat Membru kkonċernat. Meta l-livell ta’ gravità tas-sitwazzjoni jkun jiġġustifikaha, l-iskadenza għal azzjoni effettiva tista’ tkun ta’ tliet xhur. Ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill għandha tistabbilixxi wkoll skadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, li għandha titlesta fis-sena ta’ wara l-identifikazzjoni tiegħu sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi speċjali. Fir-rakkomandazzjoni tiegħu, il-Kunsill għandu jitlob li l-Istat Membru jilħaq miri baġitarji annwali li, abbażi tat-tbassir li huwa l-bażi tar-rakkomandazzjoni, ikunu konsistenti ma’ titjib annwali minimu ta’ mill-inqas 0,5 % tal-PDG bħala valur referenzjali, fil-bilanċ nett tiegħu aġġustat ċiklikament minn miżuri ta’ darba jew temporanji, sabiex tkun żgurata l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-iskadenza stipulata fir-rakkomandazzjoni.
4a. Sal-iskadenza prevista fil-paragrafu 4, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirrapporta lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-azzjoni meħuda b’reazzjoni għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 126(7) tat-TFUE. Ir-rapport għandu jinkludi l-miri għan-nefqa u d-dħul tal-gvern u għall-miżuri diskrezzjonarji fin-naħa tan-nefqa u d-dħul b’mod konsistenti mar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill, kif ukoll l-informazzjoni dwar il-miżuri meħuda u n-natura ta’ dawk previsti biex jintlaħqu l-miri. L-Istat Membru għandu jagħmel ir-rapport pubbliku.
5. Jekk tkun ittieħdet azzjoni effettiva b’konformità mar-rakkomandazzjoni taħt l-Artikolu 126(7) tat-TFUE u wara l-adozzjoni ta’ dik ir-rakkomandazzjoni jseħħu avvenimenti ekonomiċi negattivi b’konsegwenzi maġġuri żvantaġġużi għall-finanzi tal-gvern, il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni mingħand il-Kummissjoni, li jadotta rakkomandazzjoni riveduta skont l-Artikolu 126(7) tat-TFUE. L-avviż rivedut, b’kont meħud tal-fatturi rilevanti msemmija fl-Artikolu 2(3) ta’ dan ir-Regolament jista’, b’mod partikolari, jestendi notevolment l-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv b’sena bħala regola. Il-Kunsill għandu jivvaluta l-eżistenza ta’ avvenimenti ekonomiċi negattivi mhux mistennija b’konsegwenzi maġġuri żvantaġġużi għall-finanzi tal-gvern kontra t-tbassir ekonomiku fir-rakkomandazzjoni tiegħu. Fil-każ ta’ tnaqqis gravi fir-ritmu ekonomiku fiż-żona tal-euro jew fl-Unjoni ġeneralment, il-Kunsill jista’ wkoll jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, li jadotta rakkomandazzjoni riveduta taħt l-Artikolu 126(7) tat-TFUE bil-kundizzjoni li dan ma jipperikolax is-sostenibbiltà fiskali għall-perjodu medju.”;
(5)
Fl-Artikolu 4, il-paragrafi 1 u 2 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“1. Kull deċiżjoni mill-Kunsill taħt l-Artikolu 126(8) tat-TFUE sabiex jagħmel pubbliċi r-rakkomandazzjonijiet tiegħu fejn ikun stabbilit li ma ttieħdet l-ebda azzjoni effettiva għandha tittieħed immedjatament wara li jiskadi l-limitu ta’ żmien stabbilit skont l-Artikolu 3(4) ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-Kunsill, meta jikkunsidra jekk itteħditx azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tiegħu magħmula b’konformità mal-Artikolu 126(7) tat-TFUE, għandu jibbaża d-deċiżjoni tiegħu fuq ir-rapport ippreżentat mill-Istat Membru kkonċernat f’konformità mal-Artikolu 3(4a) ta’ dan ir-Regolament u l-implimentazzjoni tiegħu kif ukoll fuq kwalunkwe deċiżjoni oħra mħabbra pubblikament mill-gvern tal-Istat Membru kkonċernat.
Meta l-Kunsill jistabbilixxi, skont l-Artikolu 126(8) tat-TFUE, li l-Istat Membru kkonċernat naqas milli jieħu azzjoni effettiva, huwa għandu għaldaqstant jirrapporta lill-Kunsill Ewropew.”;
(6)
Fl-Artikolu 5, il-paragrafi 1 u 2 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“1. Kull deċiżjoni tal-Kunsill li jingħata avviż lill-Istat Membru parteċipanti kkonċernat biex jieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit f’konformità mal-Artikolu 126(9) tat-TFUE għandha tittieħed fi żmien xahrejn mid-deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(8) tat-TFUE li tistabbilixxi li ma ttieħdet l-ebda azzjoni effettiva. Fl-avviż, il-Kunsill għandu jitlob li l-Istat Membru jilħaq miri baġitarji annwali li, abbażi tat-tbassir li huwa l-bażi tal-avviż, huma konsistenti ma’ titjib annwali minimu ta’ mill-inqas 0,5 % tal-PDG bħala valur referenzjali, fil-bilanċ nett tiegħu aġġustat ċiklikament minn miżuri ta’ darba jew temporanji, sabiex tkun żgurata l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv qabel l-iskadenza stipulata fl-avviż. Il-Kunsill għandu wkoll jindika miżuri li jwasslu għall-kisba ta’ dawk il-miri.
1a. B’segwitu għall-avviż tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) tat-TFUE, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirrapporta lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-azzjoni meħuda b’reazzjoni għalih. Ir-rapport għandu jinkludi l-miri għan-nefqa u d-dħul tal-gvern u għal miżuri diskrezzjonarji fin-naħa tan-nefqa u d-dħul, kif ukoll l-informazzjoni dwar il-miżuri meħuda b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet speċifiċi tal-Kunsill sabiex il-Kunsill ikun jista’ jieħu, jekk ikun meħtieġ, deċiżjoni f’konformità mal-Artikolu 6(2) ta’ dan ir-Regolament. L-Istat Membru għandu jagħmel ir-rapport pubbliku.
2. Jekk azzjoni effettiva tkun ittieħdet f’konformità mal-avviż skont l-Artikolu 126(9) tat-TFUE u wara l-adozzjoni ta’ dak l-avviż iseħħu avvenimenti ekonomiċi negattivi b’konsegwenzi maġġuri żvantaġġużi għall-finanzi tal-gvern, il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni mingħand il-Kummissjoni, li jadotta avviż rivedut skont l-Artikolu 126(9) tat-TFUE. L-avviż rivedut, b’kont meħud tal-fatturi rilevanti msemmija fl-Artikolu 2(3) ta’ dan ir-Regolament, bħala regola, jista’, partikolarment, jestendi l-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv b’sena. Il-Kunsill jista’ jivvaluta l-eżistenza ta’ avvenimenti ekonomiċi negattivi b’konsegwenzi maġġuri żvantaġġużi għall-finanzi tal-gvern kontra t-tbassir ekonomiku fl-avviż tiegħu. Fil-każ ta’ tnaqqis gravi fir-ritmu ekonomiku fiż-żona tal-euro jew fl-Unjoni ġeneralment, il-Kunsill jista’ wkoll jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, li jadotta avviż rivedut skont l-Artikolu 126(9) tat-TFUE fuq il-kundizzjoni li dan ma jipperikolax is-sostenibbiltà fiskali għall-perjodu medju.”;
(7)
L-Artikoli 6 sa 8 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 6
1. Meta jikkunsidra jekk ittieħditx azzjoni effettiva b’reazzjoni għall-avviż tiegħu magħmul f’konformità mal-Artikolu 126(9) tat-TFUE, il-Kunsill għandu jibbaża d-deċiżjoni tiegħu fuq ir-rapport imressaq mill-Istat Membru kkonċernat f’konformità mal-Artikolu 5(1a) ta’ dan ir-Regolament u l-implimentazzjoni tiegħu kif ukoll fuq kull deċiżjoni oħra mħabbra pubblikament mill-gvern tal-Istat Membru kkonċernat. Ir-riżultat tal-missjoni ta’ sorveljanza mwettaq mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 10a ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi kkunsidrat.
2. Meta l-kondizzjoniet għall-applikazzjoni tal-Artikolu 126(11) tat-TFUE jiġu sodisfatti, il-Kunsill għandu jimponi sanzjonijiet f’konformità ma’ dak l-Artikolu. Kull deċiżjoni bħal din għandha tittieħed mhux aktar tard minn erba’ xhur wara d-deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) tat-TFUE li tagħti avviż lill-Istat Membru parteċipanti kkonċernat biex jieħu l-miżuri.
Artikolu 7
Jekk Stat Membru parteċipanti ma jikkonformax mal-atti suċċessivi tal-Kunsill skont l-Artikolu 126(7) u (9) tat-TFUE, id-deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(11) tat-TFUE li jimponi sanzjonijiet għandha tittieħed bħala regola fi żmien sittax-il xahar mid-dati ta’ rapportaġġ stabbiliti fl-Artikolu 3(2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 479/2009. Fejn jiġu applikati l-Artikolu 3(5) jew l-Artikolu 5(2) ta’ dan ir-Regolament, l-iskadenza ta’ sittax-il xahar għandha tiġi għaldaqstant aġġustata. Għandha ttintuża proċedura xierqa fil-każ ta’ defiċit ippjanat deliberatament li l-Kunsill jiddeċiedi li hu eċċessiv.
Artikolu 8
Kull deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(11) tat-TFUE biex jintensifika s-sanzjonijiet għandha tittieħed mhux aktar tard minn xahrejn wara d-dati tar-rappurtar skont ir-Regolament (KE) Nru 479/2009. Kull deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(12) tat-TFUE biex jitneħħew uħud mid-deċiżjonijiet tiegħu jew id-deċiżjonijiet tiegħu kollha skont l-Artikolu 126(12) tat-TFUE għandha tittieħed malajr kemm jista’ jkun u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn xahrejn wara d-dati tar-rappurtar skont ir-Regolament (KE) Nru 479/2009.”;
(8)
Fl-Artikolu 9(3), ir-referenza għall-“Artikolu 6” hija ssostitwita bir-referenza għall-“Artikolu 6(2)”.
(9)
L-Artikolu 10 jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-frażi introduttorja tal-paragrafu 1 hija ssostitwita b’dan li ġej:
“1. Il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jissorveljaw b’mod regolari l-implimentazzjoni tal-azzjoni meħuda.”;
(b)
fil-paragrafu 3, ir-referenza għar-“Regolament (KE) Nru 3605/93” hija ssostitwita b’referenza għar-“Regolament (KE) Nru 479/2009”;
(10)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 10a
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura djalogu permanenti mal-awtoritajiet tal-Istati Membri skont l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament. Għal dan l-għan, Il-Kummissjoni għandha, b’mod partikolari, tagħmel missjonijiet ta’ valutazzjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika attwali fl-Istat Membri u l-identifikazzjoni ta’ kwalunkwe riskju jew diffikultà ta’ konformità mal-għanijiet ta’ dan ir-Regolament.
2. Tista’ ssir sorveljanza msaħħa għal Stati Membri li jkunu s-suġġett ta’ rakkomandazzjonijiet u avviżi b’segwitu għal deċiżjoni skont l-Artikolu 126(8) tat-TFUE u deċiżjonijiet skont l-Artikolu 126(11) tat-TFUE għall-finijiet ta’ monitoraġġ ta’ fuq il-post. L-Istati Membri konċernati għandhom jipprovdu l-informazzjoni kollha neċessarja għall-preparazzjoni u t-tmexxija tal-missjoni.
3. Il-Kummissjoni tista’ tistieden rappreżentanti tal-Bank Ċentrali Ewropew, jekk ikun xieraq, biex jieħdu sehem f’missjonijiet ta’ sorveljanza fi Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro jew li jipparteċipa fil-Ftehim tas-16 ta’ Marzu 2006 bejn il-Bank Ċentrali Ewropew u l-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri barra ż-żona tal-euro li jistabbilixxi l-proċeduri operattivi għal mekkaniżmu tar-rata tal-kambju fit-tielet stadju tal-Unjoni Ekonomika u Monetarja (*) (ERM II).
4. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kunsill dwar ir-riżultat tal-missjoni msemmija fil-paragarafu 2 u tista’ tiddeċiedi li tagħmel il-konklużjonijiet tagħha disponibbli għall-pubbliku.
5. Meta torganizza missjonijiet ta’ sorveljanza msemmijin fil-paragrafu 2, il-Kummissjoni għandha tittrasmetti l-konklużjonijiet proviżorji tagħha lill-Istati Membri konċernati għall-kummenti tagħhom.
(*) ĠU C 73, 25.3.2006, p. 21.”" 						
(11)
L-Artikoli 11 u 12 huma ssostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 11
Kull meta l-Kunsill jiddeċiedi, taħt l-Artikolu 126(11) tat-TFUE, li jimponi sanzjonijiet fuq Stat Membru parteċipanti, bħala regola għandha tkun meħtieġa multa. Il-Kunsill jista’ jiddeċiedi li jissupplimenta tali multa bil-miżuri l-oħrajn previsti fl-Artikolu 126(11) tat-TFUE.
Artikolu 12
1. L-ammont tal-multa għandu jikkonsisti minn komponent fiss ugwali għal 0,2 % tal-PDG, u komponent li jvarja. Il-komponent varjabbli għandu jammonta għal wieħed minn għaxra tal-valur assolut tad-differenza bejn il-bilanċ bħala perċentwal tal-PDG fis-sena preċedenti u jew il-valur referenzjali għall-bilanċ tal-gvern, jonkella, jekk in-nuqqas ta’ konformità mad-dixxiplina baġitarja jinkludi l-kriterju tad-dejn, il-bilanċ tal-gvern bħala perċentwal tal-PDG li kellu jinkiseb fl-istess sena skont l-avviż maħruġ skont l-Artikolu 126(9) tat-TFUE.
2. Kull sena sussegwenti għal dik li fiha tkun imposta multa, sa meta tiġi revokata d-deċiżjoni dwar l-eżistenza ta’ defiċit eċċessiv, il-Kunsill għandu jivvaluta jekk l-Istat Membru parteċipanti kkonċernat ikunx ħa azzjoni effettiva b’reazzjoni għall-avviż tal-Kunsill f’konformità mal-Artikolu 126(9) tat-TFUE. F’din il-valutazzjoni annwali, il-Kunsill għandu jiddeċiedi, f’konformità mal-Artikolu 126(11) tat-TFUE, li jintensifika s-sanzjonijiet, sakemm l-Istat Membru parteċipanti kkonċernat ma jkunx ikkonforma mal-avviż tal-Kunsill. Jekk il-Kunsill jiddeċiedi li jimponi multa addizzjonali, għandha tkun ikkalkulata bl-istess mod bħal tal-komponent varjabbli tal-multa msemmija fil-paragrafu 1.
3. L-ebda multa waħdanija msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ma għandha taqbeż 0,5 % tal-PDG.”;
(12)
L-Artikolu 13 huwa b’dan imħassar u r-referenzi għalih fl-Artikolu 15 huma ssostitwiti b’referenza għall-“Artikolu 12”;
(13)
L-Artikolu 16 huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Il-multi msemmija fl-Artikolu 12 għandhom jikkostitwixxu dħul ieħor, kif imsemmi fl-Artikolu 311 tat-TFUE, u għandhom jiġu assenjati għall-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja. Meta l-Istati Membri parteċipanti joħolqu mekkaniżmu ta’ stabbiltà ieħor li jipprovdi assistenza finanzjarja sabiex tkun salvagwardjata l-istabbiltà taż-żona tal-euro kollha, l-ammont tal-multi għandu jiġi assenjat lil dak il-mekkaniżmu.”;
(14)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 17a
1. Sat-28 ta’ Diċembru 2014 u kull hames snin wara, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Dak ir-rapport għandu jivvaluta, inter alia:
(a)
l-effettività ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-progress li jsir sabiex jiġi żgurat koordinament iktar mill-qrib tal-linji ta’ politika ekonomika u tal-konverġenza kontinwa fl-attività ekonomika tal-Istati Membri skont it-TFUE.
2. Fejn ikun xieraq, ir-rapport imsemmi fil-paragrau 1 għandu jkun akkumpanjat minn proposta għal emendi għal dan ir-Regolament.
3. Ir-rapport għandu jintbagħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.”;
(15)
Fir-Regolament (KE) 1467/97kollu, ir-referenzi kollha għall-“Artikolu 104 tat-Trattat” huma ssostitwiti b’referenzi għall-“Artikolu 126 tat-TFUE”;
(16)
Fil-punt 2 tal-Anness, ir-referenzi fil-Kolonna I għall-“Artikolu 4(2) u (3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3605/93” huma ssostitwiti b’referenzi għall-“Artikolu 3(2) u (3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009”.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ Novembru 2011.