PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 905/2011
ze dne 1. září 2011,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Opatření byla nastavena na úrovni odstranění újmy a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla se pohybuje mezi 87,5 EUR a 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 153,6 EUR za tunu (dále jen „současná cla“).
(2)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (5) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (6) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po posledním přezkumném šetření. Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Sazba cla se pohybuje mezi 0 EUR a 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 69,4 EUR za tunu (dále jen „současná vyrovnávací opatření“).
(3)
Rozhodnutím 2000/745/ES (7) Komise přijala nabídky závazků několika vyvážejících výrobců, přičemž stanovila minimální dovozní cenu (dále jen „závazek“).
1.2 Žádost o přezkum
(4)
Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum současných vyrovnávacích opatření. Zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem.
(5)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši současného cla. Žadatel zejména tvrdil, že se podstatně změnily výrobní náklady společnosti, což vedlo k výrazně nižšímu dumpingovému rozpětí než v době zavedení současných cel. Žadatelem provedené srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie naznačovalo, že dumpingové rozpětí bylo výrazně nižší než výše současných cel.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“), a zveřejněním oznámení o zahájení (8) v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. června 2010 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalát (PET) s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(8)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozních trzích jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
1.5 Dotčené strany
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci v prostorách žadatele v Bombaji v Indii.
1.6 Období přezkumného šetření
(13)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Trvalá povaha údajné změny okolností během období přezkumného šetření
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda se okolnosti týkající se dumpingu podstatně změnily a zda tato změna je trvalé povahy.
(15)
Žadatel tvrdil, že změny jeho běžné hodnoty a vývozních cen od původního šetření, kterým se stanovilo jeho dumpingové rozpětí, vyplynuly z podstatné změny výrobních nákladů. Podle žadatele byla změna jeho výrobních nákladů spojená se snížením cel uplatňovaných na dovoz základní suroviny, kterou používá při výrobním procesu, do Indie. Žadatel dále rovněž tvrdil, že snížení cel vedlo k omezení vývozních pobídek, což způsobilo změnu domácích prodejních cen použitých ke stanovení běžné hodnoty.
(16)
Zjistilo se však, že i přes snížení cel a omezení vývozních pobídek byly domácí prodejní ceny společnosti, jež se použily ke stanovení běžné hodnoty během období přezkumného šetření, vyšší než ceny použité při původním šetření, v němž se stanovilo dumpingové rozpětí žadatele. Vyšší domácí prodejní ceny byly způsobeny mimo jiné vyššími náklady na některé suroviny a jiné vstupy.
(17)
Pokud jde o vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření, tyto ceny byly stanoveny podle čl. 2 odst. 8 a 9 základního nařízení. Přesto se muselo zejména analyzovat, zda existence cenového závazku, podle kterého byl žadatel povinen prodávat výrobek na trh Unie za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena stanovená pro každý měsíc, měla během období přezkumného šetření vliv na vývozní ceny žadatele. Na základě níže uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že vývoz do Unie byl cenovým závazkem skutečně ovlivněn. Vzhledem k tomu, že žadatel musel dodržovat minimální dovozní cenu vyplývající z jeho závazku, rozhodl se nevyvážet do Unie během konkrétních měsíců období přezkumného šetření, kdy jeho vývozní ceny na jiné vývozní trhy byly nižší než minimální dovozní cena.
(18)
Bylo konstatováno, že žadatel prodával výrobek do Unie pouze během šesti měsíců období přezkumného šetření. Na druhé straně v průběhu tohoto období prodával výrobky na jiné vývozní trhy, na nichž nemusel splňovat povinnosti stanovené v cenovém závazku. Ukázalo se, že vývozní ceny do třetích zemí během měsíců, kdy žadatel nevyvážel do Unie, byly podstatně nižší než stanovená minimální dovozní cena. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze proto oprávněně předpokládat, že jediným důvodem, proč žadatel ve zbývajících měsících neprodával výrobky do Unie, byla jeho povinnost splňovat své závazky, a nemohl tedy prodávat za cenu nižší, než je stanovená minimální dovozní cena.
(19)
Žadatel popřel zjištění, podle kterého důvod, proč neprodával výrobky na trh Unie, souvisí s existujícím závazkem. Žadatel namítal, že pokud jde o jeho prodej v období přezkumného šetření na jiné velké vývozní trhy, v některých měsících neuskutečnil žádný prodej, a nepravidelný prodej tedy nepředstavoval vlastnost specifickou pro trh Unie. Dále tvrdil, že z měsíčního srovnání dovozních cen dotčeného výrobku do Unie ze všech ostatních vyvážejících zemí a/nebo dovozních cen dotčeného výrobku pocházejícího z Indie s měsíční minimální dovozní cenou společnosti by vyplynulo, že žadatel by byl býval schopen prodávat výrobky do Unie ve všech měsících období přezkumného šetření, aniž by porušil svoje závazky.
(20)
S tvrzeními žadatele nelze souhlasit, neboť společnost na jedné straně soustředila svoji činnost na vybrané jednotlivé trhy, které mají svá specifika a nenaznačují, proč společnost neprodávala do Unie. Na druhé straně žadatelem provedená srovnání vycházela z celkových statistických údajů, zatímco zjištění tohoto přezkumu se zakládají na údajích týkajících se dané společnosti, které mají větší výpovědní hodnotu a jsou spolehlivějším zdrojem, pokud jde o vyvození závěrů. Tvrzení předložená žadatelem rovněž nebyla zcela nesporná, například v některých měsících byly celkové dovozní ceny do Unie skutečně vyšší než minimální dovozní cena, zatímco v jiných obdobích byly celkové dovozní ceny nižší, takže z nich nebylo možné vyvodit žádné obecné závěry. Je však nesporné, že žadatel prodával do Unie pouze v měsících, kdy celkové dovozní ceny do Unie odpovídaly minimální dovozní ceně nebo ji převyšovaly.
(21)
Žadatelovo tvrzení, že pokud by chtěl, mohl během daného šestiměsíčního období, kdy prodával výrobky na jiné vývozní trhy za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena, prodávat výrobky na trh Unie, se zamítá jako spekulativní a neopodstatněné. Žadatel nepředložil žádné jiné tvrzení, pokud jde o důvody, proč během uvedených šesti měsíců neprodával výrobky do Unie, když tytéž výrobky zároveň prodával na jiných vývozních trzích za cenu nižší než jeho minimální dovozní cena. Proto byl učiněn závěr, že žadatel během určitého období neprodával výrobky do Unie z důvodu nutnosti splnit své závazky. V důsledku toho nejsou vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření spolehlivé.
(22)
Rovněž byly srovnány prodejní ceny žadatele na trhu Unie a ceny praktikované na jiných vývozních trzích, pro něž neexistoval žádný cenový závazek. Bylo konstatováno, že vývozní ceny na tyto trhy bez závazků ohledně cen byly soustavně nižší po celé období přezkumného šetření.
(23)
Žadatel zpochybnil závěry vyvozené na základě srovnání cen v Unii a na jiných vývozních trzích, přičemž tvrdil, že při analýze podle jednotlivých zemí lze zjistit, že existuje několik dalších vývozních trhů, na nichž jsou účtované ceny, jež převyšují ceny účtované na trhu Unie. V této souvislosti je však podstatnější srovnání průměrných cen než individuální rozdíly při porovnání jednotlivých zemí, které závisí na velikosti trhu, jakož i na zvláštních faktorech spjatých s hospodářskou soutěží, jež na jednotlivých trzích působí.
(24)
V důsledku toho vývozní ceny na třetí trhy lépe odrážejí běžné počínání společnosti při tvorbě cen. Z rozdílu mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa vyplývá, že existují silné hospodářské důvody, jež by mohly vést žadatele k tomu, aby prodával do Unie za nižší ceny, pokud by nebyla zavedena minimální dovozní cena. Za těchto okolností se má za to, že jakékoli nově vypočtené dumpingové rozpětí vycházející z vývozních cen do Unie během období přezkumného šetření by takto bylo stanoveno na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily. Tentýž závěr se týká i žadatelova tvrzení uvedeného v 5. bodě odůvodnění, že ze srovnání jeho domácích cen a jeho vývozních cen do Unie by vyplynulo dumpingové rozpětí nižší než výše současných cel.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není splněna podmínka stanovená v čl. 11 odst. 3 základního nařízení, podle které by se okolnosti ohledně dumpingu měly podstatně změnit. K vyrovnání dumpingu je tudíž nutné nadále zachovávat současnou výši opatření.
(26)
Žadatel po poskytnutí informací trval na tom, že ceny, které účtuje na trhu Unie, jsou zcela spolehlivé. Vzhledem k tomu, že se tyto vývozní ceny mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření podstatně zvýšily, mělo by se mít údajně za to, že i vývozní chování společnosti se během tohoto období podstatně a trvale změnilo. Proto se údajně podstatně a trvale snížilo i dumpingové rozpětí společnosti.
(27)
Dále tvrdil, že trvalá povaha změny okolností není nezbytně rozhodujícím prvkem posouzení, které se má provést po zahájení přezkumu, ale že podstatnější je skutečnost, zda je k vyrovnání dumpingu nutno nadále ukládat clo. Poukázal na základní zásadu stanovenou v čl. 11 odst. 1 základního nařízení a v čl. 11 odst. 1 Antidumpingové dohody WTO, že antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu. S ohledem na tuto skutečnost žadatel tvrdil, že při analýze této potřeby by se mělo posoudit do budoucna přinejmenším to, zda je pravděpodobné nebo zda se předpokládá, že dojde k opakovanému výskytu dumpingu na dříve stanovené úrovni.
(28)
V čl. 11 odst. 1 základního nařízení se stanoví, že „antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu“. Tato zásada platí i v souvislosti s prozatímními přezkumy, což je i případ stávajícího přezkumu, v souvislosti s nimiž čl. 11 odst. 3 základního nařízení stanoví mimo jiné, že „[…] Prozatímní přezkum se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že zachování opatření na vyrovnání dumpingu už není nutné nebo že újma v případě zrušení nebo změny opatření pravděpodobně nebude přetrvávat ani se neobnoví […]“. Ve výše uvedeném ustanovení se stanoví kritérium, které musí být splněno, pokud zúčastněná strana považuje výši opatření za příliš nízkou nebo příliš vysokou a na základě toho požaduje přezkum daných opatření. V souvislosti s postupem po zahájení přezkumu čl. 11 odst. 3 základního nařízení dále výslovně stanoví, že „v rámci šetření podle tohoto odstavce může Komise mimo jiné zkoumat, zda se okolnosti ohledně dumpingu […] podstatně změnily […]. V tomto smyslu se při konečném zjišťování přihlédne ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům“. V čl. 11 odst. 3 se proto stanoví další kritérium k posouzení (tj. podstatná změna okolností) v případě prozatímních přezkumů, které by se mělo během šetření posoudit společně s požadavkem pro zahájení (tj. přezkoumání, zda jsou opatření v současné výši nadále nezbytná), jak tvrdil žadatel.
(29)
Je třeba rovněž poznamenat, že při prozatímních přezkumných šetřeních je běžnou praxí přezkoumat trvalou povahu změněných okolností zjištěných během šetření. V této souvislosti judikatura Tribunálu Evropské unie (9) potvrzuje, že „orgány mají v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců“. Z dostupných důkazů vyplývá, že vývozní ceny účtované žadatelem na trhu Unie neodrážejí skutečnou cenovou politiku žadatele, a proto, jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, vývozní ceny účtované na trhu Unie v období přezkumného šetření nejsou spolehlivé, takže každé nově vypočítané dumpingové rozpětí vycházející z těchto cen by tudíž bylo stanovené na základě cen, jež se podstatně a trvale nezměnily, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění.
(30)
I přes závěr, že se vývozní ceny do Unie podstatně a trvale nezměnily, byla zvážena žadatelova tvrzení a skutečnost, zda jsou k vyrovnání dumpingu i nadále nezbytná opatření v jejich současné výši. V této souvislosti žadatel tvrdil, že jelikož je jeho dumpingové rozpětí podstatně nižší než to, které bylo zjištěno při původním šetření, a jeho vývozní chování na jiných trzích potvrzuje, že změna dumpingového rozpětí odráží vývoj, který je možné odůvodněně očekávat v budoucnosti, je současná výše opatření jednoznačně příliš vysoká. Zjistilo se však, že tato tvrzení nejsou podložená. Za prvé, pokud jde o vývozní chování žadatele na jiných trzích, vyšlo najevo, že v rozporu s tvrzením žadatele uvedeným v jeho žádosti byly ceny při vývozu na tyto trhy v průměru téměř o 10 % nižší než ceny při vývozu do Unie. Mezi tyto vývozní trhy ve třetích zemích patří několik zemí s různou velikostí trhu, přičemž některé z nich pravděpodobně nemají domácí výrobu PET. Tyto trhy tudíž mají své individuální charakteristiky hospodářské soutěže, jež vedou k cenám a vývoji odlišným od cen a vývoje na trhu Unie. Za druhé, i kdyby se zjistilo, že současná výše opatření by se měla změnit, jelikož už není k vyrovnání dumpingu nutná, vzhledem k uvedeným zjištěním nelze s přiměřenou přesností stanovit, jaká by byla vhodná výše, jestliže neexistují spolehlivé vývozní ceny vyplývající z běžných podmínek na trhu Unie a tyto podmínky odrážející.
(31)
Žadatel se na závěr domníval, že by se mohla provést úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a zejména s jeho čl. 2 odst. 10 písm. k) pro „rozdíly v jiných činitelích […], pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen ve smyslu tohoto odstavce“.
(32)
Vzhledem k výše uvedenému závěru, že vývozní ceny se podstatně a trvale nezměnily, nelze stanovit dumpingové rozpětí. Z tohoto důvodu je žádost o úpravu irelevantní, a tudíž se zamítá.
3. UKONČENÍ ŠETŘENÍ
(33)
Vzhledem ke zjištěním, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, se má za to, že tento přezkum by měl být ukončen beze změny výše cla pro žadatele. Antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1286/2008 na dovoz PET vyráběných žadatelem by proto měla zůstat nezměněna.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Žadatel a ostatní dotčené strany byli informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout tento přezkum ukončit. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr.
5. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(35)
Tento přezkum by proto měl být ukončen beze změny nařízení (ES) č. 192/2007,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se ukončuje beze změny platných opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. září 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 905/2011
tal-1 ta’ Settembru 2011
li jtemm ir-reviżjoni interim parzjali tal-miżuri antidumping applikabbli għal importazzjonijiet ta’ ċertu polyethylene terephthalate (PET) li joriġina fl-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikolu 11(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2604/2000 (2), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ polyethylene terephthalate (PET) li joriġina, inter alia, fl-Indja (“l-investigazzjoni oriġinali”). Wara reviżjoni ta’ skadenza u permezz tar-Regolament (KE) Nru 192/2007 (3), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv għal perjodu ulterjuri ta’ ħames snin. Il-miżuri antidumping ġew emendati bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 (4) wara reviżjoni parzjali interim (“l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni”). Il-miżuri ġew allinjati mal-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara u jikkonsistu f’dazji antidumping speċifiċi. Ir-rata tad-dazju tvarja bejn EUR 87,5 u EUR 200,9 kull tunnellata għal produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 153,6 kull tunnellata imposta fuq importazzjonijiet minn produtturi oħrajn (“id-dazji attwali”).
(2)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2603/2000 (5), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, inter alia, fl-Indja.Wara reviżjoni ta’ skadenza u permezz tar-Regolament (KE) Nru 193/2007 (6), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv għal perjodu ulterjuri ta’ ħames snin. Il-miżuri kumpensatorji ġew emendati bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 wara l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni. Dawn il-miżuri kumpensatorji jikkonsistu f’dazju speċifiku. Ir-rata tad-dazju tvarja bejn EUR 0 u EUR 106,5 kull tunnellata għal produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 69,4 kull tunnellata imposta fuq l-importazzjonijiet minn esportaturi oħrajn (“il-miżuri kumpensatorji attwali”).
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2000/745/KE (7), il-Kummissjoni aċċettat impenji offerti minn bosta produtturi esportaturi li jiġi ssettjat prezz minimu tal-importazzjoni (“PIM”) (“l-impenn”).
1.2. Talba għal reviżjoni
(4)
Tressqet talba għal reviżjoni parzjali interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku minn Reliance Industries Limited, produttur esportatur Indjan tal-PET (“l-applikant”). It-talba kienet limitata fl-ambitu għad-dumping u għall-applikant. Fl-istess waqt, l-applikant talab ukoll ir-reviżjoni tal-miżuri kumpensatorji attwali. Id-dazji antidumping u d-dazji kumpensatorji li jifdal huma applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti magħmula mill-applikant u l-bejgħ mill-applikant lill-Unjoni huwa ddeterminat mill-impenn
(5)
L-applikant ipprovda evidenza prima facie li l-kontinwazzjoni tal-applikazzjoni tad-dazju attwali fil-livell attwali tagħhom ma kienx aktar meħtieġ biex jikkumpensa għad-dumping. B’mod partikolari, l-applikant iddikjara li kien hemm bidliet sinifikanti fl-ispejjeż tal-produzzjoni tal-kumpanija u li dawn il-bidliet wasslu għal marġni ta’ dumping ferm inqas minn mindu ġew imposti d-dazji eżistenti. Tqabbil li sar mill-applikant bejn il-prezzijiet domestiċi tiegħu u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-Unjoni ssuġġerixxa li l-marġni ta’ dumping kien sostanzjalment aktar baxx mil-livell tad-dazji attwali.
1.3. Tnedija ta’ reviżjoni interim parzjali
(6)
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv u ddeterminat li t-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie biex tiġġustifika l-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali (“din ir- reviżjoni”), il-Kummissjoni ħabbret permezz ta’ notifika ta’ tnedija (8) ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-10 ta’ Ġunju 2010, il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, limitata għall-eżami tad-dumping sa fejn jikkonċerna lill-applikant.
1.4. Il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili
(7)
Il-prodott li qed jiġi rivedut huwa l-polyethylene terephthalate (PET) li għandu viskożità ta’ 78 ml/g jew aktar, skont l-Istandard ISO 1628-5, ikklassifikat attwalment taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
(8)
L-investigazzjoni svelat li f’termini ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u użi, il-prodott ikkonċernat magħmul fl-Indja u mibjugħ lill-Unjoni huwa identiku għall-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indja. Gћalhekk, ġie konkluż li skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku l-prodotti mibjugħa fis-suq domestiku u fis-suq tal-esportazzjoni, huma prodotti simili. Ladarba din ir-reviżjoni kienet limitata għad-determinazzjoni tad-dumping sa fejn huwa kkonċernat l-applikant, ma ntlaħqu l-ebda konklużjonijiet fir-rigward tal-prodott magħmul u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
1.5. Il-partijiet ikkonċernati
(9)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur u l-assoċjazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni dwar it-tnedija tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ tnedija.
(10)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(11)
Sabiex tikseb it-tagħrif li qieset meħtieġ għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet il-kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba fi żmien l-iskadenza stipulata għal dan l-għan.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li hi qieset meħtieġ għad-determinazzjoni tad-dumping. Il-Kummissjoni wettqet żjarat ta’ verifika fl-uffiċċji tal-applikant f’Mumbai, fl-Indja
1.6. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni
(13)
L-investigazzjoni tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew il-“PIR”).
2. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1. In-natura dejjiema tal-bidla allegata taċ-ċirkostanzi matul il-PIR
(14)
Konformement mal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iċ-ċirkustanzi fir-rigward tad-dumping inbidlux b’mod sinifikanti u jekk din il-bidla kinitx ta’ natura dejjiema.
(15)
L-applikant iddikjara li l-bidliet fil-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu mill-investigazzjoni oriġinali li stabbilixxiet il-marġni ta’ dumping tiegħu kien riżultat ta’ bidla sinifikanti fl-ispejjeż tal-produzzjoni. Ġie affermat li l-bidla fl-ispiża tal-produzzjoni tiegħu kienet marbuta mat-tnaqqis tad-dazji tad-dwana applikabbli fuq l-importazzjonijiet fl-Indja tal-materja prima bażika fil-proċess tal-produzzjoni tagħha. Barra minn hekk, l-applikant iddikjara wkoll li t-tnaqqis tad-dazji tad-dwana wassal għal nuqqas f’inċentivi tal-esportazzjoni li rriżultaw f’bidliet fil-prezzijiet domestiċi tal-bejgħ li huma użati fid-determinazzjoni tal-valur normali.
(16)
Madankollu, instab li minkejja t-tnaqqis fid-dazji tad-dwana u fl-inċentivi tal-esportazzjoni, il-prezzijiet domestiċi tal-bejgħ tal-kumpanija użati biex jiġi ddeterminat il-valur fil-PIR kienu aktar għoljin mill-prezzijiet użati fl-investigazzjoni oriġinali li stabbilixiet il-marġni ta’ dumping tal-applikant. Il-prezzijiet domestiċi aktar għoljin tal-bejgħ irriżultaw, inter alia, miż-żieda fl-ispejjeż ta’ ċerta materja prima u inputs oħrajn.
(17)
F’dak li jirrigwarda l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni fil-PIR, dawn ġew iddeterminati skont l-Artikolu 2(8) u (9) tar-Regolament bażiku. Madankollu, kellu jiġi analizzat b’mod partikolari jekk l-eżistenza ta’ impenn ta’ prezz li biha l-applikant kien obbligat ibigħ il-prodott tiegħu fis-suq tal-Unjoni bi prezz ‘il fuq mill-PIM issettjat għal kull xahar, matul il-PIR influwenza l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-applikant. Għar-raġunijiet stabbiliti hawn taħt, ġie konkluż li l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni kienu tassew influwenzati mill-impenn ta’ prezz. F’dan ir-rigward, peress li l-applikant kellu jikkonforma mal-obbligazzjonijiet tal-impenn tal-PIM, huwa għażel li ma jesportax lejn l-Unjoni matul xhur speċifiċi tal-PIR meta l-prezzijiet tiegħu tal-esport lejn swieq tal-esportazzjoni oħrajn kienu inqas mill-MIP.
(18)
Ġie osservat li l-applikant biegħ il-prodott tiegħu lill-Unjoni fis-sitt xhur tal-PIR biss. Min-naħa l-oħra, matul il-perjodu huwa biegħ prodotti lill-swieq ta’ esportazzjoni fejn ma kellux għalfejn ikun konformi mal-obbligu stabbilit fl-impenn ta’ prezz. Ġie nnutat li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi fix-xhur li matulhom l-applikant ma esportax lejn l-Unjoni kienu inqas b’mod sinifikanti mill-MP stabbilit. Għaldaqstant, fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi raġonevolment assunt li l-unika raġuni għalfejn l-applikant ma biegħx il-prodotti lill-Unjoni fix-xhur li kien jifdal kienet għaliex kellu jikkonforma mal-impenn u ma setax ibigħ inqas mill-prezz stabbilit mill-PIM.
(19)
L-applikant ikkuntesta l-konklużjoni li r-raġuni għalfejn ma biegħx prodotti lis-suq tal-Unjoni kellha x’taqsam mal-impenn eżistenti. L-applikant argumenta li fir-rigward tal-bejgħ tiegħu fil-PIR lis-swieq tal-esportazzjoni kbar oħrajn kien hemm xhur fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ u għalhekk il-bejgħ irregolari ma kienx karatteristika speċifika tas-suq tal-Unjoni. Huwa iddikjara wkoll li paragun fix-xahar tal-prezzijiet tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni mill-pajjiżi esportaturi oħrajn kollha u/jew il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina fl-Indja bil-PIM fix-xahar tal-kumpanija se juri li l-applikant kien ikun kapaċi jbigħ prodotti lill-Unjoni fix-xhur kollha tal-PIR mingħajr ma jikser l-impenn tiegħu.
(20)
L-argumenti tal-applikant ma jistgħux jiġu aċċettati għaliex, minn naħa waħda, il-kumpanija ffukat l-attività tagħha fuq swieq magħżula individwali li l-mutur tagħhom huwa l-ispeċifiċitajiet tagħhom stess tas-suq u ma jagħtux indikazzjonijiet għalfejn il-kumpanija ma għamlitx bejgħ lill-Unjoni. Min-naħa l-oħra, il-paraguni tal-applikant kienu bbażati fuq dejta statistika ġenerali filwaqt li l-konklużjonijiet ta’ din ir-reviżjoni huma bbażati fuq id-dejta speċifika tal-kumpanija li hija sors aktar relevanti u affidabbli sabiex wieħed jasal għall-konklużjonijiet. L-argumenti ppreżentati mill-applikant lanqas ma kienu validi kompletament eż. għal xi xhur il-prezzijiet ġenerali tal-importazzjoni lejn l-Unjoni kienu tassew aktar ogħla mill-PIM, filwaqt li f’xi perjodi oħrajn il-prezzijiet ġenerali ta’ importazzjoni kienu inqas - għaldaqstant l-ebda konklużjonijiet ġenerali ma setgħu jiġu bbażati fuqhom. Madankollu, huwa indubitabbli li l-applikant kellu bejgħ lill-Unjoni biss fix-xhur meta l-prezzijiet ġenerali tal-importazzjoni lejn l-Unjoni kienu fil-livell jew ogħla mill-PIM.
(21)
L-argument tal-applikant li kien ikun kapaċi, kieku ried, ibigħ il-prodotti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ sitt xhur li fih kien qed ibigħ prodotti fi swieq oħra ta’ esportazzjoni bi prezz iktar baxx mill-PIM mhux aċċettat billi huwa spekulattiv u mhux sostanzjat. L-applikant ma ressaq ebda argument ieħor dwar ir-raġunijiet għala ma biegħx prodotti lill-Unjoni matul dawk is-sitt xhur filwaqt li fl-istess ħin kien qed ibigħ l-istess prodotti fuq swieq oħra ta’ esportazzjoni bi prezz iktar baxx mill-PIM. Għalhekk ġie konkluż li l-applikant ma biegħx prodotti lill-Unjoni matul ċertu perjodu minħabba l-ħtieġa li jkun konformi mal-obbligi tal-impenn tiegħu. Bħala konsegwenza l-prezzijiet ta’ esportazzjoni mitluba fis-suq tal-Unjoni fil-PIR mhumiex ta’ min jorbot fuqhom.
(22)
Sar ukoll paragun bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-applikant lejn is-suq tal-Unjoni u l-prezzijiet miksuba fis-swieq tal-esportazzjoni l-oħrajn fejn ma kien hemm l-ebda impenn dwar prezz. Ġie osservat li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn dawn is-swieq mingħajr obbligi ta’ prezz kienu inqas b’mod konsistenti matul il-PIR.
(23)
L-applikant oġġezzjona għall-konklużjonijiet li ntlaħqu mit-tqabbil tal-prezzijiet għall-Unjoni u swieq oħra ta’ esportazzjoni u ddikjara li meta jiġu analizzati fuq bażi ta’ pajjiż b’pajjiż, hemm bosta swieq oħra ta’ esportazzjoni fejn il-prezzijiet mitluba huma ogħla mill-prezzijiet mitluba fis-suq tal-Unjoni. Iżda, f’dan ir-rigward, il-paragun tal-prezzijiet medji huwa iktar rilevanti mid-differenzi individwali meta jsir paragun ta’ pajjiż b’pajjiż li huma marbuta mad-daqs kif ukoll ma’ fatturi ċari ta’ kompetizzjoni f’dawn is-swieq individwali.
(24)
Konsegwentement, il-prezzijiet tal-esportazzjoni fis-swieq terzi jirriflettu aħjar il-komportament tal-kumpanija fl-iffissar tal-prezzijiet. Id-differenza kbira ħafna fil-prezz bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-bqija tad-dinja tindika li hemm argumenti ekonomiċi qawwija li jħajru lill-applikant sabiex ibigħ lill-Unjoni bi prezz iktar baxx jekk ma jkunx hemm PIM. F’dawn iċ-ċirkostanzi huwa kkunsidrat li kwalunkwe marġni tad-dumping ikkalkulat mill-ġdid, ibbażat fuq il-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni fil-PIR ikun għalhekk stabbilit abbażi tal-prezzijiet li ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi. L-istess konklużjoni tapplika għad-dikjarazzjoni tal-applikant, kif imsemmi fil-premessa (5), li t-tqabbil tal-prezzijiet domestiċi tiegħu u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni tiegħu lejn l-Unjoni juri marġini ta’ dumping iktar baxx mil-livell ta’ dazji attwali.
(25)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-kundizzjoni stabbilita fl-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku li ċ-ċirkostanzi fir-rigward tad-dumping inbidlu b’mod sinifikanti, mhix sodisfatta. Għalhekk it-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell attwali tagħhom hija meħtieġa biex jitpatta għad-dumping.
(26)
Wara l-iżvelar, l-applikant insista li l-prezzijiet tiegħu imposti fuq is-suq tal-Unjoni huma kompletament affidabbli. Peress li dawn l-esportazzjonijiet żdiedu b’mod sinifikanti bejn il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali u l-PIR, il-komportament tal-kumpanija fir-rigward tal-esportazzjoni tagħha għandu jiġi kkunsidrat ukoll bħala li nbidel b’mod sinifikanti u dejjiemi matul dan il-perjodu. Għaldaqstant il-marġni ta’ dumping tal-kumpanija allegatament kien ukoll naqas b’mod sinifikanti u dejjiemi.
(27)
Barra minn hekk, huwa argumenta li l-bidla dejjiema taċ-ċirkustanzi mhijiex neċessarjament l-element determinanti għall-valutazzjoni li għandha ssir wara t-tnedija ta’ reviżjoni iżda għandu aktar rilevanza l-fatt jekk l-impożizzjoni kontinwata tad-dazju hijiex meħtieġa biex jitpatta d-dumping. Huwa semmal-prinċipju fundamentali stipulat fl-Artikolu 11(1) u tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 11.1 tal-Ftehim Antidumping tal-ODK li l-miżuri antidumping għandhom jibqgħu fis-seħħ biss sakemm u safejn huma meħtieġa sabiex jiġi oppost id-dumping li jkun qiegħed jikkawża ħsara. F’dan ir-rigward, l-applikant iddikjara li l-analiżi tan-neċessità għandu jkun valutazzjoni prospettiva li minn tal-anqas tirrikjedi ir-rikorrenza probabbli jew possibbli ta’ dumping fil-livell stabbilit qabel.
(28)
L-Artikolu 11(1) tar-Regolament bażiku jipprovdi li “Miżura kontra d-dumping għandha tibqa’ infurzata biss sakemm, u sal-punt li, huwa meħtieġ li jiġi oppost d-dumping li jkun qiegħed jikkawża ħsara”. Dan il-prinċipju jiġi segwit fit-trattament tar-reviżjonijiet interim, bħal fil-każ inkwistjoni, fejn l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku jipprovdi, inter alia, li “[…] Reviżjoni interim għanda tinbeda fejn it-talba jkun fiha evidenza biżżejjed li l-impożizzjoni kontinwa tal-miżura ma għadhiex aktar neċessarja biex twieġeb għall-bejgħ taħt il-prezz u/jew li l-ħsara x’aktarx ma titkompliex jew ma terġax tiġri li kieku l-miżura kellha titneħħa jew tiġi mibdula […].” Id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq tissettja l-valur referenzjajru li għandu jintlaħaq fejn parti interessata tikkunsidra li l-livell ta’ miżuri huwa wisq baxx jew wisq għoli u konsegwentement titlob reviżjoni ta’ dawk il-miżuri. Ladarba tkun inbdiet reviżjoni bħal din, l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku jkompli billi jistipula espliċitament li “Fit-twettiq tal-investigazzjonijiet skont dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’, inter alia, tikkunsidra jekk iċ-ċirkustanzi fejn għandhom x’jaqsmu l-bejgħ taħt il-prezz […] tbiddlux b’mod sinifikanti […]. F’dan il-każ, għandu jingħata każ, fid-determinazzjoni finali, tal-evidenza kollha rilevanti u dokumentata kif suppost”. Għaldaqstant l-Artikolu 11(3) jipprovdi kriterju addizzjonali ta’ valutazzjoni (jiġifieri bidla sinifkanti fiċ-ċirkustanzi) fil-każ ta’ reviżjonijiet interim li għandhom jiġu studjati matul l-investigazzjoni apparti ir-rekwiżit ta’ tnedija (jiġifieri valutazzjoni jekk il-miżuri fil-livell attwali għadhomx neċessarji) kif iddikjara l-applikant.
(29)
Għandu jiġi nnutat ukoll li fl-investigazzjonijiet tar-reviżjoni interim hija prassi standard li tiġi eżaminata n-natura dejjiema taċ-ċirkustanzi mibdula li nstabu matul investigazzjoni. Tabilħaqq, f’dan ir-rigward, il-ġurisprudenza tal-Qorti Ġenerali tal-Unjoni Ewropea (9) tikkonferma li “l-istituzzjonijiet, fil-kuntest tal-analiżi tagħhom dwar il-ħtieġa li l-miżuri eżistenti jinżammu, għandhom setgħa diskrezzjonali wiesgħa, li tinkludi l-fakultà li jirrikorru għal evalwazzjoni prospettiva tal-politika tal-prezzijiet applikata mill-esportaturi kkonċernati”. L-evidenza preżenti turi li l-prezzijiet tal-esportazzjoni imposti fuq is-suq tal-Unjoni mill-applikant ma jirrifflettux il-politika attwali tal-applikant tal-prezzijiet u għalhekk, kif ġie konkluż fil-premessa (21), il-prezzijiet tal-esportazzjoni imposti fis-suq tal-Unjoni fil-PIR mhumiex affidabbli u konsegwentement kwalunkwe marġni ta’ dumping kkalkulat mill-ġdid abbażi ta’ dawn il-prezzijiet se jkun għaldaqstant ibbażat fuq prezzijiet li ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi, kif stabbilit fil-premessa (24).
(30)
Minkejja l-konklużjoni li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi, xorta waħda ġew ikkunsidrati l-argumenti tal-applikant u jekk il-miżuri fil-livell attwali tagħhom għadhomx neċessarji biex jiġi kumbattut d-dumping. F’dan ir-rigward, l-applikant iddikjara li ladarba l-marġni ta’ dumping tiegħu se jkun b’mod sinifikanti inqas minn dak li nstab fl-investigazzjoni oriġinali u l-komportament tiegħu fl-esportazzjoni fi swieq oħra se tikkonferma li l-bidla fil-marġni ta’ dumping tirrifletti x-xejra li raġonevolment għandha tkun mistennija fil-ġejjieni, il-livell attwali ta’ miżuri huwa evidentement eċċessiv. Madankollu, instab li dawn l-argumenti mhumiex appoġġjati mill-fatti. L-ewwel nett, fir-rigward tal-esportazzjoni tal-applikant fir-rigward tal-esportazzjoni fi swieq oħrajn, instab li għall-kuntrarju tad-dikjarazzjoni fit-talba tal-applikant, il-prezz għal dawk is-swieq kienu f’medja ta’ kważi 10 % anqas minn dawk tal-Unjoni. Dawn is-swieq tal-esportazzjoni ta’ pajjiżi terzi oħrajn jinkludu numru ta’ pajjiżi ta’ daqs differenti tas-suq b’uħud minnhom bi probabbiltà baxxa ta’ produzzjoni ta’ PET. Dawn is-swieq għalhekk huma definiti skont il-karatteristiċi individwali tagħhom infushom tal-kompetizzjoni li twassal għal prezzijiet u xejriet differenti minn dawk tas-suq UE. It-tieni nett, fid-dawl ta’ dawn il-konklużjonijiet, anka li kieku kien instab li l-livell attwali ta’ miżuri għandu jinbidel għal raġunijiet li ma kienx aktar neċessarju sabiex jikkumbatti d-dumping, mhuwiex possibbli li jiġi determinat fuq livell raġonevoli ta’ preċiżjoni x’għandu jkun il-livell xieraq fin-nuqqas ta’ prezzijiet affidabbli tal-esportazzjoni li jirriżultaw minn u jirriflettu l-kundizzjonijiet normali fis-suq tal-Unjoni.
(31)
Fl-aħħar nett, l-applikant ikkunsidra li jista’ jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, u b’mod partikolari l-punt (k) tiegħu, għal “differenzi f’fatturi oħra […] jekk jiġi pruvat illi jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz kif meħtieġ taħt dan il-paragrafu”.
(32)
Minħabba l-konklużjoni li ntlaħqet hawn li l-prezzijiet tal-esportazzjoni ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi, mhuwiex possibbli li jiġi stabbilit marġni ta’ dumping. Għaldaqstant, it-talba għal aġġustament hija irrelevanti u għalhekk miċħuda.
3. TMIEM L-INVESTIGAZZJONI
(33)
Fid-dawl tal-konklużjoni li ċ-ċirkostanzi fir-rigward tad-dumping ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi, huwa kkunsidrat li din ir-reviżjoni għandha tintemm mingħajr l-emenda tal-livell tad-dazju għall-applikant. Għaldaqstant, il-miżuri antidumping imposti bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 fuq l-importazzjonijiet tal-PET prodott mill-applikant m’għandux jinbidel.
4. ŻVELAR
(34)
L-applikant kif ukoll il-partijiet ikkonċernati l-oħra ġew infurmati bil-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li jiġi propost it-tmiem ta’ din ir-reviżjoni. Il-kummenti li waslu ma kinux tali li jbiddlu l-konklużjoni t’hawn fuq.
5. DISPOŻIZZJONI FINALI
(35)
Din ir-reviżjoni għandha għalhekk tintemm mingħajr ebda emenda fir-Regolament (KE) Nru 192/2007,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni interim parzjali tal-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ polyethylene terephthalate li huwa kklassifikat attwalment taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina, inter alia, fl-Indja, hija b’dan mitmuma mingħajr emendi għall-miżuri fis-seħħ.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Settembru 2011.