SMĚRNICE KOMISE 2010/60/EU
ze dne 30. srpna 2010,
kterou se stanovují některé odchylky pro uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Otázky biologické rozmanitosti a zachování genetických zdrojů rostlin získávají v průběhu posledních let stále více na významu, jak ukazuje vývoj na mezinárodní úrovni a na úrovni EU. Jako příklady lze uvést rozhodnutí Rady 93/626/EHS ze dne 25. října 1993 o uzavření Úmluvy o biologické rozmanitosti (2), rozhodnutí Rady 2004/869/ES ze dne 24. února 2004 o uzavření Mezinárodní smlouvy o genetických zdrojích rostlin pro výživu a zemědělství jménem Evropského společenství (3), nařízení Rady (ES) č. 870/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se zřizuje program Společenství pro zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1467/94 (4), a nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (5). V rámci právních předpisů EU, jimiž se řídí uvádění směsí osiv pícnin na trh, a to směrnice 66/401/EHS, by měly být stanoveny zvláštní podmínky, aby byly tyto otázky zohledněny.
(2)
Aby bylo umožněno uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh v rámci uchování genetických zdrojů (dále jen „směsi určené k uchování“) i v případech, kdy tyto směsi nesplňují některé obecné požadavky pro uvádění na trh stanovené ve směrnici 66/401/EHS, je nezbytné stanovit některé odchylky.
(3)
Aby se zajistilo, že směsi uváděné na trh jako směsi určené k uchování budou splňovat požadavky těchto odchylek, je nezbytné stanovit, že při uvádění těchto směsí na trh je zapotřebí povolení. Toto povolení by se mělo udělovat na základě žádosti.
(4)
Touto směrnicí by však neměla být dotčena směrnice Komise 2008/62/ES ze dne 20. června 2008, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování zemědělských krajových odrůd a odrůd, které jsou přirozeně adaptovány na místní a regionální podmínky a ohroženy genetickou erozí, a pro uvádění osiva a sadby brambor těchto odrůd na trh (6), pokud jde o směsi určené k uchování obsahující uchovávané odrůdy ve smyslu směrnice 2008/62/ES.
(5)
Zvláštní oblasti ochrany vyhlášené členskými státy v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (7) jsou oblasti s přirozenými a polopřirozenými stanovišti, která si zasluhují ochranu. Tyto oblasti by měly být považovány za zdrojové oblasti směsí určených k uchování. Členské státy by také měly mít možnost vyhlásit další oblasti přispívající k uchování genetických zdrojů rostlin v případě, že tyto oblasti podléhají srovnatelným pravidlům.
(6)
Mělo by být stanoveno, že složky směsi určené k uchování se budou v povolení a na návěsce uvádět jako druhy, případně poddruhy. Zároveň by zde měly být uvedeny konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice. Pokud jde o tyto požadavky, u přímo sklízených směsí určených k uchování je nezbytné zohlednit použitou metodu sklizně.
(7)
Před vydáním povolení pro uvedení na trh je nezbytné stanovit odchylky pro zkoušku směsi určené k uchování prováděnou členskými státy. Způsob provádění zkoušek těchto směsí by měl také v určitých případech umožnit rozlišení mezi metodami sklizně směsí z jednotlivě pěstovaných plodin a přímo sklízených směsí určených k uchování.
(8)
Aby se zajistilo, že uvádění směsí určených k uchování na trh probíhá v souladu s cílem uchování genetických zdrojů, měla by být stanovena omezení, zejména pokud jde o oblast původu a zdrojovou oblast.
(9)
Mělo by být pevně stanoveno maximální množství směsí určených k uchování uváděných na trh. K zajištění toho, aby bylo toto maximální množství dodržováno, by měly členské státy od producentů vyžadovat, aby oznamovali množství směsí určených k uchování, u kterých chtějí žádat o povolení, a je-li to nutné, měly by příslušné množství producentům přidělovat.
(10)
Sledovatelnost směsí určených k uchování by měla být zajištěna prostřednictvím příslušných požadavků na uzavírání a označování.
(11)
K zajištění správného používání pravidel stanovených v této směrnici by mělo být prováděno úřední sledování.
(12)
Po uplynutí odpovídajícího období by Komise měla posoudit, zda jsou opatření stanovená touto směrnicí účinná.
(13)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice:
a)
„zdrojovou oblastí“ se rozumí:
i)
oblast vyhlášená členským státem jako zvláštní oblast ochrany v souladu s čl. 4 odst. 4 směrnice 92/43/EHS,
ii)
oblast podílející se na uchování genetických zdrojů rostlin vyhlášená členským státem v souladu s vnitrostátním postupem založeném na kritériích srovnatelných s kritérii podle čl. 4 odst. 4 směrnice 92/43/EHS ve spojení s čl. 1 písm. k) a l) uvedené směrnice, která je spravována, chráněna a sledována způsobem odpovídajícím článkům 6 a 11 uvedené směrnice;
b)
„lokalitou sběru“ se rozumí část zdrojové oblasti, na níž byl proveden sběr osiva;
c)
„přímo sklízenou směsí“ se rozumí směs osiv uváděná na trh jako směs získaná v lokalitě sběru s čištěním nebo bez čištění;
d)
„směsí z jednotlivě pěstovaných plodin“ se rozumí směs osiv vyrobená podle následujícího procesu:
i)
v lokalitě sběru je získáno osivo jednotlivých druhů,
ii)
osivo uvedené v bodu i) se namnoží mimo lokalitu sběru jako jednodruhové osivo,
iii)
tato jednodruhová osiva se poté smíchají, a tak se vytvoří směs složená z rodů, druhů a případně poddruhů, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru.
Článek 2
Směsi určené k uchování
1. Odchylně od čl. 3 odst. 1 a 2 směrnice 66/401/EHS mohou členské státy povolit uvádění směsí různých rodů, druhů a případně poddruhů na trh, které jsou určeny k uchování přirozeného životního prostředí v kontextu uchování genetických zdrojů podle čl. 22a odst. 1 písm. b) uvedené směrnice.
Tyto směsi mohou obsahovat osivo pícnin, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS, a dále osivo rostlin, které nejsou pícninami ve smyslu uvedené směrnice.
Tyto směsi se dále označují jako „směsi určené k uchování“.
2. V případech, kdy směs určená k uchování obsahuje uchovávanou odrůdu, použije se směrnice 2008/62/ES.
3. Pokud není v této směrnici uvedeno jinak, použije se směrnice 66/401/EHS.
Článek 3
Oblast původu
Když členský stát udělí povolení k uvedení směsi určené k uchování na trh, určí zároveň oblast, s níž je směs přirozeně spojena a která se dále označuje jako „oblast původu“. Zohlední přitom informace od orgánů odpovědných za genetické zdroje rostlin nebo od organizací, které jsou v členských státech pro tento účel uznávány. Pokud se oblast původu nachází ve více než jednom členském státě, bude určena všemi dotčenými členskými státy na základě vzájemné dohody.
Článek 4
Povolení
1. Členské státy mohou povolit uvádění směsí určených k uchování na trh v jejich oblasti původu za podmínky, že tyto směsi splňují požadavky uvedené v článku 5 v případě přímo sklízených směsí, nebo požadavky uvedené v článku 6 v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin.
2. Povolení musí obsahovat tyto údaje:
a)
jméno a adresa producenta;
b)
metoda sklizně: přímá sklizeň nebo z jednotlivě pěstovaných plodin;
c)
procentní podíl hmotnosti složek představovaných jednotlivými druhy a případně poddruhy;
d)
v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice;
e)
množství směsi, které se má povolení týkat;
f)
oblast původu;
g)
omezení uvádění na trh v oblasti původu;
h)
zdrojová oblast;
i)
lokalita sběru a v případě směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin také lokalita, kde se provádí množení;
j)
typ stanoviště v lokalitě sběru;
k)
rok sběru.
3. Pokud jde o odst. 2 písm. c), u přímo sklízených směsí určených k uchování je dostačující uvést ty složky představované druhy a případně poddruhy, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro ochranu životního prostředí v kontextu zachování genetických zdrojů.
Článek 5
Požadavky pro získání povolení pro přímo sklízené směsi určené k uchování
1. Přímo sklízená směs určená k uchování musí být ve zdrojové oblasti získána z lokality sběru, která nebyla oseta po dobu 40 let před podáním žádosti producentem podle čl. 7 odst. 1. Zdrojová oblast musí spadat do oblasti původu.
2. Procentní podíl složek přímo sklízené směsi určené k uchování, které představují druhy a případně poddruhy typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro uchování přirozeného životního prostředí v rámci uchování genetických zdrojů, musí být vhodný pro potřeby obnovy typu stanoviště v lokalitě sběru.
3. Klíčivost složek uvedených v odstavci 2 musí být dostačující pro potřeby obnovy typu stanoviště v lokalitě sběru.
4. Maximální obsah druhů a případně poddruhů, které nesplňují podmínky stanovené v odstavci 2, nesmí překročit 1 % hmotnostní. Přímo sklízená směs určená k uchování nesmí obsahovat druhy Avena fatua, Avena sterilis a Cuscuta spp. Maximální obsah Rumex spp. jiných než Rumex acetosella a Rumex maritimus nesmí překročit 0,05 % hmotnostních.
Článek 6
Požadavky pro získání povolení pro směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin
1. Pokud jde o směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, osivo určené k výrobě směsi osiva z jednotlivě pěstovaných plodin musí být ve zdrojové oblasti získáno z lokality sběru, která nebyla oseta po dobu 40 let před podáním žádosti producentem podle čl. 7 odst. 1. Zdrojová oblast musí spadat do oblasti původu.
2. Osivo, z něhož se skládá směs určená k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin musí tvořit druhy a případně poddruhy, které jsou typické pro typ stanoviště v lokalitě sběru a které mají jakožto složky směsi význam pro uchování přirozeného životního prostředí v rámci uchování genetických zdrojů.
3. Složky směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, které jsou osivem pícnin ve smyslu směrnice 66/401/EHS, musí před smísením splňovat požadavky stanovené v části III přílohy II směrnice 66/401/EHS, pokud jde o technickou čistotu, jak je stanoveno ve sloupcích 4 až 11 tabulky v části I bodě 2 oddíle A uvedené přílohy, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt jiných druhů rostlin ve vzorku o hmotnosti uvedené ve sloupci 4 přílohy III uvedené směrnice (celková hodnota pro daný sloupec), jak je stanoveno ve sloupcích 12, 13 a 14 tabulky v části I bodě 2 oddíle A přílohy II uvedené směrnice, a pokud jde o podmínky týkající se semen druhu Lupinus, jak je stanoveno ve sloupci 15 tabulky v části I bodě 2 oddíle A uvedené přílohy.
4. Množení může probíhat po pět generací.
Článek 7
Procesní požadavky
1. Povolení se uděluje na základě žádosti producenta.
K žádosti musejí být připojeny informace nutné k ověření souladu s články 4 a 5 v případě přímo sklízených směsí určených k uchování a s články 4 a 6 v případě směsí určených k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin.
2. Pokud jde o přímo sklízené směsi určené k uchování, provede členský stát, ve kterém se nachází lokalita sběru, vizuální kontroly.
Tyto vizuální kontroly proběhnou v lokalitě sběru v průběhu období růstu v intervalech potřebných k zajištění toho, aby směs splňovala přinejmenším požadavky pro získání povolení uvedené v čl. 5 odst. 2 a 4.
Členský stát, který provedl vizuální kontrolu, zaznamená její výsledky.
3. Pokud jde o směsi určené k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin, členský stát po přezkoumání žádosti provede zkoušky nebo pod vlastním oficiálním dohledem nechá provést zkoušky, kterými ověří, že směs určená k uchování splňuje přinejmenším požadavky pro získání povolení uvedené v čl. 6 odst. 2 a 3.
Tyto zkoušky se provádí v souladu se současnými mezinárodními metodami nebo, v případě, že takové metody neexistují, v souladu s jinými vhodnými metodami.
U těchto zkoušek dotčený členský stát zajistí, aby byly vzorky odebírány z homogenních partií. Zajistí také uplatňování pravidel pro hmotnost partie a hmotnost vzorku podle čl. 7 odst. 2 směrnice 66/401/EHS.
Článek 8
Množstevní omezení
Každý členský stát zajistí, aby celkové množství osiva ve směsích určených k uchování uváděných na trh ročně nepřesáhlo 5 % celkové hmotnosti všech směsí osiv pícnin, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které se uvádí na trh v daném roce v dotčeném členském státě.
Článek 9
Uplatňování množstevních omezení
1. V případě přímo sklízených směsí určených k uchování zajistí členské státy, aby producenti před začátkem každého pěstitelského období informovali o množství osiva ve směsích určených k uchování, pro které chtějí žádat o povolení, a o velikosti a poloze plánované lokality nebo plánovaných lokalit sběru.
V případě směsí určených k uchování z jednotlivě pěstovaných plodin zajistí členské státy, aby producenti před začátkem každého pěstitelského období informovali o množství osiva ve směsích určených k uchování, pro které chtějí žádat o povolení, a o velikosti a poloze plánované lokality nebo plánovaných lokalit sběru a plánované lokality nebo plánovaných lokalit, kde bude probíhat množení.
2. Pokud z informací oznámených podle odstavce 1 vyplývá, že by mohlo dojít k překročení množství uvedeného v článku 8, přidělí členské státy každému z dotčených producentů množství, které bude moci v daném pěstitelském období uvést na trh.
Článek 10
Uzavírání obalů a nádob
1. Členské státy zajistí, aby byly směsi určené k uchování uváděny na trh pouze v uzavřených obalech a nádobách opatřených uzávěrem.
2. Aby se zajistila funkčnost uzávěru, musí být součástí uzavíracího systému alespoň návěska nebo připevněná plomba.
3. Obaly a nádoby uvedené v odstavci 1 musejí být uzavřeny tak, aby nemohly být otevřeny bez poškození uzavíracího systému nebo bez zanechání stop po manipulaci buď na návěsce producenta, nebo na obalu či nádobě.
Článek 11
Označování
1. Členské státy zajistí, aby byly obaly a nádoby směsí určených k uchování opatřeny návěskou producenta nebo vytištěným či orazítkovaným nápisem obsahujícím alespoň tyto informace:
a)
slova „pravidla a normy EU“;
b)
jméno a adresa osoby odpovědné za připevňování návěsek nebo její identifikační značka;
c)
metoda sklizně: přímá sklizeň nebo z jednotlivě pěstovaných plodin;
d)
rok uzavření vyjádřený slovy: „uzavřeno …“ (rok);
e)
oblast původu;
f)
zdrojová oblast;
g)
lokalita sběru;
h)
typ stanoviště v lokalitě sběru;
i)
slova „směs osiva pícniny určená k uchování, která má být použita v oblasti se stejným typem stanoviště jako lokalita sběru, bez ohledu na biotické podmínky“;
j)
číslo partie přidělené osobou odpovědnou za připevňování návěsek;
k)
procentní podíl hmotnosti složek představovaných jednotlivými druhy a případně poddruhy;
l)
deklarovaná čistá nebo hrubá hmotnost;
m)
v případě použití granulovaných pesticidů, granulovacích látek nebo jiných tuhých přídavných látek je nutné uvést druh přídavné látky a přibližný poměr mezi hmotností klubíček nebo čistých semen a celkovou hmotností a
n)
v případě směsí z jednotlivě pěstovaných plodin konkrétní údaje o klíčivosti složek směsi, na něž se vztahuje směrnice 66/401/EHS a které nesplňují požadavky ohledně klíčivosti stanovené v příloze II uvedené směrnice.
2. Pokud jde o odst. 1 písm. k), postačí uvést složky přímo sklízených směsí určených k uchování podle čl. 4 odst. 3.
3. Pokud jde o odst. 1 písm. n), postačí uvést průměr požadovaných hodnot klíčivosti v případě, že je počet požadovaných hodnot klíčivosti vyšší než pět.
Článek 12
Sledování
Členské státy zajistí dodržování této směrnice prostřednictvím úředního sledování.
Článek 13
Podávání zpráv
Členské státy zajistí, aby producenti působící na jejich území podali za každé pěstitelské období zprávu o množství směsí určených k uchování uvedených na trh.
Na požádání podají členské státy Komisi a ostatním členským státům zprávu o množství směsí určených k uchování uvedených na trh na jejich území.
Článek 14
Oznámení uznávaných organizací odpovědných za genetické zdroje rostlin
Členské státy na požádání uvědomí Komisi o orgánech odpovědných za genetické zdroje rostlin nebo organizacích, které jsou v členských státech pro tento účel uznávány.
Článek 15
Hodnocení
Komise zhodnotí provádění této směrnice do 31. prosince 2014.
Článek 16
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. listopadu 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 17
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 18
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 30. srpna 2010.
DIRETTIVA TAL-KUMMISSJONI 2010/60/UE
tat-30 ta’ Awwissu 2010
li tistipula ċerti derogi għat-tqegħid fis-suq ta’ taħlitiet ta’ żerriegħa ta’ pjanti tal-għalf maħsubin għall-użu fil-preservazzjoni tal-ambjent naturali
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 66/401/KEE tal-14 ta’ Ġunju 1966 dwar it-tqegħid fis-suq ta’ żerriegħa ta’ pjanti tal-għalf (1), u b’mod partikolari r-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 13(1) tagħha,
Billi:
(1)
Matul dawn l-aħħar snin, il-kwistjonijiet tal-bijodiversità u tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti żdiedu fl-importanza tagħhom, kif juru żviluppi differenti fuq livell internazzjonali u tal-UE. Xi eżempji jinkludu d-Deċiżjoni tal-Kunsill 93/626/KEE tal-25 ta’ Ottubru 1993 dwar il-konklużjoni tal-Konvenzjoni fuq id-Diversità Bijoloġika (2), id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/869/KE tal-24 ta’ Frar 2004 dwar il-konklużjoni, f’isem il-Komunità Ewropea, tat-Trattat Internazzjonali dwar ir-Riżorsi Ġenetiċi tal-Pjanti għall-Ikel u l-Agrikoltura (3), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 870/2004 tas-26 ta’ April 2004 li jwaqqaf programm tal-Komunità dwar il-ħarsien, karatterizzazzjoni, ġbir u l-użu ta’ riżorsi genetiċi fl-agrikoltura u li jħassar Regolament (KE) Nru 1467/94 (4) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal-20 ta’ Settembru 2005 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (5). Għandhom jiġu stabbiliti kundizzjonijiet speċifiċi skont il-leġiżlazzjoni tal-UE li tirregola t-tqegħid fis-suq ta’ żerriegħa ta’ pjanti tal-għalf, jiġifieri d-Direttiva 66/401/KEE, sabiex jitqiesu dawn il-kwistjonijiet.
(2)
Sabiex ikun permess it-tqegħid fis-suq ta’ taħlitiet ta’ żerriegħa ta’ pjanti tal-għalf li jkunu maħsubin għall-użu fil-preservazzjoni tal-ambjent naturali fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi (minn hawn ’il quddiem “taħlitiet ta’ preservazzjoni”), anke fejn il-komponenti ta’ dawk it-taħlitiet mhumiex konformi ma’ xi wħud mir-rekwiżiti ġenerali għat-tqegħid fis-suq previsti fid-Direttiva 66/401/KEE, jeħtieġ li jiġu stipulati ċerti derogi.
(3)
Sabiex jiġi żgurat li t-taħlitiet li jinsabu fis-suq bħala taħlitiet ta’ preservazzjoni jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ dawk id-derogi, jeħtieġ li jiġi stipulat li t-tqegħid fis-suq ta’ tali taħlitiet ikun soġġett għal awtorizzazzjoni. L-awtorizzazzjoni għandha tingħata jekk issir applikazzjoni għaliha.
(4)
Rigward it-taħlitiet ta’ preservazzjoni li fihom varjetajiet ta’ konservazzjoni fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2008/62/KE tal-20 ta’ Ġunju 2008 li tipprevedi ċerti derogi għall-approvazzjoni ta’ landraces (tipi partikolari) u varjetajiet agrikoli li huma adattati b’mod naturali għall-kundizzjonijiet lokali u reġjonali u mhedda minn tagħwir ġenetiku, u t-tqegħid fis-suq ta’ żerriegħa u patata taż-żerriegħa ta’ dawk il-landraces u varjetajiet (6), din id-Direttiva għandha madankollu tkun mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2008/62/KE.
(5)
Żoni speċjali ta’ konservazzjoni maħturin mill-Istati Membri skont id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE tal-21 ta’ Mejju 1992 dwar il-konservazzjoni tal-habitat naturali u tal-fawna u l-flora selvaġġa (7) jospitaw ħabitats naturali u seminaturali denji ta’ konservazzjoni. Żoni bħal dawn għandhom jiġu kkunsidrati bħala żoni ta’ sors għat-taħlitiet ta’ preservazzjoni. L-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà wkoll li jinnominaw żoni oħrajn li jikkontribwixxu għall-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti jekk dawn jikkonformaw ma’ regoli komparabbli.
(6)
Għandu jkun ipprovdut li l-komponenti tat-taħlita ta’ preservazzjoni jkunu indikati bħala speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet fl-awtorizzazzjoni u fuq it-tikketta. Ir-rata speċifika ta’ ġerminazzjoni għall-komponenti tat-taħlita koperti mid-Direttiva 66/401/KEE li ma jikkonformawx mar-rekwiżiti ta’ ġerminazzjoni stabbiliti fl-Anness II ma’ dik id-Direttiva għandha tiġi prevista wkoll. Rigward dawn ir-rekwiżiti, għat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament huwa neċessarju li jiġi kkunsidrat il-metodu ta’ ħsad.
(7)
Jeħtieġ li jkunu stipulati derogi li jikkonċernaw l-eżaminazzjoni tat-taħlita ta’ preservazzjoni mill-Istati Membri qabel ma tiġi awtorizzata għat-tqegħid fis-suq. Il-mod li bih dawn it-taħlitiet jiġu eżaminati għandu f’ċerti każijiet, iqis ukoll id-differenzi bejn il-metodi ta’ taħlita tal-għelejjel li jikbru fiż-żona u ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament.
(8)
Sabiex jiġi żgurat li t-tqegħid fis-suq ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni jseħħ fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi, għandhom jiġu previsti restrizzjonijiet, b’mod partikolari, rigward ir-reġjun ta’ oriġini u ż-żona ta’ sors.
(9)
Għandha tiġi stabbilita kwantità massima għat-tqegħid fis-suq ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni. Sabiex jiġi żgurat li din il-kwantità massima tkun rispettata, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu lill-produtturi sabiex jinnotifikaw il-kwantitajiet ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni li biħsiebhom japplikaw għal awtorizzazzjoni għalihom, u, jekk ikun hemm bżonn, l-Istati Membri għandhom jallokaw il-kwantitajiet lill-produtturi.
(10)
It-traċċabbiltà tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni għandha tiġi żgurata permezz ta’ rekwiżiti xierqa ta’ ssiġillar u tikkettar.
(11)
Sabiex jiġi żgurat li r-regoli stabbiliti f’din id-Direttiva jkunu applikati b’mod korrett, għandu jitwettaq monitoraġġ uffiċjali.
(12)
Wara perjodu xieraq il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk il-miżuri stipulati f’din id-Direttiva humiex effettivi.
(13)
Il-miżuri stipulati f’din id-Direttiva jikkonformaw mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar iż-Żerriegħa u l-Materjal ta’ Propagazzjoni għall-Agrikoltura, l-Ortikoltura u l-Forestrija,
ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta’ din id-Direttiva, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“żona ta’ sors” tfisser:
(i)
żona nnominata minn Stat Membru bħala żona speċjali ta’ konservazzjoni skont l-Artikolu 4(4) tad-Direttiva 92/43/KEE; jew
(ii)
żona li tikkontribwixxi għall-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti u li hija nnominata minn Stat Membru skont proċedura nazzjonali bbażata fuq kriterji komparabbli ma’ dawk stipulati fl-Artikolu 4(4) tad-Direttiva 92/43/KEE flimkien mal-Artikolu 1(k) u (l) ta’ dik id-Direttiva, u li hija mmaniġġjata, protetta u ssorveljata b’mod ekwivalenti għall-Artikolu 6 u l-Artikolu 11 ta’ dik id-Direttiva;
(b)
“sit ta’ ġbir” ifisser parti miż-żona ta’ sors, minn fejn tkun inġabret iż-żerriegħa;
(c)
“taħlita maħsuda direttament” tfisser taħlita ta’ żrieragħ li titqiegħed fis-suq bħala miġbura mis-sit ta’ ġbir, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le;
(d)
“taħlita tal-għelejjel li jikbru fiż-żona” tfisser taħlita ta’ żrieragħ prodotta skont il-proċess li ġej:
(i)
iż-żerriegħa ta’ speċi individwali tittieħed fis-sit ta’ ġbir;
(ii)
iż-żerriegħa msemmija f’punt (i) hija mmultiplikata barra mis-sit ta’ ġbir bħala speċi singola;
(iii)
wara, iż-żrieragħ ta’ dawk l-ispeċijiet jitħalltu sabiex tinħoloq taħlita li hija magħmula minn dawk il-ġeneri, speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet li huma tipiċi għat-tip ta’ ħabitat fis-sit ta’ ġbir.
Artikolu 2
Taħlitiet ta’ preservazzjoni
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 3(1) u (2) tad-Direttiva 66/401/KEE, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw tqegħid fis-suq ta’ taħlitiet minn diversi ġeneri, speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet, maħsubin għall-użu fil-preservazzjoni tal-ambjent naturali fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi msemmija fl-Artikolu 22a(1)(b) ta’ dik id-Direttiva.
Taħlitiet bħal dawn jista’ jkun fihom żerriegħa mill-pjanti tal-għalf koperti mid-Direttiva 66/401/KEE u, barra minn hekk, żerriegħa mill-pjanti li mhumiex pjanti tal-għalf skont it-tifsira ta’ dik id-Direttiva.
Taħlitiet bħal dawn huma minn issa ‘l quddiem imsejħin “taħlitiet ta’ preservazzjoni”.
2. Fejn taħlita ta’ preservazzjoni tinkludi varjetà ta’ konservazzjoni, tapplika d-Direttiva 2008/62/KEE.
3. Sakemm mhux previst mod ieħor f’din id-Direttiva, tapplika d-Direttiva 66/401/KEE.
Artikolu 3
Reġjun ta’ oriġini
Meta Stat Membru jawtorizza t-tqegħid fis-suq ta’ taħlita ta’ preservazzjoni, għandu jiddefinixxi r-reġjun li miegħu hija assoċjata b’mod naturali dik it-taħlita, minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “reġjun ta’ oriġini”. Huwa għandu jqis l-informazzjoni mill-awtoritajiet jew mill-organizzazzjonijiet għar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti rikonoxxuti għal dan l-għan mill-Istati Membri. Fejn ir-reġjun ta’ oriġini ikun jinsab f’aktar minn Stat Membru wieħed, huwa għandu jiġi identifikat mill-Istati Membri kollha kkonċernati permezz ta’ ftehim komuni.
Artikolu 4
Awtorizzazzjoni
1. L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw it-taħlitiet ta’ preservazzjoni għal tqegħid fis-suq fir-reġjun ta’ oriġini tagħhom sakemm dawk it-taħlitiet ikunu jissodisfaw ir-rekwiżiti fl-Artikolu 5 fil-każ tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament jew ir-rekwiżiti fl-Artikolu 6 fil-każ ta’ taħlitiet tal-għelejjel li jikbru fiż-żona.
2. L-awtorizzazzjoni għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
l-isem u indirizz tal-produttur;
(b)
il-metodu ta’ ħsad: kemm jekk maħsudin direttament kif ukoll jekk inhuma taħlitiet tal-għelejjel li jikbru fiż-żona;
(c)
il-perċentwal skont il-piż tal-komponenti bħala speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet;
(d)
fil-każ tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni mkabbrin fl-uċuħ, ir-rata speċifika ta’ ġerminazzjoni għall-komponenti tat-taħlita koperta mid-Direttiva 66/401/KEE li ma jikkonformawx mar-rekwiżiti ta’ ġerminazzjoni stabbiliti fl-Anness II ma’ dik id-Direttiva;
(e)
il-kwantità tat-taħlita li għaliha għandha tapplika l-awtorizzazzjoni;
(f)
ir-reġjun ta’ oriġini;
(g)
ir-restrizzjoni fuq it-tqegħid fis-suq fir-reġjun ta’ oriġini;
(h)
iż-żona ta’ sors;
(i)
is-sit ta’ ġbir, u fil-każ tat-taħlita ta’ għelejjel li jikbru fiż-żona, is-sit ta’ multiplikazzjoni ukoll;
(j)
it-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir; u
(k)
is-sena tal-ġbir.
3. Rigward punt (c) tal-paragrafu 2, għal taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament għandu jkun biżżejjed li dawk il-komponenti jingħataw bħala speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet li huma tipiċi għat-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir u li huma, bħala komponenti tat-taħlita, ta’ importanza għall-preservazzjoni tal-ambjent naturali fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi.
Artikolu 5
Rekwiżiti ta’ awtorizzazzjoni għat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament
1. Taħlita ta’ preservazzjoni maħsuda direttament għandha tkun inġabret fiż-żona ta’ sors tagħha f’sit ta’ ġbir li ma jkunx ġie miżrugħ matul l-40 sena ta’ qabel id-data tal-applikazzjoni mill-produttur, imsemmija fl-Artikolu 7(1). Iż-żona ta’ sors għandha tkun tinsab fir-reġjun ta’ oriġini.
2. Il-perċentwal tal-komponenti tat-taħlita ta’ preservazzjoni maħsuda direttament li huma speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet li huma tipiċi għat-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir u li huma, bħala komponenti tat-taħlita, ta’ importanza għall-preservazzjoni tal-ambjent naturali fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi, għandu jkun adegwat għall-iskop li jerġa’ jinħoloq it-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir.
3. Ir-rata ta’ ġerminazzjoni tal-komponenti msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun biżżejjed għall-għan li jerġa’ jinħoloq it-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir.
4. Il-kontenut massimu ta’ speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet li ma jikkonformawx mal-paragrafu 2 ma għandux jaqbeż il-1 % tal-piż. It-taħlita ta’ preservazzjoni maħsuda direttament ma għandhiex tinkludi Avena fatua, Avena sterilis u Cuscuta spp. Il-kontenut massimu ta’ Rumex spp. minbarra Rumex acetosella u Rumex maritimus ma għandux jaqbeż 0,05 % tal-piż.
Artikolu 6
Rekwiżiti ta’ awtorizzazzjoni għat-taħlitiet ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona
1. Rigward it-taħlitiet ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona, iż-żerriegħa miġbura li minnha tiġi prodotta t-taħlita taż-żerriegħa tal-għelejjel li jikbru fiż-żona jeħtieġ li tkun inġabret fiż-żona ta’ sors tagħha f’sit ta’ ġbir li ma jkunx ġiex miżrugħ fl-40 sena ta’ qabel id-data tal-applikazzjoni mill-prodottur, imsemmija fl-Artikolu 7(1). Iż-żona ta’ sors għandha tkun tinsab fir-reġjun ta’ oriġini.
2. Iż-żerriegħa tat-taħlita ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona għandha tkun ta’ speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet li huma tipiċi għat-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir u li huma, bħala komponenti tat-taħlita, ta’ importanza għall-preservazzjoni tal-ambjent naturali fil-kuntest tal-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi.
3. Il-komponenti ta’ taħlita ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona li huma żrieragħ ta’ pjanti tal-għalf skont it-tifsira tad-Direttiva 66/401/KEE għandhom, qabel jitħalltu, jikkonformaw mar-rekwiżiti għaż-żerriegħa kummerċjali stabbiliti fit-Taqsima III tal-Anness II mad-Direttiva 66/401/KEE fir-rigward tal-purità analitika, hekk kif stabbilit fil-kolonni 4 sa 11 tat-tabella fit-Taqsima I(2)A ta’ dak l-Anness, rigward il-kontenut massimu ta’ speċijiet oħrajn ta’ pjanti f’kampjun mill-piż speċifikat f’kolonna 4 tal-Anness III tiegħu (total għal kull kolonna), kif stabbilit f’kolonni 12, 13 u 14 tat-tabella fit-Taqsima I(2)A tal-Anness II tiegħu, u rigward kundizzjonijiet li jikkonċernaw iż-żrieragħ Lupin, kif stabbilit fil-kolonna 15 tat-tabella fit-Taqsima I(2)A ta’ dak l-Anness.
4. Il-multiplikazzjoni tista’ sseħħ għal ħames ġenerazzjonijiet.
Artikolu 7
Rekwiżiti tal-proċedura
1. L-awtorizzazzjoni għandha tingħata wara li ssir applikazzjoni mill-produttur.
L-applikazzjoni għandha tkun akkumpanjata mill-informazzjoni meħtieġa sabiex tiġi vverifikata l-konformità mal-Artikoli 4 u 5 fil-każ tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament jew mal-Artikoli 4 u 6 fil-każ tat-taħlitiet tal-għelejjel li jikbru fiż-żona.
2. Rigward it-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament, l-Istati Membri li fihom jinsabu s-siti ta’ ġbir għandhom iwettqu spezzjonijiet viżwali.
Dawk l-ispezzjonijiet viżwali għandhom jitwettqu fis-sit ta’ ġbir matul il-perjodu ta’ tkabbir f’intervalli xierqa sabiex jiġi żgurat li t-taħlita tkun konformi, għall-inqas, mar-rekwiżiti ta’ awtorizzazzjoni stipulati fl-Artikolu 5(2) u (4).
L-Istat Membru li wettaq l-ispezzjonijiet viżwali għandu jiddokumenta r-riżultati tagħhom.
3. Rigward it-taħlitiet ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona, meta Stat Membru jeżamina applikazzjoni, huwa għandu jwettaq testijiet jew għandhom jitwettqu testijiet taħt is-superviżjoni uffiċjali tal-Istat Membru sabiex jiġi kkontrollat li t-taħlita ta’ preservazzjoni tikkonforma, minn tal-anqas, mar-rekwiżiti ta’ awtorizzazzjoni previsti fl-Artikolu 6(2) u (3).
Testijiet bħal dawn għandhom jitwettqu skont il-metodi internazzjonali attwali, jew, fejn metodi bħal dawn ma jeżistux, skont kwalunkwe metodu xieraq.
Għal dawk it-testijiet l-Istat Membru kkonċernat għandu jiżgura li l-kampjuni jittieħdu minn lottijiet omoġeni. Huwa għandu jiżgura li jiġu applikati r-regoli dwar il-piż tal-lottijiet u l-piż tal-kampjun stipulati fl-Artikolu 7(2) tad-Direttiva 66/401/KEE.
Artikolu 8
Restrizzjoni kwantitattiva
Kull Stat Membru għandu jiżgura li l-kwantità totali ta’ żerriegħa tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni li jitqiegħdu fis-suq kull sena ma taqbiżx il-5 % tal-piż totali tat-taħlitiet ta’ żerriegħa mill-pjanti tal-għalf koperti mid-Direttiva 66/401/KEE u li jitqiegħdu fis-suq fis-sena rispettiva fl-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 9
Applikazzjoni ta’ restrizzjonijiet kwantitattivi
1. Fil-każ tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li, qabel il-bidu ta’ kull staġun ta’ produzzjoni, il-produtturi jinnotifikaw il-kwantità ta’ żerriegħa tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni li jkun biħsiebhom japplikaw għal awtorizzazzjoni għaliha flimkien mad-daqs u l-post tas-sit jew is-siti ta’ ġbir maħsub(in).
Fil-każ tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li, qabel il-bidu ta’ kull staġun ta’ produzzjoni, il-produtturi jinnotifikaw il-kwantità ta’ żerriegħa tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni li jkun biħsiebhom japplikaw għal awtorizzazzjoni għaliha flimkien mad-daqs u l-post tas-sit jew is-siti ta’ ġbir maħsub(in) kif ukoll id-daqs u l-post tas-sit jew is-siti ta’ multiplikazzjoni maħsubin.
2. Jekk, fuq il-bażi tan-notifiki msemmija fil-paragrafu 1, huwa probabbli li jinqabżu l-kwantitajiet stabbiliti fl-Artikolu 8, l-Istati Membri għandhom jallokaw, għal kull produttur ikkonċernat, il-kwantità permessa li titqiegħed fis-suq fl-istaġun ta’ produzzjoni rispettiv.
Artikolu 10
Siġillar ta’ pakketti u reċipjenti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li t-taħlitiet ta’ preservazzjoni jistgħu jitqiegħdu fis-suq biss f’pakketti u f’reċipjenti magħluqin li jkollhom apparat li jissiġilla.
2. Sabiex jiġi żgurat is-siġillar, is-sistema ta’ siġill għandha tinkludi minn tal-anqas it-tikketta jew it-twaħħil ta’ siġill.
3. Il-pakketti u r-reċipjenti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu ssiġillati b’tali mod li ma jkunux jistgħu jinfetħu mingħajr ma ssir ħsara lis-sistema ta’ siġill jew mingħajr ma titħalla evidenza ta’ tbagħbis fuq it-tikketta tal-produttur, jew fuq il-pakkett jew kontenitur.
Artikolu 11
Tikkettar
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-pakketti u l-kontenituri tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni jkollhom tikketta tal-produttur jew notifika stampata jew ittimbrata li tinkludi minn tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-kliem “regoli u standards tal-UE”;
(b)
l-isem u indirizz tal-persuna responsabbli mit-twaħħil tat-tikketti jew il-marka ta’ identifikazzjoni ta’ din il-persuna;
(c)
il-metodu ta’ ħsad: kemm jekk maħsudin direttament kif ukoll jekk għelejjel li jikbru fiż-żona;
(d)
is-sena tas-siġillar imfissra bħala: “issiġillat …” (sena);
(e)
ir-reġjun ta’ oriġini;
(f)
iż-żona ta’ sors;
(g)
is-sit ta’ ġbir;
(h)
it-tip ta’ ħabitat tas-sit ta’ ġbir;
(i)
il-kliem “taħlita ta’ preservazzjoni ta’ żerriegħa tal-pjanti tal-għalf, maħsuba sabiex tintuża f’żona li jkollha l-istess tip ta’ ħabitat bħas-sit ta’ ġbir, mingħajr kunsiderazzjoni għall-kundizzjonijiet bijotiċi”;
(j)
in-numru ta’ referenza tal-lott mogħti mill-persuna responsabbli mit-twaħħil tat-tikketti;
(k)
il-perċentwal bil-piż tal-komponenti bħala speċijiet u, fejn rilevanti, sottospeċijiet;
(l)
il-piż nett jew gross iddikjarat;
(m)
fejn jintużaw pestiċidi granulati, sustanzi f’għamla ta’ pretkuni jew addittivi solidi oħrajn, in-natura tal-addittiv kif ukoll il-proporzjon approssimattiv bejn il-piż tal-ħbub jew żrieragħ puri u l-piż totali għandhom jiġu indikati; u
(n)
fil-każ ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni tal-għelejjel li jikbru fiż-żona, rata ta’ ġerminazzjoni speċifika għall-komponenti tat-taħlita koperti mid-Direttiva 66/401/KEE li ma jikkonformawx mar-rekwiżiti ta’ ġerminazzjoni stabbiliti fl-Anness II ma’ dik id-Direttiva.
2. Fir-rigward tal-punt (k) ta’ paragrafu 1, għandu jkun biżżejjed li jiġu indikati l-komponenti tat-taħlitiet ta’ preservazzjoni maħsudin direttament kif previst fl-Artikolu 4(3).
3. Rigward il-punt (n) tal-paragrafu 1, għandu jkun biżżejjed li tiġi indikata medja ta’ dawn ir-rati ta’ ġerminazzjoni speċifiċi meħtieġa f’każ li l-għadd ta’ rati speċifiċi ta’ ġerminazzjoni biżżejjed jkun aktar minn ħamsa.
Artikolu 12
Monitoraġġ
Permezz ta’ monitoraġġ uffiċjali, l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-konformità ma’ din id-Direttiva.
Artikolu 13
Rappurtar
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-produtturi li joperaw fit-territorju tagħhom jirrapportaw, għal kull staġun, l-ammont ta’ taħtlitiet ta’ preservazzjoni mqiegħed fis-suq.
L-Istati Membri għandhom jirrapportaw, meta mitlubin, lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn, l-ammont ta’ taħlitiet ta’ preservazzjoni li tpoġġa fis-suq fit-territorju tagħhom.
Artikolu 14
Notifika lill-organizzazzjonijiet rikonoxxuti għar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw, meta mitlubin, lill-Kummissjoni bl-awtoritajiet jew bl-organizzazzjonijiet għar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti rikonoxxuti għal dan l-għan mill-Istati Membri.
Artikolu 15
Evalwazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva fil-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 16
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ, sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Novembru 2011, il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva. Huma għandhom jikkomunikaw minnufih it-test ta’ dawk id-dispożizzjonijiet u t-tabella ta’ korrelazzjoni bejn dawk id-dispożizzjonijiet u din id-Direttiva lill-Kummissjoni.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, huma għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn tali referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu kif għandha ssir tali referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw it-test tad-dispożizzjonijiet prinċipali tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-kamp kopert minn din id-Direttiva, lill-Kummissjoni.
Artikolu 17
Dħul fis-seħħ
Id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 18
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Awwissu 2010.