ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
DEĊIŻJONI Nru 243/2012/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-14 ta' Marzu 2012
li tistabbilixxi programm pluriennali tal-politika tal-ispettru tar-radju
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li ntbagħat l-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Skont id-Direttiva 2002/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Marzu 2002 dwar kwadru regolatorju komuni għan-netwerks ta’ komunikazzjonijiet u servizzi elettroniċi (Direttiva Kwadru) (3), il-Kummissjoni tista’ tippreżenta proposti leġislattivi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sabiex ikunu stabbiliti programmi pluriennali tal-politika tal-ispettru tar-radju. Dawn il-programmi għandhom jistabbilixxu l-orjentazzjonijiet u l-objettivi tal-politika għall-ippjanar strateġiku u l-armonizzazzjoni tal-użu tal-ispettru skont id-direttivi applikabbli għan-netwerks u għas-servizzi tal-komunikazzjoni elettronika. Dawk l-orjentazzjonijiet u l-objettivi tal-politika għandhom jirreferu għad-disponibbiltà u għall-użu effiċjenti tal-ispettru li jkunu meħtieġa għall-istabbiliment u għall-funzjonament tas-suq intern. Il-Programm tal-Politika tal-Ispettru tar-Radju (minn issa ’il quddiem imsejjaħ “il-Programm”) għandu jappoġġa l-għanijiet u l-azzjonijiet ewlenin deskritti fil-Kommunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 dwar l-Istrateġija Ewropa 2020 u l-Kommunikazzjoni tal-Kummissjoni tas-26 ta' Awwissu 2010 dwar "Aġenda Diġitali għall-Ewropa", u hija inkluża fost il-50 azzjoni ta’ prijorità tal-Kommunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-11 ta' Novembru 2010“Lejn Att dwar is-Suq Uniku”.
(2)
Din id-Deċiżjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għal-leġislazzjoni tal-Unjoni eżistenti, b’mod partikolari d-Direttiva 1999/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta' Marzu 1999 dwar it-tagħmir tar-radju u tagħmir terminali ta' telekomunikazzjonijiet u r-rikonoxximent reċiproku tal-konformità tagħhom (4), id-Direttiva 2002/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar l-aċċess għal, u l-interkonnessjoni ta', netwerks ta' komunikazzjonijiet elettroniċi u faċilitajiet assoċjati (Direttiva tal-Aċċess) (5), id-Direttiva 2002/20/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar l-awtorizzazzjoni ta' netwerks u servizzi ta' komunikazzjonijiet elettroniċi (Direttiva ta' Awtorizzazzjoni) (6), id-Direttiva 2002/21/KE, kif ukoll id-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar qafas regolatorju għall-politika dwar l-ispettru tar-radju fil-Komunità Ewropea (Deċiżjoni dwar l-Ispettri tar-Radju) (7). Din id-Deċiżjoni għandha wkoll tkun mingħajr preġudizzju għall-miżuri li jittieħdu fuq il-livell nazzjonali, f’konformità mal-liġi tal-Unjoni, li jaħdmu biex jilħqu l-objettivi ta’ interess ġenerali, b’mod partikolari relatati mar-regolamentazzjoni tal-kontenut u mal-politika awdjoviżiva, u mad-dritt tal-Istati Membri li jorganizzaw u jużaw l-ispettru tagħhom għal finijiet ta' ordni pubbliku u għas-sigurtà pubblika u għal difiża.
(3)
L-ispettru huwa riżors pubbliku ewlieni għas-setturi u għas-servizzi essenzjali, inklużi l-komunikazzjoni mobbli, il-broadband bla fili u satellitari, ix-xandir bit-televiżjoni u bir-radju, it-trasport, ir-radjolokazzjoni, u l-applikazzjonijiet bħal sistemi ta’ allarmi, kontrolli mill-bogħod, tagħmir li jgħin is-smigħ, mikrofoni u tagħmir mediku. Huwa jappoġġa servizzi pubbliċi, bħas-servizzi tas-sigurtà u tas-sikurezza inkluża l-protezzjoni ċivili, u l-attivitajiet xjentifiċi, bħall-meteoroloġija, l-Osservazzjoni tad-Dinja, ir-radjuastronomija u r-riċerka spazjali. L-aċċess faċli għall-ispettru għandu rwol ukoll fil-provvista ta' komunikazzjoni elettronika, b’mod partikolari għaċ-ċittadini u n-negozji li jinsabu f’żoni remoti jew b'popolazzjoni baxxa, bħal żoni rurali jew gżejjer. Il-miżuri regolatorji dwar l-ispettru b’hekk għandhom implikazzjonijiet ekonomiċi, għas-sikurezza, għas-saħħa, għall-interess pubbliku, kulturali, xjentifiċi, soċjali, ambjentali u tekniċi.
(4)
Għandu jiġi adottat approċċ ekonomiku u soċjali mġedded fir-rigward tal-ġestjoni, l-allokazzjoni u l-użu tal-ispettru. Dak l-approċċ għandu jiffoka b'mod partikolari fuq il-politika tal-ispettru, bil-għan li tiġi żgurata aktar effiċjenza tal-ispettru, ippjanar aħjar tal-frekwenzi u salvagwardji kontra imġiba li tmur kontra l-kompetizzjoni.
(5)
L-ippjanar strateġiku u l-armonizzazzjoni tal-użu tal-ispettru fuq il-livell tal-Unjoni għandhom ikabbru s-suq intern għas-servizzi u t-tagħmir tal-komunikazzjoni elettronika bla fili kif ukoll politika oħra tal-Unjoni li teżiġi l-użu tal-ispettru, biex b’hekk joħolqu opportunitajiet ġodda għall-innovazzjoni u l-ħolqien tal-impjiegi, u simultanjament jagħtu kontribut għall-irkupru ekonomiku u għall-integrazzjoni soċjali mal-Unjoni kollha, filwaqt li fl-istess ħin jirrispettaw il-valur soċjali, kulturali u ekonomiku importanti tal-ispettru.
(6)
L-armonizzazzjoni tal-użu adatt tal-ispettru tista' wkoll tkun ta' benefiċċju għall-kwalità tas-servizzi pprovduti permezz tal-komunikazzjoni elettronika, u hija essenzjali biex jinħolqu ekonomiji ta' skala, li jnaqqsu kemm l-ispejjeż tat-tqiegħed ta' netwerks bla fili u l-ispejjeż tal-apparat bla fili għall-konsumaturi. Għal dak l-għan, l-Unjoni teħtieġ programm ta’ politika li jkopri s-suq intern fl-oqsma kollha tal-politika tal-Unjoni li jinvolvu l-użu tal-ispettru, bħall-politika tal-komunikazzjoni elettronika, tar-riċerka, tal-iżvilupp teknoloġiku u tal-ispazju, tat-trasport, tal-enerġija u tal-awdjoviżjoni.
(7)
Il-Programm għandu jippromwovi l-kompetizzjoni u jikkontribwixxi sabiex jiġi stabbilit pedament għal suq diġitali uniku ġenwin.
(8)
Il-Programm għandu, jappoġġa b’mod partikolari, l-Istrateġija Ewropa 2020, fid-dawl tal-potenzjal kbir tas-servizzi bla fili sabiex jippromwovu ekonomija bbażata fuq l-għarfien, jiżviluppaw u jassistu lis-setturi li jiddependu mit-teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni u jegħlbu l-qasma diġitali. L-użu li qed jikber, b'mod partikolari, tas-servizzi tal-media awdjoviżiva u l-kontenut online li qiegħed iżid id-domanda għall-veloċità u l-kopertura. Huwa wkoll azzjoni ewlenija fl-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, għandha l-għan li twassal internet bil-broadband veloċi fuq in-netwerk tal-futur u ekonomija bbażata fuq l-għarfien, b’mira ambizzjuża għal koperatura broadband universali. Il-provvista tal-ogħla veloċitajiet u l-aħjar kapaċitajiet possibbli għall-broadband bil-fili u bla fili tikkontribwixxi biex tinkiseb il-mira ta 'aċċess għall-broadband b' veloċità ta' mhux inqas minn 30 Mbps għal kulħadd sal-2020 fejn tal-inqas nofs id-djar tal-Unjoni ikollhom aċċess għall-broadband b'veloċità ta' mill-inqas 100 Mbps, u hija importanti biex jitrawwem it-tkabbir ekonomiku u l-kompetittività globali, u meħtieġa biex jinkisbu l-benefiċċji ekonomiċi u soċjali sostenibbli ta’ suq diġitali uniku. Għandu wkoll jappoġġa u jippromwovi politika settorjali oħra tal-Unjoni bħal ambjent sostenibbli u inklużjoni ekonomika u soċjali għaċ-ċittadini kollha tal-Unjoni. Minħabba l-importanza tal-applikazzjonijiet bla fili għall-innovazzjoni, l-Programm huwa wkoll inizjattiva ewlenija li tappoġġa l-politika tal-Unjoni dwar l-innovazzjoni.
(9)
Il-Programm għandu jistabbilixxi l-pedamenti għal żvilupp fejn l-Unjoni tista’ tkun ta' eżempju fir-rigward tal-veloċitajiet, tal-mobbiltà, tal-kopertura u tal-kapaċità tal-broadband bla fili. Tali tmexxija hija essenzjali biex jiġi stabbilit suq uniku diġitali kompetittiv li jaħdem biex jinfetaħ is-suq intern għaċ-ċittadini kollha tal-Unjoni.
(10)
Il-programm għandu jispeċifika l-prinċipji u l-objettivi ta’ gwida għall-Istati Membri u għall-istituzzjonijiet tal-Unjoni sal-2015, u għandu jistabbilixxi inizjattivi implimentattivi speċifiċi. Filwaqt li l-ġestjoni tal-ispettru għadha fil-parti l-kbira kompetenza nazzjonali, din għandha tkun eżerċitata f’konformità mal-leġislazzjoni tal-Unjoni eżistenti u għandha tagħti lok għal azzjoni sabiex tkun segwita l-politika tal-Unjoni.
(11)
Il-programm għandu jqis ukoll id-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE u l-kompetenza teknika tal-Konferenza Ewropea tal-Amministrazzjonijiet Postali u tat-Telekomunikazzjoni (minn issa ’il quddiem imsejjħa “CEPT”) sabiex il-politika tal-Unjoni li tiddependi mill-ispettru u ġiet miftehma mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill tkunu tista' tiġi implimentata b’miżuri tekniċi implimentattivi, jiġi innotat li tali miżuri jistgħu jittieħdu kull meta jkun meħtieġ sabiex tiġi implimentata l-politika tal-Unjoni diġà eżistenti.
(12)
Aċċess faċli għall-ispettru jista' jirrikjedi tipi ta' kondizzjonijiet innovattivi ta' awtorizzazzjoni bħall-użu kollettiv tal-ispettru, jew il-kondiviżjoni tal-infrastruttura, l-applikazzjoni bħal dawn fl-Unjoni tista’ tiġi ffaċilitata bl-identifikazzjoni tal-aħjar prattiki u bl-inkoraġġiment tal-kondiviżjoni tal-informazzjoni, kif ukoll bid-definizzjoni ta’ ċerti kondizzjonijiet komuni jew konverġenti għall-użu tal-ispettru. L-awtorizzazzjonijiet ġenerali, li huma l-inqas tip ta' awtorizzazzjoni oneruża, huma ta’ interess partikolari fejn l-interferenza ma tirriskjax li tfixkel l-iżvilupp ta’ servizzi oħrajn.
(13)
Filwaqt li għadhom qed jiġu żviluppati teknoloġikament, ’l hekk imsejħa "teknoloġiji konjittivi" għandhom jiġu esplorati aktar minn issa, inkluż billi tiġi ffaċilitata l-kondiviżjoni abbażi tal-ġeolokalizzazzjoni.
(14)
In-negozju fid-drittijiet tal-ispettru ikkombinat ma’ kondizzjonijiet flessibbli ta’ użu jistgħu ikunu ta’ benefiċċju sostanzjali għat-tkabbir ekonomiku. Għalhekk, il-meded fejn il-liġi tal-Unjoni diġà introduċiet użu flessibbli għandhom ikunu jistgħu jiġu nnegozjati immedjatament f’konformità mad-Direttiva 2002/21/KE. Il-kondiviżjoni tal-aħjar prattiki dwar il-kondizzjonijiet u l-proċeduri ta' awtorizzazzjoni għal tali meded u miżuri komuni sabiex tiġi evitata akkumulazzjoni ta’ drittijiet tal-użu tal-ispettru li tista’ toħloq pożizzjonijiet dominanti, kif ukoll nuqqas mhux xieraq tal-użu ta’ dawn id-drittijiet, għandhom jiffaċilitaw l-introduzzjoni koordinata mill-Istati Membri kollha ta’ dawn il-miżuri u jiffaċilitaw l-akkwist ta’ drittijiet bħal dawn, ikun fejn ikun fl-Unjoni. L-użu kollettiv (jew kondiviż) tal-ispettru - bħala għadd indeterminat ta' utenti indipendenti u/jew apparat biex jiġi aċċessat l-ispettru fl-istess firxa ta' frekwenzi fl-istess ħin u f'żona ġeografika partikolari taħt sett iddefinit sew ta' kondizzjonijiet - għandu jitrawwem fejn applikabbli, mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2002/20/KE f’dak li jirrigwardja n-netwerks u servizzi ta' komunikazzjoni elettronika.
(15)
Kif ġie enfasizzat fl-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, il-broadband bla fili huwa mezz importanti sabiex tingħata spinta lill-kompetizzjoni, lill-għażla tal-konsumaturi u lill-aċċess f’żoni rurali u żoni oħrajn fejn it-tqiegħed tal-broadband bil-fili huwa diffiċli jew mhux vijabbli ekonomikament. Madankollu, il-ġestjoni tal-ispettru tista’ taffettwa l-kompetizzjoni billi tbiddel ir-rwol u s-setgħa tal-parteċipanti fis-suq, pereżempju jekk l-utenti eżistenti jirċievu vantaġġi kompetittivi mhux dovuti. Aċċess limitat għall-ispettru, b’mod partikolari meta l-ispettru adattat isir iktar skars, jista’ joħloq ostakolu għad-dħul ta’ servizzi jew applikazzjonijiet ġodda u jfixkel l-innovazzjoni u l-kompetizzjoni. L-akkwist ta’ drittijiet ġodda għall-użu tal-ispettru, inkluż permezz ta' trasferiment jew twellija tal-ispettru jew ta’ transazzjonijiet oħrajn bejn l-utenti, u l-introduzzjoni ta’ kriterji flessibbli ġodda għall-użu tal-ispettru jista’ jkollhom impatt fuq is-sitwazzjoni kompetittiva eżistenti. L-Istati Membri għandhom għalhekk jieħdu miżuri regolatorji ex ante jew ex post adatti (bħal azzjoni sabiex jiġu emendati d-drittijiet eżistenti, ikunu pprojbiti ċerti akkwisti tad-drittijiet tal-użu tal-ispettru, ikunu imposti kondizzjonijiet fuq il-ħżin tal-ispettru u fuq l-użu effiċjenti bħal dawk imsemmija fid-Direttiva 2002/21/KE, sabiex ikun limitat l-ammont ta’ spettru disponibbli għal kull impriża, jew sabiex tkun evitata akkumulazzjoni eċċessiva ta’ drittijiet tal-użu tal-ispettru) sabiex jiġu evitati distorsjonijiet fil-kompetizzjoni skont il-prinċipji bażi tad-Direttiva 2002/20/KE u tad-Direttiva tal-Kunsill 87/372/KEE tal-25 ta' Ġunju 1987 dwar il-firxiet ta' frekwenza li għandhom jiġu rriżervati għall-introduzzjoni kordinata ta' komunikazzjonijiet mobbli terrestri pubbliċi ċellulari diġitali pan-Ewropej fil-Komunità (8) (id-Direttiva "GSM").
(16)
L-istabbiliment ta' inventarju tal-użu tal-ispettru eżistenti flimkien ma' analiżi ta' xejriet teknoloġiċi, ħtiġijiet futuri u domanda għall-ispettru, b'mod partikolari bejn l-400 MHz u s-6 GHz, għandu jippermetti l-identifikazzjoni ta’ meded ta' frekwenzi fejn l-effiċjenza tista' tittejjeb, u opportunitajiet ta' kondiviżjoni tal-ispettru, għall-benefiċċju kemm tas-settur kummerċjali kif ukoll ta' dak pubbliku. Il-metodoloġija għall-istabbiliment ta' inventarju ta' użi eżistenti tal-ispettru għandha tieħu kont xieraq tal-piż amministrattiv fuq l-amministrazzjonijiet u għandu jkollha l-għan li timminimizza dak il-piż. Għaldaqstant, l-informazzjoni mogħtija mill-Istati Membri skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/344/KE tas-16 ta’ Mejju 2007 dwar id-disponibbiltà armonizzata tal-informazzjoni dwar l-użu tal-ispettru fil-Komunità (9) għandha titqies b'mod sħiħ fl-iżvilupp tal-metodoloġija biex jiġi stabbilit inventarju ta' użi eżistenti tal-ispettru.
(17)
Standards armonizzati skont id-Direttiva 1999/5/KE huma essenzjali sabiex jinkiseb użu effiċjenti tal-ispettru u għandhom iqisu l-kondizzjonijiet tal-kondiviżjoni ddefiniti legalment. L-istandards Ewropej għat-tagħmir u għan-netwerks elettriċi u elettroniċi mhux tar-radju għandhom ukoll jevitaw disturbi għall-użu tal-ispettru. L-impatt kumulattiv taż-żieda fil-volum u fid-densità tal-apparat u tal-applikazzjonijiet bla fili flimkien mad-diversità tal-użu tal-ispettru jippreżenta sfida għall-approċċi attwali għall-ġestjoni tal-interferenzi. Dawn għandhom għalhekk jiġu eżaminati u vvalutati mill-ġdid flimkien mal-karatteristiċi tar-riċevituri u ma’ mekkaniżmi iktar sofistikati biex ikunu evitati l-interferenzi.
(18)
L-Istati Membri għandhom jitħallew, fejn ikun adatt, jintroduċu miżuri ta' kumpens relatati ma’ spejjeż tal-migrazzjoni.
(19)
Skont l-objettivi tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, il-broadband bla fili jista’ jagħti kontribut sostanzjali għall-irkupru u għat-tkabbir ekonomiku jekk spettru suffiċjenti ikun magħmul disponibbli, id-drittijiet għall-użu tal-ispettru jingħataw malajr, u n-negozju jitħalla jadatta ruħu għall-evoluzzjoni tas-suq. L-Aġenda Diġitali għall-Ewropa tappella biex sal-2020 iċ-ċittadini kollha tal-Unjoni jkollhom aċċess għal veloċita' ta' broadband ta’ mill-inqas 30 Mbps. Għaldaqstant, l-ispettru li diġà ġie kopert minn Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni eżistenti għandu jsir disponibbli taħt it-termini u l-kondizzjonijiet ta' dawk id-Deċiżjonijiet. Soġġett għad-domanda fis-suq, il-proċess ta' awtorizzazzjoni għandu jitwettaq skont id-Direttiva 2002/20/KE sal-31 ta' Diċembru 2012 għal komunikazzjoni terrestri, biex jiġi żgurat aċċess faċli għal broadband bla fili għal kulħadd, b'mod partikolari f'meded ta' frekwenzi indikati mid-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2008/411/KE (10), 2008/477/KE (11), u 2009/766/KE (12). Sabiex ikunu kkomplementati s-servizzi broadband terrestri u sabiex tkun żgurata il-kopertura taż-żoni l-iktar imbiegħda tal-Unjoni, aċċess broadband satellitari jista’ jkun soluzzjoni rapida u fattibbli.
(20)
Għandhom jiġu introdotti aktar arranġamenti flessibbli li jirregolaw l-użu tal-ispettru, fejn adatt, sabiex jitrawmu l-innovazzjoni u l-konnessjonijiet veloċi bil-broadband, li jippermettu lill-impriżi jnaqqsu l-ispejjeż tagħhom u jżidu l-kompetittività tagħhom u li jagħmlu possibbli l-iżvilupp ta' servizzi interattivi ġodda online, pereżempju fl-oqsma tal-edukazzjoni, tas-saħħa, u tas-servizzi ta' interess ġenerali.
(21)
Peress li kważi 500 miljun persuna huma konnessi ma' broadband veloċi fl-Ewropa għandu jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-suq intern, joħloq massa kritika globalment unika ta’ utenti li jesponu lir-reġjuni kollha għal opportunitajiet ġodda u jagħtu lil kull utent valur miżjud u jagħtu lill-Unjoni l-kapaċità li tkun l-aqwa ekonomija bbażata fuq l-għarfien fid-dinja. It-tqiegħed rapidu tal-broadband huwa għalhekk kruċjali għall-iżvilupp tal-produttività Ewropea u għall-emerġenza ta’ intrapriżi ġodda u żgħar li jistgħu jkunu mexxejja f’setturi differenti, pereżempju fil-kura tas-saħħa, fil-manifattura u fl-industrija tas-servizzi.
(22)
Fl-2006, l-Unjoni Internazzjonali tat-Telekomunikazzjoni (UIT) stmat li r-rekwiżiti fil-futur tal-bandwidth tal-ispettru għall-iżvilupp tat-Telekomunikazzjoni Mobbli Internazzjonali-2000 (IMT-2000) u s-sistemi avvanzati IMT (jiġifieri komunikazzjoni bit-telefons ċellulari 3G u 4G) ser ikunu bejn 1 280 u 1 720 MHz fl-2020 għall-industrija tal-telefons ċellulari kummerċjali għal kull reġjun tal-UIT inkluża l-Ewropa. Għandu jiġi nnotat li l-figura aktar baxxa (1 280 MHz) hija ogħla mir-rekwiżiti għal xi pajjiżi. Barra minn hekk, hemm xi pajjiżi li għalihom ir-rekwiżit huwa akbar mill-ogħla ċifra (1 720 MHz). Dawn iż-żewġ ċifri jinkludu l-ispettru li diġà qed jintuża, jew li huwa ppjanat li jintuża, għal sistemi Pre-IMT, IMT-2000 u t-titjib tiegħu. Jekk l-ispettru addizzjonali meħtieġ ma jsirx disponibbli, preferibbilment b'mod armonizzat fil-livell globali, is-servizzi ġodda u t-tkabbir ekonomiku ser jiġu mfixkla minn restrizzjonijiet ta’ kapaċità fin-netwerks tat-telefon ċellulari.
(23)
Il-medda tat-800 MHz (790-862 MHz) hija ottimali biex żoni kbar ikunu koperti mis-servizzi broadband bla fili. Abbażi tal-armonizzazzjoni tal-kondizzjonijiet tekniċi skont id-Deċiżjoni 2010/267/UE, u tar-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tat-28 ta’ Ottubru 2009 li tiffaċilita l-liberazzjoni tad-dividend diġitali fl-Unjoni Ewropea (13) titlob biex ix-xandir analoġiku jintefa sal-1 ta’ Jannar 2012, u fid-dawl tal-iżviluppi regolatorji nazzjonali rapidi, fil-prinċipju dik il-medda għandha tkun disponibbli għas-servizzi ta' komunikazzjoni elettronika fl-Unjoni sal-2013. Fuq perijodu itwal, jista' jiġi previst ukoll spettru addizzjonali, fid-dawl tar-riżultati ta’ analiżi, ta' xejriet teknoloġiċi, ħtiġijiet futuri u domanda għall-ispettru. Jekk titqies il-kapaċità tal-medda ta' 800 MHz li titrasmetti f'żoni kbar, l-obbligi ta' kopertura jistgħu jintrabtu mad-drittijiet, fejn ikun adatt.
(24)
Żieda fl-opportunitajiet ta’ broadband bla fili hija kruċjali biex is-settur kulturali jingħata pjattaformi ġodda ta’ distribuzzjoni, u b’hekk titwitta t-triq għall-iżvilupp b'suċċess tas-settur fil-futur.
(25)
Sistemi ta’ aċċess bla fili, inklużi n-netwerks lokali tar-radju, jistgħu jissuperaw l-allokazzjonijiet attwali tagħhom fuq bażi mhux liċenzjata. Il-ħtieġa għal u l-fattibbiltà li jiġu estiżi l-allokazzjonijiet tal-ispettru mingħajr liċenzja għal sistemi ta' aċċess bla fili, inklużi n-netwerks ta' aċċess lokali tar-radju, għal 2,4 GHz u 5 GHz, għandha tiġi vvalutata f'rabta mal-inventarju tal-użi attwali, u mal-ħtiġijiet emerġenti għall-ispettru, u li jiddependu fuq l-użu tal-ispettru għal għanjiet oħrajn.
(26)
Filwaqt li x-xandir ser jibqa' pjattaforma importanti ta' distribuzzjoni ta' kontenut, peress li din hi l-aktar pjattaforma ekonomika għad-distribuzzjoni tal-massa; il-broadband bil-fili u bla fili u servizzi oħrajn ġodda jagħtu opportunitajiet ġodda biex is-settur kulturali jiddiversifika l-firxa ta' pjattaformi ta' distribuzzjoni tiegħu, sabiex jipprovdi s-servizzi mitluba u biex isir użu mill-potenzjal ekonomiku taż-żieda kbira fit-traffiku tad-data.
(27)
Sabiex tingħata attenzjoni lill-prijoritajiet tal- Programm pluriennali, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw biex jappoġġaw u jilħqu l-objettiv li jippermettu lill-Unjoni tieħu it-tmexxija fis-servizzi broadband għall-komunikazzjoni elettronika bla fili billi tagħmel disponibbli spettru biżżejjed f'meded kosteffiċjenti biex dawk is-servizzi jkunu aktar disponibbli.
(28)
Peress li approċċ komuni u l-ekonomiji ta’ skala huma kruċjali sabiex tiġi żviluppata komunikazzjoni broadband mal-Unjoni kollha u sabiex ikunu evitati d-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-frammentazzjoni tas-suq fost l-Istati Membri, xi wħud mill-aħjar prattiki dwar il-kondizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni u l- proċeduri għandhom jiġu identifikati f’azzjoni miftiehma fost l-Istati Membri u mal-Kummissjoni. Il-kondizzjonijiet jistgħu jinkludu l-obbligi ta’ kopertura, id-daqs tal-blokk tal-ispettru, l-għażla taż-żmien meta jingħataw id-drittijiet, l-aċċess għall-operaturi tan-netwerk ċellulari virtwali u kemm idumu d-drittijiet tal-użu tal-ispettru. Filwaqt li jirriflettu l-importanza tan-negozju fl-ispettru għal użu effiċjenti dejjem ikbar tal-ispettru u jiżviluppaw is-suq intern għat-tagħmir u għas-servizzi bla fili, dawn il-kondizzjonijiet u l-proċeduri għandhom japplikaw għall-meded ta' frekwenzi li jiġu allokati lill-komunikazzjoni bla fili, u li għalihom id-drittijiet tal-użu jistgħu jiġu ttrasferiti jew imwellija.
(29)
Jista’ jkun meħtieġ spettru addizzjonali minn setturi oħrajn bħat-trasport (għal sistemi ta’ sikurezza, informazzjoni u ġestjoni), ir-riċerka u l-iżvilupp (R&Ż), is-saħħa elettronika, l-inklużjoni elettronika u, jekk tkun meħtieġa, il-protezzjoni tal-pubbliku u l-għajnuna f’diżastri (PPDR), fid-dawl tal-użu akbar tagħhom tat-trasmissjonijiet ta' filmati u data għal servizz rapidu u aktar effiċjenti. L-ottimizzazzjoni tas-sinerġji bejn il-politika dwar l-ispettru u l-attivitajiet ta’ R&Ż kif ukoll it-twettiq ta’ studji dwar il-kompatibbiltà tar-radju bejn l-utenti differenti tal-ispettru għandhom jgħinu lill-innovazzjoni. Barra minn hekk, ir-riżultati tar-riċerka taħt is-Seba’ Programm Qafas għar-Riċerka, għall-Iżvilupp Teknoloġiku u Attivitajiet ta’ Dimostrazzjoni (2007 sa 2013) jeżiġu l-eżami tal-ħtiġijiet relatati mal-ispettru tal-proġetti li jista’ jkollhom potenzjal ekonomiku jew ta’ investiment kbir, b’mod partikolari għall-SMEs, bħal per eżempju r-radju konjittiv jew is-saħħa elettronika. Għandha tkun żgurata anki protezzjoni adegwata minn interferenza dannuża sabiex ikunu sostnuti attivitajiet ta’ R&Ż u dawk xjentifiċi.
(30)
L-Istrateġija Ewropa 2020 tistabbilixxi l-objettivi ambjentali għal ekonomija sostenibbli, effiċjenti fir-rigward tal-enerġija u kompetittiva, pereżempju billi ttejjeb l-effiċjenza tal-enerġija b’20 % sal-2020. Is-settur tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni għandu rwol prinċipali x’jiżvolġi, kif ġie enfasizzat fl-Aġenda Diġitali għall-Ewropa. L-azzjonijiet proposti jinkludu l-aċċellerazzjoni tat-tqiegħed mal-Unjoni kollha ta’ sistemi ta’ ġestjoni tal-enerġija intelliġenti (grids u miters intelliġenti) billi jintużaw kapaċitajiet ta’ komunikazzjoni ħalli jitnaqqas il-konsum tal-enerġija, u l-iżvilupp ta’ sistemi intelliġenti tat-trasport u l-ġestjoni intelliġenti tat-traffiku sabiex jitnaqqsu l-emissjonijiet tad-dijossidu tal-karbonju mis-settur tat-trasport. L-użu effiċjenti tat-teknoloġiji tal-ispettru jista’ anki jgħin biex jitnaqqas il-konsum tal-enerġija mit-tagħmir tar-radju u biex jiġi limitat l-impatt ambjentali f’żoni rurali u mbiegħda.
(31)
Approċċ koerenti għall-awtorizzazjoni tal-ispettru fl-Unjoni għandu jieħu kont sħiħ tal-protezzjoni tas-saħħa pubblika mill-kampijiet elettromanjetiċi li hija essenzjali għall-benesseri taċ-ċittadini. Filwaqt li osservat fir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill 1999/519/KE tat-12 ta’ Lulju 1999 dwar il-limitazzjoni ta' espożizzjoni tal-pubbliku ġenerali għall-kampijiet elettromanjetiċi (0 Hz sa 300 Hz) (14), huwa essenzjali li jiġi żgurat monitoraġġ kostanti tal-effetti jonizzanti u mhux jonizzanti tal-użu tal-ispettru fuq is-saħħa, inklużi l-effetti kumulattivi fuq il-ħajja reali tal-użu tal-ispettru f’diversi frekwenzi minn numru dejjem ikbar ta’ tipi ta’ tagħmir.
(32)
L-objettivi essenzjali ta’ interess ġenerali bħas-sikurezza tal-ħajja jappella għal soluzzjonijiet tekniċi koordinati għall-ħidma kkombinata tas-servizzi ta’ sikurezza u ta’ emerġenza bejn l-Istati Membri. Għandu jkun disponibbli fuq bażi koerenti spettru suffiċjenti għall-iżvilupp u għaċ-ċirkolazzjoni libera tas-servizzi u tal-apparat tas-sikurezza u għall-iżvilupp ta' soluzzjonijiet pan-Ewropej jew interoperabbli innovattivi ta’ sikurezza u ta’ emerġenza. Studji indikaw il-ħtieġa għal spettru armonizzat addizzjonali taħt il-1 GHz sabiex jiġu pprovduti servizzi broadband mobbli għall-PPDR, mal-Unjoni kollha bejn ħames u għaxar snin li ġejjin.
(33)
Ir-regolamentazzjoni tal-ispettru għandha dimensjonijiet transkonfinali jew internazzjonali b'saħħithom, minħabba karatteristiċi ta’ propagazzjoni, in-natura internazzjonali tas-swieq li jiddependu minn servizzi bbażati fuq ir-radju, u l-ħtieġa li tkun evitata interferenza dannuża bejn il-pajjiżi.
(34)
Skont il-każistika rilevanti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, meta s-suġġett ta' ftehim internazzjonali jaqa' parzjalment fil-kompetenza tal-Unjoni u parzjalment fil-kompetenza tal-Istati Membri, huwa essenzjali li tiġi żgurata kooperazzjoni mill-qrib bejn l-Istati Membri u l-istituzzjonijiet tal-Unjoni. Dak l-obbligu ta' kooperazzjoni, kif kjarifikat f'każistika stabbilita sew, jirriżulta mill-prinċipju tal-għaqda fir-rappreżentazzjoni internazzjonali tal-Unjoni u l-Istati Membri tagħha.
(35)
L-Istati Membri jistgħu wkoll ikunu jeħtieġu appoġġ dwar il-koordinazzjoni tal-frekwenzi f’negozjati bilaterali flimkien ma’ pajjiżi ġirien tal-Unjoni, inklużi l-pajjiżi kandidati u l-pajjiżi li ser jissieħbu, sabiex jissodisfaw l-obbligi fil-liġi tal-Unjoni dwar kwistjonijiet ta' koordinazzjoni tal-frekwenzi. Dan għandu jgħin ukoll sabiex tkun evitata interferenza dannuża u tittejjeb l-effiċjenza tal-ispettru u l-konverġenza tal-użu tal-ispettru anki lil hinn mill-fruntieri tal-Unjoni.
(36)
Sabiex jintlaħqu l-objettivi ta’ din id-Deċiżjoni huwa importanti li jissaħħaħ il-qafas istituzzjonali attwali għall-koordinazzjoni tal-politika u tal-ġestjoni tal-ispettru fil-livell tal-Unjoni, inkluż fi kwistjonijiet li jaffettwaw direttament żewġ Stati Membri jew aktar, filwaqt li jitqiesu b’mod sħiħ il-kompetenza u l-għarfien espert tal-amministrazzjonijiet nazzjonali. Il-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni huma wkoll essenzjali bejn il-korpi ta’ standardizzazzjoni, l-istituzzjonijiet ta’ riċerka u s-CEPT.
(37)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni, għandhom jingħataw setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (15).
(38)
Peress li l-objettiv ta’ din id-Deċiżjoni, huwa bażikament, li jiġi stabbilit programm pluriennali ta’ politika tal-ispettru tar-radju, ma jistax jiġi milħuq b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jista’ għalhekk, minħabba l-iskala tal-azzjoni proposta, ikun milħuq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat tal-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artiklu, din id-Deċiżjoni ma tmurx iktar minn dak li hu neċċessarju sabiex jintlaħaq dak l-objettiv.
(39)
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar ir-riżultati miksuba taħt din id-Deċiżjoni, kif ukoll dwar l-azzjonijiet futuri ppjanati.
(40)
Fit-tfassil tal-proposta tagħha il-Kummissjoni ħadet bl-ikbar kunsiderazzjoni l-opinjoni tal-Grupp tal-Politika għall-Ispettru tar-Radju stabbiliti mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2002/622/KE (16),
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Għan u Ambitu
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi programm pluriennali tal-politika tal-ispettru tar-radju għall-ippjanar strateġiku u għall-armonizzazzjoni tal-użu tal-ispettru sabiex ikun żgurat il-funzjonament tas-suq intern fl-oqsma ta' politika tal-Unjoni li jinvolvu l-użu ta' spettru, bħall-politika tal-komunikazzjoni elettronika, tar-riċerka, tal-iżvilupp teknoloġiku u tal-ispazju, tat-trasport, tal-enerġija u tal-awdjoviżjoni.
Din id-Deċiżjoni ma għandhiex taffettwa d-disponibbiltà suffiċjenti tal-ispettru għal oqsma oħrajn ta' politika tal-Unjoni bħall-protezzjoni ċivili u l-għajnuna fid-diżastri, u l-Politika ta' Sigurtà u ta' Difiża Komuni.
2. Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għal-liġi eżistenti tal-Unjoni, b'mod partikolari tad-Direttivi 1999/5/KE, 2002/20/KE u 2002/21/KE, u soġġett għall-Artikolu 6 ta' din id-Deċiżjoni, għad-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE, u għal miżuri meħuda fil-livell nazzjonali, f'konformità mal-liġi tal-Unjoni.
3. Din id-Deċiżjoni hi mingħajr preġudizzju għal miżuri meħuda fil-livell nazzjonali f'konformità sħiħa mal-liġi tal-Unjoni, li tfittex li tikseb objettivi ta' interess ġenerali, b'mod partikolari dawk relatati mar-regolamentazzjoni tal-kontenut u tal-politika awdjoviżiva.
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-Istati Membri li jorganizzaw u jużaw l-ispettru tagħhom għal finijiet tal-ordni pubbliku u tas-sigurtà pubblika u għad-difiża. Meta din id-Deċiżjoni jew miżuri adottati f’konformità magħha f'meded ta' frekwenza speċifikati fl-Artikolu 6 li jaffettwaw l-użu tal-ispettru użat minn Stat Membru esklużivament u direttament għall-finijiet tiegħu ta' sigurtà pubblika jew difiża, l-Istat Membru, safejn ikun meħtieġ, jista' jkompli juża din il-medda ta' frekwenza għall-finijiet ta' sigurtà pubblika u difiża sakemm is-sistemi li hemm fil-medda fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni jew ta' miżura adottata f’konformità magħha, rispettivament, jitneħħew gradwalment. Dak l-Istat Membru għandu jinnotifika debitament lill-Kummissjoni bid-deċiżjoni tiegħu.
Artikolu 2
Prinċipji regolatorji ġenerali
1. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw ma’ xulxin u mal-Kummissjoni b’mod trasparenti sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni konsistenti tal-prinċipji regolatorji ġenerali li ġejjin fl-Unjoni kollha:
(a)
tiġi applikata l-iktar sistema ta’ awtorizzazzjoni adatta u dik l-anqas oneruża possibbli b’tali mod li jiġu massimizzati l-flessibbiltà u l-effiċjenza fl-użu tal-ispettru. Tali sistema ta' awtorizzazzjoni għandha tkun ibbażata fuq kriterji oġġettivi, trasparenti, mhux diskriminatorji u proporzjonati;
(b)
jitrawwem l-iżvilupp tas-suq intern billi tiġi promossa l-emerġenza ta' servizzi diġitali futuri fl-Unjoni kollha u billi titrawwem kompetizzjoni effettiva;
(c)
jiġu promossi l-kompetizzjoni u l-innovazzjoni, filwaqt li jittieħed kont tal-ħtieġa li tiġi evitata interferenza dannuża u tal-ħtieġa li tiġi żgurata l-kwalità teknika tas-servizz sabiex tiġi ffaċilitata d-disponibbiltà tas-servizzi broadband u jkun hemm rispons effettiv għal aktar traffiku ta' data bla fili;
(d)
tiddefenixxi l-kondizzjonijiet tekniċi tal-użu tal-ispettru, jittieħed kont sħiħ tal-liġi tal-Unjoni rilevanti, inkluż il-limitazzjoni tal-espożizzjoni tal-pubbliku ġenerali għal kampi elettromanjetiċi;
(e)
tiġi promossa n-newtralità tat-teknoloġija u tas-servizzi fid-drittijiet tal-użu tal-ispettru, meta possibbli.
2. Għall-komunikazzjoni elettronika, minbarra l-prinċipji regolatorji ġenerali ddefiniti fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-prinċipji speċifiċi li ġejjin għandhom japplikaw, f'konformità mal-Artikoli 8a, 9, 9a u 9b tad-Direttiva 2002/21/KE u mad-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE:
(a)
tiġi applikata n-newtralità tat-teknoloġija u tas-servizzi fid-drittijiet tal-użu tal-ispettru għal netwerks u servizzi ta' komunikazzjoni elettronika u t-trasferiment jew it-twellija ta' drittijiet individwali tal-użu ta' frekwenzi tar-radju;
(b)
tiġi promossa l-armonizzazzjoni tal-użu tal-frekwenzi tar-radju fl-Unjoni kollha, konsistenti mal-ħtieġa li jiġi żgurat użu effettiv u effiċjenti tagħhom;
(c)
jiġi ffaċilitat aktar traffiku ta' data bla fili u servizzi broadband, b’mod partikolari billi titrawwem il-flessibbiltà, u tkun promossa l-innovazzjoni, filwaqt li titqies il-ħtieġa li tiġi evitata l-interferenza dannuża u tiġi żgurata l-kwalità teknika tas-servizz.
Artikolu 3
Objettivi tal-politika
Sabiex jiffokaw fuq il-prijoritajiet ta’ din id-Deċiżjoni, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw biex jappoggjaw u jilħqu l-objettivi tal-politika li gejjin:
(a)
ikun inkoraġġit il-ġestjoni u l-użu effiċjenti tal-ispettru sabiex tiġi sodisfatta bl-aħjar mod id-domanda li dejjem tiżdied għall-użu tal-frekwenzi li jirriflettu l-valur soċjali, kulturali u ekonomiku importanti tal-ispettru;
(b)
ikun hemm sforz biex jiġi allokat fil-ħin spettru suffiċjenti u adatt sabiex ikunu appoġġati l-objettivi tal-politika tal-Unjoni u biex tiġi sodisfatta bl-aħjar mod id-domanda dejjem ikbar għat-traffiku tad-data bla fili, biex b’hekk jippermettu l-iżvilupp ta’ servizzi kummerċjali u pubbliċi, filwaqt li jitqiesu objettivi importanti ta’ interess ġenerali bħalma huma d-diversità kulturali u pluraliżmu tal-media; għal dak il-għan, għandu jsir kull sforz biex jiġu identifikati, abbażi tal-inventarju stabbilit skond l-Artikolu 9, mill-inqas 1 200 MHz tal-ispettru adattat sa 2015. Dik il-figura tinkludi l-ispettru li diġà qed jintuża;
(c)
titnaqqas il-qasma diġitali u tikkontribwixxi għall-objettivi tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, billi jitrawwem l-aċċess għall-broadband b'veloċita' ta' mhux inqas minn 30 Mbps sal-2020 għaċ-ċittadini kollha tal-Unjoni u jsir possibbli li l-Unjoni jkollha l-ogħla veloċità u kapaċità ta’ broadband possibbli;
(d)
tingħata l-possibbiltà lill-Unjoni li tkun ta' eżempju fis-servizzi broadband ta' komunikazzjoni elettronika bla fili billi tiftaħ spettru suffiċjenti f'meded kosteffiċjenti biex dawk is-servizzi jkunu disponibbli f'medded kbar;
(e)
jiġu żgurati opportunitajiet kemm għas-settur kummerċjali kif ukoll għal dawk pubbliċi permezz ta’ żieda fil-kapaċitajiet tal-broadband mobbli;
(f)
jiġu promossi l-innovazzjoni u l-investiment permezz ta' flessibbiltà msaħħa fl-użu tal-ispettru, permezz ta' applikazzjoni konsistenti fl-Unjoni kollha tal-prinċipji tan-newtralità tat-teknoloġija u tas-servizz bejn soluzzjonijiet teknoloġiċi li jistgħu jiġu adottati u permezz ta' prevedibbiltà regolatorja adegwata kif provdut, fost l-oħrajn, fil-qafas regolatorju għall-komunikazzjoni elettronika permezz tal-ftuħ ta' spettru armonizzat għal teknoloġiji avvanzati ġodda u permezz tal-possibbiltà li jiġu nnegozjati d-drittijiet tal-użu tal-ispettru, b'hekk jinħolqu opportunitajiet li jiġu żviluppati servizzi diġitali futuri għal-Unjoni kollha;
(g)
jiġi ffaċilitat l-aċċess faċli għall-ispettru billi jsir użu mill-benefiċċji tal-awtorizzazzjonijiet ġenerali għal komunikazzjoni elettronika f'konformità mal-Artikolu 5 tad-Direttiva 2002/20/KE;
(h)
tiġi inkoraġġita l-kondiviżjoni tal-infrastruttura passiva fejn din tkun proporzjonata u mhux diskriminatorja, kif previst fl-Artikolu 12 tad-Direttiva 2002/21/KE;
(i)
tinżamm u tiġi żviluppata kompetizzjoni effettiva, b’mod partikolari fis-servizzi tal-komunikazzjoni elettronika, billi jkun hemm sforz biex jiġu evitati permezz ta' miżuri ex-ante, jew rimedji ex-post, l-akkumulazzjoni eċċessiva ta’ drittijiet tal-użu ta' frekwenzi tar-radju minn ċertu impriżi li tirriżulta fi ħsara sinifikanti lill-kompetizzjoni;
(j)
titnaqqas il-frammentazzjoni u jiġi sfruttat bis-sħiħ il-potenzjal tas-suq intern sabiex jitrawmu t-tkabbir ekonomiku u l-ekonomiji ta' skala fil-livell tal-Unjoni billi jissaħħu l-koordinazzjoni u l-armonizzazzjoni tal-kondizzjonijiet tekniċi għall-użu u d-disponibbiltà tal-ispettru, kif adatt;
(k)
tkun evitata interferenza jew disturbi dannużi minn apparat ieħor tar-radju jew mhux tar-radju, fost l-oħrajn, billi jiġi ffaċilitat l-iżvilupp ta’ standards li jikkontribwixxu għall-użu effiċjenti tal-ispettru, u billi titkabbar l-immunità tar-riċevituri għall-interferenza, fejn jitqies partikolarment l-impatt kumulattiv tal-volumi u tad-densità dejjem ikbar tal-apparati u tal-applikazzjonijiet tar-radju;
(l)
titrawwem l-aċċessibbiltà tal-prodotti u t-teknoloġiji l-ġodda għall-konsumatur sabiex tiġi żgurata l-approvazzjoni tal-konsumatur għat-transizzjoni għat-teknoloġija diġitali u biex jiġi żgurat l-użu effiċjenti tad-dividend diġitali;
(m)
titnaqqas il-marka tal-karbonju tal-Unjoni billi tittejjeb l-effiċjenza teknika u dik tal-enerġija tan-netwerks u t-tagħmir tal-komunikazzjoni bla fili.
Artikolu 4
Iktar effiċjenza u flessibbiltà
1. L-Istati Membri, f’kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandhom fejn adatt, irawmu l-użu kollettiv tal-ispettru kif ukoll l-użu kondiviż tal-ispettru.
L-Istati Membri għandhom irawmu wkoll l-iżvilupp ta' teknoloġiji attwali u ġodda, pereżempju, fir-radju konjittiv, inklużi dawk li jużaw "spazji bojod".
2. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw biex itejbu l-flessibbiltà fl-użu tal-ispettru, sabiex jippromwovu l-innovazzjoni u l-investiment, permezz tal-possibbiltà li jintużaw teknoloġiji ġodda u permezz ta' trasferiment jew twellija tad-drittijiet tal-użu tal-ispettru.
3. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw sabiex irawmu l-iżvilupp u l-armonizzazzjoni tal-istandards għat-tagħmir tar-radju u għat-terminali tat-telekomunikazzjoni kif ukoll għat-tagħmir u għan-netwerks elettriċi u elettroniċi bbażati, fejn ikun meħtieġ, fuq mandati ta’ standardizzazzjoni mill-Kummissjoni lill-korpi ta’ standardizzazzjoni rilevanti. Għandha tingħata wkoll attenzjoni speċjali lill-istandards għat-tagħmir li jintuża minn persuni b'diżabbiltà.
4. L-Istati Membri għandhom irawmu attivitajiet tar-R&Ż fit-teknoloġiji ġodda bħat-teknoloġiji konjittivi u l-bażijiet tad-data tal-ġeolokazzjoni.
5. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu, fejn adatt, kriterji għas-selezzjoni u proċeduri għall-għotja ta' drittijiet tal-użu tal-ispettru li jippromwovu l-kompetizzjoni, l-investiment u l-użu effiċjenti tal-ispettru bħala ġid pubbliku, kif ukoll li jippromwovu l-koeżistenza bejn servizzi u tagħmir ġodda u eżistenti. L-Istati Membri għandhom jippromwovu l-użu effiċjenti kontinwu tal-ispettru għal netwerks, apparat u applikazzjonijiet.
6. Fejn meħtieġ sabiex ikun żgurat l-użu effettiv tad-drittijiet tal-użu tal-ispettru u jkun evitat il-ħżin tal-ispettru, l-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw li jieħdu miżuri adatti, bħal penali finanzjarji, l-użu ta' għodod ta' tariffi ta' inċentiv jew l-irtirar tad-drittijiet. Tali mizuri ghandhom jigu stabbiliti u applikati b'mod trasparenti, mhux diskriminatorju u proporzjonat.
7. Sal-1 ta' Jannar 2013 l-Istati Membri għandhom jadottaw għal servizzi ta' komunikazzjoni elettronika, miżuri ta' allokazzjoni u awtorizzazzjoni adatti għall-iżvilupp ta' servizzi ta' broadband, f'konformità mad-Direttiva 2002/20/KE, bil-għan li jinkisbu l-ogħla kapaċità possibbli u veloċitajiet ta' broadband.
8. Sabiex tkun evitata il-frammentazzjoni possibbli tas-suq intern minħabba kriterji diverġenti għas-selezzjoni u proċeduri għall-armonizzazzjoni tal-ispettru allokati lis-servizzi tal-komunikazzjoni elettronika u li setgħu jiġu nnegozjati fl-Istati Membri kollha skont l-Artikolu 9b tad-Direttiva 2002/21/KE, il-Kummissjoni għandha, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri u f'konformità mal-prinċipju ta' sussidjarjetà, tiffaċilita l-identifikazzjoni u l-kondiviżjoni tal-aħjar prattiki dwar il-kondizzjonijiet u l-proċeduri ta’ awtorizzazzjoni u tinkoraġġixxi l-kondiviżjoni ta' informazzjoni dwar tali spettru biex tiżdied il-konsistenza fl-Unjoni kollha, li tinkiseb permezz tal-prinċipji ta' newtralità tat-teknoloġija u tas-servizz.
Artikolu 5
Kompetizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jippromwovu kompetizzjoni effettiva u għandhom jevitaw distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-suq intern għal servizzi ta' komunikazzjoni elettronika skont id-Direttivi 2002/20/KE u 2002/21/KE.
Huma għandhom ukoll jieħdu kont tal-kwistjonijiet ta' kompetizzjoni meta jagħtu d-drittijiet tal-użu tal-ispettru lil utenti ta' netwerks privati ta' komunikazzjoni elettronika.
2. Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 u mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni u għall-miżuri adottati mill-Istati Membri sabiex jinkisbu objettivi ta' interess ġenerali skont l-Artikolu 9(4) tad-Direttiva 2002/21/KE l-Istati Membri jistgħu jadottaw, inter alia, miżuri:
(a)
li jillimitaw l-ammont ta’ spettru li għalih jingħataw drittijiet tal-użu lil kwalunkwe impriża, jew li jorbtu kondizzjonijiet ma’ tali drittijiet tal-użu, bħall-provvista ta’ aċċess bl-ingrossa, roaming nazzjonali jew reġjonali, f’ċerti meded jew f’ċerti gruppi ta’ meded b’karatteristiċi simili, pereżempju l-meded taħt il-1 GHz allokati lis-servizzi ta' komunikazzjoni elettronika.Tali kondizzjonijiet addizzjonali jistgħu jiġu imposti biss mill-awtorità nazzjonali kompetenti;
(b)
li jirriservaw, jekk ikun adatt fir-rigward tal-qagħda fis-suq nazzjonali, ċerta parti minn medda jew grupp ta' meded ta' frekwenza biex tiġi assenjata lil utenti ġodda;
(c)
li jirrifjutaw li jagħtu drittijiet ġodda tal-użu tal-ispettru jew jippermettu użi ġodda tal-ispettru f’ċerti medded, jew jorbtu kondizzjonijiet mal-għoti ta’ drittijiet tal-użi ġodda tal-ispettru jew mal-awtorizzazzjoni tal-użi tal-ispettru ġodda, sabiex tiġi evitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni minn kwalunkwe assenjazzjoni, trasferiment jew akkumulazzjoni ta' drittijiet tal-użu;
(d)
li jipprojbixxu jew jimponu kondizzjonijiet fuq trasferimenti ta' drittijiet tal-użu tal-ispettru, li ma jkunux soġġetti għall-kontroll tal-amalgamazzjonijiet nazzjonali jew tal-Unjoni, fejn dawn it-tipi tat-trasferimenti x'aktarx jirriżultaw fi ħsara sinifikanti lill-kompetizzjoni;
(e)
li jemendaw id-drittijiet eżistenti f'konformità mad-Direttiva 2002/20/KE fejn dan ikun meħtieġ sabiex tiġi rrimedjata ex-post id-distorsjoni tal-kompetizzjoni minn kwalunkwe trasferiment jew akkumulazzjoni ta' drittijiet tal-użu ta' frekwenzi tar-radju.
3. Meta l-Istati Membri jkunu jixtiequ jadottaw kwalunkwe miżura imsemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artiklu, huma għandhom jaġixxu f’konformità mal-proċeduri għall-impożizzjoni jew il-varjazzjoni ta’ dawn il-kondizzjonijiet dwar id-drittijiet tal-użu tal-ispettru stipulati fid-Direttiva 2002/20/KE.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-proċeduri ta’ awtorizzazzjoni u ta’ selezzjoni għal servizzi ta' komunikazzjoni elettronika jippromwovu kompetizzjoni effettiva għall-benefiċċju taċ-ċittadini, konsumaturi u n-negozji fl-Unjoni.
Artikolu 6
Ħtiġijiet tal-ispettru għall-komunikazzjoni broadband bla fili
1. L-Istati Membri, f’kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa sabiex jiżguraw li fl-Unjoni jkun disponibbli spettru suffiċjenti għal finijiet ta’ kopertura u ta’ kapaċità, sabiex l-Unjoni jkun jista' jkollha l-ogħla veloċitajiet ta’ broadband fid-dinja, sabiex l-applikazzjonijiet bla fili u t-tmexxija Ewropea fir-rigward tas-servizzi l-ġodda jkunu jistgħu jikkontribwixxu b'mod effettiv għat-tkabbir ekonomiku, u għal kisba tal-mira liċ-ċittadini kollha jkollhom aċċess għal broadband b’veloċitajiet ta’ mhux inqas minn 30 Mbps sal-2020.
2. Sabiex jippromwovu d-disponibbiltà akbar ta' servizzi broadband bla fili għall-benefiċċju taċ-ċittadini u l-konsumaturi tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli l-meded koperti mid-Deċiżjonijiet 2008/411/KE (3,4-3,8 GHz), 2008/477/KE (2,5-2,69 GHz), u 2009/766/KE (900/1 800 MHz) skont it-termini u l-kondizzjonijiet deskritti f'dawk id-deċiżjonijiet. Soġġett għad-domanda tas-suq, l-Istati Membri għandhom iwettqu l-proċess ta' awtorizzazzjoni mill-31 ta' Diċembru 2012 mingħajr preġudizzju għat-tqiegħed eżistenti tas-servizzi, u skont kondizzjonijiet li jippermettu aċċess faċli għal servizzi ta' broadband bla fili lill-konsumaturi.
3. L-Istati Membri għandhom irawmu l-aġġornament kontinwu min-naħa tal-fornituri tal-komunikazzjoni elettronika, tan-netwerks tagħhom għat-teknoloġija l-aktar riċenti u l-aktar effiċjenti, bil-għan li joħolqu d-dividendi tal-ispettru tagħhom stess f'konformità mal-prinċipji tan-newtralità tas-servizz u tat-teknoloġija.
4. L-Istati Membri għandhom, sal-1 ta' Jannar 2013 iwettqu l-proċess ta' awtorizzazzjoni sabiex jippermettu l-użu tal-medda tat-800 MHz għas-servizzi ta' komunikazzjoni elettronika. Il-Kummissjoni għandha tagħti derogi speċifiċi sal-31 ta’ Diċembru tal-2015 lil Stati Membri li fihom ċirkostanzi nazzjonali jew lokali eċċezzjonali jew problemi ta' koordinazzjoni tal-frekwenza transkonfinali li jipprevjenu d-disponibbiltà tal-medda, u taħdem fuq applikazzjoni debitament motivata mill-Istat Membru kkonċernat.
Jekk wara l-31 ta' Diċembru 2015, jippersistu problemi sostanzjati ta' koordinazzjoni tal-frekwenza transkonfinali ta' Stat Membru ma' pajjiż wieħed jew aktar, inklużi pajjiżi kandidati jew pajjiżi li se jissieħbu, u jipprevjenu d-disponibbiltà ta' medda ta' 800 MHz, il-Kummissjoni għandha tagħti derogi eċċezzjonali fuq bażi annwali sakemm dawn il-problemi jiġu risolti.
Stat Membru li lilu ngħatat deroga skont l-ewwel jew t-tieni subparagrafu għandu jiżgura li l-użu ta' medda ta' 800 MHz ma tipprevjeniex d-disponibbiltà ta' dik il-medda għal servizzi ta' komunikazzjoni elettronika apparti minn dawk tax-xandir fl-Istati Membri ġirien.
Dan il-paragrafu għandu japplika wkoll għall-problemi ta' koordinazzjoni tal-ispettru fir-Repubblika ta' Ċipru li jirrizultaw mill-fatt li l-Gvern ta' Ċipru ma jistax jeżerċita kontroll effettiv f'parti mit-territorju tiegħu.
5. L-Istati Membri, f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandhom jissorveljaw kontinwament ir-rekwiżiti ta' kapaċità għal servizzi ta' broadband bla fili. Abbażi tar-riżultati tal-analiżi msemmija fl-Artikoli 9(4), il-Kummissjoni għandha tivvaluta u tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lil Kunsill sa l-1 ta' Jannar 2015 dwar jekk hemmx ħtieġa għal azzjoni biex jiġu armonizzati meded oħrajn ta' frekwenza.
L-Istati Membri jistgħu jiżguraw li, fejn huwa adatt u f'konformita' mal-liġi tal-Unjoni l-ispiża diretta għall-migrazzjoni jew l-allokazzjoni mill-ġdid tal-użu tal-ispettru tkun adegwatament ikkumpensata skont il-liġi nazzjonali.
6. L-Istati Membri, f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandhom jippromwovu l-aċċess għal servizzi broadband li jużaw il-medda 800MHz f'żoni remoti u b'popolazzjoni baxxa, fejn ikun adatt. Waqt li jagħmlu dan, l-Istati Membri għandhom jeżaminaw modi u fejn ikun adatt, jieħdu miżuri tekniċi u regolatorji biex jiżguraw li l-ftuħ tal-medda ta' 800 MHz ma taffettwax ħażin lill-utenti tal-ħolqien ta’ programmi u ta’ avvenimenti speċjali (PMSE).
7. Il-Kummissjoni għandha, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri, tivvaluta l-ġustifikazzjoni u l-fattibbiltà tal-estensjoni tal-allokazzjonijiet ta' spettru mhux liċenzjat għal sistemi ta' aċċess bla fili, inklużi netwerks tar-radju għal żoni lokali.
8. L-Istati Membri għandhom jippermettu t-trasferiment jew it-twellija ta' drittijiet tal-użu tal-ispettru fil-meded armonizzati 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz, u 3,4-3,8 GHz.
9. Sabiex jiżguraw li ċ-ċittadini kollha jkollhom aċċess għal servizzi diġitali avvanzati inkluż il-broadband, b’mod partikolari f'żoni mbiegħda u b'popolazzjoni baxxa, l-Istati Membri u l-Kummissjoni jistgħu jesploraw id-disponibbiltà ta' spettru suffiċjenti għall-provvista ta’ servizzi satellitari broadband li jipprovdu l-possibbiltà ta' aċċess għall-Internet.
10. L-Istati Membri għandhom, f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, jeżaminaw il-possibbiltà li jinxterdu d-disponibbiltà u l-użu taċ-ċelloli pico u femto. Huma għandhom iqisu b’mod sħiħ il-potenzjal ta’ dawk l-istazzjonijiet ta' bażi ċellulari u tal-użu kondiviż u mingħajr liċenzja tal-ispettru biex tiġi pprovduta l-bażi għal netwerks bla fili tat-tip mesh, li jista’ jkollhom rwol ewlieni biex titnaqqas il-qasma diġitali.
Artikolu 7
Ħtiġijiet relatati tal-ispettru għal politika oħra ta' komunikazzjoni bla fili
Sabiex jappoġġaw l-iżvilupp ulterjuri tal-media awdjoviżiva innovattiva u ta’ servizzi oħrajn għaċ-ċittadini tal-Unjoni, filwaqt li jqisu l-benefiċċji ekonomiċi u soċjali ta’ suq diġitali uniku, l-Istati Membri, f’kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandu jkollhom l-għan li jiżguraw li hemm disponibbiltà suffiċjenti tal-ispettru għall-provvista satellitari u terrestri ta’ servizzi bħal dawn, jekk il-ħtieġa tkun sostanzjata b'mod ċar.
Artikolu 8
Ħtigijiet relatati tal-ispettru għal politika speċifika oħra tal-Unjoni
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw id-disponibbiltà tal-ispettru u jipproteġu l-frekwenzi tar-radju meħtieġa għall-monitoraġġ tal-atmosfera u tas-superfiċje tad-Dinja, jippermettu l-iżvilupp u l-isfruttament tal-applikazzjonijiet spazjali u jtejbu s-sistemi ta’ trasport, b’mod partikolari għas- sistema ċivili globali ta’ navigazzjoni bis-satellita stabbiliti taħt il-programm Galileo (17), il-programm Ewropew ta’ monitoraġġ tad-dinja (GMES) (18), u sistemi intelliġenti ta' sikurezza tat-trasport u ġestjoni tat-trasport.
2. Il-Kummissjoni għandha, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri, twettaq studji dwar l-iffrankar tal-enerġija fl-użu tal-ispettru sabiex jikkontribwixxu għal politika ta' emissjonijiet baxxi tal-karbonju, u għandhom jikkondisdraw jagħmlu l-ispettru għad-dispożizzjoni tat-teknoloġiji bla fili b’potenzjal biex jittejbu l-iffrankar u l-effiċjenza tal-enerġija ta' netwerks oħrajn ta' distribuzzjoni bħall-provvista tal-ilma, inklużi l-grids intelliġenti tal-enerġija u s-sistemi ta’ miters intelliġenti.
3. Il-Kummissjoni għandha, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri, tipprova tiżgura li jkun disponibbli spettru suffiċjenti f’kondizzjonijiet armonizzati sabiex ikun appoġġat l-iżvilupp ta’ servizzi ta’ sikurezza u ċ-ċirkolazzjoni libera tal-apparat relatat kif ukoll l-iżvilupp ta’ soluzzjonijiet interoperabbli innovattivi għas-sikurezza u l-protezzjoni tal-pubbliku, għall-protezzjoni ċivili u għall-għajnuna f’każ ta' diżastru.
4. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkollaboraw mal-komunità xjentifika u akkademika biex jidentifikaw għadd ta’ inizjattivi ta’ riċerka u ta’ żvilupp kif ukoll applikazzjonijiet innovattivi li jista’ jkolhom impatt soċjoekonomiku kbir u/jew potenzjal għal investiment u jikkunsidraw il-ħtiġijiet relatati mal-ispettru ta' applikazzjonijiet bħal dawn u, fejn meħtieġ, jikkunsidraw l-allokazzjoni ta’ spettru suffiċjenti għal applikazzjonijiet bħal dawn f’kondizzjonijiet tekniċi armonizzati u bl-inqas piż amministrattiv oneruż.
5. L-Istati Membri għandhom, f’kooperazzjoni mal-Kummissjoni, jipprovaw jiżguraw il-meded ta' frekwenza meħtieġa għall-PMSE, skont l-objettivi tal-Unjoni biex jittejbu l-integrazzjoni tas-suq intern u l-aċċess għall-kultura.
6. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jipprovaw jiżguraw id-disponibbiltà tal-ispettru għall-identifikazzjoni bil-frekwenza tar-radju (RFID) u teknoloġiji oħrajn tal-komunikazzjoni bla fili tal-“Internet tal-Affarijiet” (Internet of Things - IoT) u għandhom jikkooperaw biex irawmu l-iżvilupp tal-istandards u l-armonizzazzjoni tal-ispettru għall-komunikazzjoni tal-IoT fl-Istati Membri.
Artikolu 9
Inventarju
1. Inventarju ta' użi eżistenti tal-ispettru, kemm għal finijiet kummerċjali kif ukoll għal dawk pubbliċi huwa b'dan stabbilit.
L-inventarju għandu jservi għall-objettivi li ġejjin:
(a)
jippermetti l-identifikazzjoni ta' meded ta' frekwenza fejn l-effiċjenza tal-użi eżistenti tal-ispettru tista' tittejjeb;
(b)
jgħin fl-identifikazzjoni ta' meded tal-ispettru li jistgħu ikunu adattati għal opportunitajiet ta' allokazzjoni mill-ġdid u kondiviżjoni tal-ispettru sabiex tiġi appoġġata l-politika tal-Unjoni li tinsab f'din id-Deċiżjoni, filwaqt li jitqiesu ħtiġijiet futuri għal spettru bbażat, fost l-oħrajn, fuq it-talbiet tal-konsumaturi u l-operaturi, u l-possibbiltà li jiġu sodisfatti tali ħtiġijiet;
(c)
jgħin fl-analiżi tad-diversi tipi ta' użu tal-ispettru kemm minn utenti privati kif ukoll minn dawk pubbliċi;
(d)
jgħin fl-identifikazzjoni ta' meded ta' frekwenza li jistgħu jiġu allokati jew allokati mill-ġdid sabiex jittejjeb l-użu effiċjenti tagħhom, tiġi promossa l-innovazzjoni u tissaħħaħ il-kompetizzjoni fis-suq intern, fl-esplorazzjoni ta' mezzi ġodda għall-kondiviżjoni tal-ispettru, għall-benefiċċju kemm ta' utenti privati kif ukoll ta' dawk pubbliċi, filwaqt li jitqies l-impatt potenzjali pożittiv u negattiv tal-allokazzjoni u ta' allokazzjoni mill-ġdid ta' tali meded u tal-meded li jmissu magħhom fuq l-utenti eżistenti.
2. Għall-iskop li tiġi żgurata l-implimentazzjoni uniformi tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni, filwaqt li tagħti l-akbar konsiderazzjoni lill-fehmiet tal-Grupp għal Politika dwar l-Ispettru tar-Radju (RSPG), għandha tadotta l-atti implimentattivi sal-1 ta' Lulju 2013:
(a)
l-iżvilupp ta' arranġamenti prattiċi u formati uniformi għall-ġbir u l-provvista ta' data dwar l-użi eżistenti tal-ispettru mill-Istati Membri lill-Kummissjoni, dment li jiġu rispettati r-regoli ta' kunfidenzjalità fin-negozju skont l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE u d-dritt tal-Istati Membri li ma jagħtux informazzjoni kunfidenzjali huma osservati, b'kont meħud tal-għan li jitnaqqas l-piż amministrattiv u l-obbligi eżistenti fuq l-Istati Membri skont liġi oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari obbligazzjonijiet li tiġi pprovduta informazzjoni speċifika;
(b)
l-iżvilupp ta' metodoloġija għall-analiżi ta' xejriet teknoloġiċi, ħtiġijiet futuri u d-domanda għall-ispettru f'oqsma ta' politika tal-Unjoni koperti minn din id-Deċiżjoni, b'mod partikolari għal dawk is-servizzi li jistgħu joperaw fil-medda ta' frekwenza minn 400 MHz għal 6 GHz, sabiex jiġu identifikati l-użi sinifikanti li qed jiżviluppaw u dawk potenzjali tal-ispettru;
Dawk l-atti implimentattivi għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 13(2).
3. Il-Kummissjoni għandha tamministra l-inventarju msemmi fil-paragrafu 1 f'konformità mal-atti implimentattivi imniżżla fil-paragrafu 2.
4. Il-Kummissjoni għandha twettaq l-analiżi ta' xejriet teknoloġiċi, ħtiġijiet futuri u d-domanda għall-ispettru f'konformità mal-atti implimentattivi msemmijin fil-punt (b) tal-paragrafu 2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fuq ir-riżultati ta' dik l-analiżi.
Artikolu 10
Negozjati internazzjonali
1. F'negozjati internazzjonali relatati ma' kwistjonijiet tal-ispettru, għandhom japplikaw il-prinċipji li ġejjin:
(a)
jekk is-suġġett tan-negozjati internazzjonali jaqa' fil-kompetenza tal-Unjoni, il-pożizzjoni tal-Unjoni għandha tiġi stabbilita f'konformità mal-liġi tal-Unjoni;
(b)
jekk is-suġġett tan-negozjati internazzjonali jaqa' parzjalment fil-kompetenza tal-Unjoni u parzjalment fil-kompetenza tal-Istati Membri, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jipprovaw jistabbilixxu pożizzjoni komuni f'konformità mar-rekwiżiti tal-prinċipju ta' kooperazzjoni sinċiera.
Għall-fini tal-applikazzjoni tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jikkooperaw f'konformità mal-prinċipju ta' unità fir-rappreżentazzjoni internazzjonali tal-Unjoni u l-Istati Membri tagħha.
2. L-Unjoni għandha, meta tintalab tagħmel dan, tassisti lill-Istati Membri b'appoġġ legali, politiku u tekniku sabiex ikunu solvuti kwistjonijiet ta’ koordinazzjoni tal-ispettru ma' pajjiżi ġirien tal-Unjoni inklużi pajjiżi kandidati u pajjiżi li ser jissieħbu, b'tali mod li l-Istati Membri kkonċernati jkunu jistgħu josserva l-obbligi tagħhom skont il-liġi tal-Unjoni. Fl-għoti ta' assistenza bħal din, l-Unjoni għandha tuża s-setgħat kollha politiċi u legali tagħha biex tippromwovi l-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni.
L-Unjoni għandha tappoġġa wkoll l-isforzi ta’ pajjiżi terzi biex jimplimentaw ġestjoni tal-ispettru li jkunu kompatibbli ma’ dawk tal-Unjoni, sabiex jiġu salvagwardjati l-objettivi tal-politika dwar l-ispettru tal-Unjoni.
3. Meta jkunu qed jinnegozjaw b’mod bilaterali jew multilaterali ma’ pajjiżi terzi, l-Istati Membri għandhom ikunu marbuta bl-obbligi tagħhom taħt il-liġi tal-Unjoni. Meta jiffirmaw jew jaċċettaw b’xi mod ieħor kwalunkwe obbligu internazzjonali li jikkonċerna l-ispettru, l-Istati Membri għandhom jakkumpanjaw il-firma tagħhom jew kwalunkwe att ieħor ta’ aċċettazzjoni b’dikjarazzjoni konġunta li tiddikjara li għandhom jimplimentaw tali ftehimiet jew impenji internazzjonali skont l-obbligi tagħhom taħt it-Trattat tal-Unjoni Ewropea u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 11
Kooperazzjoni fost il-korpi differenti
1. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jikkooperaw sabiex itejbu l-isfond istituzzjonali attwali, sabiex irawmu koordinazzjoni tal-ġestjoni tal-ispettru fil-livell tal-Unjoni, inkluż fi kwistjonijiet li jaffetwaw direttament żewġ Stati Membri jew iktar, bil-għan li jigi żviluppat is-suq intern u jkun żgurat li l-objettivi tal-politika dwar l-ispettru tal-Unjoni jintlaħqu b’mod sħiħ.
2. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu lill-korpi ta’ standardizzazzjoni, is-CEPT, iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka tal-Kummissjoni u l-partijiet rilevanti kollha biex jikkooperaw mill-qrib fi kwistjonijiet tekniċi sabiex ikun promoss l-użu effiċjenti tal-ispettru. Għal dak il-għan, huma għandhom iżommu rabta koerenti bejn il-ġestjoni u l-istandardizzazzjoni tal-ispettru b’tali mod li jsaħħu s-suq intern.
Artikolu 12
Konsultazzjoni pubblika
Meta adatt, il-Kummissjoni għandha torganizza konsultazzjonijiet pubbliċi sabiex tiġbor il-fehmiet tal-partijiet interessati kollha kif ukoll il-fehmiet tal-pubbliku inġenerali dwar l-użu tal-ispettru fl-Unjoni.
Artikolu 13
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat dwar l-Ispettru tar-Radju stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Meta l-Kumitat ma jagħtix opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz tal-att implimentattiv u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 14
Konformità mal-orjentazzjonijiet u l-objettivi tal-politika
L-Istati Membri għandhom japplikaw dawk l-orjentazzjoniji u objettivi tal-poltika imniżla f'din id-Deċiżjoni sal-1 ta’ Lulju 2015 sakemm mhux speċifikat mod ieħor f'din id-Deċiżjoni.
Artikolu 15
Rappurtar u Evalwazzjoni
Sal-10 ta' April 2014 il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-attivitajiet żviluppati u l-miżuri adottati skont din id-Deċiżjoni.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni kollha meħtieġa għall-iskop ta’ evalwazzjoni tal-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha twettaq analiżi tal-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 17
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-14 ta’ Marzu 2012.