ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. března 2011
o historických emisích z letectví podle čl. 3c odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2011) 1328)
(Text s významem pro EHP)
(2011/149/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3c odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3c směrnice 2003/87/ES stanoví celkové množství povolenek, které mají být přiděleny provozovatelům letadel. Toto množství je vymezeno jako procentní podíl historických emisí z letectví. V čl. 3 písm. s) směrnice 2003/87/ES jsou historické emise z letectví definovány jako průměrná střední hodnota ročních emisí z letadel vykonávajících v kalendářních letech 2004, 2005 a 2006 činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I směrnice 2003/87/ES. Podle čl. 3c odst. 2 a 3 uvedené směrnice by se celkové množství povolenek, které mají být provozovatelům letadel přiděleny, mělo vypočítat na základě zmíněného historického průměru.
(2)
Podle ustanovení článku 18b směrnice 2003/87/ES je Komisi nápomocen Eurocontrol. Za nejlepší dostupné údaje pro výpočet historických emisí byly považovány komplexní údaje o letovém provozu obsažené v databázích Eurocontrolu, jež spravuje ústřední kancelář traťových poplatků (Central Route Charges Office, CRCO) a ústřední stanoviště uspořádání toku letového provozu (Central Flow Management Unit, CFMU). Tyto údaje mimo jiné umožňují výpočet skutečné délky tratě pro každý jednotlivý let. Emise byly tehdy vypočítány pro jednotlivé lety metodikou ANCAT 3 (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport, snižování nepříznivých účinků zapříčiněných leteckou dopravou) a metodikou CASE (Calculation of Emissions by Selective Equivalence, výpočet emisí selektivní ekvivalencí). Tento postup výpočtu historických emisí byl dále vylepšen využitím informací o skutečné spotřebě paliva, které dobrovolně poskytl reprezentativní počet provozovatelů letadel a jež přispěly ke zlepšení přesnosti postupu modelování. Byly provedeny další výpočty s cílem zohlednit spotřebu paliva spojenou s používáním pomocných energetických jednotek (APU). Zvolený přístup měl nejdříve stanovit průměrnou spotřebu paliva APU u různých typů letadel. Jednotlivé emisní faktory spotřeby paliva APU byly následně extrapolovány, aby bylo možné vypočítat celkové emise APU, přičemž byl uplatněn postup zohledňující skutečný podíl paliva spotřebovaného jednotlivými typy letadel k letům v rámci systému EU ETS a využití pozemních zdrojů na letištích. Emise odpovídající výsledné celkové spotřebě paliva APU byly zahrnuty do historických emisí z letectví za jednotlivé roky 2004, 2005 a 2006.
(3)
Roční emise z letadel vykonávajících činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I směrnice 2003/87/ES v kalendářním roce 2004 byly odhadnuty na 209 123 585 tun CO2. Roční emise z těchto letadel v kalendářním roce 2005 byly odhadnuty na 220 703 342 tun CO2 a roční emise z těchto letadel v kalendářním roce 2006 byly odhadnuty na 228 602 103 tun CO2. Jelikož jsou historické emise z letectví stanoveny jako aritmetický průměr těchto emisí, dosahují 219 476 343 tun CO2.
(4)
Komise konzultovala Výbor pro změnu klimatu, zřízený podle článku 9 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu (2),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Historické emise z letectví pro účely čl. 3c odst. 1 a 2 směrnice 2003/87/ES se stanovují na 219 476 343 tun CO2.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 7. března 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Marzu 2011
dwar l-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni skont l-Artikolu 3c(4) tad-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tistabbilixxi skema għall-iskambju [in-negozjar] ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1328)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/149/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju [in-negozjar] ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3c(4) tagħha,
Billi:
(1)
L-Artikolu 3c tad-Direttiva 2003/87/KE jistipula l-kwantità totali ta’ kwoti li għandhom jiġu allokati lill-operaturi tal-inġenji tal-ajru. Din il-kwantità hija ddefinita bħala perċentwali tal-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni. Il-punt(i) tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2003/87/KE jiddefinixxi/u l-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni bħala l-medja tal-emissjonijiet annwali fis-snin kalendarji 2004, 2005 u 2006 mill-inġenji tal-ajru li wettqu xi attività tal-avjazzjoni elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2003/87/KE. Skont il-paragrafi 2 u 3 tal-Artikolu 3c ta’ dik id-Direttiva, il-kwantità totali ta’ kwoti li għandhom jiġu allokati lill-operaturi tal-inġenji tal-ajru għandha tiġi kkalkolata abbażi ta’ dik il-medja storika.
(2)
Il-Kummissjoni ġiet megħjuna mill-Eurocontrol kif previst fl-Artikolu 18b tad-Direttiva 2003/87/KE. L-aħjar dejta disponibbli għall-kalkolu tal-emissjonijiet storiċi tqieset li kienet id-dejta komprensiva dwar it-traffiku tal-ajru li tinsab fid-databases tal-Eurocontrol mill-Uffiċċju Ċentrali tal-Imposti tar-Rotot (Central Route Charges Office - CRCO) u mill-Unità Ċentrali tal-Ġestjoni tal-Fluss (Central Flow Management Unit - CFMU). Dawn jipprovdu fost oħrajn kalkolu tat-tul reali tar-rotta għal kull titjira individwali. L-emissjonijiet imbagħad ġew ikkalkolati abbażi ta’ titjira b’titjira bl-użu tal-metodoloġija ANCAT 3 (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport - Tnaqqis tal-Fastidji Kkaġunati mit-Trasport bl-Ajru) u l-metodoloġija CASE (Calculation of Emissions by Selective Equivalence - Kalkolu tal-Emissjonijiet permezz tal-Ekwivalenza Selettiva). Dan l-approċċ biex jiġu kkalkolati l-emissjonijiet storiċi kien imsaħħaħ aktar permezz tal-użu tal-informazzjoni dwar il-konsum reali tal-fjuwil mogħtija volontarjament minn għadd rappreżentattiv ta’ operaturi tal-inġenji tal-ajru li għenu sabiex tittejjeb il-korrettezza tal-approċċ tal-immuddellar. Saru kalkoli addizzjonali biex jitqies il-konsum tal-fjuwil assoċjat mal-użu tal-unitajiet tal-enerġija awżiljarji (auxiliary power units - APUs). L-approċċ li ttieħed kien li l-ewwel jiġi ddeterminat il-konsum medju tal-fjuwil tal-APU għal tipi differenti tal-inġenji tal-ajru. Il-fatturi individwali tal-emissjonijiet tal-fjuwil tal-APU mbagħad ġew estrapolati għall-kalkolu tal-emissjonijiet totali tal-APU bl-applikazzjoni ta’ proċess li qies is-sehem reali tal-konsum tal-fjuwil għat-titjiriet skont l-UE ETS għal kull tip ta’ inġenju tal-ajru u l-użu tal-enerġija fuq l-art fl-ajruporti. L-emissjonijiet li jikkorrispondu għat-total tal-konsum tal-fjuwil tal-APU li rriżulta, kienu inklużi fl-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni għas-snin 2004, 2005, u 2006.
(3)
L-emissjonijiet annwali fis-sena kalendarja 2004 mill-inġenji tal-ajru li wettqu xi attività tal-avjazzjoni elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2003/87/KE tqiesu li kienu 209 123 585 tunnellata ta’ CO2. L-emissjonijiet annwali matul is-sena kalendarja 2005 mit-tali inġenji tal-ajru tqiesu li kienu 220 703 342 tunnellata ta’ CO2, u l-emissjonijiet annwali fis-sena kalendarja 2006 mit-tali inġenji tal-ajru tqiesu li kienu 228 602 103 tunnellata ta’ CO2. L-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni, iddefiniti bħala l-medja aritmetika ta’ dawk l-emissjonijiet, għalhekk jammontaw għal 219 476 343 tunnellata ta’ CO2.
(4)
Il-Kummissjoni kkonsultat lill-Kumitat dwar Bdil ta’ Klima [il-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima] stabbilit bl-Artikolu 9 tad-Deċiżjoni Nru 280/2004/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Frar 2004 li tikkonċerna l-mekkaniżmu għall-monitoraġġ tal-emissjonijiet ta’ gass[ijiet] serra tal-Komunità u biex jiġi implimentat il-Protokoll ta’ Kyoto (2),
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-emissjonijiet storiċi mill-avjazzjoni għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 3c tad-Direttiva 2003/87/KE huma stipulati bħala 219 476 343 tunnellata ta’ CO2.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Marzu 2011.