ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-14 ta’ April 2011
li testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola fil-Litwanja
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/240/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja, u b’mod partikolari l-Kapitolu 4 tal-Anness IX tiegħu,
Wara li kkunsidrat it-talba mressqa mil-Litwanja,
Billi:
(1)
L-Att tal-Adeżjoni tal-2003 jipprovdi li l-Litwanja tista’ żżomm fis-seħħ, skont il-kondizzjonijiet stipulati fih, għal perjodu ta’ seba’ snin mill-adeżjoni li jiskadi fit-30 ta’ April 2011, projbizzjonijiet dwar l-akkwist ta’ art agrikola minn persuni fiżiċi u persuni ġuridiċi minn Stati Membri oħra tal-UE li mhumiex stabbiliti, lanqas reġistrati u lanqas għandhom fergħa jew aġenzija fil-Litwanja. Din hija eċċezzjoni temporanja għall-moviment ħieles tal-kapital kif iggarantit fl-Artikoli 63 sa 66 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan il-perjodu tranżitorju jista’ jiġi estiż darba biss għal perjodu ta’ tliet snin.
(2)
Fl-4 ta’ Frar 2011, il-Litwanja talbet biex testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola bi 3 snin.
(3)
Ir-raġuni ewlenija għall-perjodu tranżitorju kienet il-ħtieġa li jiġu ssalvagwardati l-kundizzjonijiet soċjo-ekonomiċi għall-attivitajiet agrikoli wara l-introduzzjoni tas-suq uniku u t-tranżizzjoni għall-Politika Agrikola Komuni fil-Litwanja. B’mod partikolari, l-għan tiegħu kien li jirreaġixxi għat-tħassib li tqajjem dwar l-impatt possibbli fuq is-settur agrikolu li kieku kellha tiġi liberalizzata l-art agrikola minħabba d-differenzi kbar inizjali fil-prezzijiet tal-art u d-dħul meta mqabbel mal-Awstrija, il-Belġju, id-Danimarka, il-Finlandja, il-Ġermanja, il-Greċja, l-Irlanda, l-Italja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Portugall, Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (minn issa ’l quddiem l-UE-15). Il-perjodu tranżitorju kien maħsub biex iħaffef il-proċess tar-restituzzjoni u l-privatizzazzjoni tal-art agrikola lill-bdiewa. Fir-rapport tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008 dwar ir-Reviżjoni tal-miżuri tranżitorji għall-akkwist tal-proprjetà agrikola stabbiliti fit-Trattat tal-Adeżjoni 2003 (minn hawn ’il quddiem “ir-Reviżjoni ta’ Nofs it-Terminu tal-2008”), il-Kummissjoni kienet diġà saħqet fuq l-importanza li titlesta r-riforma agrikola msemmija hawn fuq sat-tmiem tal-perjodu tranżitorju previst (1).
(4)
Għadha għaddejja r-riforma tal-artijiet fil-Litwanja. Skont id-dejta fornuta mill-awtoritajiet Litwani, hemm total ta’ 429 000 ettaru ta’ art tal-Istat li d-drittijiet tas-sjieda tagħhom għad iridu jiġi approvati. Fil-preżent, 77 200 ettaru biss tal-art agrikola tal-Istat ġiet privatizzata u għad trid tinstab soluzzjoni għal 351 000 ettaru għad-drittijiet tas-sjieda tal-art agrikola fil-Litwanja li tkkostitwixxi 11,42 % tal-art agrikola totali.
(5)
Fil-fehma tal-awtoritajiet Litwani, in-nuqqas ta’ ċarezza dwar id-drittijiet tas-sjieda flimkien mal-istruttura mhux favorevoli tal-ażjendi agrikoli qed tfixkel it-tranżazzjonijiet tal-art u l-konsolidazzjoni tal-art agrikola. Madanakollu, il-frammentazzjoni tal-art, qed twassal għal kompetittività aktar baxxa u l-ażjendi agrikoli qed ikunu anqas orjentati lejn is-suq. F’dan il-kuntest, id-dejta relatata mal-2009 li kienet disponibbli mill-awtoritajiet Litwani turi, li f’dik is-sena l-ażjendi agrikoli b’daqs sa 5 ettari kienu jammontaw għal 52,5 % tal-ażjendi agrikoli kollha.
(6)
Il-kompetittività baxxa tas-settur agrikolu Litwan li ssemmiet aktar ’il fuq meta mqabbla mas-settur agrikolu tal-UE-15 hi kumplikata minħabba diffikultajiet biex ikun hemm aċċess għar-riżorsi finanzjarji u minħabba r-rati għolja ta’ interessi applikati għal-linji ta’ kreditu kummerċjali għall-akkwist tal-art agrikola (aktar minn 10 % fl-2009).
(7)
Barra minn hekk, il-kriżi finanzjarja u ekonomika globali riċenti kellha impatt negattiv fuq l-ekonomija tal-Litwanja u b’mod partikolari fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-prodotti agrikoli. Skont id-dejta tad-Dipartiment tal-Istatistika Litwan fi ħdan il-Gvern tar-Repubblika tal-Litwanja, l-indiċi totali tal-prezzijiet tax-xiri tal-prodotti agrikoli fl-2009, kien ta’ 77,8 meta jitqabbel ma’ dak tal-2008. Dan it-tnaqqis kien sinifikanti b’mod speċjali fis-settur tat-tkabbir tal-ħxejjex, fejn l-indiċi totali tal-prezzijiet tax-xiri ta’ dawn il-prodotti agrikoli fl-2009 kien 69,1 meta jitqabbel ma’ dak tal-2008.
(8)
Fid-dawl tal-fatturi li ssemmew hawn fuq, hemm spjegazzjoni għad-distakk konsiderevoli għalkemm dan qed jonqos maż-żmien, bejn id-dħul finanzjarju agrikolu tal-bdiewa fil-Litwanja u dak fl-UE-15. Skont il-Eurostat, fl-2009 il-livell tad-dħul finanzjarju tal-bdiewa fil-Litwanja naqas bi 13,6 %, filwaqt li l-medja tad-dħul finanzjarju tal-UE-27 naqas b’10,7 %.
(9)
B’mod simili għal-livelli tad-dħul finanzjarju agrikolu, għad hemm distakk bejn il-Litwanja u l-Istati Membri l-oħra fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-art agrikola. Skont id-dejta tal-Eurostat, il-prezzijiet tal-pakketti tal-art agrikola fil-Litwanja għadhom baxxxi meta jitqabblu mal-Istati Membri l-oħra tal-UE. Il-konverġenza sħiħa fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-art agrikola la kienet mistennija u lanqas ikkunsidrata bħala prekondizzjoni meħtieġa biex jintemm il-perjodu tranżitorju. Madanakollu, id-differenzi evidenti bejn il-prezzijiet tal-art agrikola tal-Litwanja ma’ dawk tal-UE-15 huma tali li jistgħu jfixklu l-progress mingħajr skossi lejn il-konverġenza fil-prezzijiet.
(10)
F’dan il-kuntest, jista’ jiġi antiċipat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet Litwani, li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet fl-1 ta’ Mejju 2011 ser toħloq pressjoni fuq il-prezzijiet tal-art fil-Litwanja. Għalhekk, teżisti theddida ta’ disturbi serji fuq is-suq tal-art agrikola fil-Litwanja ladarba l-perjodu tranżitorju jiskadi.
(11)
Għalhekk il-perjodu tranżitorju msemmi fil-Kapitolu 4 tal-Anness IX għall-Att tal-Adeżjoni għandu jiġi estiż bi tliet snin.
(12)
Sabiex is-suq jitħejja bis-sħiħ għal-liberalizzazzjoni, hu importanti ħafna, minkejja ċ-ċirkostanzi ekonomiċi iebsa, li jibqa’ jissaħħaħ it-titjib ta’ fatturi bħall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ assigurazzjoni għall-bdiewa, u t-tlestija tar-riformi strutturali agrikoli matul il-perjodu tranżitorju, kif diġà ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ Nofs it-Terminu tal-2008.
(13)
Minħabba li s-suq uniku miftuħ kien minn dejjem fil-qalba tal-prosperità Ewropea, żieda fid-dħul tal-kapital barrani għandha tattira benefiċċji potenzjali anke għas-suq agrikolu fil-Litwanja. Kif ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ Nofs it-Terminu tal-2008, l-investiment barrani fis-settur agrikolu se jkollu wkoll effetti importanti fuq perjodu ta’ żmien twil fuq l-għoti tal-kapital u l-għarfien, dwar il-funzjonament tas-swieq tal-artijiet u dwar il-produttività agrikola. It-tnaqqis progressiv tar-restrizzjonijiet fuq is-sjieda barranija matul il-perjodu tranżitorju se jikkontribwixxi wkoll għat-tħejjija tas-suq biex dan jiġi liberalizzat għal kollox.
(14)
Għall-fini ta’ ċertezza legali u sabiex jiġi evitat vojt ġuridiku fis-sistema legali nazzjonali tal-Litwanja wara li jiskadi l-perjodu tranżitorju attwali, din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist tal-art agrikola fil-Litwanja msemmi fil-Kapitolu 4 tal-Anness IX għall-Att tal-Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż sat-30 ta’ April 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-14 ta’ April 2011.