NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 699/2012
tat-30 ta’ Lulju 2012
li jimponi dazju provviżorju anti-dumping fuq importazzjonijiet ta’ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. L-inizjazzjoni
(1)
Fl-1 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“avviż ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet ta’ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija (“il-pajjiżi kkonċernati”).
(2)
Il-proċediment inbeda minħabba lment ippreżentat fl-20 ta’ Settembru 2011 mill-Kumitat tad-Difiża tal-iSteel Butt-Welding Fittings Industry tal-Unjoni Ewropea (“il-kwerelanti”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 40 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar. L-ilment fih evidenza prima facie ta’ dumping tat-tali prodott u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li tqieset suffiċjenti biex tiġġustifika t-tnedija ta’ proċediment.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-kwerelanti, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi u r-rappreżentanti tal-pajjiżi kkonċernati, lill-importaturi u l-utenti magħrufa, bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(a) It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(5)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli tal-produtturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu għad-determinazzjoni tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(6)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni ħabbret li għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn tliet kumpaniji, mit-22 produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa li jipproduċu l-prodott simili qabel il-bidu tal-investigazzjoni.
(7)
Il-kampjun intgħażel fuq il-bażi ta’ volumi ta’ bejgħ u produzzjoni li raġonevolment jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun huma bbażati f’erba’ Stati Membri u jirrappreżentaw 48 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni, u għal 64 % tal-produtturi li ppreżentaw ruħhom. L-ebda parti interessata ma opponiet il-kampjun propost.
(b) It-teħid tal-kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(8)
Minħabba l-għadd potenzjalment kbir ta’ importaturi mhux relatati, ġie previst it-teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ bidu, b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni u, jekk hu hekk, biex jingħażel kampjun, l-importaturi kollha ntalbu jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż ta’ tnedija, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom marbuta mal-prodott li ġie investigat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011.
(9)
Mit-38 importatur mhux relatat li kkuntattjat il-Kummissjoni, kienu biss ħames kumpaniji li wieġbu għall-mistoqsijiet tal-kampjun sad-data tal-għeluq. Kumpanija waħda nstabet li aktar kienet utent milli importatur. Għalhekk tqies li ebda teħid ta’ kampjuni ma kien neċessarju, u ntbagħtu kwestjonarji lill-erba’ importaturi li ppreżentaw ruħhom. Fl-aħħar, kienu biss żewġ importaturi li wieġbu għall-kwestjonarju u li kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(c) It-teħid ta’ kampjun tal-produtturi esportaturi
(10)
Minħabba n-numru apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi, fl-avviż tal-bidu kien previst it-teħid ta’ kampjuni għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux meħtieġ, u jekk iva, li tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott li ġie investigat matul il-perjodu tal-investigazzjoni mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011. L-awtoritajiet tal-pajjiżi kkonċernati kienu kkonsultati wkoll.
(11)
Fir-rigward tar-Russja, l-ebda produtturi li jesportaw ma kkooperaw fl-investigazzjoni. Rigward il-produtturi esportaturi Torok, tliet kumpaniji ppreżentaw ruħhom, għalhekk il-Kummissjoni ddeċidiet li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ fir-rigward tat-Turkija. It-tliet kumpaniji Torok li kkooperaw jirrappreżentaw il-maġġoranza tal-esportazzjonijiet Torok lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(d) It-tweġibiet tal-kwestjonarju u l-verifiki
(12)
Sabiex twettaq l-analiżi tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lit-tliet produtturi esportaturi Torok kollha li kkooperaw kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun u lill-utenti u importaturi li kkooperaw mhux relatati.
(13)
Waslu lura tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand it-tliet produtturi esportaturi Torok kollha li kkoperaw, mingħand il-produtturi tal-Unjoni kollha inklużi fil-kampjun, żewġ importaturi mhux relatati tal-Unjoni u erba’ utenti.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għall-fini ta’ determinazzjoni provviżorja tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin.
Produtturi esportaturi fit-Turkija
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, it-Turkija;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, it-Turkija;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, it-Turkija.
Produtturi tal-Unjoni
-
ERNE Fittings, Schlinz, l-Awstrija;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, l-Italja.
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(15)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-2008 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
4. Miżuri fis-seħħ fir-rigward ta’ pajjiżi terzi oħra
(16)
Il-miżuri anti-dumping huma fis-seħħ fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fil-Malasja, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u t-Tajlandja, u b’segwiment ta’ prattiki ta’ ċirkumvenzjoni wkoll fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ikkunsinnati mill-Indoneżja, s-Sri Lanka, il-Filippini u t-Tajwan (b’ċerti eċċezzjonijiet) (3). L-pajjiżi msemmija fis-sentenza preċedenti għandhom jissejħu “il-pajjiżi taħt miżuri anti-dumping”.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(17)
Il-prodott ikkonċernat huwa aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (minbarra tagħmir tal-ħadid fondut, flanġijiet u tagħmir bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (ma jinkludix l-istainless steel) bl-akbar dijametru ta’ barra li ma jaqbiżx is-609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-issaldjar jew finijiet oħra, li bħalissa huwa klassifikabbli fi ħdan il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 u ex 7307 99 80 (“il-prodott ikkonċernat”).
(18)
Il-proċess tal-produzzjoni juża pajpijiet tal-azzar mingħajr saldaturi jew welding għall-produzzjoni ta’ mniekeb, kmiem ta’ riduzzjoni u forom T, filwaqt li għall-manifattura ta’ tappijiet, normalment jintużaw pjanċi tal-azzar bħala materja prima. L-imniekeb u kmiem ta’ riduzzjoni isiru permezz tal-qtugħ u l-iffurmar, it-tgħawwiġ jew it-tnaqqis. Il-forom T huma magħmula bl-użu ta idropressjoni, u t-tappijiet huma magħmula bl-iffurmar tal-folji jew il-pjanċi. Dawn huma normalment segwiti minn ċanfrinar u bblastjar bl-isparar qabel l-ippakkjar. F’ċerti każi wkoll l-iggalvanizzar huwa applikat għall-prodott. It-tipi kollha ta’ prodotti għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi.
(19)
L-aċċessorji tat-tubi u l-pajpijiet jintużaw fl-industrija petrokimika, il-bini, il-ġenerazzjoni tal-enerġija, il-bini tal-bastimenti u l-istallazzjonijiet industrijali. Huma użati sabiex jikkonnettjaw tubi jew pajpijiet ma’ xulxin fl-applikazzjonijiet kollha msemmija hawn fuq.
2. Il-prodott simili
(20)
Il-prodott ikkonċernat u ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar mibjugħa fis-suq domestiku fil-pajjiżi konċernati kif ukoll ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi. Għalhekk huma provviżorjament meqjusa l-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. ID-DUMPING
1. Ir-Russja
(21)
Kif imsemmi fil-premessa ta’ hawn fuq (11), l-ebda produttur esportatur Russu ma kkoopera f’din l-investigazzjoni. Għalhekk, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-kalkoli tad-dumping għar-Russja saru abbażi tal-fatti disponibbli, kif spjegat hawn taħt.
1.1. Il-valur normali
(22)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn kwalunkwe produttur esportatur Russu, il-valur normali għar-Russja kien ikkalkulat abbażi tal-fatti disponibbli.
(23)
Għandu jiġi mfakkar li l-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet Russi tal-prodott ikkonċernat. Il-kalkolu li jwassal għal dik l-evidenza kien ibbażat fuq valur normali kostrutt għar-Russja, fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar dettaljata. Madankollu, għall-fini tal-istabbiliment ta’ valur normali iktar preċiż, il-Kummissjoni provviżorjament iddeċidiet li l-valur normali għar-Russja jissawwar abbażi tal-informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni minn dawk il-produtturi esportaturi Torok li jużaw pajpijiet u tubi ta’ l-azzar mingħajr saldaturi Russi bħala input għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Tabilħaqq l-ispiża tal-materja prima tirrappreżenta l-maġġoranza kbira tat-total tal-ispejjeż tal-manifattura tal-prodott ikkonċernat, għalhekk dan il-metodu ġie meqjus bħala l-aktar raġonevoli biex jiġi stabbilit valur normali għar-Russja fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
(24)
Il-valur normali għar-Russja għalhekk ġie kkalkolat billi ġie ddeterminat il-valur normali medju differenzjat ta’ dawk il-produtturi esportaturi Torok li kkoperaw li jixtru parti tal-materja prima tagħhom mir-Russja.
(25)
Huwa importanti li wieħed jinnota li l-valur normali li jirriżulta kien iddeterminat għat-tip tal-prodott (imniekeb) li jirrappreżenta l-ikbar volum ta’ importazzjonijiet, minflok t-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat, sabiex jippermetti paragun rappreżentattiv mal-prezz tal-esportazzjoni (ara fil-premessi li ġejjin).
1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(26)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar dettaljati tal-prezzijiet, il-prezz tal-esportazzjoni għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja kien stabbilit fuq il-bażi ta’ dejta dwar l-importazzjoni tal-Eurostat. Minħabba l-varjetà kbira ta’ taħlit tal-prodott iddikjarat taħt ċerti kodiċi tan-NM, il-prezz tal-esportazzjoni kien determinat billi ġie limitat l-użu tad-dejta tal-Eurostat għat-tip ta’ prodott (imniekeb) li jirrappreżenta l-ikbar volum ta’ importazzjonijiet, li huwa meqjus li jkun rappreżentattiv tal-prodott ikkonċernat kollu. Il-prezz tal-esportazzjoni kien għalhekk ibbażat fuq il-kodiċi tan-NM 7307 93 11.
(27)
Iċ-ċifri tal-importazzjoni tal-Eurostat imsemmija hawn fuq kellhom jiġu aġġustati fid-dawl tal-fatt li ċerti tranżazzjonijiet ta’ importazzjoni mir-Russja lejn il-Bulgarija, l-Estonja u l-Litwanja kien fihom dikjarazzjonijiet ħżiena, x’aktarx minħabba klassifikazzjonijiet żbaljati tal-prodott. Dawn it-tranżazzjonijiet kienu identifikati bl-użu ta’ statistika dwar l-importazzjonijiet disponibbli fid-dejtabejż skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku u kienu tneħħew mill-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni sabiex jiġi evitat l-użu ta’ prezz tal-esportazzjoni distort fil-kalkolu tad-dumping.
1.3. Il-paragun
(28)
Il-marġini tad-dumping ġie stabbilit billi tqabblu l-prezz tal-esportazzjoni ex-fabbrika fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat mal-valur normali għar-Russja kif stabbilit hawn fuq.
(29)
Sabiex tistabbilixxi l-prezz ta’ esportazzjoni ex-fabbrika, il-prezz tal-esportazzjoni CIF ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat (u korretta sabiex tneħħi d-distorsjonijiet kif deskritt hawn fuq) kien aġġustat permezz tal-ispiża tat-trasportazzjoni. Għal dan il-għan, l-ispiża tat-trasportazzjoni kif ikkalkulata fl-ilment intużat billi ġiet kkunsidrata bħala stima raġonevoli.
1.4. Il-marġini tad-dumping
(30)
Il-marġini tad-dumping mal-pajjiż kollu kien espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(31)
Abbażi ta’dan ta’ hawn fuq, il-marġni proviżorju tad-dumping mal-pajjiż kollu espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa kif ġej:
Kumpanija
Il-marġini tad-dumping provviżorju
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
2. It-Turkija
2.1. Il-valur normali
(32)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet għal kull wieħed mit-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw jekk il-bejgħ domestiku totali tagħhom tal-prodott simili kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ irrappreżentax mill-inqas 5 % tal-volum totali tiegħu ta’ bejgħ bl-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw.
(33)
Sussegwentement, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti li kienu qed jinbiegħu fis-suq domestiku mill-kumpaniji li kellhom bejgħ domestiku ġeneralment rappreżentattiv u li kienu identiċi għat-tipi mibjugħa għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni jew simili ħafna għalihom.
(34)
Għal kull tip tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi esportaturi fis-suq domestiku tagħhom u misjub komparabbli mat-tip ta’ prodott inkwistjoni mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip partikolari ta’ prodott tqies rappreżentattiv biżżejjed fil-każijiet fejn il-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI kien jirrappreżenta madwar 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li fil-każ ta’ kull waħda mit-tliet kumpaniji, għall-maġġoranza tat-tipi tal-prodott kien hemm bejgħ domestiku rappreżentattiv.
(35)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk kull tip ta’ prodott ikkonċernat li kien jinbiegħ fis-suq domestiku fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li kien jinbiegħ fit-tmexxija ordinarja tal-kummerċ kif iddefinita fl-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(36)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott bi prezz nett tal-bejgħ ugwali għall-ispejjeż ikkalkulati tal-produzzjoni jew ogħla minnhom kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip u fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ kienet daqs l-ispiża għal kull unità jew akbar minnha, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu tat-tip inkwistjoni.
(37)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip ta’ prodott jew inqas jew fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet ta’ dak it-tip kienet iżgħar mill-ispiża għal kull unità, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss tat-tip inkwistjoni.
(38)
L-investigazzjoni stabbiliet li bejgħ bi profitt ta’ ċerti tipi ta’ prodotti komparabbli sarrfu f’aktar minn 80 % tal-bejgħ domestiku totali, u għaldaqstant, fil-każ ta’ dan il-bejgħ il-bejgħ domestiku kollu ntuża fil-kalkolu tal-prezz medju għall-valur normali. Għat-tipi l-oħra ta’ prodotti li wkoll ġew meqjusa li jkunu mibjugħa fl-andament ordinarju tal-kummerċ intuża l-bejgħ bi profitt biss.
(39)
Fejn it-tipi tal-prodotti kienu nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il valur normali kellu jinħadem. It-tliet kumpaniji kollha investigati biegħu it-tali tipi ta’ prodotti għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, avolja fi kwantitajiet limitati.
(40)
Biex taħdem il-valur normali skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li jsiru tal-bejgħ u l-profitt medju mgħobbi realizzat mill-produtturi li jesportaw ikkonċernati li qed jikkooperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament ordinarju tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, żdiedu mal-ispejjeż medji tagħhom tal-manifattura matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fil-każ ta’ tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet mhux rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-medja tal-profitt differenzjat u l-SG&A fl-andament ordinarju tal-kummerċ ta’ dan il-bejgħ mhux rappreżentattiv intużaw biex jissawwar il-valur normali.
2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(41)
Fil-każijiet kollha, il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, u għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew pagabbli.
(42)
Waħda mit-tliet kumpaniji Torok li kkoperaw kellha bejgħ għall-esportazzjoni limitat ħafna lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. L-kumpannija kkonċernata sostniet li tixtieq tesporta aktar lejn l-Unjoni, iżda ma setgħetx toffri prezzijiet baxxi biżżejjed lill-importaturi, u talbet li dan il-fatt jiġi kkunsidrat fl-analiżi tagħna.
(43)
Madankollu, fir-rigward il-kalkolu tad-dumping għal din il-kumpanija, dan kellu jiġi bbażat fuq il-bejgħ limitat tagħhom. Fil-fatt anke jekk il-bejgħ tal-kumpanija lejn l-Unjoni kien limitat, dan ma jistax jiġi injorat u jista’ jkun l-unika bażi għall-kalkolu ta’ marġni individwali ta’ dumping għal din il-kumpanija. Fi kwalunkwe każ, l-inkapaċità tal-kumpanija li tbiegħ aktar minħabba il-prezzijiet allegatament għolja tagħha ma jistax jitqies bħala fattur li jinfluwenza il-kalkolu tad-dumping rigward din il-kumpanija.
2.3. Il-paragun
(44)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti xierqa fil-każijiet kollha fejn instab li dawn kienu raġonevoli, preċiżi u sostanzjati b’evidenza vverifikata. B’mod partikolari, ingħata aġġustament għal spejjeż tal-ġarr u assikurazzjoni inklużi tat-trasport ta’ merkanzija fil-pajjiż esportatur, skontijiet, sansariji, spejjeż ta’ kreditu u spejjeż bankarji.
2.4. Il-marġini tad-dumping
(45)
Il-marġini ta’ dumping provviżorju ġew espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(a) Marġini ta’ dumping għal kumpanniji investigati.
(46)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping individwali fil-każ ta’ wieħed mit-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja differenzjata ta’ valur normali mal-medja differenzjata tal-kumpanija għall-prezz tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(47)
Madankollu, kif jikkonċerna liż-żewġ produtturi Torok l-oħrajn li kkooperaw, il-kalkoli tad-dumping fir-rigward tagħhom urew li l-kumpaniji kkonduċew dumping immirat f’termini ta’ perjodu ta’ żmien partikolari kif ukoll fir-rigward ta’ klijenti u reġjuni partikolari. Tabilħaqq, kien hemm tendenza ċara ta’ prezzijiet għall-esportazzjoni li varjaw b’mod sinifikanti fost xerrejja, reġjuni kif ukoll perjodi ta’ żmien differenti. Barra minn hekk, il-kalkolu tad-dumping ibbażat fuq paragun ta’ valur normali medju differenzjat ma’ medja differenzjata tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ma rriflettiex il-grad sħiħ tad-dumping prattikat miż-żewġ produtturi konċernati.
(48)
Għalhekk, sabiex jirrifletti l-ammont sħiħ tad-dumping prattikat miż-żewġ kumpaniji kkonċernati, skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali stabbilit fuq il-bażi tal-medja differenzjata, fil-każ tagħhom, tqabbel mal-prezzijiet tat-tranżazzjonijiet individwali kollha tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(b) Marġini ta’ dumping għall-pajjiżi li ma jikkoperawx
(49)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi Torok kollha li ma kkooperawx, ġie stabbilit il-marġni tad-dumping residwu. Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni kien ikkunsidrat bħala relattivament baxx (il-volum tal-esportazzjonijiet tat-tliet kumpaniji Tork li kkooperaw irrappreżenta inqas minn 80 % tal-esportazzjonijiet Torok totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġini tad-dumping residwu kien ibbażat fuq metodu raġonevoli li jwasslu għal marġini li huwa ogħla mill-ogħla fost il-marġini individwali tat-tliet kumpaniji li kkooperaw. Dan il-marġini kien stabbilit fuq il-bażi ta’ bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti rappreżentattivi magħmula mill-produttur Tork li kkoopera bl-ogħla marġini tad-dumping fost it-tliet kumpaniji li kkooperaw.
(50)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġnijiet proviżorji tad-dumping mal-pajjiż kollu espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Il-marġini tad-dumping provviżorju
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
D. ID-DANNU
1. Produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(51)
Matul il-PI, il-prodott simili kien immanifatturat minn 22-il produttur fl-Unjoni. Fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku, it-22 produttur eżistenti tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni u dawn għalhekk se jkunu minn hawn il-quddiem referuti bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(52)
Kif indikat fil-premessa (7) t’hawn fuq, it-tliet produtturi tal-Unjoni fil-kampjun jirrappreżentaw madwar 50 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(53)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni abbażi tal-informazzjoni li nkisbet mit-tweġibiet tal-kwestjonarju mill-kumpaniji fil-kampjun, minn stimi provduti fl-ilment għall-bqija tal-produtturi tal-Unjoni u d-dejta dwar il-volumi tal-importazzjoni mill-Eurostat.
(54)
Il-konsum fl-Unjoni naqas konsiderevolment b’40 % bejn l-2008 u l-PI. Naqas b’44 % fl-2009, biex baqa’ f’dak il-livell fl-2010, u mbagħad żdied bi ftit (4 punti perċentwali) fil-PI.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indiċi (2008=100)
100
56
56
60
3. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
3.1. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(55)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja u t-Turkija għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(56)
Għaż-żewġ pajjiżi kkonċernati, l-investigazzjoni wriet li l-marġnijiet tad-dumping kienu ‘l fuq mil-limitu de minimis kif imfisser fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u l-volum tal-importazzjonijiet dumped minn dawn iż-żewġ pajjiżi ma kienx negliġibbli fis-sens tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
(57)
Fir-rigwrad tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn l-importazzjonijieet mir-Russja u t-Turkija u l-prodott simili, mill-investigazzjoni ħareġ li l-produtturi minn dawn il-pajjiżi jużaw l-istess kuntatti ta’ bejgħ u jbiegħu lill-istess kategoriji ta’ konsuamturi. Barra minn dan, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi komplew jiżdiedu f’termini ta’ ishma mis-suq fil-perjodu meqjus.
(58)
Żewġ esportaturi Torok li kkooperaw argumentaw li akkumulazzjoni ta’ importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija mhix xierqa f’dan il-każ, minħabba li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi juru xejriet differenti f’termini ta’ volum u prezzijiet.
(59)
F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-investigazzjoni stabbiliet li filwaqt li l-importazzjonijiet mit-Turkija huma relattivament stabbli f’termini ta’ volumi, l-importazzjonijiet mir-Russja qed jiżdiedu. Madankollu, minħabba tnaqqis fid-domanda fil-perjodu meqjus, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi qed jiżdied. Fl-istess waqt l-ipprezzar tagħhom ma jidhirx li hu sostanzjalment differenti tal-anqas fil-perjodu bejn l-2009 u l-PI (il-prezz medju għoli tal-importazzjonijiet Russi fl-2008 x’aktarx ikun minħabba rappurtar mhux korrett) filwaqt li l-prezzijiet medji Russi huma daqsxejn inqas, iżda qrib sew tal-prezzijiet medji Torok.
(60)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament ikkunsidrat li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati u li l-importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija għandhom jiġu eżaminati b’mod kumulattiv.
3.2. Il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(61)
Il-volum ta’ importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiżi kkonċernati lejn is-suq tal-Unjoni żdied fil-perjodu meqjus b’46 %. Aktar speċifikament, l-importazzjonijiet naqsu b’31 % fl-2009, eżatt qabel żieda enormi fl-2010 ta’ 89 punti perċentwali, segwita minn tnaqqis żgħir tul il-PI ta’ xi 12-il punt perċentwali. Il-volum tal-importazzjonijiet dumped fil-PI kien ta’ 2 935 tunnellata.
Tabella 2
Importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indiċi (2008=100)
100
69
158
146
Is-sehem mis-suq
2 %
3 %
6 %
5 %
Sors: Eurostat.
3.3. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(62)
Is-sehem tas-suq korrispondenti tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati aktar minn irdoppja matul il-perjodu meqjus, filwaqt li żdied minn 2 % sa 5 %.
3.4. Il-prezzijiet
(a) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(63)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati, bid-dazju mhux imħallas fil-fruntiera tal-Unjoni, kif irrapportat mill-Eurostat. Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati baqa’ ġeneralment stabbli fir-rata ta’ 1 961 EUR it-tunnellata, b’eċċezzjoni fl-2010 meta waqa’ b’madwar 150 EUR.
Tabella 3
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet dumped
2008
2009
2010
PI
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ kull tunnellata
1 961
1 936
1 788
1 961
Indiċi (2008=100)
100
99
91
100
Sors: Eurostat
(b) It-twaqqigħ tal-prezz
(64)
Sar paragun tal-prezzijiet ta’ tip għal tip bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Torok li kkooperaw u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-Unjoni. Minħabba li l-esportaturi Russi ma kkooperawx mal-investigazzjoni, l-kalkolazzjoni tas-sottokwotazzjoni sar bl-użu ta’ prezzijiet medji CIF kif irrappurtati mill-Eurostat u l-medja tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fl-Unjoni. Ġew applikati aġġustamenti fejn meħtieġ fir-rigward taż-żewġ pajjiżi kkonċernati biex tqies il-livell tal-ispejjeż tal-kummerċ u tal-postimportazzjoni, inkluż id-dazju doganali fil-każ tar-Russja.
(65)
It-tqabbil wera li matul il-PI il-prodott dumped ikkonċernat li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati u li nbiegħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’sa madwar 30 %.
4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(66)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet valutazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni fil-perjodu meqjus.
(67)
Kif spjegat hawn fuq, il-Kummissjoni irrikorriet għal teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi tal-Unjoni. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
L-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta inkluża fl-ilment.
-
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tat-tagħrif tagħhom.
4.1. Elementi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(68)
Il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b’44 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, naqset b’47 % fl-2009 u b’2 punti perċentwali oħra fl-2010 qabel ma żdiedet ftit b’5 punti perċentwali fil-PI, meta laħqet it-53 653 tunnellata.
Tabella 4
Produzzjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indiċi (2008=100)
100
53
51
56
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(b) Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(69)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu meqjus fir-rata ta’ 179 912 tunnellata.
Tabella 5
Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indiċi (2008=100)
100
100
100
100
Rata tal-użu
53 %
28 %
27 %
30 %
Indiċi (2008=100)
100
53
51
56
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(70)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet ta’ 53 % fl-2008, naqset għal 28 % fl-2009 u għal 27 % fl-2010 u żdiedet ftit tul il-PI għal 30 %. L-iżvilupp tar-rata tal-utilizzazzjoni jirrifletti biċ-ċar ix-xejra tal-produzzjoni hekk kif il-kapaċità baqgħet stabbli.
(c) Il-volum tal-bejgħ
(71)
Il-volum ta’ bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni naqas b’38 % tul il-perjodu meqjus. L-bejgħ naqas b’45 % fl-2009, baqa’ f’dak il-livell fl-2010 u żdied modestament tul il-PI b’7 punti perċentwali. Matul il-PI, il-bejgħ tal-Unjoni kien ta’ fi 42 379 tunnellata.
Tabella 6
Bejgħ tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indiċi (2008=100)
100
55
55
62
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(d) Is-sehem mis-suq
(72)
Is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni kien relattivament stabbli fil-perjodu meqjus u saħansitra żdied tul il-PI għal 72 %. Iż-żieda fis-sehem mis-suq tirrifletti l-fatt li l-volumi tal-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni niżlu kemxejn inqas mill-konsum tul il-perjodu.
Tabella 7
Sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Is-sehem mis-suq
70 %
68 %
69 %
72 %
Indiċi (2008=100)
100
97
98
103
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju, l-ilment u l-Eurostat
(e) It-tkabbir
(73)
Minħabba li l-konsum naqas b’40 % bejn l-2008 u l-PI, huwa konkluż li l-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw minn xi tkabbir tas-suq.
(f) L-impjiegi
(74)
Il-livell tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni juri tnaqqis ta’ 18 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, l-għadd ta’ nies impjegati naqas b’mod sinifikanti minn 982 fl-2008 għal 824 fl-2009 jew tnaqqis ta’ 16 % u baqa’ viċin dak il-livell fl-2010 qabel ma kompla jonqos għal 801 tul il-PI.
Tabella 8
Impjiegi
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (persuni)
982
824
833
801
Indiċi (2008=100)
100
84
85
82
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(g) Il-produttività
(75)
Il-produttività tal-impjegati fl-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala l-produzzjoni (f’tunnellati) għal kull persuna impjegata, għal kull sena, naqset b’31 % fil-perjodu meqjus. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset b’pass iktar mgħaġġel mil-livell tal-impjiegi.
Tabella 9
Il-produttività
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati għal kull impjegat)
194
121
115
134
Indiċi (2008=100)
100
63
60
69
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(h) Il-prezzijiet tal-bejgħ
(76)
Il-medja annwali tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqset fil-perjodu meqjus b’aktar minn 10 %. Fid-dettall, il-prezzijiet medji fil-bidu żdiedu tul l-2009 b’xi 12 %, biex imbagħad waqgħu f’salt fl-2010 bi 23 punt perċentwali u baqgħu f’dan il-livell tul il-PI. Tul il-PI, il-prezz medju tal-produtturi tal-Unjoni kien ta’ 3 096 EUR it-tunnellata.
Tabella 10
Il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR/tunnellata)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indiċi (2008=100)
100
112
89
89
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(77)
Kif indikat hawn fuq, il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni twaqqgħu kawża tal-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija.
(i) Id-daqs tal-marġni tad-dumping u l-irkupru mid-dumping tal-passat
(78)
Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli. Huwa importanti li jitfakkar li kif indikat fil-premessa (16) ta’ hawn fuq, il-miżuri anti-dumping huma fis-seħħ kontra tmien pajjiżi. Minħabba li fil-perjodu meqjus minn din l-investigazzjoni l-indutsrija tal-unjoni tilfet il-bejgħ u ġarrbet telfiet, ma jista’ jkun stabbilit ebda rkupru effettiv mid-dumping tal-passat u hu meqjus li l-produzzjoni tal-Unjoni għadha vulnerabbli għall-effett ta’ dannu ta’ kull importazzjoni dumped fis-suq tal-Unjoni.
4.2. Elementi mikroekonomiċi
(a) L-istokks
(79)
Il-livell ta’ stokks tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun naqas bejn l-2008 u l-PI bi 18 %. Fid-dettall, l-istokks żdiedu moderatament fl-2009 b’2 % u mbagħad naqsu bi 13-il punt perċentwali fl-2010 u b’7 punti perċentwali oħra tul il-PI. Tul il-PI, l-istokk tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kien ta’ 5 338 tunnellata.
Tabella 11
Stokk tal-għeluq
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indiċi (2008=100)
100
102
89
82
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Il-pagi
(80)
L-ispiża annwali tax-xogħol naqset b’10 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, l-ispiża tax-xogħol naqset b’mod sinifikanti fl-2009 bi kważi 20 % (korrespondenti għat-tnaqqis fl-impjiegi) u mbagħad, fl-2010, żdiedet b’4 punti perċentwali (fl-2010) u b’5 punti perċentwali oħra fil-PI.
Tabella 12
Spiża tax-xogħol annwali
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indiċi (2008=100)
100
81
85
90
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Il-profittabbiltà u r-redditu mill-investimenti
(81)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabbiltà tal-bejgħ tal-produtturi inklużi fil-kampjun tal-prodott simili fis-suq tal-UE lil konsumaturi mhux relatati, espressa bħala perċentwali ta’ bejgħ nett, naqset minn profitti b’saħħithom għal telf sinifikanti. Aktar speċifikament, il-qligħ naqas minn 9,6 % fl-2008 għal -1,2 % fl-2009 u ddeterjora aktar fl-2010 billi niżel għal -7,8 %. Is-sitwazzjoni tjiebet kemxejn fil-PI meta t-telf kien ta’ -7,0 %.
Tabella 13
Il-profittabbiltà u redditu fuq l-investimenti
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indiċi (2008=100)
100
-12
-81
-73
ROI
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indiċi (2008=100)
100
-7
-39
-44
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(82)
Ir-redditu fuq l-investimenti espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, segwa fil-biċċa l-kbira x-xejra tal-profittabbiltà.
(d) Il-likwidità u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(83)
Il-likwidità netta minn attivitajiet operattivi kienet pożittiva, fil-livell ta’ EUR 9,3 miljun fl-2008. Din tjiebet modestament fl-2009 għal 9,8 miljun EUR, iżda ddeterjorat fl-2010 u naqset għal 1,5 miljun EUR biss qabel laħqet l-ammont negattiv ta’ -4,6 miljun EUR fil-PI.
(84)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni sabet diffikultajiet biex tkabbar il-kapital, l-aktar minħabba li wħud mill-produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 14
Il-likwidità
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indiċi (2008=100)
100
106
16
-50
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) L-investimenti
(85)
L-investimenti annwali tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu b’mod kostanti matul il-perjodu meqjus. L-akbar waqgħa seħħet fl-2009 bi tnaqqis ta’ 32 % segwit b’aktar tnaqqis ta’ 25 punt perċentwali fl-2010 u 8 punti perċentwali oħra tul il-PI. Kollox ma’ kollox, l-investiment annwali naqas minn 8,3 miljun EUR fl-2008 għal 2,9 miljun EUR tul il-PI.
Tabella 15
Investimenti netti
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indiċi (2008=100)
100
68
43
35
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(86)
L-analiżi tad-dejta makroekonomika turi li matul il-perjodu meqjus il-produtturi tal-Unjoni naqqsu b’mod sinifikanti l-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom. Dan ħabat ma tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni, li għalhekk irrifletta f’żieda ħafifa mis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset minn perċentwal ġà baxx ta’ 53 % fl-2008 għal rata baxxa sa 30 % fil-PI. L-impjiegi żdiedu wkoll bi 18 %.
(87)
Fl-istess waqt l-indikaturi mikroekonomiċi rilevanti juru deterjorament ċar tas-sitwazzjoni ekonomika tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. L-iżviluppi tal-prezzijiet, il-profittabilità u r-redditu mill-investiment jagħtu stampa negattiva ħafna, mil-livelli b’saħħithom fl-2008 għal telf sostanzjali tul il-PI. Il-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti wkoll.
(88)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(89)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sa livell li jippermettilha tiġi kklassifikata bħala materjali. Barra minn hekk, il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu fl-istess waqt ikkawżaw il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma tiġix attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(90)
Bejn l-2008 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat żdiedu b’46 % f’suq li ċkien b’40 %, li rriżulta f’żieda fis-sehem tas-suq tagħhom minn 2 % sa 5 %.
(91)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat ħabtet ma’ xejra ta’ tnaqqis fir-rigward tal-indikaturi kollha tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, bl-eċċezzjoni tas-sehem mis-suq. L-industrija tal-Unjoni tilfet 38 % tal-bejgħ tal-Unjoni tagħha u l-prezzijiet tal-bejgħ naqsu bi 11 % minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata minn importazzjonijiet irħas dumped fis-suq tal-Unjoni.
(92)
It-twaqqigħ sinifikanti fil-prezz ma ppermettiex lill-industrija tal-Unjoni tmexxi ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni, u dan il-fatt irriżulta f’livelli ta’ profittabbiltà dejjem tonqos u negattiva matul il-PI.
(93)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq huwa konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet irħas dumped mir-Russja u t-Turkija qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
3. L-effett ta’ fatturi oħra
3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(94)
Matul il-perjodu meqjus, kien hemm importazzjonijiet sinifikanti minn pajjiżi terzi oħra, inklużi minn pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping. Is-sehem totali mis-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra minbarra r-Russja u t-Turkija naqas bejn l-2008 u l-PI minn 28 % sa 23 %.
(95)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-volumi, il-prezzijiet u l-ishma tal-produzzjoni fis-suq tal-pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping u pajjiżi terzi oħra, abbażi tad-dejta tal-Eurostat.
Tabella 16
L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
Pajjiż
2008
2009
2010
PI
Il-pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti- dumping
Volumi (tunnellati)
20 614
13 286
9 721
9 784
Sehem mis-suq (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Prezz medju (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Pajjiżi terzi oħra
Volumi (tunnellati)
6 705
2 844
4 093
3 608
Sehem mis-suq (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Prezz medju (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Total tal- pajjiżi terzi kollha ħlief ir-Russja u t-Turkija
Volumi (tunnellati)
27 319
16 131
13 814
13 392
Sehem mis-suq (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Prezz medju (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kif tindika t-tabella ta’ hawn fuq, l-importazjonijiet mit-tmien pajjiżi sottomessi għall-miżuri tal-anti-dumping komplew jippenetraw is-suq tal-Unjoni minkejja li s-sehem tagħhom mis-suq naqas minn 21 % fl-2008 għal 17 % tul il-PI. Il-prezzijiet medji ta’ dawk l-importazzjonijiet huma ġeneralment irħas minn dawk tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati. Naturalment, it-tabella t’hawn fuq li hija bbażata fuq id-dejta tal-Eurostat turi l-prezzijiet CIF medji qabel l-applikazzjoni tad-dazji. Iżda xorta, anke meta d-dazju tal-anti-dumping jkun ikkunsidrat, il-prezzijiet ta’ dawk l-importazzjonijiet baqgħu baxxi u komparabbli mal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Russi u Torok u huma ferm taħt il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni.
(97)
Madankollu, huwa rikonoxxut li l-prodott li qed jiġi investigat għandu numru sinifikanti ta’ tipi differenti u il-paragun tal-medja totali tal-prezzijiet tista’ ma tkunx indikatur sinifikanti. Fl-istess waqt, huwa kkunsidrat li l-miżuri tal-anti-dumping fis-seħħ bħalissa jeliminaw l-effett dannuż ta’ dawk l-importazzjonijiet.
(98)
Konsegwentement, u fid-dawl li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi sottomessi għall-miżuri qed jonqos, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv ta’ dawn l-importazzjonijiet bi prezz baxx mhux tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(99)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi waqa’ xi ftit tul il-perjodu meqjus minn 7 % fl-2008 għal 6 % fil-PI. Il-prezzijiet medji ta’ dawk l-importazzjonijiet huma ġeneralment ogħla mill-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati iżda sa ċertu punt aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni.
(100)
Anke jekk il-paragun tal-medja totali tal-prezzijiet ma jistax jitqies indikatur sinifikanti minħabba l-varjetà ta’ tipi tal-prodott, minħabba t-tendenza ta’ tnaqqis f’dawk l-importazzjonijiet, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra wkoll mhux tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
3.2. L-impatt ta’ kontrazzjoni tas-suq u l-kriżi ekonomika
(101)
Il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008/2009 hija probabbilment r-raġuni wara t-tnaqqis fil-konsum tat-tagħmir għall-pajpijiet. Il-konsum niżel b’aktar minn 40 % bejn l-2008 u l-2009 u baqa’ f’dan il-livell baxx matul il-bqija tal-perjodu meqjus (għalkemm b’ħarira żieda fil-PI). Minħabba li l-ispejjeż fissi jammontaw sa 40 % tal-ispejjeż tal-manifattura tal-produtturi tal-Unjoni, it-tnaqqis fid-domanda, il-bejgħ u l-produzzjoni rriżulta fi spejjeż tal-manifattura ogħla b’mod sinifikanti. Dan ovvjament ħalla impatt importanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(102)
Filwaqt li jiġi rikonoxxut li tnaqqis fil-produzzjoni seta’ kellu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, speċjalment fl-2009 (meta attwalment seħħ it-tnaqqis), jista’ jkun raġjonevolment mistenni li l-industrija tal-Unjoni tkun normalment f’pożizzjoni li tgħolli l-prezzijiet tagħha għall-inqas f’terminu minn medju sa twil u tgħaddi ż-żieda fl-ispiża għas-snin ta’ wara. Madankollu, kif inhu evidenti mill-waqgħa fil-prezzijiet tal-Unjoni, dan ma kienx il-każ, u huwa meqjus li dan ma kienx possibbli minħabba li l-importazzjonijiet dumped kellhom effett ta’ twaqqigħ tal-prezz sever.
(103)
Fid-dawl taċ-ċirkostanzi deskritti hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv tal-kontrazzjoni fid-domanda mhuwiex tali li jikser ir-rabta kawżali bejn id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija.
4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(104)
Bħala konklużjoni, l-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija kkawżaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(105)
Minbarra dan, ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, inkluż minn pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping u l-impatt tal-kontrazzjoni fid-domanda, għalkemm setgħu possibbilment kienu kaġun tad-dannu, ma jiksrux il-konnessjoni kawżali.
(106)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod tajjeb l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effett dannuż tal-importazzjonijiet dumped, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(107)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping ta’ dannu, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex jiġi konkluż li mhux fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(108)
Huwa mistenni li jekk jiġu imposti l-miżuri, id-dipressjoni tal-prezzijiet u t-telf jittaffew u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni jibdew jirkupraw u jaslu biex itejbu b’mod sinifikanti l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(109)
Min-naħa l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri kontra d-dumping, aktarx li d-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni jkompli. F’xenarju bħal dan, l-industrija tal-Unjoni possibilment titlef aktar sehem mis-suq, billi mhijiex kapaċi ssegwi l-prezzijiet tas-suq stabbiliti mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati. L-effetti probabbli jkun jinvolvu tnaqqis mhux neċessarju fl-ispejjeż u l-għeluq tal-faċilitajiet tal-produzzjoni fl-Unjoni, li jirriżulta f’telf sostanzjali ta’ impjiegi.
(110)
Meta wieħed iqis il-fatturi msemmija hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(111)
Kif indikat hawn fuq, kienu biss żewġ importaturi mhux relatati li kkooperaw bis-sħiħ f’din l-investigazzjoni billi ppreżentaw kwestjonarju mwieġeb. Parti żgħira biss tal-fatturat ta’ dawn iż-żewġ importaturi kienet relatata mal-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, l-impatt tal-miżuri aktarx li jkun minimu.
3. L-interess tal-utenti
(112)
Erba utenti kkooperaw f’dan il-proċediment billi ssottomettew risposta għall-kwestjonarju. L-ebda wieħed minnhom ma jimporta l-prodott inkwistjoni mill-pajjiżi kkonċernati u lkoll indikaw li l-impatt tal-miżuri, jekk ikun hemm, ma jkunx sinifikanti.
(113)
Minħabba li ebda utent li jimporta mill-pajjiżi kkonċernati ma ppreżenta ruħu, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni li tindika l-kuntrarju, jista’ jiġi proviżorjament konkluż li l-impatt tal-miżuri fuq il-profittabilità tal-industrija tal-utent u s-sitwazzjoni ekonomika se jkun pjuttost limitat.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(114)
Jista’ jiġi konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mir-Russja u t-Turkija mistennija li tipprovdi opportunità għall-industrija tal-Unjoni sabiex ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha permezz ta’ żieda fil-volumi tal-bejgħ, fil-prezzijiet tal-bejgħ u fil-profitti. Filwaqt li jistgħu jfiġġu xi effetti negattivi fl-għamla ta’ żidiet fl-ispejjeż għal ċerti importaturi, dawn probabbilment ikunu limitati.
(115)
Żewġ esportaturi Torok li kkooperaw argumentaw li l-impożizzjoni ta’ miżuri kontra pajjiż esportatur żgħir bħat-Turkija prattikament iħalli s-suq kollu tal-Unjoni f’idejn ftit produtturi li jwasslu għal impatt negattiv fuq l-ambjent kompetittiv.
(116)
Huwa nnotat f’dan ir-rigward li bħala regola d-dazju tal-anti-dumping mhuwiex maħsub li kien projbittiv u ma jaqtax il-flussi kummerċjali mill-pajjiżi investigati. Il-miżuri huma maħsuba li jillivellaw il-bażi kompetittiva bejn l-atturi differenti fis-suq. Fl-istess ħin huwa nnotat li fis-suq tal-Unjoni hemm aktar minn 20 manifattur Ewropej u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma sinifikanti. Konsegwentement, kwalunkwe riżervi rigward l-ambjent kompetittiv fis-suq tal-Unjoni ma jidhirx li huwa ġustifikat.
(117)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li ma jeżistux raġunijiet qawwijin kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja u t-Turkija.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTI-DUMPING
(118)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar id-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-Russja u t-Turkija sabiex tiġi evitata aktar ћsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Livell ta’ tneħħija tad-dannu
(119)
Il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati għandhom jiġu imposti f’livell suffiċjenti sabiex jeliminaw id-dumping, mingħajr ma jinqabeż il-livell ta’ dannu kkawżat lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Meta jiġi kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb globalment profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(120)
Minħabba li t-tqaċċit stabbilit tal-marġini huwa fil-każijiet kollha ogħla mill-marġini rispettivi ta’ dumping u li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet telf fil-PI, kwalunkwe livell ikkalkulat tal-eliminazzjoni tad-dannu dejjem ikun per se saħansitra ogħla. Konsegwentement, tqies li kalkolu dettaljat tal-livelli tad-dannu mhux meħtieġ.
2. Il-miżuri provviżorji
(121)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma aktar ‘il fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, jitqies li gћandu jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Russja u t-Turkija fil-livell tal-marġini ta’ dumping jew tal-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu misjub, skont liema wieħed minn dawn tal-aħħar ikun l-aktar baxx, jiġifieri skont ir-regola tal-inqas dazju, u dan fil-każijiet kollha jikkorrispondi għall-marġni ta’ dumping.
(122)
Fil-każ tar-Russja, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn produtturi esportaturi Russi, ġie kkalkulat marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu kif spjegat fil-premessi minn (21) sa (31) ta’ hawn fuq.
(123)
Fil-każ tat-Turkija, minħabba li l-livell tal-kooperazzjoni kien ikkunsidrat li hu relattivament baxx, il-marġni tad-dumping residwu kien ibbażat fuq metodu raġonevoli li jwassal għal marġini li huwa ogħla mill-ogħla fost il-marġini individwali tat-tliet kumpaniji li kkooperaw kif spjegat fil-premessa (49) hawn fuq.
(124)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati tad-dazju proposti huma:
Pajjiż
Kumpanija
Id-dazju proviżorju tal-anti-dumping
Ir-Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
It-Turkija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
(125)
Ir-rati tad-dazju tal-anti-dumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiżi ikkonċernati u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(126)
Kwalunkwe dikjarazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (4) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe tibdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbut mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u dak milll-esportazzjonijiet li jkun assoċjat, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(127)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju għall-kumpaniji l-oħrajn kollha mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
H. ID-DISPOŻIZZJONI FINALI
(128)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-inizjazzjoni jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-fini ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju tal-anti-dumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (għajr fittings fonduti, flanġijiet u fittings bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (ma jinkludix l-istainless steel), b’dijametru estern massimu ta’ 609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-issaldjar (butt-welding) jew xi użi oħra, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 and ex 7307 99 80 (kodiċi TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 and 7307998098) u li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija.
2. Ir-rata tad-dazju provviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Id-dazju proviżorju tal-anti-dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
-
It-Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Lulju 2012.