NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 423/2012
ze dne 22. května 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se nástrojů pro sdílení rizika pro členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nebývale závažná světová finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních, hospodářských a sociálních podmínek v několika členských státech.
(2)
Přestože již byla přijata řada významných opatření včetně změn v právním rámci, která mají vyvážit negativní vlivy finanční krize, je její dopad na reálnou ekonomiku, trh práce a občany pociťován v mnoha směrech.
(3)
Na základě čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého může Unie poskytnout finanční pomoc členskému státu, jemuž mimo jiné z důvodu mimořádných událostí, které nemůže ovlivnit, nastaly obtíže nebo je vážně ohrožen závažnými obtížemi, byl nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (3) zaveden evropský mechanismus finanční stabilizace s cílem zachovat finanční stabilitu celé Unie.
(4)
Prováděcími rozhodnutími Rady 2011/77/EU (4) a 2011/344/EU (5) poskytla Unie finanční pomoc podle nařízení (EU) č. 407/2010 Irsku a Portugalsku.
(5)
Finanční stabilita Řecka byla postižena vážnými obtížemi již před vstupem nařízení (EU) č. 407/2010 v platnost. Finanční pomoc Řecku proto nemohla vycházet z uvedeného nařízení.
(6)
Dohoda mezi věřiteli a dohoda o mechanismu úvěrů pro Řecko podepsané dne 8. května 2010 vstoupily v platnost dne 11. května 2010. Dohoda mezi věřiteli má být plně platná a účinná po dobu tříletého programového období, pokud budou v rámci dohody o mechanismu úvěrů existovat dlužné částky.
(7)
Nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (6), stanoví, že Rada má poskytovat vzájemnou pomoc, pokud je platební bilance členského státu, který nepřijal euro, v obtížích nebo jí takové obtíže vážně hrozí.
(8)
Rozhodnutími Rady 2009/102/ES (7) a 2009/459/ES (8) byla finanční pomoc podle nařízení (ES) č. 332/2002 poskytnuta Maďarsku a Rumunsku.
(9)
Dne 11. července 2011 podepsali ministři financí ze 17 členských států eurozóny Smlouvu o založení Evropského mechanismu stability (ESM). V návaznosti na rozhodnutí představitelů států a vlád eurozóny, která byla přijata ve dnech 21. července a 9. prosince 2011, byla Smlouva upravena tak, aby se dosáhlo lepší účinnosti mechanismu, a podepsána dne 2. února 2012. Podle této Smlouvy ESM převezme do roku 2013 úkoly, které v současnosti plní evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace. S ESM by se tedy mělo počítat v tomto nařízení.
(10)
Evropská rada ve svých závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 uvítala záměr Komise posílit vazby mezi úvěrovým programem pro Řecko a fondy Unie a podpořila snahy zaměřené na zvýšení schopnosti Řecka využívat prostředků z těchto fondů, aby se podpořil růst a zaměstnanost, čehož bude dosaženo zaměřením pozornosti na zvyšování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. Kromě toho uvítala a podpořila souhrnný program technické pomoci Řecku, na jehož přípravě se podílí Komise spolu s členskými státy.
(11)
V prohlášení hlav států nebo vlád zemí eurozóny a orgánů EU ze dne 21. července 2011 byly Komise a Evropská investiční banka (EIB) vyzvány k posílení vazeb mezi úvěrovými programy a fondy Unie ve všech zemích s podporou Unie nebo Mezinárodního měnového fondu. Toto nařízení by mělo přispět k uvedenému cíli.
(12)
V prohlášení členů Evropské rady ze dne 30. ledna 2012 se hlavy států a vlád dohodly, jakožto na naléhavém opatření, na posílení podpory infrastruktury ze strany EIB a vyzvaly Radu, Komisi a EIB, aby zvážily možnosti posílení opatření EIB na podporu růstu a vydaly náležitá doporučení, včetně možnosti využít finanční kapacity skupiny EIB pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Cílem tohoto nařízení je reagovat na tuto výzvu v souvislosti s nynějším zvládáním krize.
(13)
Provádění operačních programů a projektů v oblasti investic do infrastruktury a produktivních investic v Řecku naráží na závažné problémy, protože podmínky pro účast soukromého sektoru, a zejména finančního sektoru, se v důsledku hospodářské a finanční krize dramaticky změnily.
(14)
Aby se tyto problémy zmírnily, urychlilo se provádění operačních programů a projektů a posílilo hospodářské oživení, je nezbytné umožnit členským státům, jejichž finanční stabilita je postižena nebo ohrožena závažnými obtížemi a kterým byla poskytnuta finanční pomoc v rámci některého z mechanismů stanovených v čl. 77 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (9) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1311/2011 (10), aby přispívaly finančními zdroji z operačních programů na zřízení nástrojů pro sdílení rizika, které zajistí úvěry, záruky nebo jiné finanční nástroje na podporu projektů a operací plánovaných v rámci operačního programu.
(15)
Vzhledem k dlouholetým zkušenostem EIB, která je hlavním financovatelem projektů v oblasti infrastruktury, a vzhledem k jejímu odhodlání podpořit hospodářské oživení by Komise měla mít možnost zřizovat nástroje pro sdílení rizika pomocí dohody o spolupráci uzavřené za tímto účelem s EIB. Aby byla zajištěna právní jistota, je nezbytné v nařízení (ES) č. 1083/2006 stanovit hlavní a typické podmínky takové dohody o spolupráci. Pokud jde o specifickou povahu nástrojů pro sdílení rizik zaměřenou na řízení krize, jak je uvedeno v tomto nařízení, měly by být konkrétní a specifické podmínky každé spolupráce stanoveny v samostatné dohodě o spolupráci, která by měla být uzavřena mezi Komisí a EIB v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11).
(16)
Vzhledem k potřebě rozmnožit příležitosti k investicím, která může v dotčených členských státech vyvstat, by měla Komise rovněž být schopna zřídit nástroje pro sdílení rizika s vnitrostátními nebo mezinárodními veřejnoprávními subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřenými výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné záruky podle čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 za podobných podmínek, jaké se uplatňují v případě EIB a jaké uplatňuje EIB.
(17)
Aby bylo možné v kontextu stávající hospodářské, finanční a sociální krize rychle reagovat, měla by nástroje pro sdílení rizika upravená v tomto nařízení provádět Komise v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
(18)
V zájmu jasnosti a právní jistoty by měla být do článku 36a nařízení (ES) č. 1083/2006, ve znění tohoto nařízení, začleněna definice nástroje pro sdílení rizika. Nástroje pro sdílení rizika by měly být používány pro úvěry, záruky a jiné finanční nástroje s cílem financovat operace spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, pokud jde o investiční náklady, které nemohou být financovány jako způsobilé výdaje podle článku 55 nařízení (ES) č. 1083/2006 nebo podle pravidel Unie pro státní podporu. Za tímto účelem je rovněž nezbytné stanovit odchylku od čl. 54 odst. 5 nařízení (ES) č. 1083/2006.
(19)
Členský stát, který chce využít nástroje pro sdílení rizika, by měl ve své písemné žádosti Komisi jasně uvést, proč se domnívá, že splňuje některou z podmínek způsobilosti uvedených ve čl. 77 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, a měl by k ní přiložit všechny informace požadované tímto nařízením k prokázaní toho, že daná podmínka způsobilosti byla splněna. Žádající členský stát by měl také určit programy (a přiložit seznam navrhovaných projektů a příslušných potřeb s ohledem na financování), které jsou spolufinancovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, a části finančních přídělů pro tyto programy na rok 2012 a 2013, které má v úmyslu vyčlenit na nástroj pro sdílení rizika. Žádost členského státu by proto měla být podána Komisi do 31. srpna 2013, aby Komise mohla o účasti žádajícího státu na nástroji pro sdílení rizika rozhodnout do 31. prosince 2013. Před rozhodnutím Komise o žádosti členského státu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 by měly být příslušné operační programy v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti revidovány.
(20)
Vybrané operace způsobilé v rámci nástroje pro sdílení rizika by měly být buď hlavní projekty, na které se již vztahuje rozhodnutí Komise podle článku 41 nařízení (ES) č. 1083/2006, nebo jiné projekty spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti a spadající pod jeden nebo více z jejich operačních programů, a to v případě, kdy tyto projekty čelí nedostatečnému financování v oblasti investičních nákladů, které by měli nést soukromí investoři. Vybrány by rovněž mohly být operace, které přispívají k cílům národního strategického referenčního rámce žádajícího členského státu a strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a které mohou ze své podstaty přispět k podpoře růstu a posílení hospodářského oživení, pokud k tomu budou dostupné finanční prostředky z nástroje pro sdílení rizika.
(21)
Kromě toho by měl žádající členský stát ve své žádosti uvést dostupnou částku, která se využije výlučně v jeho prospěch, která bude poskytnuta v rámci jeho finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, která může být vyčleněna pro cíle nástroje pro sdílení rizika výlučně z rozpočtových závazků Unie, jež zbývají k uskutečnění pro roky 2012 a 2013 podle čl. 75 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006, a která by neměla přesáhnout 10 % celkového orientačního přídělu pro žádající členský stát na období 2007 až 2013, co se týče Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, schváleného v souladu s čl. 28 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1083/2006. Je také nezbytné zajistit, aby financování nástroje pro sdílení rizika Unií, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, bylo jednoznačně omezeno na shora uvedenou maximální výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika, a neměly by vznikat žádné další podmíněné závazky pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Jakákoli zbytková rizika spojená s operacemi financovanými v rámci zřízeného nástroje pro sdílení rizika by tedy měla nést EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, s nimiž byla uzavřena dohoda o spolupráci a na jejím základě zřízen nástroj pro sdílení rizika. Opětovné použití jakýchkoliv vrácených či zbývajících částek přidělených nástroji pro sdílení rizika by mělo být podle tohoto nařízení umožněno stejnému členskému státu, a to na jeho žádost, v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a za předpokladu, že stále splňuje podmínky způsobilosti.
(22)
Komise by měla ověřit, zda jsou informace předložené žádajícím členským státem správné a zda je jeho žádost oprávněná, a měla by mít pravomoc přijmout prováděcím aktem do čtyř měsíců od předložení žádosti členským státem rozhodnutí o podmínkách účasti žádajícího členského státu na nástroji pro sdílení rizika. Za způsobilé k financování ze zřízeného nástroje pro sdílení rizika by však měly být uznány jen ty projekty, o jejichž financování kladně rozhodla EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, podle okolností. V zájmu transparentnosti a právní jistoty by rozhodnutí Komise mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(23)
Vzhledem k povaze nástroje pro sdílení rizika zavedeného tímto nařízením a jeho účelu, tedy zaměření na řízení krize, a vzhledem k nebývalé krizi, jež postihla mezinárodní trhy, a hospodářskému poklesu, který vážně narušil finanční stabilitu několika členských států a žádá si rychlou reakci, aby byly vyváženy dopady na reálnou ekonomiku, trh práce a občany, je vhodné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(24)
Nařízení (ES) č. 1083/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1083/2006 se mění takto:
1)
V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Rozpočet Evropské unie přidělený fondům je plněn v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise v souladu s čl. 53 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12), s výjimkou nástroje podle článku 36a tohoto nařízení a technické pomoci podle článku 45 tohoto nařízení.
V souladu s čl. 48 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se uplatňuje zásada řádného finančního řízení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 36a
Nástroj pro sdílení rizika
1. Pro účely tohoto článku se nástrojem pro sdílení rizika rozumí finanční nástroj, který, v případě potřeby za dohodnutou odměnu, zaručuje celkové nebo částečné pokrytí vymezeného rizika.
2. Členský stát, který splňuje některou z podmínek uvedených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c), může přispět částí svých celkových zdrojů přidělených v souladu s články 19 a 20 na nástroj pro sdílení rizika, který bude zřízen dohodou o spolupráci, již Komise uzavře buď s EIB, nebo s vnitrostátními nebo mezinárodními veřejnoprávními subjekty nebo se subjekty soukromého práva pověřenými výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné záruky podle čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, za podobných podmínek jako v případě EIB (dále jen „smluvní prováděcí subjekt“), pro účely poskytování a přidělování kapitálu na úvěry, záruky a jiné finanční nástroje v rámci tohoto nástroje pro sdílení rizika.
3. Dohoda o spolupráci uvedená v odstavci 2 musí obsahovat pravidla zejména pro: celkovou výši příspěvku Unie a rozpis jeho vyplácení; podmínky svěřeneckých účtů, které má otevřít smluvní prováděcí subjekt; kritéria způsobilosti pro používání příspěvků Unie; podrobnosti o přesném sdílení rizika (včetně pákového poměru), jež má být pokryto, a záruky, které má poskytnout smluvní prováděcí subjekt; stanovení ceny nástroje pro sdílení rizika na základě rizikové přirážky a pokrytí všech administrativních nákladů nástroje pro sdílení rizika; postup pro předkládání a schvalování návrhů projektů krytých nástrojem pro sdílení rizika; období dostupnosti nástroje pro sdílení rizika; a požadavky na podávání zpráv.
Přesné sdílení rizika (včetně pákového poměru), k němuž se smluvní prováděcí subjekt zavazuje na základě dohody o spolupráci, směřuje v průměru k dosažení nejméně 1,5násobku příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika.
Platby do nástroje pro sdílení rizika se provádějí v tranších v souladu s plánovaným využíváním nástroje pro sdílení rizika při poskytování úvěrů a záruk pro financování konkrétních operací.
4. Odchylně od čl. 54 odst. 5 nástroj pro sdílení rizika se použije pro finanční operace spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, pokud jde o investiční náklady, které nemohou být financovány ani jako způsobilé výdaje podle článku 55, ani podle pravidel Unie pro státní podporu.
Lze ho také použít na financování operací, které přispívají k dosažení cílů národního strategického referenčního rámce žádajícího členského státu a strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost podle rozhodnutí Rady 2006/702/ES (13) a které přinášejí nejvyšší přidanou hodnotu unijní strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
5. Nástroj pro sdílení rizika provádí Komise v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s články 54 a 56 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
6. Členský stát, který chce využít nástroje pro sdílení rizika, podá Komisi písemnou žádost do 31. srpna 2013. V této žádosti uvede všechny nezbytné informace, z nichž bude zřetelné:
a)
splnění některé z podmínek uvedených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c), a to poskytnutím odkazu na rozhodnutí Rady nebo jiný právní akt dokazující jeho způsobilost;
b)
seznam programů (včetně návrhů projektů a příslušných potřeb s ohledem na financování) spolufinancovaných buď z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, a části finančních přídělů pro tyto programy na rok 2012 a 2013, které z nich chce vyjmout a přidělit je nástroji pro sdílení rizika;
c)
seznam navrhovaných projektů podle odst. 4 druhého pododstavce a části přídělů na rok 2012 a 2013, které chce vyjmout z programů a přidělit je nástroji pro sdílení rizika;
d)
částky dostupné výlučně v jeho prospěch v rámci finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2 a odhad částky, která může být vyčleněna pro cíle nástroje pro sdílení rizika výlučně z rozpočtových závazků Unie, které zbývají k uskutečnění pro rok 2012 a 2013 podle čl. 75 odst. 1.
7. Komise ověří, zda je žádost členského státu správná a oprávněná, a poté přijme prováděcím aktem do čtyř měsíců od podání žádosti členským státem rozhodnutí, v němž uvede systém zřízený k zaručení toho, aby se dostupná částka využila výlučně ve prospěch členského státu, který ji poskytl v rámci svého finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2, a zároveň stanoví podmínky účasti žádajícího státu na nástroji pro sdílení rizika. Tyto podmínky musí zahrnovat zejména:
a)
sledovatelnost a účetnictví, informace o využívání fondů, platební podmínky a systémy monitorování a kontroly;
b)
strukturu poplatků a jiných nákladů na správu a řízení;
c)
orientační seznam projektů způsobilých pro financování a
d)
maximální částku příspěvku Unie, která může být přidělena na nástroj pro sdílení rizika z dostupných přídělů členského státu, a splátky pro provádění v praxi.
Rozhodnutí Komise se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Při posuzování žádosti členského státu Komise zajistí, aby byly za způsobilé k financování ze zřízeného nástroje pro sdílení rizika uznány jen ty projekty, o jejichž financování kladně rozhodla EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekt nebo subjekt soukromého práva pověřený výkonem veřejné služby.
8. Rozhodnutí Komise uvedenému v odstavci 7 předchází revize operačních programů v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti v souladu s čl. 33 odst. 2.
9. Finanční příděly na nástroj pro sdílení rizika jsou přísně omezeny a nepřesáhnou 10 % celkového orientačního přídělu pro žádající členský stát pro roky 2007 až 2013, co se týče Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, schváleného v souladu s čl. 28 odst. 3 písm. b). Finanční příděly dostupné pro projekty uvedené v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku jsou omezeny na částky zbývající z financování operací uvedených v odst. 4 prvním pododstavci tohoto článku. Až na celkový příspěvek Unie na nástroj pro sdílení rizika schválený v rozhodnutí uvedeném v odstavci 7 tohoto článku nezakládá účast Unie na jakémkoli nástroji pro sdílení rizika žádné další podmíněné závazky ani pro souhrnný rozpočet Evropské unie, ani pro dotčený členský stát.
10. Jakákoli vrácená částka nebo částka zbývající po dokončení operace kryté nástrojem pro sdílení rizika může být v jeho rámci použita znovu na žádost dotčeného členského státu za předpokladu, že tento členský stát stále splňuje některou z podmínek stanovených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c). Pokud již členský stát žádnou z uvedených podmínek nesplňuje, považuje se vrácená částka nebo zbývající částka za účelově vázaný příjem ve smyslu článku 18 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Na žádost dotčeného členského státu se dodatečné prostředky na závazky vzniklé z těchto účelově vázaných příjmů přičtou v následujícím roce k finančnímu přídělu na politiku soudržnosti tohoto členského státu.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. května 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 423/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Mejju 2012
li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 dwar ċerti dispożizzjonijiet marbuta mal-kondiviżjoni tar-riskju għal ċerti Stati Membri li qed jesperjenzaw jew huma mhedda b’diffikultajiet serji fejn tidħol l-istabilità finanzjarja tagħhom
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 177 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li ntbagħat l-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Waqt li jaġixxu b’konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-kriżi globali finanzjarja u r-reċessjoni ekonomika mingħajr preċedent għamlu ħsara serja lit-tkabbir ekonomiku u lill-istabilità finanzjarja, u ħolqu deterjorament qawwi fil-kundizzjonijiet finanzjarji, ekonomiċi u soċjali ta’ diversi Stati Membri.
(2)
Filwaqt li diġà ttieħdu azzjonijiet biex jilqgħu kontra l-effetti negattivi tal-kriżi, inklużi emendi fil-qafas leġiżlattiv, l-impatt tal-kriżi finanzjarja fuq l-ekonomija reali, fuq is-suq tax-xogħol u ċ-ċittadini qed jinħass ma’ kullimkien.
(3)
Skont l-Artikolu 122(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea li jipprevedi l-possibilità li tingħata għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lil Stat Membru li jsib ruħu f’diffikultajiet jew ikun mhedded serjament minn diffikultajiet gravi kkawżati, inter alia, minn ċirkostanzi eċċezzjonali li ma jkollux kontroll fuqhom, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 407/2010 (3) stabbilixxa mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja bl-għan li jippreserva l-istabilità finanzjarja tal-Unjoni.
(4)
Bid-Deċiżjonijiet ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/77/UE (4) u 2011/344/UE (5) l-Irlanda u l-Portugall, rispettivament, ingħataw l-għajnuna finanzjarja skont ir-Regolament (UE) Nru 407/2010.
(5)
Il-Greċja diġà kienet għaddejja minn diffikultajiet serji fejn tidħol l-istabilità finanzjarja tagħha qabel ma daħal fis-seħħ ir-Regolament (UE) Nru 407/2010. L-għajnuna finanjarja lill-Greċja ma setgħetx, għaldaqstant, tiġi bbażata fuq dak ir-Regolament.
(6)
Il-Ftehim bejn il-Kredituri u l-Ftehim għal Faċilità ta’ Self għall-Greċja, iffirmati fit-8 ta’ Mejju 2010, daħlu fis-seħħ fil-11 ta’ Mejju 2010. Il-Ftehim bejn il-Kredituri għandu jibqa’ fis-seħħ u effettiv kompletament għal tul ta’ programm ta’ tliet snin, sakemm ikun hemm xi ammonti pendenti taħt il-Ftehim għal Faċilità ta’ Self.
(7)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja għal żmien medju għall-bilanċi ta’ pagament tal-Istati Membri (6) jistipula li l-Kunsill għandu jagħti għajnuna finanzjarja fit-terminu medju meta Stat Membru li ma jħaddanx l-euro jinsab f’diffikultajiet jew huwa serjament mhedded b’diffikultajiet fejn jidħol il-bilanċ tal-pagamenti tiegħu.
(8)
Bid-Deċiżjonijiet ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2009/102/UE (7) u 2009/459/UE (8) l-Ungerija u r-Rumanija, rispettivament, ingħataw għajnuna finanzjarja skont ir-Regolament (KE) Nru 332/2002.
(9)
Fil-11 ta’ Lulju 2011, il-ministri tal-finanzi tas-17-il Stat Membru taż-żona tal-euro ffirmaw it-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabilità (MES). Wara deċiżjonjiet meħuda mill-Kapijiet ta’ Stat u ta’ Gvern taż-żona tal-euro fil-21 ta’ Lulju u fid-9 ta’ Diċembru 2011, it-Trattat sarulu emendi biex itejbu l-effikaċja tal-mekkaniżmu u ġie ffirmat fit-2 ta’ Frar 2012. Skont it-Trattat, sal-2013, il-MES jieħu f’idejh il-kompiti li bħalissa qed jitwettqu mill-Faċilità Ewropea ta’ Stabilità Finanzjarja u mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja. Il-MES għaldaqstant għandu jiġi kkunsidrat f’dan ir-Regolament.
(10)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011, il-Kunsill Ewropew laqa’ l-intenzjoni tal-Kummissjoni biex isseddaq is-sinerġiji bejn il-programmi ta’ self għall-Greċja u l-Fondi tal-Unjoni, u appoġġja sforzi ħalli tiżdied ħilet il-Greċja li tassorbi l-fondi mill-Unjoni sabiex tkun tista’ tixpruna t-tkabbir u l-impjiegi billi terġa’ tiffoka fuq kif ittejjeb il-kompetittività u l-ħolqien tal-impjiegi. Barra minn hekk, laqa’ u appoġġja l-preparazzjoni mill-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri, ta’ programm komprensiv ta’ għajnuna teknika lill-Greċja.
(11)
Fid-dikjarazzjoni mill-Kapijiet tal-Istat jew tal-Gvern taż-Żona tal-Ewro u l-Istituzzjonijiet tal-UE tal-21 ta’ Lulju 2011, il-Kummissjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) kienu mistiedna biex issaħħu s-sinerġiji bejn il-programmi ta’ self u fondi tal-Unjoni fil-pajjiżi kollha li qed jieħdu assistenza mill-Fond Monetarju Internazzjonali jew tal-Unjoni. Dan ir-Regolament għandu jikkontribwixxi għal dak il-għan.
(12)
Fid-Dikjarazzjoni tal-Membri tal-Kunsill Ewropew tat-30 ta’ Jannar 2012, il-Kapijiet ta’ Stat u ta’ Gvern qablu li jsaħħu l-appoġġ tal-BEI għall-infrastruttura bħala miżura ta’ urġenza u stiednu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-BEI biex jikkunsidraw l-għażliet possibbli ħalli jtejbu l-azzjoni tal-BEI ta’ appoġġ għat-tkabbir u biex jagħmlu rakkomandazzjonijiet xierqa, inklużi possibiltajiet li l-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jilleva l-kapaċità ta’ finanzjament tal-grupp tal-BEI. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jindirizza dik l-istedina fil-kuntest kurrenti tal-ġestjoni tal-kriżijiet.
(13)
L-implimentazzjoni tal-programmi u l-proġetti operazzjonali fil-qasam tal-infrastruttura u l-investiment produttiv fil-Greċja taffaċċja problemi serji minħabba li l-kundizzjonijiet tal-parteċipazzjoni tas-settur privat u partikolarment tas-settur finanzjarju nbidlu b’mod drammatiku bħala riżultat tal-kriżi ekonomika u finanzjarja.
(14)
Sabiex itaffu dawk il-problemi u biex titħaffef l-implimentazzjoni ta’ programmi u proġetti operazzjonali, kif ukoll biex jissaħħaħ l-irkupru ekonomiku, jeħtieġ li l-Istati Membri, li esperjenzaw jew ġew mhedda b’diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabilità finanzjarja tagħhom u li ngħataw assistenza finanzjarja taħt wieħed mill-mekkaniżmi ta’ assistenza finanzjarja stipulati fl-Artikolu 77(2) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 tal-11 ta’ Lulju 2006 li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni, (9) kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 1311/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), jistgħu jikkontribwixxu riżorsi finanzjarji mill-programmi operazzjonali għat-twaqqif ta’ strumenti għall-kondiviżjoni tar-riskju li jipprovdi self jew garanziji finanzjarji jew faċilitajiet finanzjarji oħra, b’appoġġ għall-proġetti u l-operazzjonijiet previsti taħt programm operazzjonali.
(15)
Fid-dawl tal-għarfien espert ta’ ħafna żmien li għandu l-BEI bħala l-finanzjatur ewlieni tal-proġetti ta’ infrastruttura u l-impenn tiegħu biex jappoġġja l-irkupru ekonomiku, il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tistabbilixxi strumenti għall-kondiviżjoni tar-riskju permezz ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni konkluż mal-BEI għal dan il-għan. Għal finijiet ta’ ċertezza legali, jeħtieġ li jiġu stipulati fir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 t-termini u l-kundizzjonijiet ewlenin tipiċi ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni tali. F’dak li jirrigwarda n-natura speċifika tal-istrumenti ta’ kondiviżjoni tar-riskju bħala għodod tal-ġestjoni tal-kriżijiet, kif stipulat f’dan ir-Regolament, it-termini u l-kundizzjonijiet speċifiċi ta’ kull kooperazzjoni għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim individwali ta’ kooperazzjoni, li għandu jkun konkluż bejn il-Kummissjoni u l-BEI skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Gunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli ghall-bagit generali tal-Komunitajiet Ewropej (11).
(16)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jkun hemm espansjoni fl-opportunitajiet ta’ investiment li jistgħu jitfaċċaw fl-Istati Membri kkonċernati, il-Kummissjoni għandha wkoll tkun tista’ tistabbilixxi strumenti għall-kondiviżjoni tar-riskju ma’ korpi tas-settur pubbliku nazzjonali jew internazzjonali jew korpi rregolati mil-liġi privata b’missjoni ta’ servizz pubbliku li jipprovdu garanziji adegwati, kif imsemmi fl-Artikolu 54(2)(c) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002, taħt termini u kundizzjonijiet simili għal dawk applikati għal u mill-BEI.
(17)
Biex jirrispondu malajr fil-kuntest tal-kriżi ekonomika, finanzjarja u soċjali attwali, strumenti tal-kondiviżjoni tar-riskju skont dan ir-Regolament għandhom ikunu implimentati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 54(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
(18)
Għal finijiet ta’ ċarezza u ċertezza legali, għandha tiddaħħal definizzjoni ta’ strument tal-kondiviżjoni tar-riskju fl-Artikolu 36a tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006, kif emendata minn dan ir-Regolament. Strumenti tal-kondiviżjoni tar-riskju għandhom jintużaw għal self u garanziji kif ukoll għal faċilitajiet finanzjarji oħra għall-finanzjament tal-operazzjonijiet, kofinanzjati mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR) jew mill-Fond ta’ Koeżjoni (FK), fir-rigward ta’ kostijiet tal-investiment li ma jistgħux jiġu ffinanzjati, bħala nfiq eliġibbli skont l-Artikolu 55 tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006, jew skont ir-regoli tal-Unjoni dwar l-Għajnuna mill-Istat. Għal dan il-għan, jeħtieġ ukoll li tiġi stabbilita deroga mill-Artikolu 54(5) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006.
(19)
Stat Membru li jagħmel talba lill-Kummissjoni biex jibbenefika minn strument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandu jispeċifika b’mod ċar, fit-talba bil-miktub tiegħu, ir-raġuni għalfejn iqis li jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet ta’ eliġibilità tal-Artikolu 77(2) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 u għandu jehmeż mat-talba tiegħu l-informazzjoni kollha li jirrikjedi dan ir-Regolament bħala evidenza li jissodisfa l-kundizzjoni ta’ eliġibilità speċifikata. Fit-talba tiegħu, l-Istat Membru applikanti għandu wkoll jidentifika l-programmi (inkluża l-lista ta’ proposti ta’ proġetti u l-ħtiġijiet ta’ finanzjament relatati) kofinanzjati mill-FEŻR jew mill-FK u l-parti tal-allokazzjonijiet tal-2012 u tal-2013 għal dawn il-programmi li jixtieq jassenja lill-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju. It-talba tal-Istat Membru, għalhekk, għandha tintbagħat lill-Kummissjoni, sal-31 ta’ Awwissu 2013, bil-għan li l-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013 tadotta deċiżjoni dwar il-parteċipazzjoni tal-Istat Membru applikanti fi strument tal-kondiviżjoni tar-riskju. Qabel id-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar it-talba tal-Istat Membru, il-programmi operazzjonali relatati taħt l-FEŻR u l-FK għandhom jiġu riveduti, skont l-Artikolu 33(2) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006.
(20)
L-operazzjonijiet magħżula, eliġibbli taħt strument tal-kondiviżjoni tar-riskju, għandhom ikunu jew proġetti kbar li diġà kienu s-suġġett ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni taħt l-Artikolu 41 tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 jew inkella proġetti oħra, kofinanzjati mill-FEŻR jew mill-FK u koperti b’wieħed jew aktar mill-programmi operattivi tagħhom, f’każijiet fejn dawn il-proġett jħabbtu wiċċhom ma’ nuqqas ta’ finanzjament fir-rigward tal-kostijiet tal-investimenti li għandhom jitħallsu minn investituri privati. Fl-aħħar nett, l-operazzjonijiet magħżula jistgħu wkoll ikunu operazzjonijiet li jikkontribwixxu għall-objettivi tal-qafas ta’ referenza strateġiku nazzjonali tal-Istat Membru applikanti u għal dawk tal-linji gwida strateġiċi tal-Komunità dwar il-koeżjoni u li, minħabba n-natura tagħhom, jistgħu jikkontribwixxu biex jappoġġjaw it-tkabbir u jsaħħu l-irkupru ekononiku, dment li jkunu disponibbli fondi taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju.
(21)
Barra minn hekk, l-Istat Membru applikanti xorta għandu jispeċiifika fit-talba tiegħu l-ammont disponibbli għall-benefiċċju esklussiv tiegħu, fi ħdan l-allokazzjoni finanzjarja tal-politika ta’ koeżjoni skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006, u li jista’ jiġi assenjat għall-objettivi tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju esklussivament mill-impenji tal-baġit tal-Unjoni li għandhom isiru fis-snin 2012 u 2013, skont l-Artikolu 75(1) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006, u li m’għandux ikun aktar minn 10 % tal-allokazzjoni totali indikattiva għall-Istat Membru applikanti għas-snin 2007-2013 fir-rigward tal-FEŻR u tal-FK, u approvat skont l-Artikolu 28(3)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006. Fl-aħħar nett, jeħtieġ li jkun żgurat li l-finanzjament tal-Unjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju, inklużi l-ħlasijiet ta’ maniġment u kostijiet eliġibbli oħra, ikun limitat biċ-ċar għall-ammont massimu speċifikat hawn fuq tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju u m’għandu jkun hemm l-ebda obbligazzjoni kontinġenti addizzjonali għall-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Kwalunkwe riskju resdiwu inerenti fl-operazzjonijiet iffinanzjatji skont l-istrument stabbilit tal-kondiviżjoni tar-riskju għandu, għaldaqstant, jiġġarrab jew mill-BEI jew inkella mill-korpi tas-settur pubbliku nazzjonali jew internazzjonali jew korpi rregolati bid-dritt privat b’missjoni ta’ servizz pubbliku, li miegħu jkun ġie stabbilit l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju permezz ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni. L-użu mill-ġdid ta’ ammonti ta’ refużjoni jew kwalunkwe ammont li jkun għad baqa’, allokati lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju, għandu jkun magħmul possibbli, skont dan ir-Regolament, għall-istess Stat Membru, fuq talba tiegħu u fi ħdan l-istess strument tal-kondiviżjoni tar-riskju, dment li jkun għadu jissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ eliġibilità.
(22)
Il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-informazzjoni mogħtija mill-Istat Membru applikanti tkun korretta u li t-talba tal-Istat Membru tkun ġustifikata, u għandha jkollha s-setgħa li tadotta, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, fi żmien erba’ xhur mit-talba tal-Istat Membru, deċiżjoni dwar it-termini u l-kundizzjonijiet tal-parteċipazzjoni tal-Istat Membru applikanti fl-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju.. Madankollu, biss proġetti li għalihom tkun ittieħdet deċiżjoni favorevoli ta’ finanzjament min-naħa tal-BEI jew minn korpi tas-settur pubbliku nazzjonali jew internazzjonali jew korpi rregolati bid-dritt privat b’missjoni ta’ servizz pubbliku, skont il-każ, għandhom jintlaqgħu bħala eliġibbli għall-finanzjament minn strument tal-kondiviżjoni tar-riskju stabbilit. Għal finijiet ta’ trasparenza u ċertezza legali, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tkun ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(23)
Minħabba l-iskop ta’ ġestjoni tal-kriżijiet u n-natura tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju introdott b’dan ir-Regolament, kif ukoll minħabba l-kriżi bla preċedent li qed taffettwa lis-swieq internazzjonali u t-tnaqqis tar-rata ekonomika li għamlu ħsara kbira lill-istabilità finanzjarja ta’ bosta Stati Membri u li jirrikjedu rispons rapidu li jiġġieled kontra l-effetti negattivi fuq l-ekonomija reali, is-suq tax-xogħol u ċ-ċittadini, huwa f’loku li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ dakinhar tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(24)
Ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 għandu għaldaqstant ikun emendat skont dan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Regulation (EC) Ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 14, il-paragrafu 1 għandu jinbidel b’dan li ġej:
“1. Il-baġit tal-Unjoni Ewropea allokat lill-Fondi għandu jiġi implementat fil-qafas ta’ ġestjoni kondiviża bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni, skont il-punt (b) tal-Artikolu 53 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (*), bl-eċċezzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju msemmi fl-Artikolu 36(a) ta’ dan ir-Regolament u l-assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 45 ta’ dan ir-Regolament.
Il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba għandu jiġi applikat skont l-Artikolu 48(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
(*) ĠU L 248, 16.9.2002, p. 1.”;" 						
(2)
għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 36a
Strument tal-kondiviżjoni tar-riskju
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, strument tal-kondiviżjoni tar-riskju tfisser strument finanzjarju li jiggarantixxi l-kopertura totali jew parzjali ta’ riskju definit, fejn xieraq għal remunerazzjoni maqbula.
2. Stat Membru li jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet stipulati fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 77(2) jista’ jikkontribwixxi parti mir-riżorsi finanzjarji mqassma skont l-Artikoli 19 u 20 għal strument tal-kondiviżjoni tar-riskju li għandu jiġi stabbilit permezz ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni li għandu jiġi konkluż mill-Kummissjoni jew mal-BEI jew inkella ma’ korpi tas-settur pubbliku nazzjonali jew internazzjonali jew korpi rregolati bid-dritt privat b’missjoni ta’ servizz pubbliku li jipprovdu garanziji adegwati kif imsemmi fl-Artikolu 54(2)(c) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, b’termini u kundizzjonijiet simili għal dawk applikati għal u mill-BEI (“korp implimentattiv kuntrattat”), biex ikopri l-provvista u l-allokazzjoni ta’ kapital ta’ garanziji u self, kif ukoll faċilitajiet finanzjarji oħra, mogħtija taħt l-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskju.
3. Il-ftehim ta’ kooperazzjoni msemmi fil-paragrafu 2 għandu jinkludi regoli dwar, b’mod partikolari: l-ammont totali tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni u skeda ta’ kif se jkun magħmul disponibbli; il-kundizzjonijiet tal-kont fiduċjarju li għandu jitwaqqaf mill-korp implimentattiv kuntrattat); il-kriterji ta’ eliġibilità għall-użu tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni; id-dettalji dwar il-kondiviżjoni eżatta tar-riskju (inkluża l-proporzjon ta’ ingranaġġ) li għandu jkun koprut u l-garanziji li għandhom jiġu pprovduti mill-korp implimentattiv kuntrattat; l-ipprezzar tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju abbażi tal-marġni ta’ riskju u l-kopertura tal-kostijiet amministrattivi kollha tal-istrument; il-proċedura ta’ applikazzjoni u approvazzjoni tal-proposti tal-proġetti koperti permezz tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju; il-perjodu tad-disponibilità tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju; u r-rekwiżiti tar-rappurtar.
Il-kondiviżjoni eżatta tar-riskju (inkluża l-proporzjon ta’ ingranaġġ) li għandu jassumi l-korp implimentattiv kuntrattat skont il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandha timmira, bħala medja, li tkun tal-anqas 1.5 darba l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju.
Pagamenti lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandhom isiru f’porzjonijiet, skont l-użu skedat tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju li jipprovdi self u garanziji għall-finanzjament ta’ operazzjonijiet speċifiċi.
4. B’deroga mll-Artikolu 54(5), l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandu jintuża għall-finanzjament ta’ operazzjonijiet kofinazjati mill-FEŻR jew mill-Fond ta’ Koeżjoni, fir-rigward ta’ kostijiet tal-investiment li ma jistgħux jiġu ffinanzjati, bħala nfiq eliġibbli skont l-Artikolu 55, jew skont ir-regoli tal-Unjoni dwar l-Għajnuniet mill-Istat.
Jista’ jintuża wkoll biex jiffinanzja operazzjonijiet li jikkontribwixxu għall-ilħiq tal-objettivi tal-qafas ta’ referenza strateġiku nazzjonali tal-Istat Membru applikanti u l-linji gwida strateġiċi Komunitarji dwar il-koeżjoni skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/702/KE (**), u li jħallu l-akbar valur miżjud għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv.
5. L-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandu jiġi implimentat mill-Kummissjoni fil-qafas ta’ ġestjoni ċentralizzata indiretta skont l-Artikoli 54 u 56 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
6. Stat Membru li jixtieq jibbenefika minn strument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandu jissottometti talba bil-miktub lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Awwissu 2013. Fit-talba tiegħu, l-Istat Membru għandu jipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jistabbilixxi:
(a)
li jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet li hemm referenza għalihom fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 77(2), billi jipprovdi referenza għal deċiżjoni tal-Kunsill jew għal att legali ieħor bħala prova tal-eliġibilità tiegħu;
(b)
il-lista ta’ programmi (inklużi proposti għal proġetti u l-ħtiġijiet ta’ finanzjament relatati) kofinanzjati mill-FEŻR jew mill-Fond ta’ Koeżjoni, u l-parti tal-allokazzjonijiet tal-2012 u tal-2013 ta’ dawn il-programmi li jkun jixtieq ineħħi minn dawk il-programmi biex jerġa’ jalloka dawk l-ammonti għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju;
(c)
il-lista ta’ proġetti proposti skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 4 u l-parti tal-allokazzjonijiet tal-2012 u l-2013 li jkun jixtieq ineħħi minn dawk il-programmi biex jerġa’ jalloka dawk l-ammonti għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju;
(d)
l-ammont disponibbli għall-benefiċċju esklussiv tiegħu fi ħdan l-allokazzjoni finanzjarja tiegħu tal-politika ta’ koeżjoni skont l-Artikolu 18(2), u indikazzjoni tal-ammont li jista’ jkun allokat għall-objettivi tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju esklussivament mill-impenji tal-baġit tal-UE li għandhom isiru fis-snin 2012 u 2013, skont l-Artikolu 75(1).
7. Wara li tivverifika li t-talba tal-Istat Membru tkun korretta u ġustifikata, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, fi żmien erba’ xhur mit-talba tal-Istat Membru, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, li jispeċifika s-sistema stabbilita biex tiggarantixxi li l-ammont disponibbli jintuża għall-benefiċċju esklussiv tal-Istat Membru li pprovdih fi ħdan l-allokazzjoni finanzjarja tiegħu tal-politika ta’ koeżjoni skont l-Artikolu 18(2), kif ukoll jistipula t-termini u l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni tal-Istat Membru applikanti fl-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju. It-termini u l-kundizzjonijiet għandhom ikopru, b’mod partikolari, dan li ġej:
(a)
it-traċċabilità u l-kontabilità, informazzjoni dwar l-użu tal-fondi, il-kundizzjonijiet tal-pagamenti u s-sistemi ta’ monitoraġġ u kontroll;
(b)
l-istruttura tal-imposti u kostijiet amministrattivi u maniġerjali oħra;
(c)
lista indikattiva tal-proġetti eliġibbli għall-finanzjament; kif ukoll
(d)
l-ammont massimu tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni li jista’ jiġi allokat għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju mill-allokazzjonijiet disponibbli tal-Istati Membri, u l-pagamenti parzjali għall-implimentazzjoni prattika.
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Meta tiddeċiedi dwar it-talba tal-Istat Membru, il-Kummissjoni għandha tiżgura li dawk il-proġetti biss li tkun ittieħdet deċiżjoni favorevoli dwar il-finanzjament tagħhom mill-BEI jew minn korp nazzjonali jew internazzjonali tas-settur pubbliku jew korp irregolat permezz tad-dritt privat b’missjoni ta’ servizz pubbliku, għandhom jiġu aċċettati bħala eliġibbli għall-finanzjament minn strument tal-kondiviżjoni tar-riskju stabbilit.
8. Qabel id-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 7 għandha tkun saret reviżjoni tal-programmi operazzjonali taħt l-FEŻR u l-Fond ta’ Koeżjoni skont l-Artikolu 33(2).
9. L-allokazzjonijiet finanzjarji għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għandhom ikunu strettament limitati u m’għandhomx ikunu iktar minn 10 % tal-allokazzjoni totali indikattiva għall-Istat Membru applikanti għas-snin 2007-2013 rigward l-FEŻR u l-Fond ta’ Koeżjoni, li kienet approvata skont l-Artikolu 28(3)(b). L-allokazzjonijiet finanzjarji disponibbli għall-proġetti msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu huma limitati għall-ammonti li jkun baqa’ wara l-finanzjament tal-operazzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu. Apparti l-kontribuzzjoni totali tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju approvata fid-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 7 ta’ dan l-Artikolu, il-parteċipazzjoni tal-Unjoni fi strument tal-kondiviżjoni tar-riskju m’għandha toħloq l-ebda obbligazzjoni kontinġenti addizzjonali, la għall-baġit tal-Unjoni Ewropea u lanqas għall-Istat Membru kkonċernat.
10. Kwalunkwe ammont ta’ refużjoni jew ammont li jibqa’ wara l-ikkompletar ta’ operazzjoni koperta bl-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju jista’ jerġa’ jintuża, fuq talba tal-Istat Membru konċernat, fi ħdan l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju, sakemm l-Istat Membru jkun għadu jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punti(a), (b) u (c) tal-Artikolu 77(2). Jekk l-Istat Membru ma jibqax jissodisfa xi waħda minn dawk il-kundizzjonijiet, ir- refużjoni jew l-ammont li jibqa’ għandu jitqies bħala dħul assenjat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002. Fuq talba mill-Istat Membru kkonċernat, approprjazzjonijiet għal impenji addizzjonali ġġenerati minn dan id-dħul assenjat għandhom jiżdiedu s-sena ta’ wara mal-allokazzjoni finanzjarja tal-politika ta’ koeżjoni ta’ dak l-Istat Membru.
(**) ĠU L 291, 21.10.2006, p.11.”." 						
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Mejju 2012.