ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. března 2012
ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/246/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první odstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, jímž Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(2)
Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu.
(3)
Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem.
(4)
Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009.
(5)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.
(6)
Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea).
(7)
Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010.
(8)
Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010.
(9)
Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru.
(10)
Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011.
(11)
Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011.
(12)
Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011.
(13)
V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC.
(14)
Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie.
(15)
Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007.
(16)
Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem.
(17)
Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu.
(18)
Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011.
(19)
Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci.
II. SOUVISLOSTI
II.1. Společnost
(20)
Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni.
(21)
Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8).
(22)
Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %).
II.2. Události předcházející přistoupení Rumunska k EU
II.2.1 Původ veřejného dluhu
(23)
V období 1992-2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007-2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995-2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí.
(24)
Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky.
(25)
V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9).
(26)
Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD.
(27)
Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti.
II.2.2 Převod dluhu v roce 2003
(28)
První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti.
(29)
K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory.
(30)
Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu.
(32)
V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON.
II.2.3 Další růst dluhu
(33)
Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003-2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD.
(34)
Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12).
II.3. Události po přistoupení Rumunska k EU
II.3.1 Vývoj dluhu
(35)
Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami.
(36)
V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD.
(37)
Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003-2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD.
(38)
V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON.
II.3.2 Druhý převod dluhu
(39)
V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů.
(40)
Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace.
(41)
Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15).
(42)
V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2].
(43)
Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily.
II.4. Současná situace společnosti Oltchim
(44)
Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi.
(45)
Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele - společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize.
(46)
V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna.
(47)
Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství.
(48)
V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]-[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]-[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011.
(49)
Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON).
(50)
Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]-[10] EUR byla znovu oceněna na [80]-[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“.
(51)
Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS).
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(52)
Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:
-
opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a
-
opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011).
(53)
Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(54)
Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“).
(55)
Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu.
IV. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(56)
Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami.
(57)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim.
(58)
Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(59)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim.
(60)
Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu.
(61)
Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami.
(62)
Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost.
(63)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:
(a)
státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám;
(b)
příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace);
(c)
získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk;
(d)
pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu;
(e)
ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh;
(f)
podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic;
(g)
podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření;
(h)
vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18).
(64)
Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty.
(65)
Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim.
VI. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(66)
Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení.
(67)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové.
(68)
Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim.
VII. STAŽENÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ ZÁRUCE (OPATŘENÍ Č. 2)
(69)
V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení.
(70)
Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným.
VIII. POZICE RUMUNSKA PO STAŽENÍ OPATŘENÍ Č. 2
VIII.1. Úprava opatření č. 1 - záměr Rumunska provést privatizaci
(71)
V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012.
(72)
K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim.
(73)
Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012.
(74)
Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní.
VIII.2. Vývoj u opatření č. 3 - dohoda o úrocích
(75)
Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1.
(76)
Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:
Tabulka č. 1
Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Použitá úroková sazba
1.1 - 30.6 - 11,17 %
1.7 - 31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON)
58
87
129
114
123
Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON
(77)
V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky.
VIII.3. Argumenty předložené Rumunskem s ohledem na zamýšlenou privatizaci
(78)
Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti.
(79)
Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií.
(80)
Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací.
(81)
Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.)
(82)
Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci.
IX. HODNOCENÍ
IX.1. Obecné aspekty
(83)
Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(84)
Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS.
(85)
Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF.
(86)
Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1.
(87)
Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
IX.2. Kompetence Komise před přistoupením
(88)
Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření.
(89)
Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu.
(90)
V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“.
(91)
Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení.
(92)
Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky.
(93)
Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení.
(94)
Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček.
(95)
Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005.
IX.3. Existence podpory: výhoda
IX.3.1 Test soukromého věřitele
(96)
Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná.
(97)
Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti.
IX.3.2 Splácení veřejného dluhu - posouzení opatření č. 3
(98)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23-27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88-95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál.
(99)
Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích.
(100)
Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti.
(101)
Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim.
(102)
Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný.
(103)
Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí.
(104)
Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou.
(105)
I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu.
(106)
Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací.
(107)
V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu.
(108)
Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75-77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie.
IX.3.2 Převod dluhu - opatření č. 1
(110)
Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení - viz výše uvedené body odůvodnění 14-16, 69-70 a 75-77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 - 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON.
(111)
Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře.
(112)
Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci.
(113)
S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78-82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace.
(114)
Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující:
(115)
Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București.
(116)
Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně.
(117)
Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31).
(118)
Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]-[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]-[100] milionů RON (představujících [10]-[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic.
(119)
V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007.
(120)
Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]-[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]-[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]-[40] milionů EUR.
Tabulka č. 2
Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace
Pohledávka
(v mil. EUR)
Příjmy celkem
(v mil. EUR)
Příjmy ČSH při 10,7 %
(v mil. EUR)
AVAS (věřitel)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministerstvo hospodářství (akcionář)
podíl
[0]-[10]
[0]-[10]
Stát celkem
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti.
(122)
Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků.
(123)
Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku.
(124)
Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(125)
Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty.
(126)
Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(127)
Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti.
(128)
Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci.
(129)
Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti.
(130)
Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 - srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit.
(131)
V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní.
(132)
Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.
Obrázek č. 1
Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
V analyzovaném období (leden 2008 - srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen - srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]-[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti.
(134)
Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku. Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital.
(135)
Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39).
(136)
Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj.
(137)
Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení.
(138)
S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.
Tabulka č. 3
Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období
Období
Počet akcií
Průměrná cena akcií
Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií)
Čistý dluh v tisících
RON
Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)
v tisících RON
Hodnota podniku na akcii
leden -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červen -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
srpen -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
září -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
říjen -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
listopad -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
prosinec -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
leden -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
únor -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
červen -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
srpen -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
září -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
říjen -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
listopad -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
prosinec -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
leden -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
březen -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
duben -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
květen -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
červen -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
červenec -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
srpen -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
září -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
říjen -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
listopad -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
prosinec -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
leden -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
únor -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
březen -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
duben -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
květen -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
červen -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
červenec -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
srpen -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.
Tabulka č. 4
Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim
Ceny akcií
Hodnota podniku na akcii
Střed
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Průměr
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vyvážený průměr
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení.
(141)
Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.
Tabulka č. 5
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu
Scénáře
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku na akcii (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Počet akcií před převodem
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v mil. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti.
(143)
Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby.
(144)
Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií.
(145)
Za třetí, budeme-li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně.
(146)
Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty.
(147)
Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu.
(148)
Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu.
(149)
Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý.
(150)
Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)
Tabulka č. 6
Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm
Účast před převodem dluhu
Účast po převodu dluhu
Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministerstvo hospodářství
54,81 %
[0]-[5] %
Stát celkem
54,81 %
[80]-[100]
(151)
Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]-[30] až [90]-[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]-[100]%) pohybující se v rozmezí [15]-[30] až [75]-[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.
Tabulka č. 7
Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku
Předpokládaný příjem státu
(v mil. EUR)
Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací
Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace
Porovnání
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Tržní hodnota vlastního kapitálu
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidace převod dluhu a privatizace
(152)
Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]-[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]-[30] milionů EUR oproti [10]-[30] milionům EUR).
(153)
Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012.
(154)
Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval.
(155)
V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe.
(156)
Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota.
IX.4. Závěry ke kritériu výhody
(157)
Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU.
X. ZÁVĚR
(158)
Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné.
(159)
Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(160)
Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012,
PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se oznámené státní záruky (opatření č. 2) ve prospěch společnosti Oltchim vzhledem k tomu, že Rumunsko své oznámení vzalo zpět a v dotčeném opatření nebude pokračovat.
Článek 2
Opatření č. 1, oznámené Rumunskem dne 17. července 2009 a pozměněné dne 22. června 2011, 9. září 2011, 21. října 2011 a 16. února 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Opatření č. 3, které Rumunsko provedlo v roce 2007, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 7. března 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Marzu 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Miżuri ta’ appoġġ favur Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(notifikata bid-dokument C(2012) 1369)
(Il-verżjoni Rumena biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/246/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem: ‘TFUE)’ u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna C 28/2009 (ex Nru 433/2009) (2)
Wara li għamlet sejħa lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fis-17 ta’ Lulju 2009 ir-Rumanija nnotifikat żewġ miżuri ta’ appoġġ (minn hawn ’il quddiem: “in-notifika”) favur Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (minn hawn ’il quddiem: “Oltchim" jew “il-kumpanija”): (i) il-qlib tad-dejn lejn l-awtoritajiet pubbliċi li jammonta għal RON 538 miljun (bejn wieħed u ieħor EUR 128 miljun (3)) f’ekwità u (ii) garanzija mill-Istat li tkopri 80 % ta’ self kommerċjali li jammonta għal EUR 424 miljun. Ir-Romanija nnotifikat dawn il-miżuri ta’ appoġġ mill-Istat għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, bl-argument li ma kinux jinvolvu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(2)
Qabel din in-notifika, fl-10 ta’ April 2008, PCC SE (minn hawn ’il quddiem: “PCC”), kumpanija bbażata f’Duisburg, il-Ġermanja, li attwalment tippossjedi sehem minoritarju ta’ 18.31 % fl-Oltchim, ressqet ilment formali u allegat li l-qlib ippjanat minn dejn għal ekwità kien jinvolvi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
(3)
Wara li l-ilment ġie rreġistrat, il-Kummissjoni skambjat korrispondenza u informazzjoni mal-awtoritajiet Rumeni, l-Oltchim u l-kwerelant, u ltaqgħet bosta drabi mal-awtoritajiet Rumeni u r-rappreżentanti tal-Oltchim, min-naħa l-waħda, u mar-rappreżentanti tal-kwerelant, min-naħa l-oħra.
(4)
Fil-15 ta’ Settembru 2009 l-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżuri notifikati (minn hawn ’il quddiem: “id-deċiżjoni ta’ ftuħ”). Ir-Rumanija ressqet il-kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ fit-3 ta’ Novembru 2009.
(5)
Id-deċiżjoni ta’ ftuħ ġiet ippubblikata f’Il Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-29 ta’ Diċembru 2009 (4). Permezz tal-ittri tal-21 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni stiednet tmien kumpaniji potenzjalment interessati fil-proċedimenti bħala kompetituri tal-Oltchim biex jibagħtu kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand ħames partijiet terzi: bl-ittra tas-26 ta’ Jannar 2010, minn Vestolit GmbH & Co. KG (minn hawn ’il quddiem: ‘Vestolit’); bl-ittra tas-26 ta’ Jannar 2010 minn Ineos ChlorVinyls (minn hawn ’il quddiem: ‘Ineos’); bl-ittri tas-27 ta’ Jannar 2010 u t-28 ta’ Jannar 2010, minn żewġ kumpaniji li talbu l-konfidenzjalità għal dik li hija identità (minn hawn ’il quddiem: ‘Partijiet anonimi I u II’); u bl-ittra tad-29 ta' Jannar 2010, mis-Sur Virġil Bestea, individwu privat.
(7)
Dawn il-kummenti ntbagħtu lir-Rumanija permezz tal-ittra tat-2 ta’ Marzu 2010. Ir-Rumanija wieġbet għall-osservazzjonijiet tal-partijiet terzi hawn fuq imsemmija permezz tal-ittra tat-8 ta’ April 2010.
(8)
Is-sitt parti terza, Firebird Management LLC (minn hawn ’il quddiem: ‘Firebird’) - fond ta’ investiment li dakinhar kellu 1.328 % tal-ishma tal-Oltchim - bagħtet informazzjoni u kummenti permezz tal-ittri tas-27 ta’ Mejju 2010 u t-8 ta’ Lulju 2010. Il-kummenti ta’ Firebird intbagħtu lir-Rumanija permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ġunju 2010 u tas-27 ta’ Lulju 2010 rispettivament.
(9)
PCC, il-kwerelant, ressqet informazzjoni dwar il-każ permezz tal-ittri tas-6 ta’ Mejju 2010, it-18 ta' Mejju 2010, id-19 ta' Mejju 2010, it-28 ta’ Mejju 2010, it-13 ta' Ġunju 2010, it-18 ta’ Ġunju 2010, it-22 ta’ Lulju 2010, is-6 ta’ Awwissu 2010, it-2 ta’ Settembru 2010, it-18 ta’ Ottubru 2010, id-9 ta' April 2011 u l-14 ta’ April 2011. Minbarra dawn is-sottomissjonijiet, PCC bagħtet bosta biċċiet ta’ informazzjoni marbuta ma' dan il-każ, fosthom prinċipalment diversi artikli tal-gazzetta u informazzjoni oħra, fil-biċċa l-kbira disponibbli pubblikament.
(10)
Barra minn hekk, il-partijiet Anonimi I u II (li wkoll ikkummentaw dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ u li talbu li tinżamm il-konfidenzjalità fir-rigward tal-identità tagħhom) ippreżentaw informazzjoni ulterjuri fil-21 ta’ Settembru 2010, it-22 ta' Frar 2011, it-28 ta' Frar 2011, is-26 ta’ Lulju 2011 u t-28 ta' Ottubru 2011.
(11)
Il-Kummissjoni ttrasmettiet il-kummenti msemmija hawn fuq fil-premessi (8) u (9) lir-Rumanija, meta kien fihom informazzjoni u argumenti ġodda u kienu rilevanti għall-proċedura preżenti, permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ġunju 2010, it-2 ta’ Awwissu 2010, id-9 ta’ Settembru 2010, it-22 ta' Settembru 2010, l-20 ta’ Ottubru 2010 u t-23 ta' Novembru 2011.
(12)
Ir-Rumanija wieġbet għall-kummenti addizzjonali mibgħuta permezz tal-ittri tat-30 ta' Lulju 2010, it-2 ta’ Settembru 2010, it-12 ta’ Ottubru 2010, is-26 ta’ Ottubru 2010, it-23 ta’ Novembru 2010 u s-7 ta’ Diċembru 2011. Hija ppreżentat ukoll informazzjoni addizzjonali dwar il-każ permezz tal-ittri tad-29 ta’ Marzu 2011, l-14 ta’ April 2011, is-27 ta’ Lulju 2011, id-9 ta' Settembru 2011 u l-21 ta’ Settembru 2011.
(13)
Wara d-Deċiżjoni ta’ ftuħ, saru diversi laqgħat fi Brussell bejn id-dipartimenti tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Rumeni: fit-30 ta’ Ġunju 2010, il-15 ta’ Lulju 2010, id-19 ta' Mejju 2011 u t-12 ta’ Settembru 2011. Id-dipartimenti tal-Kummissjoni ltaqgħu wkoll f’diversi okkażjonijiet mar-rappreżentanti tal-kwerelant PCC.
(14)
Permezz ta’ ittra ddatata t-22 ta’ Ġunju 2011, l-awtoritajiet Rumeni rtiraw in-notifika tagħhom tas-17 ta' Lulju 2009 fir-rigward tal-garanzija mill-Istat għas-self ta' EUR 424 miljun. Huma infurmaw lill-Kummissjoni wkoll li żammew n-notifika tagħhom fir-rigward tal-qlib tad-dejn f’ekwità.
(15)
Fl-10 ta’ Awwissu 2011 il-Gvern Rumen approva Memorandum li jawtorizza r-rappreżentanti tal-Ministeru tal-Ekonomija, il-Kummerċ u l-Ambjent tan-Negozju, l-AVAS (5) u l-Oltchim jadottaw konvenzjoni ta’ liġi privata bejn l-AVAS u l-Oltchim li biha l-kumpanija tagħraf l-interessi dovuti fuq id-dejn pubbliku sa mill-1 ta’ Jannar 2007.
(16)
Bl-ittra tad-9 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Rumeni ħabbru li l-Oltchim u l-AVAS kellhom il-ħsieb jikkonkludu dwar il-konvenzjoni ta’ liġi privata msemmija hawn fuq, u li l-AVAS wkoll jaqleb l-interessi dovuti b’dan il-mod f’ekwità, flimkien mal-kapital tad-dejn.
(17)
Permezz tal-ittra tal-21 ta’ Ottubru 2011, il-Prim Ministru Rumen Emil Boc wassal l-impenn sod tal-Gvern Rumen li jipprivatizza l-Oltchim kompletament, inkluż is-sehem kollu dovut lill-awtoritajiet pubbliċi wara l-qlib tad-dejn. L-avviż tal-privatizzazzjoni kellu jiġi rilaxxat fl-aħħar ta’ Marzu 2012, u l-privatizzazzjoni kellha tiġi konkluża sal-aħħar ta’ Mejju 2012. Bl-ittra tas-16 ta’ Frar 2012, il-Prim Ministru Rumen il-ġdid Mihai-Răzvan Ungureanu stqarr mill-ġdid dawn l-impenji.
(18)
Ir-Rumanija ressqet kummenti u informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittri tat-12 ta’ Ottubru 2011 u t-23 ta’ Diċembru 2011.
(19)
L-ittri msemmija fil-premessi 17 u 18 juru li r-Rumanija mmodifikat n-notifika tal-Miżura 1 fis-sens li l-qlib tad-dejn lejn l-awtoritajiet pubbliċi li ammonta għal RON 538 miljun kellu jiġi segwit mill-privatizzazzjoni tal-ishma li jirriżultaw fl-Oltchim, u li l-qlib għandu jiġi stmat fid-dawl tal-privatizzazzjoni sussegwenti.
II. L-ISFOND TAL-KAŻ
II.1. Il-kumpanija
(20)
L-Oltchim hija kumpanija kbira ta’ manifattura petrolkimika Rumena, li tipproduċi l-PVC, is-soda kawstika, il-klorur, id-DOP u polyether polyols. Il-prodott ewlieni tal-kumpanija huwa l-PVC (attwalment madwar 37.5 % tal-produzzjoni totali tagħha), b 'sehem tas-suq tal-UE ta' 2.1 % fl-2008 (6). L-Oltchim hi waħda mill-akbar kumpaniji petrokimiki fir-Rumanija u fix-xlokk tal-Ewropa, li timmanifattura 78 tip ta’ 40 prodott kimiku ta' bażi. Il-kumpanija tesporta madwar 80 % tal-produzzjoni tagħha ġewwa u barra l-Ewropa.
(21)
L-Oltchim hija l-industrija ewlenija li toffri x-xogħol f’Vâlcea, reġjun Rumen mgħejjun skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Fil-15 ta’ Ottubru 2011 il-forza tax-xogħol kienet tikkonsisti fi 3 470 ruħ (7). Minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli ta’ bħalissa, il-kumpanija temporanjament tat is-sensja lil 1 000 impjegat f’Diċembru 2011 u 993 impjegati oħra f'Jannar 2012 (8).
(22)
Il-kumpanija fetħet fl-1966, ġiet organizzata mill-ġdid fl-1990 u kienet ikkwotata fil-Borża Rumena fl-1997. L-Istat Rumen (bħalissa permezz tal-Ministeru tal-Ekonomija) għandu sehem ta’ kontroll ta’ 54.8 % fil-kumpanija. L-azzjonista minoritarja ewlenija hija l-kumpanija PCC, li hija wkoll l-kwerelant f’dan il-proċediment u li wkoll tippossjedi Rokita SA, kumpanija Pollakka li tikkompeti mal-Oltchim, b’sehem ta' 18.31 %. Il-bqija tal-ishma tal-kumpanija huma ta’ Nachbar Services Ltd (14.02 %), diversi individwi (11.04 %) u entitajiet legali oħra (1.81 %).
II.2. Il-ġrajjiet qabel l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE
II.2.1 L-oriġini tad-dejn pubbliku
(23)
Matul il-perjodu 1992-2008, l-Oltchim investiet total ta’ madwar EUR 371 miljun fil-modernizzazzjoni tal-linja ta’ produzzjoni tagħha (li EUR 118.8 miljun minnhom ġew investiti fl-2007/2008). Fir-rigward ta’ wħud minn dawn l-investimenti, l-Oltchim daħlet għal sensiela ta’ kuntratti ta’ 12-il self kummerċjali tul il-perjodu 1995-2000, li jammontaw għal madwar DEM 171 miljun flimkien ma’ USD 60 miljun. Is-self kellu l-appoġġ ta’ garanziji mill-Istat, maħruġa mill-Ministeru tal-Finanzi.
(24)
Minħabba li l-Oltchim ma kinitx kapaċi tħallas lura s-self, il-banek talbu l-garanziji mill-Istat minn Novembru 1999.
(25)
Mill-1999 sal-2002, il-Ministeru tal-Finanzi ħallas il-pagamenti skont il-garanziji mitluba. Huwa talab imgħax u penali sostanzjali fuq l-ammonti hekk imħallsa minħabba l-garanziji mill-Istat li ġew attivati bejn l-1999 u l-2002, b’varjazzjoni ta’ bejn 0.15 % u 0.3 % kull jum, jiġifieri 54 % -110 % kull sena (9).
(26)
Sa Ġunju 2002, id-dejn tal-Oltchim dovut lill-Ministeru tal-Finanzi li rriżulta mill-garanziji tal-Istat, flimkien mal-imgħax u l-penalitajiet applikati fuqu, ammonta għal RON 303 miljuni (madwar EUR 72 miljun). F’dik id-data, dan l-ammont ġie trasferit mill-Ministeru tal-Finanzi lill-Aġenzija Rumena fdata bl-irkupru tad-dejn pubbliku, l-AVAS (10), u ġie kkonsolidat f'USD sabiex jiġi ppreservat il-valur tad-dejn fl-ambjent iperinflazzjonarju u l-ammont li jirriżulta huwa USD 91 miljun.
(27)
Skont il-liġi Rumena (GEO 51/1998), l-AVAS ma kellhiex mandat speċifiku li tapplika l-interessi u l-penali fuq id-dejn pubbliku li ġiet fdata tirkupra mill-kumpaniji debituri.
II.2.2 Qlib tad-dejn tal-2003
(28)
L-ewwel tentattiv ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija seħħ fl-2001, meta l-AVAS innegozjat u ffirmat ftehim ta’ bejgħ ma’ Exall Resources għas-sehem tal-Istat fil-kumpanija. Il-ftehim ta’ bejgħ tħassar minħabba li x-xerrej ma setax jilħaq l-obbligi ta’ ħlas tiegħu u naqas milli jiggarantixxi l-investimenti teknoloġiċi/ambjentali għall-kumpanija.
(29)
It-tieni tentattiv ta’ privatizzazzjoni tal-Oltchim sar f’Ottubru 2003, meta l-aġenzija ta’ privatizzazzjoni Rumena l-APAPS ppubblikat avviż għall-bejgħ tas-sehem tal-Istat. L-investituri potenzjali ġew infurmati li d-dejn pubbliku kien se jinqaleb f'ekwità, bil-ħsieb li tiżdied l-attrattiva tal-kumpanija għall-investituri potenzjali.
(30)
Iżda, peress li investitur potenzjali (Rompetrol) u l-azzjonisti minoritarji kkontestaw il-qlib tad-dejn tal-2003 fil-qrati Rumeni, l-offerta ta’ privatizzazzjoni tħassret kmieni f’Novembru 2003. Minkejja dan, f’Novembru 2003, id-dejn tal-AVAS ta’ USD 95 miljun (jiġifieri USD 91 miljun trasferiti flimkien ma’ aktar pagamenti mħallsa mill-Ministeru tal-Finanzi b’applikazzjoni tal-garanziji u trasferiti lill-AVAS minn Ġunju 2002), ekwivalenti għal RON 322 miljun, inqaleb f’ekwità b'deċiżjoni tal-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti tal-Oltchim (li fihom ir-rappreżentanti tal-Istat kellhom l-maġġoranza tal-voti). Is-sehem pubbliku fl-Oltchim b’hekk żdied minn 53.26 % għal 95.73 %.
(31)
F’Novembru 2005, qorti tal-kummerċ f’Vâlcea annullat id-deċiżjoni tal-Laqgħa Ġenerali tal-Oltchim dwar il-qlib tad-dejn, fuq il-bażi li l-qlib tad-dejn kien seħħ mingħajr il-possibilità tal-azzjonisti minoritarji li jipparteċipaw fiż-żieda tal-kapital.
(32)
F’Ġunju 2006 il-gvern Rumen ħareġ Ordinanza ta’ Emerġenza (11) b’mandat għar-rappreżentanti tal-Istat fil-Laqgħa Ġenerali tal-Azzjonisti tal-Oltchim biex jivvutaw li ma jappellawx kontra d-deċiżjoni tal-qorti li kienet annullat l-ewwel qlib tad-dejn, u biex jieħdu l-passi meħtieġa għar-reversjoni tal-qlib. Id-deċiżjoni tal-qorti li annullat il-qlib tad-dejn saret finali f’Awwissu 2006. It-tnaqqis fil-kapital azzjonarju effettivament seħħ f''Novembru 2007. Id-dejn li rriżulta mill-annullament tal-qlib tad-dejn iddaħħal fil-kontijiet bil- valur storiku tiegħu ta’ USD 95 miljun, sussegwentement ekwivalenti għal RON 317 miljun.
II.2.3 Aktar dejn akkumulat
(33)
Wara l-ewwel trasferiment tad-dejn f’Ġunju 2002 lill-AVAS, għall-perjodu minn Ġunju 2002 sa Diċembru 2006 il-Ministeru tal-Finanzi kompla jħallas il-pagamenti minħabba l-garanziji tal-Istat li kienu ġew attivati f’Novembru 1999. Matul il-perjodu 2003-2006, filwaqt li l-qlib tad-dejn tal-2003 kien għadu fis-seħħ, is-somma totali ta’ pagamenti żejda mħallsa mill-Ministeru tal-Finanzi minħabba l-garanziji attivati ammontat għal RON 191 miljun. B’applikazzjoni tal-konvenzjoni konkluża f’Ġunju 2002 bejn il-Ministeru tal-Finanzi u l-AVAS għat-trasferiment tad-dejn pubbliku, il-Ministeru tal-Finanzi ttrasferixxa wkoll lill-AVAS, f’pagamenti suċċessivi wara l-ħlasijiet proprji mħallsa minħabba l-garanziji, dawn l-ammonti kollha riċevibbli. L-AVAS ikkonsolidat ukoll dawn ir-riċevibbli f’USD, li fl-2006 ammontaw għal USD 60 miljun.
(34)
Għalhekk fl-1 ta’ Jannar 2007, id-data tal-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, id-dejn totali tal-Oltchim lill-AVAS kien jammonta għal USD 60 miljun (12).
II.3. Il-ġrajjiet wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE
II.3.1 L-evoluzzjoni tad-dejn
(35)
Mill-1 ta’ Jannar 2007, il-pagamenti kollha li jikkonċernaw self barrani saru mill-Oltchim. Il-Ministeru tal-Finanzi ma għamilx aktar pagamenti addizzjonali bħala garanziji tal-Istat.
(36)
F’Novembru 2007, l-ammont tar-reversjoni tal-qlib tad-dejn ta’ USD 95 miljun iddaħħal fil-kontijiet tal-Oltchim u żdied ma’ USD 60 miljun marbut mal-pagamenti ulterjuri, u b’hekk inħoloq dejn pubbliku totali ta’ USD 155 miljun (RON 508 miljuni). Dan id-dejn pubbliku ta’ USD 155 miljun jidher fil-kontijiet tal-Oltchim f'RON (jiġifieri RON 508 miljuni). Dan id-dejn fid-denominazzjoni USD tniżżel fil-kontijiet tal-Oltchim f'RON, u l-ammont baqa’ l-istess fil-munita Rumena minħabba li f'kull intervall ġdid bejn rapport u ieħor, il-kumpanija rrappurtat fil-karta tal-bilanċ il-valur RON storiku (13), li kien dejjem ogħla mill-valur applikabbli dakinhar, peress li r-RON żdied fil-valur mqabbel mal-USD tul iż-żmien.
(37)
B’eċċezzjoni għar-regola ġenerali stipulata permezz ta’ GEO 51/1998 (ara l-premessa (26) hawn fuq), abbażi tal-Artikolu 2(2) tal-Ordinanza ta’ Emerġenza tal-Gvern 45/2006 (minn hawn ’il quddiem: ‘GEO 45/2006’), fl-2007 l-AVAS żammet imgħax li jammonta għal RON 29.9 miljuni, bir-rata LIBOR (14) ta’ sena għad-depożiti f’USD, għar-riċevibbli tal-Oltchim trasferiti lilha mill-Ministeru tal-Finanzi li kienu s-suġġett tal-qlib tad-dejn tal-2003, għall-perjodu 2003-2006.
(38)
Konsegwentement, minn Novembru 2007, l-ammont totali dovut mill-Oltchim lill-AVAS ammonta għal USD 155 miljun (RON 508 miljun) u RON 29 miljun, għal total ta’ RON 538 miljun. F’dan li ġej, din id-Deċiżjoni se tirreferi għad-dejn f’RON peress li l-qlib tad-dejn notifikat huwa wkoll fid-denominazzjoni RON.
II.3.2 It-tieni qlib tad-dejn
(39)
F'Jannar 2007, il-Parlament Rumen ivvalida permezz tal-Liġi 30/2007 il-GEO 45/2006, li awtorizza l-AVAS twettaq ir-riversjoni tal-ewwel qlib tad-dejn u taha l-mandat biex timplimenta t-tieni wieħed, din id-darba bir-rispett tad-drittijiet ta’ prijorità tal-azzjonisti minoritarji.
(40)
Dan it-tieni tentattiv biex id-dejn jinqaleb f’ekwità kien oppost, madankollu, mill-azzjonista minoritarju prinċipali l-ġdid, il-kumpanija PCC, li rrifjutat tieħu sehem fl-operazzjoni.
(41)
PCC akkwistat 1.2 % tal-ishma fl-Oltchim għal EUR 7.5 miljuni f'Mejju 2007, jiġifieri wara d-data meta d-deċiżjoni tal-qorti nazzjonali li annullat l-ewwel qlib tad-dejn saret finali billi la l-Oltchim u lanqas l-awtoritajiet Rumeni ma appellaw. Meta saret ir-riversjoni tal-qlib tad-dejn fuq il-kontijiet tal-kumpanija, is-sehem ta’ PCC minn 1.2 % sar sehem ta’ 12 % (15).
(42)
F'April 2008 PCC ippreżentat ilment mal-Kummissjoni u allegat li l-qlib tad-dejn kien jinvolvi għajnuna inkompatibbli mill-Istat (ara l-premessa (1) hawn fuq).
(43)
L-awtoritajiet Rumeni ddeċidew, biex tiġi żgurata l-konformità mal-Artikolu 108(3) TFUE, li tinkseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni għall-għajnuna mill-Istat qabel ma jwettqu t-tieni qlib tad-dejn, u nnotifikaw il-miżura.
II.4. Is-sitwazzjoni attwali tal-Oltchim
(44)
L-awtoritajiet Rumeni ġabu l-argument li wara r-reversjoni tal-qlib tad-dejn tal-2003 fl-2006, huma ppruvaw jipprivatizzaw il-kumpanija bid-dejn, fl-2006 u l-2008 rispettivament. Skont l-awtoritajiet Rumeni ma kien hemm ebda investitur interessat li jixtri b’dawk il-kundizzjonijiet.
(45)
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Rumeni, l-isfidi li l-kumpanija ilha tiffaċċja mill-2008 huma: (i) provvista mwaqqfa ta’ materja prima ewlenija mill-fornitur ewlieni Arpechim; (ii) impatt negattiv fuq il-valur nett tal-assi tal-kumpanija minħabba d-dħul mill-ġdid ta’ dejn sinifikanti wara r-reversjoni tal-qlib tad-dejn tal-2003 f’Novembru 2007; (iii) is-sottokapitalizzazzjoni tal-kumpanija, anke minħabba r-reversjoni tal-qlib tad-dejn; u fl-aħħarnett (iv) l-effetti tal-kriżi globali finanzjarja u ekonomika.
(46)
Għas-sena finanzjarja 2008, l-Oltchim għamlet telf operattiv ta’ RON 71 miljun (EUR 17-il miljun), telf nett ta’ RON 226 miljun (EUR 54 miljun), u t-telf akkumulat laħaq RON 1.367 biljun (EUR 325 miljun). Wara l-għeluq tal-fornitur ewlieni tal-etilena Arpechim f’Novembru 2008, il-kumpanija ħadmet b’45 % tal-kapaċità u madwar terz tal-persunal kienu bis-sensja temporanja.
(47)
Fi tmiem l-2008, l-ishma tal-Oltchim li sa dakinhar kienu tal-AVAS ġew trasferiti għall-portafoll tal-Ministeru tal-Ekonomija.
(48)
F’Diċembru 2009 l-Oltchim xtrat l-assi (installazzjoni tal-etilene) tal-fornitur preċedenti tagħha l-Arpechim bil-prezz ta’ EUR [0] - [10] (*) u ħallset EUR [10] - [20] miljun għall-istokks/inventarji tagħha. Skont l-awtoritajiet Rumeni, l-akkwist kien iffinanzjat mill-ħlasijiet bil-quddiem tal-klijenti. L-Arpechim bdiet topera mill-ġdid f’Mejju 2011.
(49)
Fil-31 ta’ Diċembru 2009, il-kontijiet finanzjarji tal-Oltchim għall-2009 urew telf operattiv ta’ EUR 26 miljun (RON 109 miljuni), telf nett ta’ EUR 52.4 miljun (RON 220 miljun), telf akkumulat ta' EUR 377 miljun (RON 1.584 biljun) u fondi proprji negattivi li jammontaw għal EUR 112 miljun (RON 469 miljun).
(50)
Fil-31 ta’ Diċembru 2010, il-kontijiet finanzjarji tal-Oltchim urew profitt operattiv ta’ EUR 56 miljun, qligħ nett ta’ EUR 32 miljun (RON 220 miljun) u telf akkumulat ta' EUR 383 miljun. Ir-riżultat nett u ta’ operat pożittiv kien dovut għall-fatt li l-assi tal-Arpechim mixtrija bl-ammont ta’ EUR [0] - [10] ġew rivalutati għal EUR [80] - [100] miljun, u d-differenza daħlet fil-kotba bħala “qligħ minn xiri bl-irħis”.
(51)
Fit-30 ta’ Ġunju 2011, il-kontijiet finanzjarji ta’ sitt xhur (16) tal-Oltchim urew telf operattiv ta’ EUR 7.4 miljuni u telf nett ta’ EUR 17.4 miljun, telf akkumulat ta’ EUR 401 miljun u fondi proprji negattivi li jammontaw għal EUR 358 miljun (mingħajr ma jitqies id-dejn lejn l-AVAS).
III. ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(52)
Fil-15 ta’ Settembru 2009, il-Kummissjoni fetħet investigazzjoni formali fir-rigward taż-żewġ miżuri ta’ sostenn favur l-Oltchim notifikati mir-Rumanija f’Lulju 2009:
-
Il-Miżura 1: qlib tad-dejn għall-valur totali ta’ RON 538 miljun (madwar EUR 128 miljun); u
-
Il-Miżura 2:‘garanzija tal-azzjonist” li tkopri 80 % tas-self kummerċjali ta’ EUR 424 miljun għal aktar investimenti ta’ modernizzazzjoni. (Ir-Rumanija irtirat n-notifika tagħha dwar il-Miżura 2 bl-ittra tat-22 ta’ Ġunju 2011).
(53)
Il-Kummissjoni talbet spjegazzjoni dwar jekk, kuntrarju għall-argumenti tar-Rumanija, il-pakkett ta’ sostenn notifikat kienx ta’ vantaġġ mhux dovut għall-kumpanija u kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(54)
Barra minn hekk, id-deċiżjoni ta’ ftuħ identifikat bħala aktar għajnuna mill-Istat possibbilment il-fatt li, mill-1 ta’ Jannar 2007, l-Istat ma kienx żamm imgħax u/jew penali fuq id-dejn pubbliku pendenti (identifikata bħala “il-Miżura 3”).
(55)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-miżuri setgħux jinstabu kompatibbli mat-TFUE skont ir-regoli rilevanti dwar l-għajnuna mill-Istat jekk jinstab li jinvolvu għajnuna mill-Istat.
IV. IL-KUMMENTI TAR-RUMANIJA DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(56)
Fit-tweġiba tagħhom għad-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-ebda waħda minn dawn it-tliet miżuri ma kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE, billi l-Istat Rumen aġixxa skont il-prinċipji tas-suq.
(57)
B’mod partikolari, ir-Rumanija insistiet li l-miżuri nnotifikati (il-qlib tad-dejn u l-garanzija tal-azzjonist) kienu se jiżguraw ir-ritorn għall-profitt għall-Oltchim billi kienu se jsolvu l-kwistjoni tas-sottokapitalizzazzjoni u jipprovdu l-fondi meħtieġa għall-istrateġija tagħha ta’ tkabbir. Barra minn hekk, ir-Rumanija enfasizzat li l-Kummissjoni kellha tikkunsidra r-rwol doppju tal-Istat bħala azzjonista u kreditur tal-Oltchim.
(58)
Fl-aħħar nett, ir-Rumanija sostniet li l-Miżura 3 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat billi l-imġiba tal-Istat rigward in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn tal-imgħoddi kien strettament marbut mal-qlib ippjanat tad-dejn, u li fir-rigward ta’ dan id-dejn l-awtoritajiet Rumeni kienu ġabu ruħhom b'mod konsistenti f’konformità ma' dak li operatur tas-suq f’sitwazzjoni simili kien jagħżel li jagħmel.
V. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(59)
Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, bid-data tas-26 ta’ Jannar 2010, il-kumpanija Vestolit esprimiet it-tħassib tagħha dwar il-pakkett ta' għajnuna mill-Istat innotifikat mir-Rumanija f'Lulju 2009. Vestolit tikkunsidra lilha nnifisha bħala kompetitur tal-Oltchim, billi ż-żewġ partijiet huma attivi fil-produzzjoni tal-PVC. Skont Vestolit, l-ebda investitur privat ma kien se jappoġġja programm ta’ investiment esklużivament marbut max-xiri u t-tfassil mill-ġdid tal-installazzjoni skaduta tal-etilene tal-Arpechim.
(60)
Fl-ittra tagħha tal-21 ta’ Jannar 2010, il-kumpanija Ineos sostniet li, abbażi tal-informazzjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-Oltchim kienet kumpanija f’diffikultà, u għalhekk il-miżuri ta' appoġġ li kienu se jittieħdu mill-Istat Rumen favur tagħha ma kienx probabbli li jittieħdu minn investitur privat. Ineos ġibdet ukoll l-attenzjoni għall-fatt li s-suq Ewropew tal-PVC huwa kkaratterizzat minn kapaċità żejda sinifikanti, u għalhekk kull għajnuna potenzjali għal xi wieħed mill-atturi fis-suq x'aktarx li toħloq distorsjoni qawwija fis-suq.
(61)
Il-kummenti mressqa mill-kumpanija Firebird fit-28 ta’ Mejju 2010 huma ta’ kontenut simili għal dak ippreżentat mill-partijiet interessati msemmija hawn fuq.
(62)
Permezz tal-ittra tat-28 ta’ Jannar 2010, kumpanija oħra li tikkompeti mal-Oltchim, il-Parti anonima I, ikkummentat ukoll b'mod simili għal dak ta’ Vestolit u Ineos. Hija enfasizzat wkoll li l-għajnuna operattiva ma tistax tinstab kompatibbli mat-TFUE, u ma jidhirx li hemm raġunijiet oħra ta’ kompatibbiltà fil-każ tal-Oltchim.
(63)
Bl-ittra tas-27 ta' Jannar 2010, il-Parti anonima II sostniet li l-miżuri ta’ appoġġ kollha identifikati fid-deċiżjoni ta’ ftuħ jikkostitwixxu għajnuna inkompatibbli. Din il-Parti anonima II sostniet ukoll li:
(a)
il-garanziji mill-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienu għadhom fis-seħħ wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, jiġifieri sal-31 ta’ Ottubru 2009, u għalhekk għandhom ikunu ttrattati sa mid-data tal-adeżjoni bħala għajnuna ġdida;
(b)
id-diffikultajiet li l-Oltchim kellha quddiemha mill-attivazzjoni tal-garanziji mill-Istat f’Novembru 1999 huma minħabba problemi strutturali tal-kumpanija (ġestjoni ħażina, għażliet ta’ strateġiji ta’ negozju ħżiena, nuqqas ta’ ristrutturazzjoni effettiva u reali);
(c)
ix-xiri tal-Arpechim huwa kontra l-interessi ta’ negozju tal-Oltchim; dan mhux ser joħloq profitt fil-futur;
(d)
il-pagamenti sussegwenti magħmula mill-Ministeru tal-Finanzi matul il-perjodu Ġunju 2002 sa Diċembru 2006 fuq il-bażi tal-garanziji attivati mill-Istat juru li l-Oltchim kienet fid-diffikultà matul dak il-perjodu;
(e)
Ir-Rumanija fil-verità ppruvat tipprivatizza l-kumpanija darba biss, fl-2001, u t-tentattivi ta’ privatizzazzjoni suċċessivi li “fallew” tal-2003 u l-2006 kienu biss strateġija biex ma tinfurzax id-dejn pubbliku;
(f)
il-pjan intraprenditorjali li jirfed il-pakkett ta’ appoġġ kif notifikat f’Lulju 2009 ma kienx kredibbli, speċjalment rigward l-analiżi tas-sensittività u r-redditu mistenni fuq l-investiment;
(g)
l-Istat kien iġarrab telf sostanzjali kieku appoġġja programm ta’ investiment ta’ dan id-daqs, billi d-dħul mistenni mill-privatizzazzjoni tal-Oltchim ma kienx se jkopri l-ispejjeż tal-miżuri ta' appoġġ;
(h)
fid-dawl tal-fatt li l-miżuri nnotifikati kienu jinvolvu għajnuna mill-Istat, r-Rumanija kien imissha tipproponi pjan ta’ ristrutturar għall-Oltchim, u tippermetti evalwazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna skont il-Linji gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar (17).
(64)
Aktar tard matul il-proċedura, il-kumpanija PCC ġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-fatt li f’Ġunju 2010, l-Aġenzija għall-protezzjoni ambjentali Rumena imponiet multa ambjentali ta’ EUR 14.34 miljun fuq l-Oltchim minħabba li ttardjat biex tibgħat iċ-ċertifikati tas-CO2 għas-sena 2009 (18). Fil-fehma tal-PCC, in-non infurzar possibbli tal-multa kien jinvolvi aktar għajnuna mill-Istat lill-kumpanija. L-ittra ta’ Firebird tat-8 ta’ Lulju 2010 tqajjmet ukoll il-kwistjoni tal-multa ambjentali.
(65)
F’Ottubru 2010 u Ottubru 2011 PCC infurmat ukoll lill-Kummissjoni li l-kumpanija tal-Istat li tissupplixxi l-elettriku, SC Electrica SA (minn hawn ’il quddiem: “Electrica”) u kredituri oħra ta’ proprjetà pubblika (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, kumpanija li tissupplixxi taħlitiet tal-melħ u ġir; u SC CET Govora SA, kumpanija li tissupplixxi fwar industrijali) għandhom talbiet sostanzjali skedati mill-ġdid kontra l-Oltchim.
VI. IL-KUMMENTI TAR-RUMANIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(66)
Fit-tweġiba tagħha tat-8 ta’ April 2010 għall-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati, ir-Rumanija tirreferi l-aktar għan-notifika u l-kummenti preċedenti tagħha mibgħuta bi tweġiba għad-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(67)
B’mod partikolari, ir-Rumanija ddikjarat li, kuntrarju għal dak li waħda mill-partijiet terzi tallega, ix-xiri u t-tfassil mill-ġdid tal-assi petrokimiċi tal-Arpechim jinkludi r-ristrutturar kollu meħtieġ u huwa essenzjali għall-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija, u li l-operazzjoni tal-pjattaforma unità petrokimika integrata Oltchim-Arpechim tista’ tkun mistennija li tiġġenera l-qligħ.
(68)
Ir-Rumanija ttenni wkoll l-argumenti tagħha li l-azzjonijiet meħuda għall-infurzar tar-riċevibbli kontra l-Oltchim ma jagħtu l-ebda vantaġġ lill-Oltchim. Fl-aħħar nett, ir-Rumanija insistiet wkoll fuq l-intenzjoni tagħha li tipprivatizza l-Oltchim.
VII. L-IRTIRAR TAN-NOTIFIKA FIR-RIGWARD TAL-GARANZIJA TAL-ISTAT (MIŻURA 2)
(69)
Skont l-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (19), Stat Membru jista’ jirtira n-notifika wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali f’kull ħin qabel mal-Kummissjoni tieħu deċiżjoni dwar il-karattru tal-għajnuna tal-miżura nnotifikata. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tagħlaq il-proċedura b'deċiżjoni li tiddikjara l-kwistjoni irrilevanti.
(70)
L-awtoritajiet Rumeni rtiraw in-notifika fir-rigward tal-garanzija mill-Istat (li tkopri 80 % tas-self sa EUR 424 miljun). Għalhekk, fir-rigward tal-Miżura 2, l-investigazzjoni tal-Kummissjoni saret irrilevanti.
VIII. IL-POŻIZZJONI TAR-RUMANIJA WARA L-IRTIRAR TAL-MIŻURA 2
VIII.1. Modifika tal-miżura 1 - l-intenzjoni tar-Rumanija li tipprivatizza
(71)
Fi Frar 2011, saret talba għal programm ta’ għajnuna finanzjarja prekawzjonarja, il-Fond konġunt UE/Fond Monetarju Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem: “FMI”) bħala sostenn għat-tnedija mill-ġdid tat-tkabbir ekonomiku fir-Rumanija b’attenzjoni partikolari fuq ir-riformi strutturali, filwaqt li tittejjeb is-sostenibbiltà fiskali u tissaħħaħ l-istabilità finanzjarja. F'Mejju 2011, il-Kunsill adotta Deċiżjoni (20) biex iqiegħed għad-dispożizzjoni tar-Rumanija għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien sa massimu ta’ EUR 1.4 biljun. F’Marzu 2011, l-FMI approva Arranġament ġdid Stand-by Prekawzjonarju (21) għar-Rumanija. Skont dan il-Ftehim, l-FMI jqiegħed għad-dispożizzjoni tar-Rumanija SDR 3 090,6 miljuni (EUR 3.5 biljuni) ta’ assistenza finanzjarja għas-sentejn li ġejjin. Il-finanzjament huwa kondizzjonali fuq li r-Rumanija tissodisfa sensiela ta’ miri għat-tnaqqis tad-defiċit baġitarju, speċifikati f’Ittra ta’ Intenzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Rumeni u riflessa f’Memorandum ta’ Fehim Tekniku (minn hawn ’il quddiem: ‘TmoU’). Il-miri TMoU jinkludu, fost l-oħrajn, tnaqqis fil-ħlas ta’ arretrati u telf għall-impriżi pubbliċi. Fl-ittra ta’ Intenzjoni u t-TMoU tat-2 ta' Diċembru 2011 (22), ir-Rumanija impenjat li tħabbar l-offerta għall-privatizzazzjoni tal-Oltchim sal-aħħar ta’ April 2012.
(72)
Dan kien wara bosta dikjarazzjonijiet pubbliċi mill-awtoritajiet Rumeni li saru matul l-2011 li esprimew l-intenzjoni tal-Gvern Rumen li jipprivatizza l-Oltchim.
(73)
Ir-Rumanija ddikjarat ukoll l-impenn tagħha li tipprivatizza l-Oltchim vis-à-vis il-Kummissjoni. Aktar speċifikament, permezz tal-ittra ddatata l-21 ta’ Ottubru 2011 indirizzata lill-Viċi-President Joaquin Almunia, il-Prim Ministru Rumen Emil Boc ddikjara li r-Rumanija kienet marbuta li tipprivatizza kompletament l-Oltchim (inkluż is-sehem suġġett għall-qlib tad-dejn) sa Mejju 2012. Wara l-ħatra tal-gvern il-ġdid fir-Rumanija fid-9 ta’ Frar 2012, il-Prim Ministru l-ġdid, Mihai Razvan Ungureanu, ikkonferma mill-ġdid dan l-impenn b’ittra ddatata s-16 ta’ Frar 2012.
(74)
Fid-dawl tar-restrizzjonijiet baġitarji tagħha, ir-Rumanija għalhekk m’għadx għandha intenzjoni li tibqa’ s-sid tal-Oltchim u tiffinanzja l-investimenti meħtieġa permezz ta’ garanzija mill-Istat, iżda qed tfittex li tbigħ l-ishma tagħha fl-Oltchim.
VIII.2. Żviluppi rigward il-miżura 3 - il-ftehim dwar l-imgħax
(75)
Permezz tal-ittra tad-9 ta' Settembru 2011 l-awtoritajiet Rumeni infurmaw lill-Kummissjoni li kellhom l-intenzjoni li jimponu mgħax fuq id-dejn dovut tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun sa mill-1 ta’ Jannar 2007. Ir-Rumanija spjegat ukoll li dan se jseħħ fi ħdan ftehim ta’ konvenzjoni dwar id-dejn bejn l-AVAS u l-Oltchim li permezz tiegħu l-kumpanija taċċetta l-imgħax dovut. Fl-istess ittra l-awtoritajiet Rumeni indikaw li l-interessi hekk akkumulati kellhom wkoll jiġu kkonvertiti f'ekwità, flimkien mad-dejn pubbliku ewlieni, kif notifikat bil-miżura 1.
(76)
Bl-ittra tat-23 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Rumeni pprovdew kopja tal-ftehim ta’ liġi privata konkluż fit-22 ta’ Diċembru 2011 bejn l-AVAS u l-Oltchim, li biha l-kumpanija rrikonoxxiet l-imgħax li jakkumula fuq id-dejn pubbliku mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, li jammonta għal total ta’ RON 511-il miljun. L-awtoritajiet Rumeni spjegaw li l-interess kien ikkalkulat fuq bażi komposta, bl-użu bħala mgħax awtomatiku għall-perjodi rilevanti tal-għola rati ta’ mgħax imposti mill-banek kummerċjali għas-self mogħti effettivament lill-kumpanija mill-1 ta’ Jannar 2007 u bl-użu tar-referenza applikabbli tal-Kummissjoni u r-rati ta’ skont. Dan l-approċċ irriżulta f’dawn ir-rati ta’ mgħax applikabbli u l-imgħax akkumulat fuq id-dejn tal-AVAS:
Tabella 1
Tqassim tal-imgħax mitlub mill-AVAS għall-perjodu 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Rata ta’ mgħax applikabbli
01.01-30.06 - 11.17 %
01.07-31.12 - 10.24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
L-ammont ta’ mgħax (mqarrba għal RON miljuni)
58
87
129
114
123
L- imgħax totali fuq id-dejn tal-AVAS sa mill-2007: RON 511-il miljun
(77)
Fl-istess korrispondenza, l-awtoritajiet Rumeni ddikjaraw ukoll li t-tħejjijiet għall-implimentazzjoni tal-qlib tad-dejn tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun flimkien mal-imgħax akkumulat fuqu kellhom jitniedu bil-ħsieb li jikkonformaw mal-iskeda ta’ żmien ta’ privatizzazzjoni proposta.
VIII.3. L-argumenti tar-Rumanija fid-dawl tal-intenzjoni ta’ privatizzazzjoni
(78)
Kif spjegat hawn fuq, l-awtoritajiet Rumeni rtiraw il-miżura 2 (ara t-taqsima (68) hawn fuq). Wara l-irtirar tan-notifika fir-rigward tal-garanzija mill-Istat, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-miżura 1 attwali, jiġifieri l-qlib f’ekwità tad-dejn tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun flimkien mal-imgħax li jakkumula fuq id-dejn tal-AVAS mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, li jammonta għal somma addizzjonali ta’ RON 511 miljun, ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE. Ir-Rumanija sostniet li l-miżura hija konformi mas-suq u bħala tali ma tagħtix vantaġġ lill-Oltchim. Aktar speċifikament, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-AVAS bħala kreditur kienet f’qagħda aħjar bil-qlib tad-dejn kollu f’ekwità u l-bejgħ tal-ishma kollha tagħha fil-kumpanija fuq medda ta’ żmien qasir milli permezz tal-infurzar tad-dejn, peress li l-valur tas-suq tas-sehem li rriżulta tal-AVAS fil-kumpanija wara l-qlib tad-dejn kien ogħla mis-somma li l-AVAS kienet tikseb mill-istralċ tal-kumpanija.
(79)
Ir-Rumanija bagħtet rapport ta’ konsulenza mħejji minn Raiffeisen Capital & Investment SA (minn hawn ’il quddiem: “rapport ta’ konsulenza”) biex turi li l-aqwa strateġija għall-Istat biex jiġi mmassimizzat id-dħul tiegħu kien li jwettaq il-qlib tad-dejn għall-ekwità segwit mill-bejgħ fuq medda ta’ żmien qasir ta’ pakketti kkumbinati ta’ ishma.
(80)
Ir-rapport ta’ konsulenza jeżamina, fuq naħa waħda, il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ stralċ u, min-naħa l-oħra, il-valur tagħha f'xenarju ta’ qlib tad-dejn u privatizzazzjoni.
(81)
L-istima tal-istralċ hija bbażata fuq żewġ rapporti ta’ stralċ (ir-rapport preċedenti ta’ stralċ Raiffeisen ta’ Frar 2011, u r-rapport ta’ stralċ mill-konsulenza indipendenti Romcontrol SA Bucharest, datat Marzu 2011). L-eżitu finali għall-Istat f’xenarju ta’ qlib tad-dejn flimkien mal-privatizzazzjoni ġie stmat fuq il-bażi tal-metodu tal-valur intraprenditorjali, li huwa wieħed mill-metodi fondamentali ta’ kejl użati fl-evalwazzjoni tal-intrapriżi. (Deskrizzjoni dettaljata tal-metodoloġiji użati u r-riżultat tal-evalwazzjoni, kif ukoll stima kritika tagħha mill-Kummissjoni, jinsabu fit-taqsima (109). hawn taħt.)
(82)
Ir-rapport jikkonkludi li l-qlib tad-dejn totali f’ekwità jwassal għal proċess ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija aktar rapidu u bla intoppi, u li l-eżitu finanzjarju ta' din l-għażla huwa superjuri għall-għażla ta’ stralċ għall-AVAS.
IX. EVALWAZZJONI
IX.1. Ġenerali
(83)
Sabiex issib jekk l-miżuri eżaminati jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tevalwa jekk huma jissodisfawx il-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Dik id-dispożizzjoni tiddikjara li ‘[ħ]lief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern’.
(84)
Il-Kummissjoni tinnota li, fid-dawl tal-irtirar tan-notifika dwar il-miżura 2 (ara t-taqsima (68) hawn fuq), l-evalwazzjoni li ġejja tirrigwarda l-miżuri 1 u 3 biss. Il-miżura 1 ġiet modifikata, billi r-Rumanija rabtet il-qlib tad-dejn f’ekwità mal-privatizzazzjoni tal-Oltchim. L-evalwazzjoni ta’ din il-miżura tal-aħħar titwettaq għalhekk fuq is-suppożizzjoni li s-sehem tal-ekwità li l-AVAS se jkollha wara l-qlib se jinbiegħ minnufih lil investitur privat bi proċess ta’ bejgħ ġust, miftuħ u trasparenti, li għandu l-għan li jimmassimizza d-dħul għall-AVAS.
(85)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kwistjoni jekk l-AVAS bħala kreditur tgħatx xi vantaġġ żejjed lill-Oltchim fil-mod kif ittrattat id-dejn wara l-1 ta’ Jannar 2007 għandha tiġi evalwata fil-kuntest ta' GEO 51/1998 (ara l-premessa (26) hawn fuq) u l-Liġi 30/2007 li tawtorizza lill-AVAS biex terġa’ twettaq il-qlib tad-dejn, tan-notifika tal-qlib tad-dejn lill-Kummissjoni - identifikata bħala miżura 1 fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ - u tal-modifika tal-miżura 1 bħala konsegwenza tad-dubji mqajma mill-Kummissjoni u r-restrizzjonijiet li jirriżultaw mill-programm tal-UE/IMF.
(86)
B’żieda ma’ dan, il-Kummissjoni tinnota li l-intenzjoni ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija b’mod sħiħ sal-aħħar ta' Mejju 2012, kif ikkomunikata mill-awtoritajiet Rumeni fl-ittra tagħhom tal-21 ta’ Ottubru 2011 u ikkonfermata mill-ġdid fl-ittra tal-Prim Ministru Ungureanu tas-16 ta’ Frar 2012, hija meqjusa bħala parti sħiħa mill-miżura 1.
(87)
Għal dik li hija multa ambjentali, minn naħa waħda, u d-djun pendenti tal-kumpanija lejn Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, u SC CET Govora SA, min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li dawk il-miżuri allegati ma kinux parti mid-deċiżjoni ta’ ftuħ. Għalhekk, dawn ma jistgħux jiffurmaw parti minn din id-Deċiżjoni. Il-Kummissjoni se tinforma fil-ħin lill-kwerelant dwar azzjoni ulterjuri fir-rigward ta’ dawk l-allegazzjonijiet fuq il-bażi tal-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
IX.2. Kompetenza tal-Kummissjoni qabel l-adeżjoni
(88)
Kif indikat fit-taqsima (58) hawn fuq, il-Parti Anonima II sostniet li xi garanziji mill-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienu għadhom fis-seħħ wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, jiġifieri sal-31 ta’ Ottubru 2009, u għalhekk għandhom ikunu trattati sa mid-data tal-adeżjoni bħala għajnuna ġdida. Il-Kummissjoni għalhekk trid tevalwa l-validità ta’ dak l-argument u l-implikazzjonijiet possibbli tiegħu għall-evalwazzjoni tal-miżura nnotifikata.
(89)
Bħala regola ġenerali, l-Artikolu 107(1) TFUE huwa applikabbli biss mid-data tal-adeżjoni ’l quddiem. Eċċezzjoni għal din ir-regola ġenerali hija dik ta’ miżuri li jkunu tpoġġew fis-seħħ qabel l-adeżjoni u li jkomplu jkunu applikabbli wara. Skont it-Trattat tal-Adeżjoni 2005 bejn ir-Rumanija u l-UE (23), il-miżuri fis-seħħ fir-Rumanija qabel id-data tal-adeżjoni li għadhom applikabbli wara d-data tal-adeżjoni (l-1 ta' Jannar 2007), li jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE u ma jikkwalifikawx bħala għajnuna eżistenti għall-finijiet tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (24), għandhom jitqiesu bħala għajnuna potenzjali ġdida li tibda mid-data tal-adeżjoni għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Artikolu 108 (3) tat-TFUE.
(90)
Il-punt 2.1. tat-tieni paragrafu tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija tal-2005 (25), ibbażat fuq l-Artikolu 22 tal-istess Att tal-Adeżjoni, jistipula li ‘kull miżura ta’ għajnuna applikabbli wara d-data tal-adeżjoni li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u li ma tissodisfax il-kondizzjonijiet stipulati hawn fuq għandha tiġi meqjusa bħala għajnuna ġdida mal-adeżjoni għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Artikolu 88(3) tat-Trattat tal-KE’.
(91)
Id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq b'hekk tkopri miżuri fis-seħħ qabel id-data tal-adeżjoni (l-1 ta' Jannar 2007), li għadhom applikabbli wara dik id-data. Il-kunċett ta’ “applikabbiltà wara d-data tal-adeżjoni” ġie definit f’sensiela ta' deċiżjonijiet tal-Kummissjoni (26) bħala li jkopri skemi u miżuri individwali li jew mhumiex limitati fiż-żmien jew fejn ir-responsabbiltà eżatta tal-Istat ma tkunx eżattament delimitata - fi kliem ieħor, każijiet fejn l-espożizzjoni eżatta tal-Istat tkun għadha mhux magħrufa fid-data tal-adeżjoni. Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, għandu jiġi stabbilit jekk il-garanziji tal-Istat maħruġa favur l-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienux “applikabbli wara l-adeżjoni” fis-sens li ġie definit fil-każ prassi msemmi hawn fuq. Għal dak il-għan, irid jiġi ivverifikat jekk il-garanziji mill-Istat kinux limitati fiż-żmien jew l-iskopertura eżatta tal-Istat kinitx magħrufa qabel id-data tal-adeżjoni.
(92)
Wara li eżaminat it-termini u l-kondizzjonijiet li bihom inħarġu l-garanziji inkwistjoni mill-Istat, il-Kummissjoni tinnota li dawn kienu jirrappreżentaw miżuri ta’ darba, separati u individwali, li bihom l-Istat sostna l-kumpanija wara li sselfet ammonti determinati għal żmien determinat. Id-data sa meta l-garanziji kienu validi ġiet stabbilita meta nħarġu, billi l-garanziji stipulaw perjodu ta’ validità sal-iskadenza tas-self sottostanti, li kien preċiżament definit fis-self sottostanti. Dak il-perjodu ta’ validità ma ġiex modifikat wara. Għalhekk, mal-adeżjoni tagħhom kienet tabilħaqq limitata l-validità fiż-żmien, u kienet ġiet stabbilita f’data qabel l-adeżjoni, jiġifieri meta ġie konkluż il-ftehim tas-self. Il-Kummissjoni trid għalhekk tieħu nota li l-ewwel waħda mis-sitwazzjonijiet fejn miżura partikolari tikkwalifika bħala “għajnuna ġdida” sa mid-data tal-adeżjoni tagħha ’l quddiem, jiġifieri n-nuqqas ta’ limitazzjoni fiż-żmien mad-data tal-adeżjoni, mhix sodisfatta fil-każ preżenti.
(93)
It-tieni, l-obbligazzjoni massima tal-Istat kienet delimitata fil-mument meta ngħataw il-garanziji, peress li l-garanziji jkopru biss is-self speċifiku li għalih ikunu ngħataw. Għalhekk, irid jiġi konkluż ukoll li t-tieni każ ta’ “applikabbiltà wara l-adeżjoni”, jiġifieri espożizzjoni tal-Istat mhux magħrufa sa mid-data tal-adeżjoni ’l quddiem, mhux applikabbli.
(94)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-garanziji mill-Istat ġew attivati qabel id-data ta’ adeżjoni. Mid-data tal-attivazzjoni tagħhom, l-Istat sar responsabbli għall-ħlas lura tal-ammont pendenti tas-self meħud bl-appoġġ tiegħu, u tabilħaqq, huwa ssubroga lilu nnifisu fl-obbligi tal-kumpanija għall-ħlas lura tas-self inkwistjoni, biex b’hekk sar kreditur tal-Oltchim għall-ammonti mħallsa minħabba l-garanziji. Kif indikat fit-Taqsima (22) hawn fuq, il-ħlasijiet magħmula minħabba l-garanziji attivati baqgħu għaddejjin sal-2006. L-ebda ħlasijiet ulterjuri ma saru fuq dan il-kont mid-data tal-adeżjoni 'l quddiem, billi l-Oltchim kienet f’qagħda li tħallas il-parti li kienet għada mhux imħallsa tas-self.
(95)
Irid għalhekk jiġi konkluż li l-garanziji tal-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perjodu 1995-2000 ma jistgħux jiġu kkwalifikati bħala għajnuna ġdida fit-tifsira tal-punt 2.1. tat-tieni paragrafu tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija tal-2005.
IX.3. L-eżistenza ta’ għajnuna: Vantaġġ
IX.3.1 It-test tal-kreditur privat
(96)
Ir-Rumanija ssostni li l-miżura notifikata, li tikkonsisti fil-qlib ta’ RON 1 049 miljun ta’ dejn pubbliku f’ekwità bil-għan li ftit wara tbiegħ is-sehem pubbliku totali li jirriżulta (sa tmiem Mejju 2012) ma tagħti l-ebda vantaġġ mhux leġittimu lill-kumpanija, minħabba li kwalunkwe kreditur privat f’sitwazzjoni simili għal dik tal-kreditur pubbliku, l-AVAS, kien se jagħżel dak il-metodu ta' rkupru ta’ dejn milli l-istralċ tal-kumpanija, li huwa finanzjarjament anqas vantaġġuż għall-kreditur pubbliku.
(97)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżura nnotifikata tagħtix vantaġġ mhux mistħoqq lill-Oltchim, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-kreditur pubbliku, l-AVAS, wettaqx l-irkupru tad-dejn pubbliku bl-istess diliġenza bħal kreditur privat li jfittex li jimmassimizza l-irkupru ta’ dejn dovut lilu (27). Dik il-perspettiva tqis il-fatt li, bit-trasferiment tad-dejn pubbliku lill-AVAS, l-irkupru tad-dejn jitwettaq minn istituzzjoni li ma għandha l-ebda relazzjoni oħra mal-kumpanija għajr dik ta’ kreditur mad-debitur tiegħu. L-evalwazzjoni ma tinjorax il-fatt li l-Ministeru tal-Ekonomija huwa l-azzjonist pubbliku tal-Oltchim, iżda tikkunsidra li l-azzjonist pubbliku ma għandux rwol fir-rigward tal-irkupru tad-dejn pubbliku, li huwa fdat lill-kreditur, l-AVAS. Il-Kummissjoni tinnota, madankollu, li l-effetti tal-qlib tad-dejn segwit mill- privatizzazzjoni għall-azzjonist attwali, jiġifieri l-Ministeru tal-Ekonomija, għandhom jiġu valutati wkoll sabiex tintlaħaq konklużjoni dwar jekk il-qlib tad-dejn propost segwit mill-privatizzazzjoni huwiex soluzzjoni finanzjarja aħjar għall-Istat mill-istralċ totali tal-kumpanija.
IX.3.2 L-irkupru tad-dejn pubbliku - Evalwazzjoni tal-miżura 3
(98)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni kkunsidrat li element addizzjonali ta’ għajnuna mill-Istat jista’ jirriżulta mill-fatt li l-Istat ma talab ebda mgħax u/jew pieni minħabba pagament tard fuq id-dejn pubbliku tal-Oltchim li kien għadu ma tħallasx wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE. Dak id-dejn pubbliku rriżulta mill-attivazzjoni tal-garanziji mill-Istat (ara d-deskrizzjoni hawn fuq fil-premessi II.2.1-(26) u l-evalwazzjoni tal-garanziji tal-Istat hawn fuq fil-premessi IX.2-(94)). Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni adottat il-fehma li n-nuqqas ta’ ġbir tal-imgħax jew ta’ nfurzar tad-dejn pubbliku ta vantaġġ lill-Oltchim, billi l-kumpanija gawdiet kapital mingħajr ħlas.
(99)
Sabiex tevalwa jekk ir-Rumanija aġixxitx bħal kreditur privat fir-rigward tad-dejn pendenti li rriżulta mill-attivazzjoni tal-garanziji tal-Istat, jeħtieġ li jiġi evalwat il-komportament tal-Istat Rumen matul il-perjodu mill-2007 sal-lum, abbażi tal-informazzjoni disponibbli lill-awtoritajiet Rumeni fil-mumenti rilevanti taż-żmien.
(100)
Il-Kummissjoni l-ewwelnett tinnota li l-fatt li ma jintalabx imgħax u multi mill-2007 u dan sal-modifika tan-notifika tal-miżura 1 jirriżulta minn GEO 51/1998 (ara l-premessa (26)). Dan irid ukoll jitqies fl-isfond tal-Liġi 30/2007, li tagħti mandat lill-AVAS twettaq mill-ġdid il-qlib tad-dejn. Dak iż-żmien l-awtoritajiet Rumeni kienu qed jikkunsidraw li jissoktaw bl-attivitajiet tal-Oltchim u jippjanaw iktar investimenti u mhux l-istralċ tal-kumpanija.
(101)
Għalhekk, il-Kummissjoni l-ewwelnett trid taċċerta jekk ir-Rumanija, meta ddeċidiet fl-2007 li twettaq l-iskambju tad-dejn mal-ekwità, minflok fittxet l-infurzar tad-dejn u/jew l-istralċ tal-kumpanija, aġixxietx bħala kreditur privat jew le. F'dak ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li r-Rumanija segwiet l-istrateġija ta' qlib tad-dejn għal ekwità bl-għan li tissokta bl-attivitajiet tal-Oltchim sa mill-ewwel tentattiv (li ma rnexxiex) fl-2003. L-aġir tal-awtoritajiet Rumeni f’dan ir-rigward kien għalhekk konsistenti mal-aġir tagħhom ta’ qabel. Ir-reazzjonijiet mis-suq għat-tentattivi tal-privatizzazzjoni preċedenti, kif ukoll l-azzjonijiet tal-qorti tal-azzjonisti minoritarji, urew li s-suq kien jemmen fil-vijabilità fondamentali tan-negozju tal-Oltchim.
(102)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li r-Rumanija kellha għad-dispożizzjoni tagħha wkoll pjan intraprenditorjali (28) għall-Oltchim li wera li l-kumpanija kienet vijabbli.
(103)
Fid-dawl ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni tqis li ma kienx mingħajr sens li r-Rumanija, fir-rwol tagħha bħala kreditur, tiddeċiedi li twettaq il-qlib tad-dejn f’ekwità u tgħaddi liġi ta’ dak it-tip li ma tipprevedix il-ħlas ta' mgħax u penali fuq d-dejn pendenti, billi d-dejn kellu f’kull każ jinqaleb f 'ekwità.
(104)
Din l-analiżi mhijiex imgiddba mill-fatt li r-Rumanija, qabel ma wettqet il-qlib tad-dejn f’ekwità, fittxet l-approvazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. Tabilħaqq, b’hekk, ir-Rumanija sempliċiment issodisfat l-obbligi tagħha skont l-Artikolu 108 (3) tat-TFUE. Minħabba d-diffikultajiet li ltaqgħet magħhom ir-Rumanija qabel fir-rigward tal-azzjonisti minoritarji, u li baqgħet tiltaqa’ magħhom minħabba l-applikazzjoni tal-Liġi 30/2007, kien jagħmel perfettament sens li tfittex konferma mingħand il-Kummissjoni li l-operazzjoni ppjanata ma tammontax għal għajnuna mill-istat.
(105)
Minħabba l-evalwazzjoni tal-għajnuna mill-Istat u l-applikazzjoni tal-obbligu ta’ waqfien totali, il-qlib tad-dejn f’ekwità ġie eventwalment ttardjat b’ħames snin. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva l-ewwel nett li, sa nofs l-2011, ir-Rumanija kellha l-intenzjoni soda li twettaq strateġija espansiva ta’ investiment fir-rigward tal-Oltchim, li ġiet mistħarrġa minn għadd ta’ studji esperti (29). Kien ikun kontra l-istrateġija tal-Istat li jagħmel investimenti ulterjuri biex iġib lura l-intrapriża fuq it-triq tal-profitt u jżid il-valur tagħha bil-ħsieb li jipprivatizza fuq medda ta’ żmien medju sa medda ta’ żmien fit-tul u fl-istess ħin jitlob l-imgħax fuq dejn pubbliku pendenti.
(106)
Bħala riżultat tad-dubji li l-Kummissjoni kienet qajmet fir-rigward tal-istrateġija espansiva ta’ investiment fid-deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ u, aktar minn hekk, bħala riżultat tal-problemi baġitarji u l-programm tal-FMI/UE, ir-Rumanija bidlet l-istrateġija tagħha fl-2011 u ddeċiediet li tipprivatizza l-kumpanija minnufih wara l-qlib tad-dejn f’ekwità. Għaldaqstant, hija abbandunat il-pjanijiet inizjali li tagħmel iktar investimenti ta’ EUR 424 miljun qabel il-privatizzazzjoni.
(107)
Fil-kuntest il-ġdid, it-talba tal-imgħax fuq id-dejn saret strateġija sensibbli għall-Istat biex jiġi mmassimizzat l-irkupru tad-dejn dovut lilu.
(108)
Kif spjegat fil-premessi VIII.2-(77) hawn fuq, intalab aktar imgħax kompost fuq id-dejn pubbliku, li jikkorrispondi għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 ’il quddiem, permezz ta’ ftehim privat konkluż f’Diċembru 2011 bejn l-Oltchim u l-AVAS. B’mod partikolari, ir-rati tal-imgħax li ġew applikati fuq id-dejn pubbliku kienu jikkorrispondu għal dak li seta’ kien l-ogħla: ir-rati ta’ referenza tal-Kummissjoni rilevanti għal kull perjodu jew tar-rati tal-imgħax applikati għal self privat tal-kumpanija għall-istess perjodu li jistgħu jitqiesu adegwati.
(109)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Oltchim ma kisbitx vantaġġ mill-mod kif l-awtoritajiet pubbliċi fittxew, wara l-adeżjoni, l-irkupru tad-dejn pubbliku li jinqaleb f’ekwità.
IX.3.3 Il-qlib tad-dejn - miżura 1
(110)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk il-miżura 1, li tikkonsisti (wara l-modifika tan-notifika - ara l-premessi (13)-(15), VII-(69) u VIII.2-(77) hawn fuq) fil-qlib f’ekwità ta’ total ta’ RON 1 049 miljun ta’ dejn pubbliku, li ftit wara kellu jiġi segwit mill-bejgħ sħiħ tas-sehem pubbliku li rriżulta (privatizzazzjoni), tagħtix xi vantaġġ żejjed lill-Oltchim. Id-dejn pubbliku totali li jrid jiġi kkonvertit f’ekwità jinkludi d-dejn ewlieni pubbliku, f’idejn l-aġenzija ta’ privatizzazzjoni AVAS, ta’ RON 538 miljun, u l-imgħax li jakkumula fuq id-dejn tal-AVAS minn l-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, ta’ RON 511 miljun.
(111)
Biex jiġi evalwat jekk il-qlib tad-dejn propost jinvolvix xi vantaġġ mhux dovut għall-Oltchim, għandu jiġi stabbilit jekk il-qlib tad-dejn huwiex tabilħaqq l-aħjar mekkaniżmu biex jiġi mmassimizzat l-irkupru tad-dejn pubbliku, kif issostni r-Rumanija. Fil-prattika, il-Kummissjoni jeħtieġ li tiddetermina jekk kreditur privat ipotetiku f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik tal-aġenzija ta’ privatizzazzjoni l-AVAS, li hija l-kreditur tal-Oltchim, kienx tabilħaqq jippreferi dak il-mekkaniżmu għall-irkuprar tad-dejn minflok alternattivi oħra disponibbli ta’ rkupru, meta jitqies il-fatt li d-debitur qiegħed jiffaċċja diffikultajiet finanzjarji gravi. Il-Ministeru tal-Ekonomija, l-azzjonist attwali tal-Oltchim, ma għandu ebda rwol x’jaqdi fir-rigward tal-irkupru tad-dejn pubbliku, iżda, minkejja dan, ir-riżultati miż-żewġ xenarji possibbli għall-azzjonist pubbliku huma wkoll ikkunsidrati fl-analiżi hawn taħt.
(112)
Ir-Rumanija ssostni li, meta titqies is-sitwazzjoni attwali tal-kumpanija (sotto kapitalizzazzjoni serja u dejn eċċessiv), l-unika għażliet realistiċi li kreditur privat f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik tal-kreditur pubbliku AVAS huma jew (i) li jistralċja l-kumpanija, jew (ii) jaqleb id-dejn f’ekwità u sussegwentement ibigħ s-sehem kollu li jirriżulta fil-kumpanija. Kwalunkwe kreditur privat li jsib dawn l-għażliet quddiemu jippreferi dik li timmassimizza l-irkupru tad-dejn pendenti. Fi kliem ieħor, il-kreditur jagħżel "il-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni" jekk ir-redditu mistenni mill-privatizzazzjoni jaqbeż l-ammont li jista’ jiġi rkuprat permezz tal-istralċ.
(113)
Sabiex turi li l-qlib tad-dejn segwit minn bejgħ tas-sehem li jirriżulta iġib aktar dħul lill-kreditur mill-istralċ, ir-Rumanija ressqet rapport minn konsulenza indipendenti (ara l-premessi VIII.3-(81) hawn fuq) li jqabbel ir-riżultati għall-kreditur taż-żewġ xenarji, jiġifieri qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni u l-istralċ rispettivament.
(114)
Il-Kummissjoni evalwat b’mod kritiku r-rapport, sabiex tivverifika jekk ir-riżultati tiegħu jifilħux għal skrutinju u juru tabilħaqq li, bil-qlib tad-dejn f’ekwità, l-AVAS taġixxix bħal kreditur privat. Wara li eżaminat ir-rapport, il-Kummissjoni tagħmel dawn l-osservazzjonijiet:
(115)
Il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ stralċ: L-evalwazzjoni tal-istralċ hija bbażata fuq rapport Raiffeisen preċedenti ta’ stralċ li jmur lura għal Frar 2011, u fuq rapport ta’ stralċ mill-konsulenza indipendenti Romcontrol SA Bucharest, iddatat Marzu 2011.
(116)
Bil-liġi Rumena, kumpaniji li fihom l-Istat għandu sehem ta’ mill-inqas 50 % + 1 jiġu likwidati taħt l-hekk imsejħa "proċedura speċjali ta’ stralċ volontarju" stabbilita permezz tal-Ordni ta’ Emerġenza tal-Gvern 88/1997, id-Deċiżjoni tal-Gvern 577/2002 u l-Liġi 137/2002. Skont dik il-proċedura ta’ stralċ volontarju, l-ammont miksub mil-likwidatur mill-bejgħ tal-assi tal-kumpanija jrid jintuża biex jiġu koperti d-djun pendenti tal-kumpanija bl-istess ordni ta’ preferenza kif stabbilit bil-Liġi 85/2006 (il-liġi tal-insolvenza Rumena). Għalhekk, id-dħul mill-likwidazzjoni għandu jintuża biex ikopri d-djun f’din l-ordni ta’ preferenza: 1) l-ispejjeż tal-istralċ; 2) is-salarji dovuti; 3) dejn privileġġat (jiġifieri dejn garantit b’rahan, ipoteki, u privileġġi speċjali oħra); 4) dejn baġitarju (taxxi u obbligi fiskali oħra); 5) dejn lill-Ministeru tal-Finanzi minħabba garanziji mill-Istat attivati; 6) dejn minn self pubbliku; 7) dejn ordinarju (mhux assigurat); 8) azzjonisti. Fil-każ preżenti, l-AVAS tkun fi ħdan it-tielet kategorija ta’ kredituri (kredituri privileġġati), iżda wara diversi kredituri privileġġati (privati) tal-Oltchim, billi d-dejn pubbliku kien biss parzjalment iggarantit.
(117)
Il-konsulenza Romcontrol evalwat il-valur tal-istralċ tal-assi tal-Oltchim mill-15 ta' Diċembru 2010, abbażi tal-metodu tal-assi netti aġġustati, li jqis iż-żmien limitat tal-espożizzjoni fis-suq tal-assi offruti għall-bejgħ (30).
(118)
Fuq il-bażi tar-riżultati tal-valur tal-istralċ tal-assi kif stmat minn Romcontrol, Raiffeisen stmat ir-riżultat għall-kreditur AVAS u għall-Istat bħala azzjonist, billi qieset l-obbligazzjonijiet tal-kumpanija mill-31 ta’ Diċembru 2010 u r-rapporti finanzjarji preliminari tagħha tal-istess data ("Studju tal-istralċ Raiffeisen Frar 2011"). Skont dak l-istudju r-rikavat miksub mill-bejgħ tal-assi tal-Oltchim jippermetti l-irkupru ta’ madwar [20] - [30]% tal-obbligazzjonijiet totali tal-kumpanija. Il-kreditur AVAS, bħala kreditur parzjalment iggarantit, kien jirkupra madwar RON [80] - [100] miljun (li jirrappreżenta [10]-[30]% tat-talba totali ta’ dak iż-żmien ta’ RON 538 miljun). Minħabba d-differenza negattiva bejn ir-rikavat tal-istralċ u l-obbligazzjonijiet tal-kumpanija, l-Istat fil-kapaċità tiegħu ta’ azzjonist ma jdaħħal xejn.
(119)
F’Ottubru 2011, Raiffeisen aġġornat l-estimi tal-istudju tal-istralċ ta’ Frar 2011 biex tqis id-dejta finanzjarja tal-kumpannija tat-30 ta’ Ġunju 2011 u biex tinkludi l-imgħax mitlub fuq id-dejn pubbliku minn Jannar 2007 'il quddiem.
(120)
Skont l-istima aġġornata l-AVAS, minħabba li hija kreditur parzjalment iggarantit tal-Oltchim, iddaħħal RON [100]-[120] miljun tad-dejn totali tagħha lejn il-kumpanija (li jirrappreżenta [10]-[20] (31) tat-talba totali, jiġifieri d-dejn ewlieni ta’ RON 538 miljun flimkien mal-imgħax). Il-Ministeru tal-Ekonomija, l-azzjonist pubbliku, għal darb’oħra ma jdaħħal xejn. Is-somma li kellha tinkiseb mill-AVAS sussegwentement ġiet skontata (32) għall-valur preżenti tagħha fit-30 ta' Ġunju 2011. Bħala riżultat, l-AVAS iddaħħal EUR [10]-[40] miljun f’każ ta’ stralċ tal-kumpanija.
Tabella 2
Irkupru tat-talba tal-Istat f’xenarju ta' stralċ
Talba
(miljun EUR)
Irkupru totali
(miljun EUR)
Irkupru NPV b’10.7 %
(miljun EUR)
AVAS (Kreditur)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministeru tal-Ekonomija (azzjonist)
Ishma
[0]-[10]
[0]-[10]
Total mill-Istat
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Dan l-ammont irid imbagħad jitqabbel mar-redditu mistenni mill-qlib tat-talba tal-AVAS f’ekwità, u wara dan il-privatizzazzjoni tal-kumpanija.
(122)
Il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ qlib tad-dejn + il-privatizzazzjoni: fir-rapport, l-eżitu għall-Istat f’xenarju ta’ qlib tad-dejn + il-privatizzazzjoni ġie evalwat abbażi tal-metodu tal-valur intraprenditorjali (minn hawn 'il quddiem: ‘VI’), li huwa wieħed mill-metodi ta’ kejl fondamentali li jintużaw fl-evalwazzjoni tal-intrapriżi.
(123)
Fir-rigward tal-użu ta’ dan il-metodu, il-Kummissjoni tinnota li, fil-prinċipju, hemm diversi metodi għall-istima tal-valur tal-ekwità ta' intrapriża.
(124)
Wieħed mill-metodi spiss użati huwa dak tal-multiplu tal-EBITDA (id-dħul qabel l-imgħax, it-taxxi, id-deprezzament u l-amortizzament). Dan jippermetti li l-valur tal-ekwità ta' intrapriża għas-sena X jiġi evalwat bil-multiplikazzjoni tal-EBITDA tas-sena X b’fattur (il-multiplu) meqjus bħala xieraq għas-settur u bit-tnaqqis tad-dejn nett mir-riżultat.
(125)
Metodu ieħor huwa l-analiżi tal-likwidità skontata. Il-likwidità libera nominali tal-intrapriża għas-snin li ġejjin tiġi skontata fil-kost medju differenzjat tal-kapital, jew id-WACC (33), u d-dejn nett jitnaqqas mill-valur miksub.
(126)
It-tielet metodu huwa dak tal-multiplu tal-fatturat. B’dan il-metodu l-valur tal-ekwità ta' intrapriża fis-sena X jiġi evalwat bil-multiplikazzjoni tal-fatturat tas-sena X b’fattur (il-multiplu) meqjus bħala xieraq għas-settur u bit-tnaqqis tad-dejn nett mir-riżultat.
(127)
Dawn il-metodi kollha (EBITDA futur, likwidità jew fatturat) isiru bl-użu tal-valuri mbassra. F’dan il-każ speċifiku mhux il-metodi kollha ta’ stima bbażati fuq valuri mbassra fi pjan intraprenditorjali jistgħu jintużaw b’mod utli. Minħabba l-ħsieb ta’ privatizzazzjoni immedjata tal-kumpanija, is-sid il-ġdid biss se jkun f’pożizzjoni li jiddetermina l-istrateġija intraprenditorjali tal-kumpanija fil-ġejjieni, u għalhekk it-tbassir rilevanti tal-pjan intraprenditorjali meħtieġ għall-użu ta’ dawn il-metodi mhuwiex disponibbli, u lanqas ma jista’ jiġi antiċipat (34). Billi s-sid il-ġdid se jkollu jagħmel investimenti sinifikanti, l-aħħar riżultati tal-imgħoddi tal-kumpanija lanqas jistgħu jintużaw biex isir tbassir għall-ġejjieni.
(128)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-uniċi żewġ metodi disponibbli għall-istima tal-valur tas-sehem kkombinat tal-Istat Rumen, jiġifieri l-AVAS u l-Ministeru tal-Ekonomija, huma l-kapitalizzazzjoni fis-suq u l-VE. Ta’ min jinnota li l-VE tinkludi wkoll il-parametri użati għall-kapitalizzazzjoni tas-suq.
(129)
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq hija definita bħala l-prezz tas-sehem multiplikat bin-numru tal-ishma kkonċernati, li jipprovdi valur totali tal-ishma tal-kumpanija pendenti. Dan il-kejl jirrappreżenta l-kunsens pubbliku dwar il-valur tal-ekwità ta’ kumpanija u jista’ jintuża bħala prokura għall-opinjoni pubblika tal-valur nett ta’ kumpanija.
(130)
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq tal-Oltchim ġiet ikkalkulata fuq il-bażi tal-prezz tas-sehem osservat fil-Borża ta’ Bucharest (35) fuq perjodu ta’ 44 xahar (2008 - Awwissu 2011). Dak l-intervall huwa twil biżżejjed biex ikun rilevanti u l-kapitalizzazzjoni fis-suq matul dak il-perjodu hija wkoll indikazzjoni tajba ta’ dak li s-suq huwa lest li jħallas għall-kumpanija.
(131)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota, bħala aspett pożittiv, il-fatt li l-prezz tas-sehem, matul il-perjodu reċenti bejn Mejju u Awwissu 2011, kien dejjem ogħla mill-medja tiegħu ta’ 44 xahar. B’mod aktar preċiż, filwaqt li l-medja differenzjata ta’ 44 xahar hija RON 0.53 għal kull sehem, il-prezz tal-ishma anki laħaq RON 2.05 f'Lulju 2011 (36). Għalhekk, l-informazzjoni użata biex jiġi stabbilit il-valur tas-suq tista’ titqies bħala konservattiva.
(132)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-iżvilupp tal-prezz tal-ishma minn Settembru 2011 (l-aħħar firxa ta’ dejta użata mill-Istudju Raiffeisen), il-Kummissjoni tinnota, bħala aspett pożittiv, li, fil-passat reċenti (minn nofs Ottubru 2011), il-prezz tal-ishma żdied b’mod sinifikanti u kien kostantement ogħla mill-medja differenzjata ta’ RON 0.53 użata fil-formula tal-kapitalizzazzjoni fis-suq.
Tabella 1
L-iżvilupp tal-prezz tal-ishma tal-Oltchim fil-Borża ta’ Bucharest 23/02/2011 - 23/02/2012
(133)
Qabel il-qlib tad-dejn ippjanat, il-kapitalizzazzjoni fis-suq tal-Oltchim fil-perjodu osservat (Jannar 2008-Awwissu 2011) kienet fuq il-medja differenzjata (37) ta’ EUR 45 miljun u fl-aħħar tliet xhur tal-perjodu osservat (Ġunju-Awwissu 2011) kienet dejjem aktar minn EUR 100 miljun. Il-kapitalizzazzjoni fis-suq għalhekk hija ogħla sewwa mill-valur tal-istralċ tal-Oltchim (EUR [10]-[40] miljun), u dan jipprovdi l-ewwel indikazzjoni li l-bejgħ tas-sehem tal-Istat f’privatizzazzjoni huwa aħjar mill-istralċ tal-kumpanija.
(134)
It-tieni metodu li jista’ jintuża huwa dak tal-Valur Intraprenditorjali (VI). VI huwa kejl tal-valur ta' kumpanija li ta’ spiss jintuża bħala alternattiva għal kapitalizzazzjoni sempliċi fis-suq, għaliex huwa meqjus li jipprovdi rappreżentazzjoni aktar preċiża tal-valur tad-ditta. VI huwa definit bħala s-somma tal-kapitalizzazzjoni fis-suq ta’ kumpanija u d-dejn finanzjarju nett tagħha. Dan il-metodu ntuża minn Raiffeisen Capital.
(135)
Wara l-kalkolu tal-kapitilizzazzjoni fis-suq, l-element l-ieħor fil-formula VI, id-dejn nett, kien ikkomputat bħala s-somma tad-djun finanzjarji kollha tal-kumpanija (id-djun kollha tal-kumpanija li fuqhom ikun hemm l-imgħax - jiġifieri, is-self bankarju u obbligazzjonijiet mhux imħallsa/skedati mill-ġdid) (38).
(136)
Bħala l-pass li jmiss, imbagħad ikun possibbli li jiġu kkalkulati l-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI u tas-sehem VI tul il-perjodu ta’ 44 xahar. Ir-rapport għamel dan għal żewġ xenarji: bl-imgħax fuq id-dejn skont il-ftehim, u mingħajru.
(137)
Fuq dan il-punt, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-imgħax iddebitat skont il-Ftehim ma għandux jitqies għar-raġuni tal-kalkolu tal-valur intraprenditorjali (VI) għar-raġunijiet li ġejjin: ceteris paribus, jekk jiżdied id-dejn, l-ekwità tonqos. Dawn iż-żewġ effetti jmorru kontra xulxin u fil-prinċipju ma għandhomx jaffettwaw il-VI. Kieku is-suq kellu ħjiel tal-imgħax kien inaqqas il-prezz tal-ishma skont il-każ. Iżda, fil-każ attwali l-ammont tal-imgħax żdied ex post u ma kienx antiċipat mis-suq. Għalhekk, l-informazzjoni kontemporanja li kellu s-suq fil-mument tal-evalwazzjoni hija rilevanti.
(138)
Skont dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-valuri tal-VI/ishma ġew ikkalkulati għall-perjodu osservat.
Tabella 3
Kalkolu tal-valur tal-VI/ishma tal-Oltchim fil-perjodu osservat
Perjodu
Numru ta’ ishma
Prezz medju tal-ishma
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq (il-prezz tal-ishma × in-numru ta’ ishma)
Dejn nett
f 'eluf ta’ RON
Valur intraprenditorjali (kapitalizzazzjoni tas-suq miżjud mad-dejn nett)
f 'eluf ta’ RON
Valur intraprenditorjali għal kull sehem
Jann. -08
343 023 858
1,10
378
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Frar -08
343 023 858
0,91
314
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mar. -08.
343 023 858
0,81
279
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Apr. -08
343 023 858
0,87
300
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mejju -08
343 023 858
1,04
358
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Ġun. -08
343 023 858
0,96
330
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Lul. -08
343 023 858
0,72
247
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Aww. -08
343 023 858
0,63
216
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Sett. -08
343 023 858
0,47
160
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 500 ]-[1 600 ]
[4]-[6]
Ott. -08
343 023 858
0,37
127
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 500 ]-[1 600 ]
[4]-[6]
Nov. -08
343 023 858
0,21
71
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 400 ]-[1 500 ]
[4]-[6]
Diċ. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 400 ]-[1 500 ]
[4]-[6]
Jann. -09
343 023 858
0,15
51
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Frar. -09
343 023 858
0,13
45
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mar -09.
343 023 858
0,15
53
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Apr. -09
343 023 858
0,25
84
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mejju -09
343 023 858
0,27
93
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Ġun. -09
343 023 858
0,30
104
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Lul -09
343 023 858
0,33
113
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Aww. -09
343 023 858
0,32
109
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Sett. -09
343 023 858
0,28
96
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Ott. -09
343 023 858
0,27
91
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Nov. -09
343 023 858
0,23
79
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Diċ. -09
343 023 858
0,26
89
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Jann. -10
343 023 858
0,23
79
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Frar. -10
343 023 858
0,22
77
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Mar. -10
343 023 858
0,27
92
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Apr. -10
343 023 858
0,31
105
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[4]-[6]
Mejju -10
343 023 858
0,22
76
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[4]-[6]
Ġun. -10
343 023 858
0,21
71
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Lul. -10
343 023 858
0,18
62
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Aww. -10
343 023 858
0,19
64
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Sett. -10
343 023 858
0,19
66
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Ott. -10
343 023 858
0,22
76
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Nov. -10
343 023 858
0,22
75
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[4]-[6]
Diċ. -10
343 023 858
0,20
69
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Jann. -11
343 023 858
0,21
74
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Frar. -11
343 023 858
0,26
88
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Mar. -11
343 023 858
0,30
102
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Apr. -11
343 023 858
0,44
152
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 100 ]-[2 200 ]
[5]-[7]
Mejju -11
343 211 383
0,77
265
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 300 ]-[2 400 ]
[5]-[7]
Ġun. -11
343 211 383
1,61
551
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 600 ]-[2 700 ]
[6]-[8]
Lul. -11
343 211 383
2,05
702
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 800 ]-[2 900 ]
[6]-[8]
Aww. -11
343 211 383
1,32
452
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 600 ]-[2 700 ]
[6]-[8]
(139)
Fuq il-bażi ta’ din it-tabella, il-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI ġew ikkalkulati għal kull sehem.
Tabella 4
Il-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI għal kull sehem tal-Oltchim
Prezz tal-ishma
Valur intraprenditorjali għal kull sehem
Medjan
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Medja
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Medja differenzjata
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Il-VI (medjan, medja, medja differenzjata) ikkalkulat kif spjegat hawn fuq jista’ mbagħad jintuża biex jiġi determinat il-valur tas-sehem tal-Istat ta’ "wara l-qlib tad-dejn" bit-tnaqqis minn dan il-VI tad-dejn tal-kumpanija li jibqa' pendenti wara l-qlib; dan se jibqa’ responsabbiltà tal-kumpanija li trid tiġi indirizzata.
(141)
L-eżitu huwa l-valur fis-suq tal-ekwità totali kif turi t-Tabella 5.
Tabella 5
Kalkolu tal-valur fis-suq tal-ekwità abbażi tal-metodu VI
Kalkolu tal-valur fis-suq tal-ekwità totali wara l-qlib tad-dejn
Xenarji
VI bbażat fuq il-medjan tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja differenzjata tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI/sehem (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Numru ta’ ishma qabel il-qlib
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Valur intraprenditorjali (RON miljun)
[1 700 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
Dejn nett wara l-qlib tad-dejn (RON miljun)
[1 600 ]-[1 700 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
Il-valur fis-suq tal-ekwità (RON miljun)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Il-valur fis-suq tal-ekwità (EUR miljun)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Fir-rigward tad-dejn finanzjarju nett użat għall-kalkolu deskritt hawn fuq, iż-żewġ passi tal-kalkolu, jiġifieri (i) il-kalkolu tal-formula VI u (ii) it-tnaqqis sussegwenti biex jinkiseb il-valur fis-suq tal-ekwità, għandhom fil-prinċipju jkunu bbażati fuq il-valur fis-suq tad-dejn tal-kumpanija.
(143)
Madankollu, il-Kummissjoni qabel xejn tinnota li, billi d-dejn tal-Oltchim ma jiġix innegozjat u fin-nuqqas ta' suq lokali għan-negozju tad-dejn, huwa diffiċli ħafna li jiġi stabbilit prezz fis-suq għal dan id-dejn. Minflok, wieħed jista’ fit-teorija jiddetermina l-valur fis-suq tad-dejn billi jistabbilixxi l-klassifikazzjoni tal-kumpanija qabel u wara l-qlib tad-dejn. Din il-klassifikazzjoni mbagħad tista’ tintuża biex tiġi stmata l-probabilità ta’ inadempjenza li min-naħa tagħha tista’ tintuża biex issir stima tal-valur fis-suq tad-dejn. Fin-nuqqas ta’ dawn il-klassifikazzjonijiet, il-Kummissjoni qieset dan l-eżerċizzju bħala wieħed mhux possibbli, u li jkunu sinifikanti l-iżbalji ġġenerati mill-użu ta’ valur fis-suq stmat mhux kif għandu jkun.
(144)
It-tieni, jekk wieħed jassumi li d-dejn nett inbiegħ bl-istess skont tal-valur kontabbli tiegħu qabel u wara l-qlib, allura r-riżultati tal-kalkolu b’konsegwenza ta' dan ma jinbidlu xejn, kien kemm kien id-daqs tal-iskont. Kwalunkwe bidla fil-valur tad-dejn finanzjarju nett imbagħad twassal għal bidla proporzjonata, b’sinjal oppost, fil-valur tal-kapitalizzazzjoni fis-suq. L-impatt taż-żieda jew tal-valur kontabbli tad-dejn jew tal-valur fis-suq tiegħu huwa newtrali, billi l-valur tad-dejn l-ewwel jiżdied biex jinkiseb il-VI u mbagħad jitnaqqas biex jinkiseb il-valur ġdid tal-ekwità tal-ishma.
(145)
It-tielet, jekk wieħed jassumi li d-dejn li jifdal wara l-qlib jinbiegħ b’iskont differenti minn dak ta’ qabel il-qlib, kalkolu li jagħmel sens ikollu jqis il-fatt li wara l-qlib tad-dejn f’ekwità l-valur fis-suq tad-dejn li jifdal probabbilment xorta jibqa’ anqas mill-valur kontabbli tiegħu, iżda xorta waħda ogħla mill-valur fis-suq tad-dejn qabel il-qlib. Madankollu, fin-nuqqas ta’ bażi biex jiġu stabbiliti dawn l-iskontijiet mhux possibbli li ssir simulazzjoni tal-effetti ta’ bidla f’dawn l-iskontijiet, billi jkun hemm wisq parametri li jeħtieġ li jinbidlu fl-istess ħin.
(146)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-Oltchim tħejjew skont l-istandards tal-IFRS u ġew ivverifikati mill-awditur indipendenti KPMG. F’dawk ir-rapporti finanzjarji, l-obbligazzjonijiet finanzjarji jiġu ppreżentati fil-valur ġust tagħhom skont l-istipulazzjonijiet tal-IAS 39. L-IAS 39 tiddefinixxi l-valur ġust bħala l-ammont li għalih jista’ jiġi skambjat assi, jew tissalda obbligazzjoni, bejn partijiet infurmati u disposti f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Fuq din il-bażi, l-KPMG iċċertifikat li l-valur ġust tad-dejn fit-tul tal-kumpanija ma kienx differenti b’mod sinifikanti mill-valur kontabbli tiegħu.
(147)
Abbażi tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li huwa tabilħaqq xieraq li jintuża l-valur kontabbli tad-dejn biex jiġi kkalkulat il-valur fis-suq tal-ekwità.
(148)
Madankollu, sabiex tiġi vverifikata s-sodezza tal-kalkolu, il-Kummissjoni, barra minn hekk, wettqet analiżi tas-sensittività, jiġifieri ddeterminat id-differenza perċentwali bejn il-valur kontabbli u l-valur fis-suq tad-dejn nett qabel il-qlib li jibbilanċja l-valur attwali tas-sehem tal-Istat wara l-qlib u l-valur tal-istralċ, jekk wieħed jassumi li l-valur fis-suq tad-dejn se jikkorrispondu għal valur kontabbli tiegħu wara l-qlib tad-dejn f'ekwità. Dan il-valur perċentwali jista’ jitqies bħala tip ta’ “marġni ta’ żball” għall-istima tal-valur fis-suq tad-dejn.
(149)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li, mix-xenarji kollha (VI bbażat fuq l-medjan, il-medja, il-medja differenzjata), il-medja differenzjata tirrappreżenta l-aktar xenarju preċis, billi f’dan il-każ il-valuri huma ddifferenzjati skont il-volumi nnegozjati tal-ishma. Għal dan ix-xenarju, il-marġni msemmi hawn fuq huwa ta’ 15 %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li marġni ta’ dan id-daqs huwa kbir biżżejjed biex twassal sabiex wieħed iqis li l-kalkolu VI huwa bbażat fuq dejta soda.
(150)
Sussegwentement, ladarba l-valur fis-suq tal-ekwità ġie kkalkolat, wieħed jista’ jikkalkula l-valur tas-sehem tal-Istat li jirriżulta minn dan il-valur fis-suq tal-ishma totali abbażi tal-ishma pubbliċi, li se jkun kif ġej wara l-qlib tad-dejn (39):
Tabella 6
L-ishma tal-Istat Ruman fl-Oltchim qabel u wara l-qlib tad-dejn ippjanat
L-ishma qabel il-qlib tad-dejn
L-ishma wara l-qlib tad-dejn
Id-dejn tal-AVAS flimkien mal-imgħax fuqu maqlub f’dejn
AVAS
0 %
[80]-[100]%
Ministeru tal-Ekonomija
54,81 %
[0]-[5]%
Total mill-Istat
54,81 %
[80]-[100]%
(151)
Għaldaqstant, wara l-qlib tad-dejn ewlieni tal-AVAS flimkien mal-imgħax skont il-ftehim, l-Oltchim se jkollha valur fis-suq ta’ ekwità b’medda ta’ bejn EUR [20]-[30] u [90]-[100] miljun, li se jwassal għal valur attwali (40) tas-sehem pubbliku kkombinat ([80]-[100]%) ta’ bejn EUR [15]-[30 u [75]-[90] miljun. Fit-Tabella 7, hawn taħt, il-VIs kif evalwati għax-xenarji kollha huma mqassra u mqabbla mal-valuri applikabbli fil-każ ta’ stralċ.
Tabella 7
Tqabbil tal-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni max-xenarji ta' stralċ abbażi tal-metodu VI
Dħul mistenni tal-Istat
EUR miljun
Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni immedjata
Valur nett attwali tad-dħul miksub permezz tal-istralċ
Tqabbil
VI bbażat fuq il-medjan tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja differenzjata tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
Il-valur fis-suq tal-ekwità
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Il-valur fis-suq tas-sehem pubbliku kkombinat
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Il-valur nett attwali tas-sehem pubbliku kkombinat (98.44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
Valur nett attwali tas-sehem tal-AVAS (96.54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
Valur nett attwali tas-sehem tal-Ministeru tal-Ekonomija (1.9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
(152)
Fix-xenarji VI kollha evalwati kemm il-kreditur pubbliku AVAS kif ukoll l-azzjonist pubbliku l-Ministeru tal-Ekonomija jiksbu riżultati aħjar mill-qlib tad-dejn segwit mill-privatizzazzjoni milli kieku l-kumpanija ġiet likwidata. L-ishma tal-azzjonist pubbliku attwali, il-Ministeru tal-Ekonomija, ser ikunu mnaqqsa permezz tal-qlib tad-dejn, u dan jirriżulta f’sehem ta' [80]-[100]% għall-kreditur AVAS. Madankollu, il-Ministeru ma għandu l-ebda raġuni biex jopponi l-qlib tad-dejn billi fil-każ ta’ stralċ ma jikseb xejn għas-sehem tiegħu fil-kumpanija. Il-kreditur pubbliku AVAS xorta jikseb aktar anke fix-xenarju bl-iktar evalwazzjoni baxxa tal-VI milli kieku jiddeċiedi li jillikwida l-kumpanija (EUR [10]-[30] miljun, imqabbel ma’ EUR [10]-[30] miljun).
(153)
Abbażi tas-sejbiet ta’ hawn fuq, jista' jiġi konkluż li, jekk il-kumpanija tiġi kompletament privatizzata fi żmien qasir wara l-qlib tad-dejn, il-miżura notifikata (il-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni sħiħa) ma tfissirx vantaġġ għal Oltchim peress li din il-miżura tippermetti lill-kreditur pubbliku AVAS li jirkupra aktar milli kieku iddeċieda li jpoġġi lill-kumpanija fi stralċ. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tieħu nota tal-impenn li sar mill-awtoritajiet Rumeni (ara l-premessi (16) u (72) hawn fuq) li jipprivatizzaw il-kumpanija b’mod sħiħ sal-31 ta’ Mejju 2012.
(154)
Il-Kummissjoni tqis li l-evalwazzjoni kwantitattiva abbażi tal-metodu tal-kapitalizzazzjoni fis-suq u l-metodu VI huma wkoll appoġġjati minn dawn iż-żewġ argumenti li ġejjin, li ma ġewx kwantifikati mill-espert indipendenti.
(155)
L-ewwel nett, l-evalwazzjoni hija bbażata fuq il-prezz fis-suq tal-ishma. Madankollu, billi s-sehem tal-Istat fl-Oltchim se jinbiegħ bħala entità waħda, l-akkwirent se jkun jista’ jikkontrolla l-kumpanija. Għalhekk, l-akkwirent se jkun lest li jħallas primjum ta’ kontroll għas-sehem, kif normalment ikun il-każ fi tranżazzjonijiet komparabbli.
(156)
It-tieni, il-Kummissjoni tosserva li PCC kienet lesta tħallas fl-2007 EUR 7.5 miljuni għal sehem de facto ta’ 12 % fl-Oltchim u fl-2011 EUR 2.6 miljuni għal sehem ieħor ta' 3.6 % fl-Oltchim. Dan jindika fuq naħa waħda li investitur privat kien qis li l-valur tal-Oltchim kien żdied fl-2011 meta mqabbel mal-2007 (billi kien lest li jħallas prezz ogħla għal kull sehem), u li, abbażi tat-tranżazzjoni tal-2011, 100 % tal-ishma kienu se jiġu stmati għal EUR 73 miljun, u dan huwa sostanzjalment ogħla mill-valur tal-istralċ.
IX.4. Konklużjoni dwar il-kriterju tal-vantaġġ
(157)
Fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ hawn fuq, jiġifieri li: (i) il-kumpanija ma kisbet l-ebda vantaġġ mhux dovut bil-mod li bih l-awtoritajiet pubbliċi fittxew li jiksbu l-irkupru tad-dejn pubbliku li huwa s-suġġett tal-miżura notifikata, u (ii) il-qlib tad-dejn bħala tali ma jagħti l-ebda vantaġġ mhux dovut lill-kumpanija, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kriterju tal-vantaġġ mhuwiex milħuq mill-miżura nnotifikata attwali (li tirriżulta mill-kombinazzjoni tal-eks miżuri 1 u 3). Fid-dawl ta’ din is-sejba, il-kriterji kumulattivi l-oħra fid-definizzjoni tal-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat bis-saħħa tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma hemmx bżonn li jiġu analizzati għall-evalwazzjoni tal-miżura nnotifikata attwali.
X. KONKLUŻJONI
(158)
Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali mibdija skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura 2 (garanziji tal-Istat) trid tiġi terminata bħala irrilevanti, wara l-irtirar tan-notifika ta’ dik il-miżura.
(159)
Il-miżura notifikata attwali (il-kombinazzjoni tal-eks miżuri 1 u 3) ma tinvolvix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(160)
Din il-konklużjoni hija bbażata fuq l-intenzjoni soda tar-Rumanija li tbiegħ is-sehem tagħha kollu fl-Oltchim, kif espressa fl-ittra tal-Prim Ministru Emil Boc tal-21 ta' Ottubru 2011, u ikkonfermata mill-ġdid fl-ittra tal-Prim Ministru Ungureanu bid-data tas-16 ta’ Frar 2012,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħlaq il-proċedura formali ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 108 (2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-garanzija tal-Istat innotifikata (miżura 2) favur l-Oltchim, fid-dawl tal-fatt li r-Rumanija rtirat in-notifikazzjoni tagħha u mhijiex se tfittex aktar li timplimenta dik il-miżura.
Artikolu 2
Il-miżura 1, notifikata mir-Rumanija fis-17 ta’ Lulju 2009 u emendata fit-22 ta’ Ġunju 2011, id-9 ta' Settembru 2011, il-21 ta’ Ottubru 2011 u s-16 ta’ Frar 2012, ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Il-Miżura 3, implimentata mir-Rumanija fl-2007, ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Marzu 2012.