ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. června 2012
o opatřeních SA. 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009), která provedlo Finsko ve prospěch společnosti Osuuskunta Karjaportti
(oznámeno pod číslem C(2012) 3249)
(Pouze finské a švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/8/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 15. ledna 2009 oznámilo Finsko Komisi podporu na záchranu spočívající v záruce a úpravě splátkového kalendáře, která byla poskytnuta společnosti Osuuskunta Karjaportti (dále jen „Karjaportti“; v době podání oznámení byla společnost známa jako Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Dopisy ze dne 5. února 2009, 11. února 2009, 16. února 2009 a 20. února 2009 poskytlo Finsko Komisi další informace.
(2)
Dopisem ze dne 8. dubna 2009 Komise Finsko informovala, že se s ohledem na oznámená opatření a některá opatření provedená v minulosti rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2). Na základě tohoto rozhodnutí o zahájení řízení poskytlo Finsko Komisi dopisem ze dne 13. května 2009 další informace.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatřením podpory.
(4)
Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany. Tyto připomínky předala Finsku, aby se k nim mohlo vyjádřit. Připomínky Finska byly obdrženy dopisem ze dne 28. srpna 2009. Finsko poskytlo další informace e-mailem ze dne 3. listopadu 2009.
(5)
Dopisem ze dne 15. prosince 2009 Komise Finsko informovala, že se rozhodla řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU rozšířit na dodatečná opatření podpory, která byla provedena v minulosti. Finsko poskytlo další informace dopisem ze dne 12. února 2010.
(6)
Rozhodnutí Komise o rozšíření řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatřením podpory. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné další připomínky.
(7)
Dne 1. března 2010 informovalo Finsko Komisi o zpětvzetí oznámení o záruce ve prospěch společnosti Karjaportti. Dopisem ze dne 26. března 2010 Komise Finsku sdělila, že se zpětvzetím oznámení o záruce bude zabývat v konečném rozhodnutí spolu s ostatními posuzovanými opatřeními. Komise mimoto Finsku zaslala další dotazy, na něž Finsko odpovědělo dopisem ze dne 22. dubna 2010. Dne 15. července 2010 zaslala Komise Finsku žádost o informace, na niž Finsko odpovědělo dne 20. srpna 2010. Další žádost o informace zaslala Komise dne 28. září 2010 a Finsko na ni odpovědělo dne 29. listopadu 2010. Komise si posléze vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 16. listopadu 2011. Finsko tyto informace poskytlo dne 16. prosince 2011.
2. PŘÍJEMCE
2.1. Družstvo Karjaportti
(8)
Karjaportti je družstevní společnost se sídlem v Mikkeli, s výrobními zařízeními ve městech Mikkeli a Kouvola, jež se obě nacházejí ve východním Finsku (Itä-Suomi), což je region způsobilý pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Družstvo bylo původně založeno v roce 1914. V roce 1950 bylo nazváno Osuusteurastamo Karjaportti; ode dne 31. prosince 2002 bylo známo jako Järvi-Suomen Portti Osuuskunta a ode dne 14. prosince 2010 pak jako Karjaportti. V současnosti společnost Karjaportti zaměstnává trvale 300 osob a na jaře a v létě dalších 100 až 120 sezónních pracovníků.
(9)
Společnost Karjaportti podniká v oblasti výroby potravin, především v oblasti zpracování masa na výrobky jako masové kuličky a párky. Družstvo mimoto prodává balené maso, kusy masa a jatečně upravená těla. Společnost Karjaportti vyváží malý objem do ostatních členských států.
2.2. Finanční situace společnosti Karjaportti
(10)
Ode dne 1. prosince 2004 prochází společnost Karjaportti restrukturalizací pod soudním dohledem podle zákona o restrukturalizaci podniků č. 47/1993 (5) (dále jen „řízení pod soudním dohledem“; podrobnější informace o restrukturalizaci pod soudním dohledem viz 31.-43. bod odůvodnění).
(11)
Informace o finanční situaci společnosti Karjaportti před restrukturalizací pod soudním dohledem a během ní jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka I
Hlavní finanční údaje společnosti Karjaportti v EUR
Rok
Obrat
Hospodářský výsledek
Čistý výsledek (zisk/ztráta)
Schodek z předchozích účetních období
Akciový kapitál / rezervy a rezervní fondy
Zůstatek vlastního kapitálu
2000
139 620 882
8 682
-1 169 091
7 681 411/ 10 247 107
8 893 097
2001
139 748 861
2 082 662
549 865
7 812 809/ 9 078 473
9 442 963
2002
135 781 234
2 259 488
14 382
7 783 428/ 9 559 942
17 357 751
2003
128 354 480
-3 299 914
-6 009 055
7 585 778/ 9 506 525
11 083 248
2004
125 849 631
-3 972 464
-10 686 420
7 234 608/ 3 497 953
46 141
2005
101 507 619
-6 629 915
-9 235 908
-7 404 955
7 772 913/ 216 662
-8 651 289
2006
99 802 293
-3 485 054
4 277 565
-16 640 864
8 141 610/ 216 662
-4 005 028
2007
86 962 069
-8 916 539
-7 943 878
-12 363 299
6 244 277/ 216 662
-13 846 239
2008
80 901 753
-3 791 985
-2 770 037
-20 307 178
5 768 185/ 216 662
-17 092 368
2009
64 793 763
305 936
-2 124 435
-23 077 214
5 077 160/ 216 662
-19 907 828
(12)
V roce 2008 podaly finské daňové úřady dvakrát návrh na vyhlášení úpadkového řízení proti společnosti Karjaportti. Při prvním návrhu dne 7. října 2008 předložily příkaz k úhradě částky ve výši 461 579 EUR. Daňové úřady posléze svůj návrh stáhly. Návrh byl opětovně podán dne 1. prosince 2008 s příkazem k úhradě částky ve výši 981 658 EUR. Úpadkové řízení proti společnosti Karjaportti bylo v červnu 2009 uzavřeno, jelikož družstvo splatilo daňovým úřadům dlužnou částku.
3. POPIS OPATŘENÍ
(13)
Posuzovaná opatření spočívají v opatřeních, která provedlo město Mikkeli, kde má společnost Karjaportti své sídlo, a opatřeních provedených společností Finnvera Oyj (dále jen „Finnvera“). Finnvera je specializovaná finanční společnost, kterou vlastní finský stát, a je oficiální finskou vývozní úvěrovou agenturou (6). Níže jsou popsána nejprve opatření, která provedlo město Mikkeli (oddíl 3.1), a poté opatření společnosti Finnvera (oddíl 3.2).
3.1. Opatření, která provedlo město Mikkeli
3.1.1. Záruka poskytnutá dne 12. června 2000 (opatření č. 1) a postoupení pozemku (opatření č. 2)
(14)
Opatření č. 1: Rozhodnutím ze dne 12. června 2000 poskytlo zastupitelstvo města Mikkeli společnosti Karjaportti absolutní záruku („takaus“) pokrývající celý budoucí úvěr ve výši 25 milionů FIM (přibližně 4,2 milionu EUR (7)). Úvěr s pevnou úrokovou sazbou ve výši 5,35 % a s desetiletou dobou trvání společnosti Karjaportti poskytla v září 2000 banka Tapiola Pankki Oy (dále jen „Tapiola“). Rada města Mikkeli zároveň záruku provedla, a to podepsáním smlouvy o záruce. Záruka byla poskytnuta bez poplatku a jako absolutní záruka, kdy ručitel odpovídá za jistinu, jako by se jednalo o jeho vlastní dluh, což znamená, že věřitel mohl ručitele požádat o splacení jistiny, jakmile se stala splatnou. Úvěr se zárukou byl poskytnut na financování výstavby výrobního zařízení v obvodu Tikkala ve městě Mikkeli (8).
(15)
Záruka byla zajištěna formou již existujících zástavních práv k nemovitostem se zapsanou hodnotou ve výši 7,5 milionu FIM (1 261 409 EUR) (9). Při provedení opatření č. 1 byly jako zajištění k dispozici zástavní práva k nemovitostem v hodnotě přibližně 3 milionů FIM. Záruka byla mimoto zajištěna obchodními hypotékami (10) se zapsanou hodnotou ve výši 25 milionů FIM resp. 30,5 milionu FIM, které se vztahovaly na movitý majetek společnosti Karjaportti.
(16)
Při zahájení restrukturalizace pod soudním dohledem v prosinci 2004 požádala banka Tapiola město Mikkeli na základě záruky o uhrazení nesplacených dluhů společnosti Karjaportti. Po provedení těchto plateb ve prospěch banky Tapiola nastoupilo město Mikkeli na místo banky Tapiola jako věřitel společnosti Karjaportti (viz 34. bod odůvodnění).
(17)
Opatření č. 2: V roce 2000 byl společnosti Karjaportti postoupen rovněž pozemek na výstavbu výrobního závodu v Tikkale, a to venkovským okresem Mikkeli (11). Pozemek měl rozlohu 152 366 m2 a město Mikkeli jej společnosti Karjaportti poskytlo bezúplatně, tj. nebyla uhrazena žádná kupní cena. Město Mikkeli se mimoto zavázalo, že převede pozemek, který je připraven na výstavbu. Za tímto účelem město Mikkeli uhradilo společnosti Karjaportti náklady na přípravu pozemku ve výši 2 000 000 FIM (přibližně 336 376 EUR) (12).
(18)
V souvislosti s výstavbou výrobního závodu v Tikkale byla provedena další opatření ve prospěch společnosti Karjaportti. Společnost Finnvera poskytla úvěry a záruky ve výši 20 000 000 FIM (přibližně 3 363 759 EUR) a Ministerstvo práce a hospodářství (posléze Ministerstvo obchodu a průmyslu) udělilo přímé granty ve výši 15 000 000 FIM (přibližně 2 552 819 EUR).
(19)
Celkově měla opatření popsaná v 14.-18. bodě odůvodnění, která měla být provedena za účelem výstavby výrobního závodu v Tikkale, nominální hodnotu 63 783 719 FIM (přibližně 10 757 652 EUR). Podle přehledu uvedeného v následující tabulce činil hrubý grantový ekvivalent provedených opatření 3 617 143 EUR:
Tabulka II
Hrubý grantový ekvivalent provedených opatření v EUR
Opatření
Částka
Hrubý grantový ekvivalent
Záruka města Mikkeli
4 204 698
345 786
Postoupení pozemku městem Mikkeli
300 000
300 000
Příprava pozemku uhrazená městem Mikkeli
336 376
336 376
Úvěr společnosti Finnvera
1 681 879
82 162
Přímé granty: Ministerstvo obchodu a průmyslu
2 552 819
2 552 819
CELKEM
10 757 652
3 617 143
(20)
Hrubý grantový ekvivalent záruky poskytnuté městem Mikkeli vypočítalo Finsko takto: Porovnalo tržní sazbu u srovnatelné záruky (1,75 %) se záruční prémií, kterou skutečně účtovalo město Mikkeli (0 %). Prvek podpory v záruce se rovná rozdílu mezi oběma prémiemi, tj. 1,75 %. Pokud by město Mikkeli účtovalo prémii s touto sazbou, získalo by během desetileté doby platnosti záruky jako prémie částku ve výši 2 406 250 FIM, což by při použití diskontní sazby ve výši 5,7 % ke dni poskytnutí záruky činilo 1 055 949 FIM (přibližně 345 786 EUR).
(21)
Hrubý grantový ekvivalent úvěru společnosti Finnvera vypočítalo Finsko takto: Porovnalo úrokovou sazbu, kterou za úvěr účtovala společnost Finnvera (šestiměsíční EURIBOR plus 1,75 %), s referenční sazbou podle sdělení Komise o způsobu stanovení referenčních a diskontních sazeb (13), jež bylo platné v době poskytnutí úvěru. Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi oběma sazbami za dobu trvání úvěru (10 let). Od výsledku výpočtu byla odečtena provize, kterou musela společnost Karjaportti za úvěr zaplatit (0,5 %). Při použití diskontní sazby ve výši 5,7 % ke dni poskytnutí úvěru činil prvek podpory 82 162 EUR.
(22)
Způsobilé investiční náklady byly vypočteny na základě nákladů souvisejících s pořizovacími cenami podle rozdělení uvedeného v tabulce:
Tabulka III
Rozdělení projektových nákladů souvisejících s pořizovacími cenami v EUR
Pozemky a stavby
14 208 192
Stroje a zařízení
11 155 379
Kancelářské vybavení / programové vybavení
572 356
CELKEM
25 935 928
(23)
Prvek podpory ve výši 3 617 143 EUR odpovídá intenzitě podpory 13,95 % celkových způsobilých nákladů ve výši 25 935 928 EUR.
(24)
Společnost Karjaportti požádala o opatření, která provedlo město Mikkeli, před zahájením prací na investičním projektu (14). Opatření přijalo Finsko na podporu regionálního rozvoje. Nový výrobní závod měl zvýšit počet pracovních míst z přibližně 400 na 550 až 600.
3.1.2. Odkoupení pozemků (opatření č. 3)
(25)
Dne 28. února 2002 odkoupilo město Mikkeli od společnosti Karjaportti šest pozemků a jednu stavbu i se souvisejícími nájmy. Kupní cena, která byla uhrazena, činila 6 646 787 EUR (15). Ke dni odkupu nemovitostí městem Mikkeli a v případě jednoho pozemku ke dni převodu jeho vlastnictví na město Mikkeli nebyly nemovitosti zatíženy zástavními právy.
3.1.3. Záruka poskytnutá dne 8. března 2004 (opatření č. 4)
(26)
Rozhodnutím ze dne 8. března 2004 udělilo zastupitelstvo města Mikkeli záruku pokrývající celý úvěr ve výši 607 054 EUR, který měla poskytnout banka Tapiola. Dne 14. dubna 2004 byl úvěr poskytnut s pevnou úrokovou sazbou ve výši 4 % a s desetiletou dobou trvání. Záruka byla udělena bez jakéhokoli poplatku a jako absolutní záruka. Úvěr resp. záruka měly nahradit úvěr poskytnutý bankou Tapiola, pro nějž město Mikkeli původně udělilo záruku rozhodnutím ze dne 2. listopadu 1992. Původní úvěr činil 7,5 milionu FIM (1 261 409 EUR) a byl poskytnut s úrokovou sazbou ve výši 4,5 % na dobu 10 let.
(27)
Záruka byla zajištěna formou zástavního práva k nemovitosti, a to výrobnímu závodu v Tikkale, který byl použit jako zajištění již u opatření č. 1. Město Mikkeli mimoto drželo obchodní hypotéku se zapsanou hodnotou v registru obchodních hypoték ve výši 25 milionů FIM. Rovněž tato obchodní hypotéka byla použita jako zajištění již u opatření č. 1.
(28)
Při zahájení restrukturalizace pod soudním dohledem v prosinci 2004 požádala banka Tapiola město Mikkeli na základě záruky o uhrazení nesplacených dluhů společnosti Karjaportti. Po provedení těchto plateb nastoupilo město Mikkeli na místo věřitele společnosti Karjaportti místo banky Tapiola (viz 34. bod odůvodnění).
3.1.4. Záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(29)
Rozhodnutím ze dne 10. května 2004 udělilo město Mikkeli absolutní záruku, která se vztahovala na celý úvěr ve výši 1,7 milionu EUR, jenž měla poskytnout banka Tapiola. Dne 8. června 2004 se banka Tapiola rozhodla poskytnout tříletý investiční úvěr ve výši 1,7 milionu EUR s pohyblivou úrokovou sazbou dvanáctiměsíční EURIBOR s připočtením pevného rozpětí ve výši 0,3 %. Záruka byla udělena bez jakéhokoli poplatku a jako absolutní záruka. Záruka byla zajištěna stejným zástavním právem k nemovitosti vztahujícím se na výrobní závod Tikkala jako opatření č. 1 a č. 4 a stejnou obchodní hypotékou (16), kterou drželo město Mikkeli. Město Mikkeli mimoto získalo jako zvláštní zástavu nové zajištění ve formě zástavního práva se zapsanou hodnotou ve výši 1 135 268 EUR vztahující se na výrobní závod Tikkala.
(30)
Při zahájení restrukturalizace pod soudním dohledem v prosinci 2004 požádala banka Tapiola město Mikkeli na základě záruky o uhrazení nesplacených dluhů společnosti Karjaportti. Po provedení těchto plateb nastoupilo město Mikkeli na místo věřitele společnosti Karjaportti místo banky Tapiola (viz 34. bod odůvodnění).
3.1.5. Opatření přijatá v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem (opatření č. 6)
(31)
Dne 17. listopadu 2004 podala společnost Karjaportti společně s věřiteli Nordea Bank Finland Abp (dále jen „Nordea Bank“), Nordea Rahoitus Suomi Oy (dále jen „Nordea Financing“) a OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (ode dne 1. března 2008 se tato společnost nazývá Pohjola Pankki Oyj; dále jen „OKO/Pohjola Bank“) u okresního soudu v Mikkeli návrh na restrukturalizaci pod soudním dohledem. Podle finského práva lze takovouto restrukturalizaci provést za účelem obnovení životaschopného podnikání dlužníka v tísni, zajištění jeho další životaschopnosti nebo dosažení restrukturalizace dluhu (17). Restrukturalizace společnosti Karjaportti pod soudním dohledem byla na základě rozhodnutí okresního soudu v Mikkeli zahájena dne 1. prosince 2004. Z právního hlediska nesmí dlužník ode dne zahájení splácet restrukturalizované dluhy nebo poskytovat zajištění za takovéto dluhy (18). Restrukturalizovanými dluhy jsou veškeré dluhy, které vznikly přede dnem zahájení restrukturalizace.
(32)
Následně byl okresnímu soudu předložen dne 23. června 2005 program restrukturalizace a dne 30. listopadu 2005 revidovaný program restrukturalizace. Doba trvání programu restrukturalizace, kterou okresní soud schválil dne 30. ledna 2006, činila deset let (do dne 1. července 2015). Mezi rokem 2004 a 2008 ukončila společnost Karjaportti 372 pracovních smluv a zadala některé své činnosti externím dodavatelům, například akvizice a činnosti týkající se jatek a bourání masa.
(33)
Celkově představovalo přibližně [30-70] (19) % restrukturalizovaných dluhů, na něž se vztahovala restrukturalizace pod soudním dohledem, dluhy vůči soukromým věřitelům. Soukromými věřiteli s nejvyššími podíly na těchto dluzích byly výše zmíněné banky Nordea Bank a OKO/Pohjola Bank a rovněž Nordea Financing.
(34)
Dne 16. prosince 2004 požádala banka Tapiola v souvislosti s restrukturalizací pod soudním dohledem město Mikkeli o uhrazení tří nesplacených úvěrů, za něž se město Mikkeli zaručilo a které jsou popsány v bodě 3.1.1, 3.1.3 a 3.1.4. a . Po zaplacení dlužných částek bance Tapiola se město Mikkeli stalo věřitelem společnosti Karjaportti, co se týká celkové částky tří nesplacených úvěrů, která činila 5 356 895 EUR. Na úvěry se vztahovalo zajištění popsané v 15., 27. a 29. bodě odůvodnění.
(35)
V rámci restrukturalizace pod soudním dohledem město Mikkeli mimoto zapsalo pohledávku ve výši 682 087 EUR, která sestávala z poplatků, jež nebyly zaplaceny oddělení správy majetku, oddělení vodního hospodářství a oddělení nakládání s odpady v rámci městského úřadu Mikkeli. Na tuto pohledávku se rovněž vztahovalo zajištění popsané v 15., 27. a 29. bodě odůvodnění.
(36)
Úvěry a ostatní dluhy (nezaplacené poplatky) vůči městu Mikkeli se v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem považovaly za velké zajištěné pohledávky (20). Ostatní velké zajištěné pohledávky držely soukromé strany (Nordea Bank, Nordea Financing, OKO/Pohjola Bank) a společnost Finnvera (21).
Tabulka IV
Velké zajištěné pohledávky v EUR
Věřitel s velkými zajištěnými pohledávkami
Částka
Podíl v %
Nordea Bank
[…](*)
[10-40] %
Nordea Financing
[…]
[0-20] %
OKO/Pohjola Bank
[…]
[10-40] %
Finnvera
[…]
[10-40] %
Město Mikkeli - úvěry v důsledku uplatněných záruk
[…]
[10-40] %
Město Mikkeli - ostatní dluhy (nezaplacené poplatky)
[…]
[0-20] %
CELKEM
24 579 150
100 %
(37)
Ve vztahu k úvěrům a ostatním dluhům (nezaplaceným poplatkům) vůči městu Mikkeli se v programu restrukturalizace předpokládala tato opatření:
(38)
Úvěr města Mikkeli ve výši 5 356 895 EUR se považoval za „zajištěnou pohledávku“ a byl rozdělen na dvě části. U obou částí byly v souladu s programem restrukturalizace sníženy úrokové sazby: u části ve výši 4,0 milionů EUR činila úroková sazba do dne 31. prosince 2010 […] EURIBOR minus […] % (předpokládalo se však, že úroková sazba nebude vyšší než […] % nebo nižší než […] %). Po tomto datu se účtovala úroková sazba […] EURIBOR. U zbývající části ve výši 1 356 895 milionů EUR byla účtována úroková sazba […] EURIBOR (22). Stejně jako v případě úvěrů se nezaplacené poplatky ve výši 682 087 EUR považovaly za „zajištěnou pohledávku“ a úroková sazba se snížila na […] EURIBOR (23).
(39)
Rovněž u zajištěných pohledávek soukromých věřitelů se v programu restrukturalizace předpokládá úroková sazba […] EURIBOR. U určité částky každého věřitele kromě […] se do dne 31. prosince 2010 předpokládala snížená úroková sazba […] EURIBOR minus […] %; minimální úroková sazba ve výši […] % a maximální úroková sazba ve výši […] %. Po dni 31. prosince 2010 činila úroková sazba u všech zajištěných pohledávek […] EURIBOR.
Tabulka V
Částky úroků u velkých zajištěných pohledávek v EUR
Věřitel s velkými zajištěnými pohledávkami
Úroková sazba […] EURIBOR minus […] % do dne 31. prosince 2010; po tomto dni bude účtována úroková sazba […] EURIBOR u částky
Úroková sazba […] EURIBOR u částky
Nordea Bank a Nordea Financing
[…]
[…]
OKO/Pohjola Bank
[…]
[…]
Finnvera
[…]
[…]
Město Mikkeli - úvěry v důsledku uplatněných záruk
[…]
[…]
Město Mikkeli - ostatní dluhy (nezaplacené poplatky)
[…]
(40)
Město Mikkeli souhlasilo s odkladem splátek výše uvedených dluhů. Podle programu restrukturalizace se splacení zajištěných pohledávek města Mikkeli předpokládá v roce 2015. První splátka měla být uhrazena dne 1. července 2009, od roku 2010 se předpokládají dvě splátky ročně a v roce 2015 má být zaplacena zbývající velká část zajištěných pohledávek, tj. […] EUR v případě úvěrů v důsledku uplatněných záruk a […] EUR v případě ostatních dluhů (nezaplacené poplatky).
(41)
Rovněž soukromí věřitelé souhlasili s odkladem splátek zajištěných pohledávek.
Tabulka VI
Odklad plateb v EUR
Věřitel s velkými zajištěnými pohledávkami
Dluh
Splátka splatná dne 1.7.2009 a 2.1.2010 a 1.7.2010
% celkové výše dluhů
Splátka splatná dne 2.1.2011 a 1.7.2011
% celkové výše dluhů
Splátka splatná co šest měsíců počínaje dnem 2.1.2012 do dne 2.1.2015
% celkové výše dluhů
Splátka splatná dne 1.7.2015
% celkové výše dluhů
Nordea Bank
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nordea Financing
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
OKO/Pohjola Bank
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Finnvera
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Město Mikkeli
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Město Mikkeli
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Celkem
24 579 150
500 000
2 %
1 000 000
4 %
1 500 000
6 %
10 579 150
43 %
(42)
Podle programu restrukturalizace mělo být splácení úvěrů a nezaplacených poplatků městu Mikkeli dokončeno do roku 2015, přičemž velká část dlužné částky měla být uhrazena v roce 2015. Pokud společnost Karjaportti v roce 2015 na konci restrukturalizace pod soudním dohledem nesplní určité ekonomické požadavky (poměr mezi závazky a provozní marží vyšší než 4), promine město Mikkeli částku nesplacených dluhů ve výši maximálně [0-3] milionů EUR.
(43)
Na konci restrukturalizace pod soudním dohledem se sníží rovněž pohledávky ostatních věřitelů. Nordea Bank odepíše částku ve výši maximálně [0-3 miliony] EUR a Nordea Financing částku ve výši maximálně [0-2 miliony] EUR. Pohledávka společnosti Finnvera se sníží nejvýše o [0-2 miliony] EUR. Pohledávka […] nebude snížena. Podle programu restrukturalizace se částky, o něž mají být zajištěné pohledávky sníženy, zakládají na hodnotě zajištění u zajištěných úvěrů v případě dvou různých scénářů: podle prvního scénáře pokračuje společnost Karjaportti v činnosti; podle druhého scénáře společnost Karjaportti svou činnost změní nebo ukončí, tj. bude nutno zajištění uplatnit. Obě hodnoty byly stanoveny prostřednictvím dvou nezávislých ocenění (24). Konkrétní částka, o niž byla zajištěná pohledávka snížena, pak byla u každého věřitele určena zvlášť s přihlédnutím k jeho pořadí a po srovnání hodnot v případě dvou rozdílných scénářů.
3.1.6. Odkoupení akcií od společnosti Karjaportti (opatření č. 7)
(44)
Dne 2. září 2005 prodala společnost Karjaportti 50 % akcií v realitní společnosti Kiinteistö Oy Suksimäki společnosti ve vlastnictví města Mikkeli za kupní cenu ve výši 860 000 EUR.
3.1.7. Přeměna nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8)
(45)
Společnost Karjaportti neplatila u zajištěných pohledávek města Mikkeli úroky za období od 16. prosince 2004 do 19. prosince 2005 (25). Tyto úroky činily 281 982 EUR a rozhodnutím zastupitelstva města Mikkeli ze dne 19. prosince 2005 byly přeměněny na úvěr s dobou trvání do konce roku 2010. Úrokovou sazbou u tohoto úvěru je tříměsíční EURIBOR plus 0,3 %. Předpokládalo se, že úvěr začne být splácen v březnu 2009, a ke splácení mělo dojít ve čtyřech stejných splátkách, jež měly být hrazeny dvakrát ročně, tj. v roce 2009 měla být zaplacena částka ve výši 144 991 EUR a v roce 2010 měla být zaplacena částka ve výši 144 991 EUR (26). Splacení dlužných částek bylo přinejmenším částečně odloženo (viz opatření č. 12).
(46)
Přeměna nezaplacených úroků na úvěry v roce 2005 byla v zásadě stanovena v programu restrukturalizace. Podle programu mělo být v této souvislosti zacházeno stejně nejen s městem Mikkeli, nýbrž rovněž se všemi zajištěnými věřiteli. V souladu s tím přeměnil dne 28. prosince 2005 [jeden soukromý věřitel] úroky na úvěr ve výši přibližně 1 623 000 EUR s dobou trvání půjčky do konce roku 2010. Úroková sazba činila tříměsíční EURIBOR plus 1,5 %. Předpokládalo se, že splácení začne v roce 2009. Dne 29. prosince 2005 přeměnil [další soukromý věřitel] úroky na úvěr ve výši přibližně 1 532 500 EUR s dobou trvání půjčky do konce roku 2010. Úroková sazba činila tříměsíční EURIBOR plus 2 %. Začátek splácení se předpokládal v roce 2009.
3.1.8. Odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 (opatření č. 9)
(47)
Rozhodnutím ze dne 5. února 2007 schválila rada města Mikkeli odepsání pohledávky vůči společnosti Karjaportti ve výši 274 023 EUR v účetních výkazech za rok 2006. Odpis dluhu v účetních výkazech neměl žádný dopad na právní vztah mezi věřitelem a dlužníkem, a město Mikkeli proto nadále usilovalo o splacení tohoto dluhu.
3.1.9. Odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2008 (opatření č. 10)
(48)
Město Mikkeli odepsalo ve svých účetních výkazech za rok 2008 nejistou pohledávku vůči společnosti Karjaportti ve výši 5,7 milionu EUR. Odpis dluhu v účetních výkazech neměl žádný dopad na právní vztah mezi věřitelem a dlužníkem, a město Mikkeli proto nadále usilovalo o splacení tohoto dluhu.
3.1.10. Neprovedená záruka, která se plánovala v roce 2009 (opatření č. 11)
(49)
Zastupitelstvo města Mikkeli rozhodlo dne 8. prosince 2008 o poskytnutí absolutní záruky ve výši 2,75 milionu EUR k pokrytí budoucího úvěru, který měla společnosti Karjaportti poskytnout banka Tapiola. Zastupitelstvo pověřilo městskou radu, aby rozhodla o podrobných podmínkách týkajících se absolutní záruky, tj. provedení záruky. Podle oznámení měl úvěr činit 5 819 807 EUR s úrokovou sazbou ve výši 3,65 %. Jako odměna za záruku předpokládá oznámené opatření jednorázový poplatek ve výši 4 % a záruka bude udělena na dobu deseti let (27).
(50)
Rozhodnutí zastupitelstva města Mikkeli se nestalo pravomocným, jelikož u správního soudu v Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) byla podána stížnost. Na základě této stížnosti soud městu Mikkeli nařídil, aby provádění záruky ukončilo a požádalo Komisi o schválení podpory.
(51)
Jelikož se rozhodnutí zastupitelstva města Mikkeli o poskytnutí záruky nestalo pravomocným, banka Tapiola úvěr společnosti Karjaportti neposkytla. Finsko vzalo oznámení týkající se záruky v březnu 2010 zpět, jelikož společnost Karjaportti stáhla svou žádost o záruku a městská rada dne 22. února 2010 rozhodla o neprovedení rozhodnutí městského zastupitelstva.
3.1.11. Úprava splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12)
(52)
Odklad splácení zajištěných pohledávek: Podle programu restrukturalizace schváleného soudem se předpokládalo, že společnost Karjaportti uhradí v roce 2009 částku ve výši […] EUR a v roce 2010 zbývající částku zajištěných pohledávek ve výši […] EUR (viz tabulka VI). Podle oznámení mělo být splacení těchto částek odloženo nejpozději do dne 1. července 2015.
(53)
Odklad splácení úvěru poskytnutého v roce 2005 (přeměna nezaplacených úroků): Předpokládalo se, že společnost Karjaportti uhradí v roce 2009 částku ve výši 140 991 EUR a v roce 2010 stejnou částku nezaplacených úroků přeměněných na úvěr (40. bod odůvodnění). Podle oznámení mělo být uhrazení těchto částek odloženo na roky 2011 až 2013 (28).
(54)
Správní soud v Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) zakázal dne 4. února 2009 provedení rozhodnutí městského zastupitelstva, které se týkalo úpravy splátkového kalendáře. Zdá se však, že k úpravě splátkového kalendáře přesto došlo. Počínaje od května 2009 předkládala společnost Karjaportti městu Mikkeli a ostatním věřitelům pravidelně návrhy na odklad plateb týkajících se splatných dluhů za účelem zachování činnosti družstva (29). Tyto návrhy rada města Mikkeli schválila.
3.2. Opatření provedená společností Finnvera
(55)
Podle informací, které předložilo Finsko, poskytla společnost Finnvera společnosti Karjaportti v letech 2004 až 2008 řadu úvěrů a záruk.
(56)
Finnvera je specializovaná finanční společnost, kterou vlastní Finsko a která je oficiální finskou vývozní úvěrovou agenturou. Činnosti společnosti Finnvera se řídí cíli průmyslové politiky a politiky týkající se vlastnictví, které stanoví stát. K těmto cílům patří: zvýšení počtu začínajících podniků; poskytování financování na změny, s nimiž se setkávají malé a střední podniky, a podpora růstu podniků, internacionalizace a vývozu. Předpokládá se, že společnost Finnvera dodržuje při svých činnostech zásadu ekonomické soběstačnosti. Finsko však hradí část ztrát společnosti Finnvera z úvěrů a záruk; stát je přímo odpovědný za domácí záruky a vývozní úvěrové záruky poskytnuté společností Finnvera a uděluje záruky při získávání finančních prostředků ze strany společnosti Finnvera. Tato státní opatření ve vztahu k společnosti Finnvera nespadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí; Komise si vyhrazuje právo posoudit je v pozdější fázi. Na společnost Finnvera se vztahuje zákon o správním řízení č. 434/2003.
(57)
Co se týká řízení společnosti Finnvera, vlastníka společnosti, kterým je v případě společnosti Finnvera stát, zastupuje dozorčí rada, která dohlíží na správu společnosti ze strany představenstva a generálního ředitele. Členové dozorčí rady jsou voleni z parlamentních skupin politických stran na základě jejich zastoupení ve finském parlamentu. Dozorčí rada společnosti Finnvera mimoto zahrnuje zástupce organizací v souladu s cíli průmyslové politiky společnosti. Představenstvo, které má 6-9 členů a 2 náhradníky, potvrzuje strategii společnosti, schvaluje účetní výkazy a průběžnou zprávu, podporuje rozvoj společnosti a zajišťuje, aby její činnosti byly v souladu se zákonem a plnily cíle stanovené vlastníkem. Čtyři členové představenstva a dva náhradníci jsou voleni z kandidátů, které jmenují různá ministerstva. Za správu společnosti odpovídá generální ředitel.
(58)
Společnost Finnvera je ode dne 25. září 2007 osvobozena od placení daně z příjmů. Toto osvobození od daně schválila Komise. Schvalující rozhodnutí se zakládá na závazku finských orgánů, že společnost Finnvera omezí své činnosti na správu režimů státní podpory (30).
3.2.1. Záruka poskytnutá dne 17. března 2004 (opatření č. 13)
(59)
Dne 17. března 2004 udělila společnost Finnvera záruku na celý úvěr ve výši 91 000 EUR s poplatkem za poskytnutí záruky ve výši 3 % ročně. Úvěr, který měl dobu trvání 3 roky, poskytla banka Tapiola s pevnou úrokovou sazbou ve výši [2-5] % ročně. Úvěr resp. záruka měly nahradit úvěr, který banka Tapiola poskytla v roce 1992.
3.2.2. Úvěr poskytnutý dne 12. ledna 2006 (opatření č. 14)
(60)
Dne 12. ledna 2006 poskytla společnost Finnvera úvěr ve výši 180 000 EUR s úrokovou sazbou šestiměsíční EURIBOR + 2 % ročně. Úvěr souvisí s úroky narostlými během procesu restrukturalizace v období od 2. prosince 2004 do 28. února 2008, které byly přeměněny na nový úvěr. Úvěr byl zajištěn zástavními právy k nemovitostem nacházejícím se v obcích Tikkala, Lappeenranta a Kouvola, a akciemi v […]. Úvěr byl poskytnut do konce roku 2010 a splácení mělo začít v roce 2009. Ke dni 23. listopadu 2011 nebyla dosud splacena jistina ve výši […] EUR. Úroky na úvěry současně přeměnili i soukromí věřitelé […] a […].
(61)
Dne 28. prosince 2005 přeměnil [soukromý věřitel] úroky na úvěr ve výši přibližně 1 623 000 EUR s dobou trvání půjčky do konce roku 2010. Úrokovou sazbou je tříměsíční EURIBOR plus 1,5 %. Splácení mělo podle předpokladů začít v roce 2009.
(62)
Dne 29. prosince 2005 přeměnil [další soukromý věřitel] úroky na úvěr ve výši přibližně 1 532 500 EUR s dobou trvání půjčky do konce roku 2010. Úroková sazba činila tříměsíční EURIBOR plus 2 %. Splácení mělo podle předpokladů začít v roce 2009.
3.2.3. Záruka poskytnutá dne 14. září 2006 (opatření č. 15)
(63)
Dne 14. září 2006 udělila společnost Finnvera společnosti […] protizáruku ve výši 300 000 EUR s poplatkem za poskytnutí záruky ve výši 1,65 % ročně, který hradí společnost Karjaportti. […] zase poskytla společnosti Karjaportti záruku za tutéž částku s úrokovou sazbou ve výši 1,25 %. Tato záruka a protizáruka pokrývaly 16,7 % částky ve výši 1,8 milionu EUR týkající se smlouvy o subdodávkách uzavřené mezi společnostmi […] a Karjaportti. Doba platnosti záruky společnosti Finnvera činila 8 měsíců. Na zbývající část smlouvy o subdodávkách se vztahovaly záruky od […] a […] (825 000 EUR resp. 675 000 EUR), které účtovaly poplatek za poskytnutí záruky ve výši 1,75 %. Společnost Finnvera se na poskytnutí těchto záruk nepodílela, tj. s ohledem na tyto záruky nebyly poskytnuty žádné protizáruky. Platnost protizáruky společnosti Finnvera skončila dne 30. června 2007, aniž by byla tato protizáruka uplatněna. Na základě této záruky proto společnosti Finnvera nevznikly žádné platební povinnosti.
3.2.4. Úvěr poskytnutý dne 6. července 2007 (opatření č. 16)
(64)
Dne 6. července 2007 poskytla společnost Finnvera úvěr ve výši 250 000 EUR s úrokovou sazbou šestiměsíční EURIBOR + 2,5 % ročně. Úvěr byl poskytnut na šest měsíců a měl být splacen do dne 15. ledna 2008. Dosud byla splacena pouze část tohoto úvěru (nesplacená částka ke dni 23. listopadu 2011: […]).
(65)
Soukromí věřitelé, […] a […], poskytli současně úvěry ve výši 800 000 EUR resp. 650 000 EUR, rovněž s šestiměsíční dobou trvání. Úrokovou sazbou u těchto úvěrů byl měsíční EURIBOR plus 2 %. Splácení těchto úvěrů je rovněž opožděno (nesplacené částky ke dni 23. listopadu 2011: […] EUR a […] EUR).
(66)
U těchto dvou úvěrů a u úvěru poskytnutého společností Finnvera poskytla společnost Karjaportti toto zajištění: obchodní hypotéku se zapsanou hodnotou ve výši 1 850 067 EUR; akcie ve společnosti […] a bankovní účet. Tato zajištění byla mezi společnosti Finnvera, […] a […] rozdělena podle jejich rizika ve vztahu k těmto úvěrům. Ve skutečnosti měli tito tři věřitelé stejné pořadí a zajištění si rozdělili podle svých procentních podílů (Finnvera: [0-30] %; [první soukromý věřitel]: [10-50] %; [druhý soukromý věřitel]: [10-50] %).
3.2.5. Záruka poskytnutá dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17)
(67)
Dne 9. ledna 2008 udělila společnost Finnvera společnosti […] protizáruku ve výši 280 000 EUR s poplatkem za poskytnutí záruky ve výši 2,5 % ročně, který hradí společnost Karjaportti. Protizáruka pokrývala 80 % záruky ve výši 350 000 EUR, kterou společnosti Karjaportti poskytla dne 11. ledna 2008 společnost […] v souvislosti se smlouvou o subdodávkách uzavřenou mezi […] a […]. Společnost […] účtovala poplatek za poskytnutí záruky ve výši [0-3] %. Společnost Finnvera měla přístup k zajištění ve formě držby akcií ve společnosti […] společností Karjaportti. Podle odhadu společnosti Finnvera ze dne 8. ledna 2008 měly v době udělení protizáruky tyto akcie pro společnost Finnvera hodnotu ve výši […] EUR. Platnost protizáruky skončila dne 28. února 2011 a na základě této záruky se neuskutečnily žádné platby.
4. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(68)
Jak je popsáno v 2., 3. a 6. bodě odůvodnění, Komise se dne 8. dubna 2009 rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení (dále jen „první rozhodnutí o zahájení řízení“). Toto formální vyšetřovací řízení bylo dne 15. prosince 2009 rozšířeno na několik dodatečných opatření (dále jen „druhé rozhodnutí o zahájení řízení“).
4.1. Opatření, která provedlo město Mikkeli
4.1.1. Záruka poskytnutá dne 12. června 2000 (opatření č. 1)
(69)
V prvním rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti, zda je dotyčné opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Za prvé, podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (31) (dále jen „sdělení o zárukách z roku 2000“), které platilo v době provedení opatření, může opatření představovat státní podporu, jelikož záruka pokrývala dotyčný úvěr v plné výši. Tento závěr by nezměnilo ani sdělení o zárukách z roku 2008, které platí v současnosti (32). Poskytnutí záruky bez poplatku, tj. ve skutečnosti převzetí finančního rizika bez jakéhokoli protiplnění, nelze popsat jako chování tržního subjektu.
(70)
Co se týká slučitelnosti, Komise měla pochybnosti, že by záruka mohla být způsobilá pro výjimku podle čl. 107 odst. 3 SFEU; podle předběžného posouzení se zdálo, že nejsou splněny podmínky pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (33) (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999“).
4.1.2. Postoupení pozemku (opatření č. 2)
(71)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda se prodej uskutečnil v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, jelikož nebyly splněny požadavky stanovené ve sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (34). Usuzovalo se, že nebyla zaplacena tržní cena, jelikož pozemky byly společnosti Karjaportti postoupeny bezúplatně. Společnost Karjaportti nemusela mimoto uhradit náklady na přípravu pozemku.
4.1.3. Odkoupení pozemků (opatření č. 3)
(72)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda podmínky prodeje vyhovovaly zásadě investora v tržním hospodářství, jelikož Finsko neposkytlo žádné důkazy, že se odkoupení pozemků uskutečnilo za tržních podmínek, jako je ocenění nemovitostí nezávislým odborníkem.
4.1.4. Záruka poskytnutá dne 8. března 2004 (opatření č. 4)
(73)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti, zda je dotyčné opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Za prvé, podle sdělení o zárukách z roku 2000, které bylo v té době v platnosti, může opatření představovat státní podporu, jelikož záruka pokrývala dotyčný úvěr v plné výši. Tento závěr nemění ani sdělení o zárukách z roku 2008, které platí v současnosti. Poskytnutí záruky bez poplatku, tj. ve skutečnosti převzetí finančního rizika bez jakéhokoli protiplnění, nelze mimoto popsat jako chování tržního subjektu, zejména v situaci, kdy společnost již měla potíže.
(74)
Co se týká slučitelnosti opatření, Komisi nebyly poskytnuty dostatečné informace, které by jí umožnily určit, zda byly splněny požadavky stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
4.1.5. Záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(75)
Komise měla podobné pochybnosti jako v případě záruky poskytnuté dne 8. března 2004.
4.1.6. Dohoda o restrukturalizaci pod soudním dohledem (opatření č. 6)
(76)
V prvním rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti, zda jsou opatření přijatá během restrukturalizace v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství.
(77)
Za prvé, město Mikkeli souhlasilo se snížením úrokových sazeb u zajištěných pohledávek s tím, že účtované úrokové sazby byly mnohem nižší než referenční sazba pro Finsko platná v té době. Jelikož se referenční sazba považuje za tržní sazbu u zdravých podniků a jelikož společnost Karjaportti byla v té době podnikem v obtížích, nepovažuje Komise za pravděpodobné, že by soukromý věřitel poskytl úvěry s tak nízkou úrokovou sazbou.
(78)
Co se týká slučitelnosti opatření, Komise měla v době zahájení řízení pouze omezené poznatky o restrukturalizačních opatřeních, která společnost Karjaportti přijala od roku 2004. Usuzovalo se, že probíhající restrukturalizace nebyla úspěšná, jelikož daňové úřady podaly v prosinci 2008 návrh na vyhlášení úpadkového řízení proti společnosti Karjaportti. Komise měla tudíž pochybnosti, zda lze prostřednictvím přijatých restrukturalizačních opatření dosáhnout dlouhodobé životaschopnosti podniku. Co se týká ostatních kritérií pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (35), bez oznámení a plánu restrukturalizace nemohla Komise posoudit, zda byly splněny ostatní požadavky pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
4.1.7. Odkoupení akcií od společnosti Karjaportti (opatření č. 7)
(79)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti, zda je dotyčné opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, jelikož Finsko nepředložilo žádné důkazy, že se odkup akcií uskutečnil za tržních podmínek.
4.1.8. Přeměna nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8)
(80)
Co se týká přeměny nezaplacených úroků na úvěry, město Mikkeli souhlasilo s účtováním velmi nízké úrokové sazby u tohoto úvěru. Soukromí věřitelé, kteří rovněž přeměnili nezaplacené úroky na úvěry, ve skutečnosti sjednali vyšší úrokové sazby, což vedlo Komisi k otázce, zda může být takovýto přístup v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
4.1.9. Odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 (opatření č. 9 a opatření č. 10)
(81)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že pokud by odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 znamenal rovněž zánik právní povinnosti, mohl odpis poskytnout společnosti Karjaportti výhodu. Podle názoru Komise bylo sporné, zda by soukromý investor v tržním hospodářství jednal stejně.
4.1.10. Neprovedení záruky, která se plánovala v roce 2009 (opatření č. 11)
(82)
V prvním rozhodnutí o zahájení řízení Komise pochybovala, že město Mikkeli jednalo při poskytnutí záruky jako soukromý investor v tržním hospodářství, a předběžně usuzovala, že záruka představuje státní podporu. Co se týká slučitelnosti, Komise měla pochybnosti, zda je záruka v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, jelikož se zdálo, že není dodržena zásada „jednou a dost“. Poplatek za poskytnutí záruky a úroková sazba u úvěru byly mimoto příliš nízké, než aby splňovaly bod 25 písm. a) pokynů, a záruka nebyla v souladu s bodem 25 písm. c) pokynů, jelikož nebyla omezena na šest měsíců.
4.1.11. Úprava splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12)
(83)
V prvním rozhodnutí o zahájení řízení Komise pochybovala, že město Mikkeli jednalo jako soukromý věřitel v tržním hospodářství, když souhlasilo s úpravou splátkového kalendáře, a měla předběžně za to, že opatření představuje státní podporu. Co se týká slučitelnosti, Komise měla pochybnosti, zda je úprava splátkového kalendáře v souladu se zásadou pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, jelikož se zdálo, že nebyla dodržena zásada „jednou a dost“. Mimoto se zdálo, že úprava splátkového kalendáře nesplňuje požadavky vztahující se na podporu na záchranu. Úprava splátkového kalendáře nebyla omezena na šest měsíců, a nebyla tudíž v souladu s bodem 25 písm. c) pokynů.
4.2. Opatření provedená společností Finnvera (opatření č. 13-17)
(84)
Ve druhém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že opatření byla provedena ze státních prostředků a že je lze přičíst státu, jelikož společnost Finnvera je zcela ve vlastnictví Finska. Co se týká úvěrů, Komise měla pochybnosti, zda účtovaná úroková sazba překročila příslušné referenční sazby. Komise neměla mimoto dostatek informací, aby mohla posoudit, zda byla opatření provedena společně se soukromými investory a za stejných podmínek. Co se týká záruk, Komise měla pochybnosti, zda byly uděleny na základě stávajících režimů, jelikož záruky poskytnuté velkému podniku v obtížích do těchto režimů nespadají. Pokud byla opatření provedena mimo existující režim podpory, Komise pochybovala, že by byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
5. PŘIPOMÍNKY FINSKA
5.1. Opatření, která provedlo město Mikkeli
5.1.1. Záruka poskytnutá dne 12. června 2000 (opatření č. 1)
(85)
Finsko tvrdí, že by se záruka neměla považovat za státní podporu, jelikož společnost Karjaportti by pravděpodobně byla schopna získat takovouto záruku na soukromých kapitálových trzích. Finsko poukazuje na skutečnost, že banka Tapiola poskytla úvěr, který byl zajištěn dotyčnou zárukou, jako součást celkového financování ve výši 25 milionů EUR určeného na investice do výrobního závodu Tikkala. K financování přispěly i další strany. Státní podpora pro investici spočívala v postoupení pozemku a uhrazení nákladů na jeho přípravu ze strany města Mikkeli (viz 89. a 90. bod odůvodnění), úvěrech a zárukách poskytnutých společností Finnvera a rovněž přímých grantech poskytnutých Ministerstvem obchodu a průmyslu.
(86)
Finsko mimoto tvrdí, že město Mikkeli jednalo se všemi společnostmi, které požádaly o záruku, stejně.
(87)
Pokud by se opatření považovalo za státní podporu, zastávalo Finsko názor, že by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem, jelikož byla poskytnuta v souladu s pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (36) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“). Velké podniky byly způsobilé pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, pokud nepřekročily 24 % způsobilých čistých nákladů. Tyto podmínky byly splněny. Finsko zejména předložilo výpočet, podle něhož byl hrubý grantový ekvivalent nižší než 24 % i s přihlédnutím k veškeré státní podpoře na investici.
5.1.2. Postoupení pozemku (opatření č. 2)
(88)
Finsko uvedlo, že současná účetní hodnota pozemku není vhodným ukazatelem pro určení hodnoty pozemku v době převodu. Město Mikkeli odhaduje tržní hodnotu pozemku v době postoupení na 300 000 EUR. Podle Finska činily náklady na přípravu pozemku 2 miliony FIM (336 376 EUR).
(89)
Finsko se domnívá, že převod pozemku a uhrazení nákladů na jeho přípravu jsou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 (viz 87. bod odůvodnění).
5.1.3. Odkoupení pozemků (opatření č. 3)
(90)
Podle Finska souviselo odkoupení pozemků v roce 2002 s projektem výstavby výrobního závodu v Tikkale, pro nějž společnost Karjaportti potřebovala finanční prostředky. Finsko uvedlo, že nemovitosti byly odkoupeny za tržní cenu. Ocenění přihlédlo ke skutečnosti, že nemovitosti byly pořízeny za účelem jejich přeměny převážně k využití pro obytné účely prostřednictvím změny územních plánů, přičemž část plochy se bude nadále využívat k obchodním účelům. Na nemovitosti se mimoto vztahovala zástavní práva poskytnutá soukromým věřitelům a celková hodnota zástavního práva jen k jedné ze šesti nemovitostí činila přibližně 9,6 milionu EUR, což potvrzuje, že hodnota nemovitostí byla vyšší než kupní cena. Město Mikkeli tudíž dodrželo zásadu investora v tržním hospodářství a odkoupení nezahrnovalo státní podporu.
5.1.4. Záruka poskytnutá dne 8. března 2004 (opatření č. 4)
(91)
Finsko uvádí, že úvěr se zárukou byl poskytnut za účelem nahrazení staré půjčky na důchody, která byla poskytnuta v roce 1992. V té době poskytlo město Mikkeli společně se společností Finnvera a […] záruku za půjčku na důchody. Jako protizáruku získalo město Mikkeli zástavní právo s hodnotou 7,5 milionu FIM (1 261 409 EUR) vztahující se na nemovitost společnosti Karjaportti. Při vydání záruky dne 8. března 2004 si město Mikkeli tuto protizáruku ponechalo.
(92)
Finsko uvádí, že původní záruka byla poskytnuta před přistoupením Finska k EU. Když město Mikkeli poskytlo dne 8. března 2004 novou záruku, nejednalo se o novou podporu, jelikož původní záruka byla přeměněna na novou záruku, přičemž zůstaly zachovány dostatečné protizáruky. V té době poskytli rovněž ostatní ručitelé u původní půjčky na důchody z roku 1992 společnosti Karjaportti úvěry.
(93)
Finsko popírá, že by společnost Karjaportti byla na jaře 2004 podnikem v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999. Podle Finska byly tržní prognózy v prvním pololetí roku 2004 uspokojivé a společnost Karjaportti plánovala v roce 2004 zisk ve výši 3 miliony EUR. Společnosti Karjaportti se mimoto na jaře a v létě 2004 podařilo získat od soukromých věřitelů úvěry s poměrně nízkými úrokovými sazbami. V prosinci 2004 se společnost Karjaportti považovala za životaschopný podnik, když její věřitelé schválili restrukturalizaci navzdory dlouhodobým finančním potížím. V opačném případě by společnost Karjaportti vyhlásila úpadek.
5.1.5. Záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(94)
Finsko považuje záruku za pokračování financování, které v roce 2000 poskytlo město Mikkeli na investici do výrobního závodu Tikkala. Záruka byla poskytnuta s cílem dokončit původní investiční projekt zahájený v roce 2000. V době poskytnutí záruky nebyla společnost Karjaportti podnikem v nesnázích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999, jak již bylo uvedeno u záruky poskytnuté v březnu 2004 (viz 93. bod odůvodnění).
(95)
Podle Finska by se v případě, že by záruka zahrnovala státní podporu, jednalo o slučitelnou podporu, jelikož byla v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998. Velké podniky byly způsobilé pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, pokud nepřekročily 24 % způsobilých čistých nákladů. Tyto podmínky byly splněny, jelikož prvek podpory v záruce činil pouze 57 835 EUR, zatímco celkové investice společnosti Karjaportti v Tikkale dosáhly výše […] EUR.
5.1.6. Restrukturalizace pod soudním dohledem (opatření č. 6)
(96)
Finsko uvedlo, že všechna přijatá opatření souvisela se zahájením restrukturalizace pod soudním dohledem. V souladu s judikaturou Soudního dvora neodůvodňuje použití právních předpisů o úpadkovém řízení nebo insolvenčním řízení pod soudním dohledem samo o sobě to, aby se tyto právní předpisy považovaly za státní podporu (37).
(97)
Za druhé, během restrukturalizace nebyly poskytnuty žádné nové úvěry, nýbrž byl upraven splátkový kalendář u dluhů, které vznikly před restrukturalizací, a to v souladu s vnitrostátními právními předpisy o restrukturalizaci podniků, přičemž se s věřiteli zacházelo stejně. Kromě pohledávek města Mikkeli byly během tohoto řízení restrukturalizovány rovněž pohledávky soukromých subjektů. Věřitelé společnosti Karjaportti byli rozděleni do několika skupin. Pohledávky každé skupiny věřitelů podléhaly vzájemně rovným a obdobným podmínkám. Finsko podotýká, že to platí zejména s ohledem na zajištěné pohledávky města Mikkeli. Zdá se tudíž, že město Mikkeli jednalo jako soukromý investor v tržním hospodářství, když souhlasilo s restrukturalizací pod soudním dohledem.
(98)
Finsko rovněž uvedlo, že město Mikkeli považovalo za ziskovější upravit splátkový kalendář než umožnit, aby společnost Karjaportti vyhlásila úpadek a byla trvale uzavřena, což je prokázáno rovněž v likvidační rozvaze připojené k programu restrukturalizace.
(99)
Co se týká slučitelnosti opatření podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999, Finsko tvrdí, že by se společnost, která prochází restrukturalizací, měla obecně považovat za podnik v nesnázích ve smyslu pokynů. Poté opakuje, že restrukturalizace nezahrnovala státní podporu a že město Mikkeli neprovedlo během restrukturalizace žádná opatření podpory.
(100)
Finsko posléze předložilo tvrzení týkající se jednotlivých provedených opatření: Co se týká uplatnění záruky města Mikkeli za úvěr poskytnutý v roce 2000, Finsko uvedlo, že město Mikkeli neposkytlo společnosti Karjaportti žádné nové úvěry, nýbrž na žádost banky Tapiola pouze nastoupilo na počátku restrukturalizace pod soudním dohledem na místo věřitele, což je běžné opatření v rámci takovéto restrukturalizace. Co se týká podmínek splácení úvěru, Finsko podotýká, že tyto podmínky byly stanoveny v programu restrukturalizace a že byly pro všechny věřitele v dané skupině věřitelů stejné.
(101)
Pokud jde o nezaplacené poplatky, Finsko objasnilo, že pohledávky vznikly vůči oddělení správy majetku, oddělení vodního hospodářství a oddělení nakládání s odpady v rámci městského úřadu. Pohledávky spočívají v nezaplacených poplatcích, které vznikly před zahájením restrukturalizace pod soudním dohledem. Město Mikkeli neposkytlo za tyto dlužné částky žádné záruky, jelikož se jednalo o pohledávky splatné městu. Při zahájení restrukturalizace pod soudním dohledem proto byly v programu restrukturalizace uvedeny jako jedna částka.
5.1.7. Odkoupení akcií od společnosti Karjaportti (opatření č. 7)
(102)
Finsko uvedlo, že akcie realitní společnosti Kiinteistö Oy Suksimäki byly od společnosti Karjaportti odkoupeny za tržní cenu. Finsko předložilo nezávislé prohlášení odhadce, podle něhož hodnota akcií činila na základě převládající výše nájemného přibližně 1 milion EUR. Tato hodnota byla upravena s ohledem na aktuální výši nájemného, a akcie byly proto odkoupeny za cenu 860 000 EUR. Tato majetková transakce tudíž nezahrnovala prvek podpory.
5.1.8. Přeměna nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8)
(103)
Co se týká přeměny nezaplacených úroků na úvěr, Finsko za prvé tvrdí, že neplacení úroků je obvyklým opatřením v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem. Přeměna těchto nezaplacených úroků na úvěry, které budou mít lepší pořadí než ostatní úvěry, se předpokládá ve finských právních předpisech. Finsko se mimoto domnívá, že přeměna nezaplacených úroků na úvěr byla provedena v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, jelikož soukromí věřitelé přeměnili nezaplacené úroky na úvěry společně s městem Mikkeli.
5.1.9. Odpisy dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 (opatření č. 9 a opatření č. 10)
(104)
Finsko potvrdilo, že vykazování dluhů jako ztráty je pouhou účetní operací na straně věřitele, která se provádí v souladu se zásadou obezřetnosti a příslušnými ustanoveními zákona o účetnictví č. 1336/1997. Finsko tvrdí, že odpis dluhů neovlivňuje právní vztah mezi věřitelem a dlužníkem, tj. dluhy nejsou prominuty. Město Mikkeli potvrdilo, že neprominulo dluhy vykazované jako ztráty a že nadále usiluje o jejich splacení. Dluh je součástí zajištěné pohledávky v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem.
5.1.10. Neprovedení záruky, která se plánovala v roce 2009 (opatření č. 11)
(105)
Před zpětvzetím oznámení o záruce v březnu 2010 Finsko uvedlo, že záruka je slučitelná podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Vzhledem k zpětvzetí oznámení nejsou argumenty Finska představeny podrobněji.
5.1.11. Úprava splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12)
(106)
Finsko uvedlo, že úprava splátkového kalendáře představuje opatření, které je neodmyslitelně spojeno s restrukturalizací pod soudním dohledem a nezahrnuje státní podporu. Podle Finska se věřitelé společnosti Karjaportti vzájemně dohodli, že úprava splátkového kalendáře je přiměřenou alternativou v zájmu ochrany jejich pohledávek. Finsko Komisi informovalo, že k oznámené úpravě splátkového kalendáře nikdy nedošlo, jelikož správní soud v Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) úpravu splátkového kalendáře zastavil. Finsko objasnilo, že dluhy společnosti Karjaportti byly přesto restrukturalizovány, a to na základě řady návrhů společnosti Karjaportti v období 2009-2011, které město Mikkeli přijalo. Finsko uvádí, že tato následná úprava splátkového kalendáře je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, jelikož město Mikkeli a všichni ostatní věřitelé provedli úpravu splátkového kalendáře za stejných podmínek.
5.2. Opatření provedená společností Finnvera
5.2.1. Záruka poskytnutá dne 17. března 2004 (opatření č. 13)
(107)
Finsko se domnívá, že záruka byla poskytnuta v souladu se sdělením o zárukách z roku 2000. Záruka každopádně nezahrnovala státní podporu. Za prvé se nezvýšilo riziko společnosti Finnvera, jelikož záruka nahradila záruku, kterou společnost Finnvera poskytla na půjčku na důchody již dříve (v roce 1992). Tato půjčka byla v roce 2004 nahrazena novou půjčkou na důchody, pro niž společnost Finnvera poskytla dotyčnou záruku. Současně poskytli společnosti Karjaportti úvěry dva soukromí věřitelé, aby bylo možné financovat odklad plateb z roku 2004. Na záruku se mimoto vztahoval vysoký poplatek a prvek podpory obsažený v záruce byl nižší než strop podpory de minimis. Výhledy společnosti Karjaportti byly v době poskytnutí záruky dobré.
5.2.2. Úvěr poskytnutý dne 12. ledna 2006 (opatření č. 14)
(108)
Finsko se domnívá, že úvěr poskytnutý v roce 2006 nezahrnuje státní podporu, jelikož společnost Finnvera jednala jako soukromý věřitel v tržním hospodářství, když v souladu s programem restrukturalizace přeměnila nezaplacené úroky na nový úvěr. Rovněž soukromí věřitelé přeměnili nezaplacené úroky na nové úvěry krátce před tím, než tak učinila společnost Finnvera, a to za obdobných podmínek.
5.2.3. Záruka poskytnutá dne 14. září 2006 (opatření č. 15)
(109)
Finsko se domnívá, že záruka byla udělena v souladu se sdělením o zárukách z roku 2000. Záruka každopádně nezahrnuje státní podporu, jelikož pokrývá pouze 16,7 % částky ve výši 1,8 milionu EUR, a zbývající částku pokryli soukromí věřitelé formou záruk.
5.2.4. Úvěr poskytnutý dne 6. července 2007 (opatření č. 16)
(110)
Finsko se domnívá, že úvěr poskytnutý v roce 2007 nezahrnoval státní podporu, jelikož společnost Finnvera jednala společně se dvěma soukromými věřiteli, kteří ve stejné době poskytli nové úvěry za obdobných podmínek. Úvěr byl mimoto zajištěn hodnotnými zástavními právy k nemovitostem a obchodními hypotékami.
5.2.5. Záruka poskytnutá dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17)
(111)
Finsko se domnívá, že protizáruka byla poskytnuta v souladu se sdělením o zárukách z roku 2000. Protizáruka každopádně nezahrnuje státní podporu, jelikož druhou zúčastněnou stranou byl soukromý věřitel a poplatek za poskytnutí záruky, který uložila společnost Finnvera, byl podstatně vyšší než poplatek za poskytnutí záruky, který stanovil soukromý věřitel.
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(112)
Zúčastněná strana se vyjádřila pouze k opatřením č. 1, č. 2, č. 3, č. 5, č. 7, č. 9 a č. 10.
6.1.1. Záruka poskytnutá dne 12. června 2000 (opatření č. 1)
(113)
Zúčastněná strana uvedla, že záruka byla poskytnuta k zajištění úvěru ve výši 25 milionů FIM určeného na investici do nového výrobního závodu.
6.1.2. Postoupení pozemku (opatření č. 2)
(114)
Zúčastněná strana uvedla, že pozemek byl přidělen společnosti Karjaportti a město Mikkeli se zavázalo zajistit inženýrské sítě a další potřebné technické práce, přičemž celkové náklady činily 2,5 milionu FIM. Společnost Karjaportti zaplatila za pozemek částku ve výši 1,2 milionu FIM. V účetních knihách společnosti Karjaportti je pozemek oceněn na 403 000 EUR a zúčastněná strana se dotázala, zda mohlo přidělení pozemku představovat státní podporu.
6.1.3. Odkoupení pozemků (opatření č. 3)
(115)
Zúčastněná strana tvrdí, že město Mikkeli odkoupilo v Mikkeli šest opuštěných továrních budov a zaplatilo za ně celkem 6,7 milionu EUR. Investor jednající v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství by neodkoupil majetek společnosti ve vážných finančních potížích za takovouto cenu.
6.1.4. Záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(116)
Zúčastněná strana uvedla, že společnost Karjaportti měla v době poskytnutí záruky vážné potíže. Společnost měla velké dluhy vůči městu Mikkeli a skupině společností ve vlastnictví města Mikkeli.
6.1.5. Odkoupení akcií od společnosti Karjaportti (opatření č. 7)
(117)
Zúčastněná strana tvrdí, že cena zaplacená za akcie v realitní společnosti byla vyšší než účetní hodnota těchto akcií.
6.1.6. Odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 (opatření č. 9 a opatření č. 10)
(118)
Zúčastněná strana předložila kopii záznamu ze zasedání rady města Mikkeli ze dne 5. února 2007, na němž bylo rozhodnuto o odpisu dluhů v účetních výkazech za rok 2006. Zúčastněná strana mimoto uvedla, že bylo přinejmenším neobvyklé, že město Mikkeli odepsalo ve svých účetních výkazech za rok 2008 miliony eur dluhu společnosti Karjaportti, a zejména se ptá, proč bylo město Mikkeli současně ochotno poskytnout společnosti Karjaportti další záruky.
7. POSOUZENÍ
(119)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(120)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní, a musí být tudíž splněny současně, aby se opatření považovalo za státní podporu.
(121)
Zatímco čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví obecný zákaz státních podpor v Unii, v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou uvedeny výjimky z obecného pravidla, že takováto podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, jak se uvádí v čl. 107 odst. 1 SFEU.
(122)
V následujících oddílech posoudí Komise existenci podpory zvlášť u každého z popsaných opatření. Pokud opatření zahrnuje státní podporu, posoudí Komise její slučitelnost. Komise rozlišuje mezi opatřeními, která byla zrušena, opatřeními, která provedlo město Mikkeli, a opatřeními provedenými společností Finnvera. Nejprve je posouzeno, ke kterému okamžiku lze společnost Karjaportti považovat za podnik v obtížích.
7.1. Podnik v obtížích
(123)
Pro existenci státní podpory i slučitelnost dotyčných opatření je důležité, zda byl příjemce v době provedení opatření podnikem v obtížích. Otázku, zda lze společnost Karjaportti považovat za podnik v obtížích, je nutno posoudit podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999, a to až do dne 9. října 2004, což je datum, kdy tyto pokyny přestaly platit (38). Ode dne 10. října 2004 jsou použitelné pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (39).
(124)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 lze společnost považovat za podnik v nesnázích, pokud splňuje tzv. tvrdá kritéria stanovená v bodě 5 těchto pokynů, tj. v případě, že zmizela více než polovina upsaného kapitálu nebo pokud společnost může být předmětem kolektivního úpadkového řízení podle vnitrostátního práva. Nejsou-li tvrdá kritéria splněna, může přesto společnost vykazovat „obvyklé znaky podniku v nesnázích“ podle bodu 6 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999, jako jsou zvyšující se ztráty, snižující se obrat, rostoucí množství zásob, nadbytečná kapacita, snižující se peněžní tok, rostoucí dluh, rostoucí úrokové platby a klesající nebo nulová čistá hodnota aktiv (tzv. měkká kritéria). Pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 obsahují podobná tvrdá a měkká kritéria v bodech 10 a 11.
(125)
V tomto kontextu Komise podotýká, že v roce 2000 společnost Karjaportti nepřišla o svůj kapitál, ani nevykazovala „obvyklé znaky“ podniku v nesnázích. Ve skutečnosti se zdá, že společnost Karjaportti byla zdravým podnikem, který v období mezi rokem 2000 a 2002 vykazoval vysoký obrat, kladný hospodářský výsledek, stabilní akciový kapitál a rezervy na poměrně vysoké úrovni (viz rovněž tabulka I).
(126)
V následujících letech vypadala situace neutěšeněji. Obrat se snižoval a ztráty se od roku 2003 do roku 2004 významně zvýšily. Dluh narůstal a již počátkem roku 2004 začal příjemce dluhy restrukturalizovat a musel věřitele požádat o odklad plateb (40). Rovněž se zdá, že společnost Karjaportti měla určité nadbytečné kapacity. Mimoto je třeba vzít v úvahu, že již v roce 2004 nebyly ztráty společnosti Karjaportti pokryty rezervním fondem (viz tabulka I).
(127)
Podle účetních výkazů společnosti Karjaportti akciový kapitál společnosti v roce 2004 téměř zmizel, jelikož se v porovnání s rokem 2003 dramaticky snížil na méně než desetinu své hodnoty. Od té doby společnost vykazovala zápornou hodnotu majetku, jež se v posledních letech zvyšovala. Společnost Karjaportti byla od roku 2003 ztrátová s výjimkou roku 2006. Zisk, jehož bylo dosaženo v roce 2006, nelze považovat za známku zotavování společnosti, jelikož nevyplýval z její hlavní činnosti. Provozní zisk společnosti Karjaportti byl i nadále záporný stejně jako v předchozích a následujících letech. Zisk v roce 2006 nepostačoval k vyrovnání výše schodku, který se nahromadil v minulých účetních obdobích, ani k vyrovnání záporné hodnoty majetku. Celková finanční situace společnosti Karjaportti byla i nadále značně nepříznivá. V roce 2008 navrhly daňové úřady dvakrát vyhlášení úpadkového řízení vůči společnosti Karjaportti.
(128)
Na základě skutečností uvedených v 125.-127. bodě odůvodnění lze vyvodit závěr, že se společnost Karjaportti považuje od počátku roku 2004 za podnik v potížích podle bodu 5 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 resp. bodu 11 pokynů k podpoře na záchranu z roku 2004. Rovněž v roce 2008, kdy byla společnost Karjaportti předmětem úpadkového řízení, se považuje za podnik v obtížích podle bodu 10 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
7.2. Zrušená opatření
7.2.1. Neprovedená záruka, která se plánovala v roce 2009 (opatření č. 11)
(129)
V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení oznámení vzít zpět v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje státní podporu. V tomto případě Komise rozhodne o ukončení řízení z toho důvodu, že je bezpředmětné.
(130)
Jelikož se rozhodnutí zastupitelstva města Mikkeli o poskytnutí záruky společnosti Karjaportti nestalo pravomocným a městská rada v únoru 2010 rozhodla, že záruka nebude poskytnuta, Finsko vzalo oznámení o záruce v březnu 2010 zpět. Co se týká této záruky, šetření je tudíž bezpředmětné.
7.3. Opatření, která provedlo město Mikkeli
7.3.1. Záruka poskytnutá dne 12. června 2000 (opatření č. 1) a postoupení pozemku (opatření č. 2)
(131)
Záruka (opatření č. 1): Jak je popsáno v (14).-(16). bodě odůvodnění, město Mikkeli poskytlo záruku v červnu 2000 a v prosinci 2004 uskutečnilo platby na základě této záruky. Poté, co se město Mikkeli stalo věřitelem společnosti Karjaportti, podmínky úvěru se v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem změnily (podrobnosti viz 34.-39. bod odůvodnění).
(132)
Proto je třeba rozlišovat několik kroků. Zatímco podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy je dána záruka, případné platby státu podle podmínek záruky se nepovažují za poskytnutí státní podpory (42). Na druhou stranu by změna podmínek úvěru poté, co se stát, který je ručitelem, stal věřitelem, mohla znamenat státní podporu. Níže je přezkoumáno, zda záruka udělená v červnu 2000 představuje státní podporu. Otázka, zda by změny podmínek úvěru mohly představovat státní podporu, je posouzena jako součást opatření č. 6 (viz 188.-195. bod odůvodnění).
(133)
Záruku poskytlo město Mikkeli, a proto zahrnuje státní prostředky a lze ji přičíst státu.
(134)
Aby opatření zahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí poskytovat výhodu, kterou by podnik za běžných tržních podmínek nezískal. Za účelem tohoto posouzení použije Komise sdělení o zárukách z roku 2000. V době provedení opatření platilo sdělení o zárukách z roku 2000. Jak však jednoznačně uvádí judikatura Soudního dvora, „otázka, zda je podpora státní podporou ve smyslu Smlouvy, musí být vyřešena na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat v okamžiku přijetí rozhodnutí Komise“ (43). V případě dotyčného posouzení proto Komise použije sdělení o zárukách z roku 2008.
(135)
Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008 lze existenci státní podpory vyloučit, jsou-li splněny čtyři kumulativní požadavky: „a) dlužník nemá finanční potíže […], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit, […] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku […], d) za záruku se platí běžná tržní cena […]“.
(136)
V daném případě neměl dlužník v době poskytnutí záruky finanční potíže (viz 123.-128. bod odůvodnění). Posuzovaná záruka však pokrývá úvěr v plné výši.
(137)
Záruka byla mimoto udělena bez jakéhokoli poplatku, ačkoli se orgán, který záruku poskytl, sám domníval, že znamenala velké riziko (44). Zatímco Finsko tvrdí, že společnost Karjaportti mohla získat podobnou záruku na trhu, Komise zastává názor, že nulovou záruční prémii nelze považovat za prémii, která se blíží tržní prémii platné v době poskytnutí záruky. Záruka pokrývala dotyčný úvěr v plné výši, tj. orgán, který záruku poskytl, nesl sám riziko nesplacení příjemcem, a záruka byla udělena jako absolutní záruka, tj. ručitel odpovídal za jistinu, jako by se jednalo o jeho vlastní dluh, a věřitel mohl ručitele požádat o splacení jistiny, jakmile se stala splatnou.
(138)
V daném případě se proto Komise v rozporu s názorem Finska domnívá, že nelze mít za to, že opatření neobsahuje žádnou podporu.
(139)
Tvrzení Finska, že opatření bylo provedeno spolu s ostatními stranami, lze zamítnout, jelikož podle informací, které předložilo Finsko, byly ostatní strany, jež se podílely na investici, rovněž ve vlastnictví státu. Usuzuje se proto, že opatření poskytlo společnosti Karjaportti výhodu.
(140)
Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být specifické nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Posuzované opatření bylo provedeno ve prospěch Karjaportti, jedné konkrétní společnosti. Komise se proto domnívá, že přijaté opatření představuje pro příjemce selektivní výhodu.
(141)
Komise musí rovněž posoudit, zda opatření, které přijalo město Mikkeli ve prospěch společnosti Karjaportti, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy tím, že tuto společnost zvýhodnilo oproti (potenciálním) soutěžitelům, kteří státní podporu neobdrželi. Mezi členskými státy se obchoduje s masnými výrobky, což je oblast působnosti příjemce. Podle Finska vyváží společnost Karjaportti své výrobky především do Ruska, avšak rovněž do členských států. Komise se proto domnívá, že přijaté opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(142)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření představuje státní podporu.
(143)
Postoupení pozemku (opatření č. 2): Finsko nepopírá, že opatření mohlo představovat státní podporu. Příjemci byla jednoznačně poskytnuta výhoda, jelikož nemusel za postoupení pozemku nic platit. Město Mikkeli mimoto uhradilo příjemci náklady na přípravu pozemku. Komise se proto domnívá, že opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(144)
Opatření mimoto splňuje všechny ostatní požadavky vztahující se na existenci státní podpory. Jak je podrobně popsáno v 133., 140. a 141. bodě odůvodnění, rovněž postoupení pozemku zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu, je selektivní a narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(145)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření představuje státní podporu.
(146)
Finsko tvrdí, že záruka spolu s postoupením pozemku na výstavbu výrobního závodu v Tikkale je slučitelná jako regionální podpora. V době provedení opatření č. 1 a č. 2, tj. v roce 2000, platily pokyny k regionální podpoře z roku 1998 (45). Posuzovaná opatření nebyla provedena na základě režimu podpory, nýbrž jako jednotlivá platba podpory ad hoc. Jelikož byla opatření provedena v odvětví, na něž se vztahují pokyny k regionální podpoře z roku 1998, spadají v zásadě do oblasti působnosti těchto pokynů. V době provedení nebyl příjemce podnikem v obtížích, jak je popsáno v 123.-128. bodě odůvodnění, a nacházel se v oblasti Itä-Suomen, což je region způsobilý pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Komise proto posoudila projekt podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(147)
Podle oddílu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 může být regionální podpora slučitelná pouze tehdy, existuje-li rovnováha mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu. V této souvislosti Komise podotýká, že se předpokládalo, že dotyčný investiční projekt bude mít kladný dopad na regionální rozvoj. Tento projekt přispěl k dalšímu rozvoji hospodářské činnosti a k vytvoření nových a nepřímých pracovních míst. Jak je popsáno v 24. bodě odůvodnění, nový výrobní závod měl zvýšit počet pracovních míst v regionu ze 400 na 550-600.
(148)
V oddíle 4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou stanoveny podmínky pro poskytování slučitelné regionální podpory.
(149)
Za prvé, podle bodu 4.1 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je cílem regionální podpory zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí. Počáteční investice znamená podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny, nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně. Posuzovaná opatření byla použita k výstavbě nového výrobního závodu, což je počáteční investice ve smyslu bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(150)
Za druhé, intenzita podpory musí být nižší než strop regionální podpory ve výši 24 % (46). Za účelem výpočtu intenzity podpory je nutno určit hodnotu investice a prvek podpory obsažený v posuzovaných opatřeních.
(a)
Co se týká hodnoty investice, podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 mohou způsobilé náklady v této souvislosti zahrnovat náklady na pozemky, budovy a strojní zařízení. V případě koupě lze uvažovat pouze o nákladech na zakoupení těchto aktiv. Finsko vypočítalo způsobilé náklady podle těchto ustanovení a výsledná částka činila 25 935 928 EUR (viz 22. bod odůvodnění a tabulka III).
(b)
Co se týká prvku podpory, Finsko předložilo výpočet, jehož věrohodnost byla ověřena Komisí. U opatření č. 1, záruky poskytnuté městem Mikkeli, lze k vyčíslení prvku podpory použít sdělení o zárukách z roku 2000. K vyčíslení prvku podpory se předpokládají tři způsoby, přičemž jedním z nich je vypočítat jej „jinou objektivně opodstatněnou a obecně přijímanou metodou“ (bod 3.2 sdělení o zárukách z roku 2000). Finsko porovnalo tržní sazbu u srovnatelné záruky se záruční prémií skutečně účtovanou městem Mikkeli, což se jeví jako objektivně opodstatněná a obecně přijímaná metoda. V případě opatření č. 2 spočívá prvek podpory v hodnotě pozemku a v nákladech na jeho přípravu, což je rovněž přijatelné. Pokud jde o financování poskytnuté společností Finnvera a Ministerstvem obchodu a průmyslu, které není předmětem tohoto rozhodnutí, pokud by se mělo za to, že toto financování obsahuje státní podporu, bylo by nutno vzít v úvahu i tento prvek podpory. Finsko předložilo výpočet pro prvek podpory obsažený v úvěru společnosti Finnvera, který se považoval za věrohodný. U přímých grantů Ministerstva obchodu a průmyslu byla vzata v úvahu celá částka. S přihlédnutím k prvku podpory obsaženému v opatřeních, která provedlo město Mikkeli, společnost Finnvera a Ministerstvo obchodu a průmyslu, činí prvek podpory (vypočítaný jako hrubý grantový ekvivalent) 3 617 143 EUR (viz tabulka II).
(151)
Prvek podpory ve výši 3 617 143 EUR odpovídá intenzitě podpory 13,95 % celkových způsobilých nákladů ve výši 25 935 928 EUR. Intenzita podpory je tudíž nižší než 24 % prahová hodnota.
(152)
Za třetí, podle bodu 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 musí být podpora pro počáteční investice podmíněna udržením investice po dobu nejméně pěti let. Finsko potvrdilo, že dotyčná investice má být udržena po dobu nejméně pěti let.
(153)
Za čtvrté, podle bodu 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 musí příspěvek příjemce na financování investice činit alespoň 25 %. Finsko potvrdilo, že tomu tak je.
(154)
Za páté Komise podotýká, že v souladu s bodem 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 byla žádost o podporu podána před zahájením práce na projektu, byla dodržena pravidla o kumulaci podpor stanovená v bodě 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 a nebyl překročen strop regionální podpory.
(155)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 a 2 splňují podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře z roku 1998, a jsou proto slučitelná.
7.3.2. Odkoupení pozemků (opatření č. 3)
(156)
Zásada investora v tržním hospodářství se vztahuje rovněž na nákup pozemků či jiných aktiv státem. Tento nákup může zahrnovat státní podporu, pokud jej nelze považovat za běžnou obchodní transakci. I v případě, že orgán veřejné moci nakoupí zboží a služby za tržní ceny, může se přesto jednat o státní podporu, pokud se ukáže, že stát ve skutečnosti dotyčné pozemky nebo aktiva nepotřeboval (47).
(157)
Komise proto musí posoudit, zda lze odkoupení pozemků považovat za běžnou obchodní transakci. Za tímto účelem je nutno posoudit, zda cena, kterou zaplatilo město Mikkeli, odrážela hodnotu pořízených pozemků a stavby.
(158)
Podle zúčastněné strany by soukromý investor v tržním hospodářství nebyl ochoten zaplatit částku ve výši 6,7 milionu EUR za tovární budovy, jež za tuto cenu odkoupilo město Mikkeli.
(159)
Finsko poskytlo na druhou stranu Komisi údaje o hodnotě nemovitostí. Podle Finska držela v době odkoupení nemovitostí soukromá banka […] zástavní právo k jedné z prodaných nemovitostí v hodnotě 7,5 milionu EUR (48).
(160)
Finsko Komisi sdělilo, že ocenění pozemků není k dispozici. Komise se domnívá, že hodnota zástavního práva, které držela soukromá banka, může poskytovat údaj o hodnotě nemovitosti. Před přijetím zajištění banka dotyčnou nemovitost ocení, takže v případě, že dlužník není schopen dluh splácet, může být banka uspokojena uplatněním zástavního práva.
(161)
V případě dotyčných nemovitostí zaplatilo město Mikkeli kupní cenu ve výši 6 646 787 EUR, což je méně než zapsaná hodnota zástavního práva k jedné z nemovitostí, které před uzavřením prodeje držela soukromá strana. Kromě této nemovitosti bylo městu Mikkeli prodáno pět jiných pozemků a jedna stavba. Komise mimoto podotýká, že město Mikkeli odkoupilo pozemky za účelem přeměny těchto pozemků na obytnou oblast provedením změn v územních plánech; pozemky se nacházely blízko centra města a v atraktivní obytné oblasti.
(162)
Na základě výše uvedených skutečností jsou rozptýleny pochybnosti Komise ohledně ceny zaplacené za pozemky a stavby, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Usuzuje se, že město Mikkeli odkoupilo pozemky a stavbu za cenu, která odrážela jejich hodnotu, a že je splněno kritérium investora v tržním hospodářství. Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčné opatření nezahrnuje státní podporu.
7.3.3. Záruka poskytnutá dne 8. března 2004 (opatření č. 4) a záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(163)
Stejně jako u záruky poskytnuté v červnu 2000 je třeba rozlišovat několik kroků (poskytnutí záruky; platba na základě záruky; změna podmínek úvěru; viz 132. bod odůvodnění). Níže je proto přezkoumáno, zda záruky poskytnuté v březnu 2004 a v květnu 2004 představují státní podporu. Otázka, zda by změna podmínek úvěru mohla představovat státní podporu, je posouzena jako součást opatření č. 6 (viz 188.-195. bod odůvodnění).
(164)
Opatření č. 4: V rozporu s tvrzeními Finska uvedenými v (92). bodě odůvodnění se Komise domnívá, že přeměna existujících závazků na novou záruku může představovat státní podporu. V této souvislosti je nutno rozlišovat mezi existující podporou a novou podporou. Definice existující podpory zahrnuje jednotlivé podpory, které byly zavedeny před vstupem Smlouvy v platnost (čl. 1 písm. b) procesního nařízení), Naopak novou podporou je „každá podpora […], která není existující podporou, včetně změn existující podpory“ (čl. 1 písm. c) procesního nařízení). Podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (49), se změnou rozumí „jakákoli změna kromě úprav čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem“.
(165)
Město Mikkeli udělilo dne 8. března 2004 ve skutečnosti novou záruku, která představovala zajištění nového úvěru poskytnutého bankou Tapiola dne 14. dubna 2004. Novou záruku nelze považovat za pokračování staré záruky, jelikož byla udělena pro nový úvěr s novými podmínkami. Názor Komise nemění ani skutečnost, že tento úvěr nahradil úvěr poskytnutý bankou Tapiola v roce 1992, za který se zaručilo město Mikkeli. Ačkoliv je pravdou, že nový úvěr představoval nesplacenou jistinu starého úvěru, úroková sazba byla pro společnost Karjaportti příznivější (4,5 % ročně u starého úvěru; 4 % ročně u nového úvěru) a došlo ke změně doby trvání půjčky (starý úvěr měl být splacen do deseti let od poskytnutí, tj. v listopadu 2002; nový úvěr umožňoval splácení do roku 2014). Celkově je částka nového úvěru (jistina plus úroky za roky 2004 až 2014) vyšší než u starého úvěru. Poskytnutím nové záruky se riziko pro město Mikkeli, a tudíž i výše záruky, v porovnání se starou zárukou zvýšily. Poskytnutí nové záruky je nutno pokládat za změnu staré záruky, což umožňuje považovat novou záruku za novou podporu. Tvrzení Finska, že stará záruka byla poskytnuta před přistoupením Finska, a lze ji tudíž považovat za existující podporu a že novou záruku nelze považovat za poskytnutí nové podpory, lze proto zamítnout.
(166)
Otázku, zda záruka poskytla příjemci výhodu, lze posoudit na základě sdělení o zárukách z roku 2008. V době provedení opatření platilo sdělení o zárukách z roku 2000. Jak je však objasněno v 134. bodě odůvodnění, Komise použije při posuzování opatření sdělení o zárukách z roku 2008. Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008 lze existenci státní podpory v případě individuálních státních záruk vyloučit, jsou-li splněny čtyři kumulativní požadavky (viz 135. bod odůvodnění). Posuzovaná záruka pokrývá úvěr v plné výši. To postačuje ke konstatování, že existenci státní podpory nelze vyloučit na základě bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008. V rozporu s tvrzením Finska se Komise mimoto domnívá, že v březnu 2004 již byla společnost Karjaportti podnikem v nesnázích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (viz 123.-128. bod odůvodnění), což je další důvod, proč záruka nemůže spadat do oblasti působnosti bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008.
(167)
Záruka byla navíc udělena bez jakéhokoli poplatku za poskytnutí záruky, ačkoli se společnost potýkala s problémy a riziko pro město Mikkeli bylo možno považovat za značné. Záruka pokrývala dotyčný úvěr v plné výši, tj. orgán, který záruku poskytl, nesl sám riziko nesplacení příjemcem, a záruka byla udělena jako absolutní záruka, tj. ručitel odpovídal za jistinu, jako by se jednalo o jeho vlastní dluh, a věřitel mohl ručitele požádat o splacení jistiny, jakmile se stala splatnou.
(168)
Finsko se domnívá, že opatření je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, zejména vzhledem k účasti soukromých stran. Toto tvrzení lze zamítnout. Podle informací předložených Finskem soukromé strany za prvé neposkytly příjemci záruky, nýbrž úvěry. Za druhé, úvěry soukromých stran nebyly poskytnuty ve stejné době jako zaručené půjčky na důchody. Za třetí, úroková sazba, kterou požadovala u úvěru přinejmenším jedna ze soukromých stran, byla vyšší než úroková sazba u půjčky na důchody. Co je důležitější, soukromé strany souhlasily pouze s krátkodobými úvěry trvajícími několik měsíců, zatímco záruka poskytnutá městem Mikkeli se vztahovala na úvěr s desetiletou dobou trvání.
(169)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu. Opatření č. 4 mimoto splňuje všechny ostatní požadavky vztahující se na existenci státní podpory. Jak je podrobně popsáno v 133., 140. a 141. bodě odůvodnění, rovněž tato záruka zahrnuje státní prostředky a lze ji přičíst státu, je selektivní a narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(170)
Opatření č. 5: Tvrzení Finska, že opatření bylo provedeno s cílem pokračovat v investici, která byla zahájena v roce 2000, lze zamítnout, jelikož záruka jednoznačně představovala nové opatření.
(171)
Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008 lze existenci státní podpory v případě individuální státní záruky vyloučit, jsou-li splněny čtyři kumulativní požadavky (viz 135. bod odůvodnění). Stejně jako u opatření č. 4 pokrývá posuzovaná záruka úvěr v plné výši a v květnu 2004 již byla společnost Karjaportti podnikem v nesnázích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (viz 123.-128. bod odůvodnění). Záruka proto nemůže spadat do oblasti působnosti bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008.
(172)
Obdobně jako u opatření č. 4 byla záruka navíc udělena bez jakéhokoli poplatku za poskytnutí záruky, ačkoli se společnost potýkala s problémy a riziko pro město Mikkeli lze považovat za značné. Záruka pokrývala dotyčný úvěr v plné výši a byla poskytnuta jako absolutní záruka. V daném případě se proto Komise na rozdíl od názoru Finska domnívá, že opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu.
(173)
Opatření č. 5 mimoto splňuje všechny ostatní požadavky vztahující se na existenci státní podpory. Jak je podrobně popsáno v 133., 140. a 141. bodě odůvodnění, rovněž tato záruka zahrnuje státní prostředky a lze ji přičíst státu, je selektivní a narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(174)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 4 a č. 5 představují státní podporu.
(175)
Finsko nepředložilo žádná tvrzení, pokud jde o slučitelnost opatření č. 4. U opatření č. 5 se Finsko dovolávalo čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a pokynů k regionální podpoře z roku 1998 (viz 95. bod odůvodnění). Pokyny k regionální podpoře z roku 1998 však nemohou sloužit jako základ slučitelnosti, jelikož v době poskytnutí obou záruk již byla společnost Karjaportti podnikem v obtížích (viz 123.-128. bod odůvodnění). Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je nutno podporu pro podniky v potížích posoudit podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (50). Komise proto za prvé posoudí, zda jsou opatření č. 4 a č. 5 slučitelná jako podpora na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. V době provedení těchto opatření platily pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (51).
(176)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 musí podpora na záchranu splňovat určité požadavky, které posuzované opatření nesplňuje.
(a)
Za prvé, ačkoliv opatření obsahuje podporu likvidity ve formě záruky (bod 23 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999), úvěry, na něž se příslušné záruky vztahují, nebyly poskytnuty s úrokovou sazbou přinejmenším srovnatelnou s úrokovými sazbami půjček pro zdravé podniky (referenční sazba pro Finsko platná v březnu 2004: 4,43 % plus 100 základních bodů; referenční sazba pro Finsko platná v květnu 2004: 4,43 % plus 100 základních bodů).
(b)
Za druhé, záruky nebyly spojeny s půjčkami, které mají být splaceny v období ne delším než dvanáct měsíců po vyplacení poslední splátky podniku (bod 23 písm. b) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(c)
Finsko za třetí neposkytlo žádné informace o tom, že podpora byla oprávněná na základě vážných sociálních důvodů a že neměla žádné závažné účinky přelévání na ostatní členské státy (bod 23 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(d)
Za čtvrté, záruky nebyly ukončeny nejpozději do šesti měsíců, ani nebyl vypracován restrukturalizační plán ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (bod 23 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(e)
K dispozici nejsou rovněž žádné údaje o tom, že záruky byly omezeny na částku nezbytnou k udržení podniku v provozu po dobu, během níž je podpora schvalována (bod 23 písm. e) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(177)
Opatření č. 4 a č. 5 nesplňují rovněž všechny požadavky vztahující se na podporu na restrukturalizaci stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(a)
Za prvé, opatření nebyla podmíněna provedením restrukturalizačního plánu (bod 31 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999). Podotýká se, že nebyl vypracován restrukturalizační plán ve smyslu bodu 32 a následujících bodů pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(b)
Od příjemců podpory se za druhé očekává, že významně přispějí k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů (bod 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999), a v případě posuzovaných opatření nejsou k dispozici žádné údaje o vlastním příspěvku příjemce.
(c)
Za třetí, aby se zamezilo nepřípustnému narušení hospodářské soutěže, je nutno přijmout kompenzační opatření (bod 37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999). Takováto opatření nebyla stanovena.
(178)
Komise se proto domnívá, že opatření nebyla provedena v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(179)
Dále je třeba posoudit, zda by opatření č. 4 a č. 5 mohla být slučitelná na základě některé z ostatních výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
(180)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU se v daném případě nepoužijí, jelikož dotyčná opatření nemají sociální povahu, nejsou poskytnuta individuálním spotřebitelům, nemají nahradit škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebyla poskytnuta hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(181)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU.
(182)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU je stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být prohlášeny „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V době provedení opatření se společnost Karjaportti nacházela v takovéto oblasti.
(183)
V době provedení opatření č. 4 a č. 5 byla slučitelnost státní podpory pro podporované oblasti upravena pokyny k regionální podpoře z roku 1998. Podle těchto pokynů nejsou podniky v potížích způsobilé pro regionální podporu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise vyvozuje závěr, že podpora není způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(184)
V čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU je stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být prohlášeny „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise podotýká, že dotyčná podpora nemá napomoci uskutečnění významného projektu společného evropského zájmu, a Komise rovněž nezjistila, že by měla napravit vážnou poruchu ve finském hospodářství. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise dospěla k závěru, že podpora není způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(185)
V čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU se uvádí, že za slučitelné se SFEU mohou být prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento článek se v daném případě zjevně nepoužije.
(186)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU umožňuje schválit státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala řadu pokynů a sdělení, jež objasňují, jak bude uplatňovat výjimku obsaženou v tomto článku. Komise se však domnívá, že vzhledem k povaze a charakteru podpory je zjevné, že v daném případě nejsou použitelné výjimky podle těchto pokynů a sdělení.
(187)
Na základě výše uvedených tvrzení se Komise domnívá, že opatření č. 4 a č. 5 zahrnují státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.
7.3.4. Restrukturalizace pod soudním dohledem (opatření č. 6)
(188)
Hlavním tvrzením Finska popsaným v 96.-98. bodě odůvodnění je to, že město Mikkeli nebylo velkorysejší než ostatní věřitelé společnosti, nýbrž že jednalo společně se soukromými věřiteli příjemce a za stejných podmínek. Město Mikkeli proto jednalo jako soukromý investor v tržním hospodářství, když souhlasilo s programem restrukturalizace.
(189)
První otázkou, kterou je třeba v této souvislosti ověřit, je, zda se kritérium investora v tržním hospodářství vztahuje na případy, kdy jeden či více veřejných subjektů, jejichž chování lze přičíst státu, provádí několik opatření ve prospěch jednoho podniku. Touto otázkou se zabýval Soud prvního stupně ve věci BP Chemicals v. Komise (52). Podle Soudu neznamená samotná skutečnost, že veřejný podnik již uskutečnil kapitálové injekce do dceřiné společnosti, které se považují za „podporu“, automaticky to, že další kapitálové injekce nemohou být považovány za investici, která splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise však musí určit, zda lze několik opatření ve prospěch jednoho podniku přiměřeně oddělit a posoudit jako samostatná opatření. V této souvislosti je podle Soudu nutno posoudit časovou posloupnost dotyčných opatření, jejich účel a situaci dceřiné společnosti v době přijetí každého rozhodnutí o vložení kapitálu (53).
(190)
V dotyčném případě musí Komise určit, zda lze záruky poskytnuté v březnu a v květnu 2004 (opatření č. 4 a opatření č. 5) oddělit od restrukturalizace pod soudním dohledem (opatření č. 6). Ačkoliv je pravdou, že o všech třech opatřeních bylo rozhodnuto během jednoho roku, Komise podotýká, že se tato opatření uskutečnila v jiném kontextu. Mezitím byla zahájena restrukturalizace pod soudním dohledem, jíž se účastnili všichni věřitelé společnosti. Cílem opatření č. 6 proto již nebylo společnosti umožnit, aby obnovila svou životaschopnost bez platební neschopnosti získáním nových peněžních prostředků od soukromých bank. Město Mikkeli stejně jako všichni ostatní věřitelé usilovalo o získání co nejvyšší částky nesplacených pohledávek na základě omezení vnitrostátního úpadkového práva. Komise se proto domnívá, že opatření č. 6 lze oddělit od opatření č. 4 a č. 5.
(191)
Jak je popsáno v 31. bodě odůvodnění, společnost Karjaportti podala společně se svými soukromými věřiteli u okresního soudu v Mikkeli návrh na restrukturalizaci pod soudním dohledem podle zákona o restrukturalizaci podniků č. 47/1993. Soudu byl předložen program restrukturalizace, včetně podrobných údajů o opatřeních, která jsou v současnosti posuzována. Po ověření soud program restrukturalizace schválil. Komise podotýká, že společnost Karjaportti byla předmětem restrukturalizace pod soudním dohledem podle finského práva. Účelem této restrukturalizace pod soudním dohledem je obnovení životaschopného podnikání dlužníka v tísni, zajištění jeho další životaschopnosti a dosažení restrukturalizace dluhů. Komise se proto domnívá, že opatření, která město Mikkeli přijalo během restrukturalizace pod soudním dohledem, lze posoudit podle zásady investora v tržním hospodářství.
(192)
Podle rozsudku ve věci Magefesa (54) mohou v případě, je-li stát velkorysejší než ostatní věřitelé společnosti, opatření v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem představovat státní podporu. Komise proto ověří, zda se v rámci restrukturalizace se soukromými a veřejnými věřiteli skutečně zacházelo stejně.
(193)
Za prvé se uvádí, že celkově představuje […] restrukturalizovaných dluhů (přibližně [30-70] %) dluhy vůči soukromým věřitelům. K hlavním soukromým věřitelům patří Nordea Bank, Pohjola Bank a Nordea Financing. Za druhé je třeba vzít v úvahu, že věřitelé společnosti Karjaportti byli rozděleni do různých skupin podle pořadí. Společně se soukromými věřiteli Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank a Nordea Financing a rovněž specializovanou finanční společností Finnvera, která je ve vlastnictví státu, patřilo město Mikkeli do skupiny věřitelů s velkými zajištěnými pohledávkami. Jak je patrné v tabulce IV, v rámci těchto velkých zajištěných pohledávek má město Mikkeli podíl ve výši [10-40] %, zatímco na soukromé věřitele připadá společně podíl ve výši [30-70] %. Společnost Finnvera má podíl ve výši [10-40] %.
(194)
Níže bude každé z opatření přijatých městem Mikkeli posouzeno podrobněji:
(195)
Snížení úrokových sazeb u zajištěných pohledávek: Jak je patrné v tabulce V, úrokové sazby u úvěrů a ostatních dluhů (nezaplacené poplatky), které se považovaly za „velké zajištěné pohledávky“, byly u soukromých a veřejných věřitelů stejné s výjimkou […]. Tento věřitel získal u všech nesplacených částek od zahájení restrukturalizace úrokovou sazbu […] EURIBOR, zatímco ostatní věřitelé získali u části nesplacených částek do roku 2010 pouze úrokovou sazbu […] EURIBOR minus […] %. Příčinou tohoto rozdílu byla skutečnost, že […] měl nejvyšší pořadí, co se týká zajištění poskytnutého společností Karjaportti. Usuzuje se, že vyšší pořadí […] odůvodňuje rozdíl v použitých úrokových sazbách.
(196)
Úprava splátkového kalendáře: Pohledávky města Mikkeli byly odloženy ve stejném rozsahu jako pohledávky ostatních zajištěných věřitelů. Jak je patrné v tabulce VI, společnost Karjaportti musí všem zajištěným věřitelům hradit splátky od července 2009 do roku 2015, kdy se stane splatnou největší část těchto splátek (43 % jistiny každé zajištěné pohledávky). Splátky, které je nutno každému věřiteli hradit, mají ve vztahu k celkové výši pohledávky příslušného věřitele stejný poměr (2 % dlužné částky u prvních tří splátek; 4 % u dalších dvou splátek; 6 % u zbývající splátky). Poslední splátka představuje u každého ze zajištěných věřitelů 43 % jistiny. S městem Mikkeli se tudíž nezacházelo méně příznivě než se soukromými věřiteli v podobné situaci.
(197)
Podmíněné prominutí pohledávek: Podle programu restrukturalizace (jak je popsáno v 42. a 43. bodě odůvodnění) jsou částky, které mají být na konci restrukturalizace pod soudním dohledem prominuty v případě, že nebudou splněny určité ekonomické požadavky, založeny na srovnání mezi hodnotou zajištění v případě, že společnost Karjaportti pokračuje v činnosti, a hodnotou zajištění v případě jeho uplatnění, určenou pro každého příslušného věřitele s přihlédnutím k příslušnému pořadí. Hodnota zajištění byla u obou scénářů stanovena dvěma nezávislými odhadci v době vypracovávání programu restrukturalizace, a to na základě srovnatelných cen a údajů o nájemném. V tomto kontextu nemusí […] pohledávky na konci restrukturalizace pod soudním dohledem prominout, jelikož je věřitelem s nejvyšším pořadím. I u ostatních věřitelů byly příslušné částky stanoveny podle zmíněné metodiky, což vedlo k částkám uvedeným v 43. bodě odůvodnění. Metodiku použitou při stanovování příslušných částek lze považovat za věrohodnou, zejména kvůli tomu, že v případě obou scénářů spojuje příslušné pořadí s hodnotou zajištění. V praxi byl výpočet založen na oceněních nezávislého odborníka a u všech věřitelů se při stanovování částek, o něž mohou být restrukturalizované dluhy na konci restrukturalizace pod soudním dohledem maximálně sníženy, použily stejné zásady. Vzhledem k těmto skutečnostem lze mít za to, že se se všemi věřiteli zacházelo stejně.
(198)
Komise se celkově domnívá, že se během restrukturalizace pod soudním dohledem s městem Mikkeli nezacházelo méně příznivě než se soukromými věřiteli. Objevují-li se rozdíly oproti ostatním věřitelům, jsou odůvodněny různou kvalitou zajištění u příslušných věřitelů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se proto vyvozuje závěr, že příjemce nezískal výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU plynoucí z restrukturalizace pod soudním dohledem. Pochybnosti, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, byly rozptýleny a opatření popsaná v 31.-43. bodě odůvodnění nepředstavují státní podporu.
7.3.5. Odkoupení akcií (opatření č. 7)
(199)
Komise za prvé podotýká, že odkoupení akcií nebylo součástí restrukturalizace pod soudním dohledem.
(200)
Finsko tvrdí, že město Mikkeli při odkoupení akcií jednalo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Za prvé, podle logiky v rozsudku ve věci BP Chemicals (viz 189.-191. bod odůvodnění) je třeba určit, zda lze v případě opatření č. 7 použít zásadu investora v tržním hospodářství, jelikož město Mikkeli provedlo opatření podpory ve prospěch společnosti Karjaportti již v minulosti. V této souvislosti Komise podotýká, že opatření č. 4 a č. 5 byla přijata před zahájením restrukturalizace pod soudním dohledem, zatímco k odkupu akcií došlo až posléze. Zatímco účelem opatření č. 4 a č. 5 bylo umožnit, aby měl příjemce nadále přístup k likviditě, po zahájení restrukturalizace pod soudním dohledem bylo zřejmé, že tyto potřeby budou řešeny v rámci tohoto řízení. Usuzuje se proto, že opatření č. 7 lze oddělit od opatření č. 4 a č. 5 a že se na opatření č. 7 vztahuje zásada investora v tržním hospodářství.
(201)
Jak je popsáno v 156. bodě odůvodnění, zásada investora v tržním hospodářství se vztahuje na nákup pozemků či jiných aktiv státem. Finsko předložilo ocenění akcií, které provedla společnost […] (55), agentura pro správu nemovitostí se sídlem v Helsinkách. Ocenění ze dne 29. března 2005 stanovilo hodnotu akcií realitní společnosti v rozmezí od 1 milionu EUR do 1,1 milionu EUR. Ocenění vycházelo z hodnoty majetku ve vlastnictví společnosti. K určení hodnoty byly použity dvě metody: kapitálová hodnota při tržním nájemném (podle statistik bydlení sestavených finským statistickým úřadem) a hodnota při dalším prodeji (podle požadovaných cen).
(202)
V době prodeje akcií byla nemovitost pronajata s nájemným nižším, než bylo tržní nájemné. Podle ocenění bylo možné dosáhnout při maximálním ročním zvyšování nájemného do dvou let tržního nájemného. Hodnota nemovitosti byla proto v době prodeje upravena a město Mikkeli nakonec akcie odkoupilo za cenu ve výši 860 000 EUR.
(203)
Ocenění provedl nezávislý odborník. Použitou metodikou bylo (jak bylo popsáno výše) nejprve ověření kapitálové hodnoty při tržním nájemném a poté hodnoty při dalším prodeji. Obě hodnoty vycházely z tržních údajů a obě hodnoty byly použity ke stanovení hodnoty akcií, která byla upravena na úroveň nájemného převládajícího v době prodeje. Tato metodika se považuje za přijatelnou. Komise vyvozuje závěr, že akcie ve společnosti Kiinteistö Oy Suksimäki byly odkoupeny za tržní cenu a že opatření společnost Karjaportti nezvýhodnilo.
(204)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, rozptýleny a vyvozuje se závěr, že opatření nezahrnuje státní podporu.
7.3.6. Přeměna nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8)
(205)
Finsko tvrdí, že přeměna nezaplacených úroků na úvěry je obvyklým opatřením v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem. Je pravdou, že toto opatření lze považovat za opatření neodmyslitelně spojené s restrukturalizací pod soudním dohledem. V dotyčném případě byla přeměna nezaplacených úroků na úvěry v roce 2005 u všech věřitelů s velkými zajištěnými pohledávkami ([dva soukromí věřitelé] a společnost Finnvera) v zásadě stanovena již v programu restrukturalizace. Vzhledem k tomu nepovažuje Komise přeměnu nezaplacených úroků na úvěr za státní podporu. Je však nutno ověřit, zda úroková sazba, kterou město Mikkeli účtovalo společnosti Karjaportti, tuto společnost nezvýhodňovala.
(206)
V této souvislosti se Finsko domnívá, že město Mikkeli jednalo v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, jelikož soukromí věřitelé přeměnili nezaplacené úroky na úvěry společně s městem Mikkeli. Ze stejného důvodu jako v případě restrukturalizace pod soudním dohledem se za prvé usuzuje, že v případě opatření č. 8 je možné použít zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, jelikož toto opatření lze oddělit od opatření č. 4 a č. 5 (viz 189.-191. bod odůvodnění). S ohledem na použití zásady soukromého investora v tržním hospodářství v daném případě Komise podotýká toto: Ačkoliv je pravdou, že se změna týkala nejen města Mikkeli, nýbrž rovněž [soukromých věřitelů], úroková sazba účtovaná u těchto úvěrů nebyla stejná. Ve skutečnosti [jeden soukromý věřitel] požadoval tříměsíční EURIBOR plus 1,5 % a [další] soukromý investor tříměsíční EURIBOR plus 2 %, zatímco město Mikkeli požadovalo pouze tříměsíční EURIBOR plus 0,3 %. Úroková sazba, s níž město Mikkeli souhlasilo u tohoto úvěru, je proto o 1,2 % nižší než úroková sazba účtovaná [jedním soukromým věřitelem] a o 1,7 % nižší než úroková sazba účtovaná [druhým soukromým věřitelem]. Tvrzení, že město Mikkeli jednalo stejně jako soukromí věřitelé, lze tudíž zamítnout. Vzhledem k rozdílu v úrokových sazbách lze rovněž vyloučit, že město Mikkeli účtovalo u úvěru tržní poplatek. Úvěr, na nějž město Mikkeli přeměnilo nezaplacené úroky, proto společnost Karjaportti zvýhodnil.
(207)
Opatření č. 8 mimoto splňuje všechny ostatní požadavky vztahující se na existenci podpory. Jak je podrobně popsáno v 133., 140. a 141. bodě odůvodnění, úvěr zahrnuje státní prostředky a lze jej přičíst státu, je selektivní a narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(208)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 8 představuje státní podporu.
(209)
Finsko nepředložilo žádná tvrzení ohledně slučitelnosti opatření č. 8. Jelikož v době přeměny nezaplacených úroků byla společnost Karjaportti podnikem v obtížích (viz 123.-129. bod odůvodnění), Komise nejprve posoudí, zda je opatření č. 8 slučitelné jako podpora na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. V době provedení tohoto opatření byly použitelné pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (56).
(210)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 musí podpora na záchranu splňovat určité požadavky, které dotyčné opatření nesplňuje.
(a)
Za prvé, ačkoliv opatření spočívá v likvidní podpoře ve formě úvěru (bod 25 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), účtovaná úroková sazba není srovnatelná alespoň se sazbami, které jsou běžné u zdravých podniků (referenční sazba pro Finsko platná v prosinci 2005: 4,08 % plus 100 základních bodů; úrokovou sazbou účtovanou u úvěru byl tříměsíční EURIBOR + 0,3 %, což ke dni 19. prosince 2005 představovalo 2,486 % plus 30 základních bodů).
(b)
Finsko se za druhé nezavázalo, že do šesti měsíců od schválení podpory sdělí plán restrukturalizace, a doba trvání opatření nebyla omezena na šest měsíců (bod 25 písm. a) a c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004).
(c)
Za třetí nebyla dodržena zásada „jednou a dost“ (bod 25 písm. e) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní státní podporu již při dřívějších potížích.
(211)
Opatření nesplňuje rovněž všechny požadavky vztahující se na podporu na restrukturalizaci stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(a)
Opatření není za prvé podmíněno prováděním plánu restrukturalizace (bod 34 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004). Ačkoliv je pravdou, že během restrukturalizace pod soudním dohledem byl vypracován program restrukturalizace společnosti Karjaportti, tento program nesplňuje požadavky uvedené v bodě 35 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (doba trvání 10 let, žádná analýza citlivosti, neobnovení dlouhodobé životaschopnosti v přiměřené lhůtě).
(b)
Od příjemců podpory se za druhé očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů (bod 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), a v případě posuzovaných opatření neexistují žádné údaje o vlastním příspěvku příjemce.
(c)
Opatření za třetí nedodržuje zásadu „jednou a dost“, jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní státní podporu již při dřívějších potížích.
(212)
Komise se proto domnívá, že opatření nebylo provedeno v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(213)
Dále je třeba posoudit, zda by mohlo být opatření č. 8 slučitelné na základě některé z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. Ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny u opatření č. 4 a opatření č. 5 (viz 179.-186. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že se nepoužije žádná z výjimek. Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 8 zahrnuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.
7.3.7. Odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 (opatření č. 9 a opatření č. 10)
(214)
Za prvé je nutno ověřit, zda tento odpis dluhů mohl poskytnout společnosti Karjaportti výhodu. Tak by tomu bylo v případě, že by město Mikkeli upustilo od vymáhání dluhů, tj. kdyby společnosti dotyčné dluhy prominulo.
(215)
Jak je popsáno v 105. bodě odůvodnění, Finsko potvrdilo, že odepsání dluhů bylo pouze účetním opatřením, které neovlivní právní vztah mezi věřitelem a dlužníkem, tj. že dluhy nebyly prominuty. Podle dokumentů, které Finsko předložilo, usiluje město Mikkeli i nadále o splacení dluhů.
(216)
V souladu se zásadou obezřetnosti podle správných účetních postupů a zákonem o účetnictví č. 1336/1997 nesmí hodnota pohledávek vykázaných v rozvaze překročit jejich pravděpodobnou hodnotu. Proto pohledávky, které pravděpodobně nemohou být inkasovány, jsou ve výkazu zisků a ztrát uvedeny jako výdaje.
(217)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že se odepsání dluhů uskutečnilo v souladu s účetními standardy pouze v účetních výkazech města Mikkeli a příslušné pohledávky jsou v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem i nadále vymáhány.
(218)
Pochybnosti, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, byly rozptýleny a lze vyvodit závěr, že opatření neposkytla společnosti Karjaportti žádnou výhodu. Opatření č. 9 a č. 10 proto nezahrnují státní podporu.
7.3.8. Úprava splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12)
(219)
Tvrzení Finska, že opatření je spojeno s restrukturalizací pod soudním dohledem a nezahrnuje státní podporu, lze zamítnout. Za prvé, úprava splátkového kalendáře v roce 2009 se v počátečním programu restrukturalizace nepředpokládala a za druhé, skutečnost, že tato restrukturalizace je prováděna v souladu s vnitrostátními právními předpisy, nepostačuje k vyloučení státní podpory (57).
(220)
Za státní podporu lze v zásadě považovat rovněž opatření snižující poplatky, jež jsou obvykle zahrnuty v rozpočtu daného podniku. Co se týká úpravy splátkového kalendáře, Komise posuzuje takovéto chování pomocí kritéria soukromého věřitele (58). Podle něho je stát posuzován jako veřejný věřitel, který usiluje podobně jako soukromý věřitel o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení (59). Příznivé zacházení ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU existuje v případě, že dlužná částka může být veřejnému věřiteli vrácena za příznivějších podmínek, než by připustil soukromý věřitel. Komise bere na vědomí tvrzení Finska, že úprava splátkového kalendáře nebyla provedena, jelikož ji správní soud v Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) zakázal. Jak však uvedlo Finsko, splátkový kalendář byl přesto prodloužen, což vedlo k odkladu splatných plateb. V této souvislosti Komise podotýká, že se skutečně provedená úprava splátkového kalendáře liší od oznámené úpravy splátkového kalendáře, pokud jde o částky a lhůty. Částka, která byla městem Mikkeli skutečně restrukturalizována, je nižší než původně oznámená částka, a úprava splátkového kalendáře byla povolena na kratší dobu, než bylo oznámeno původně. Vzhledem k tomu se usuzuje, že oznámené opatření bylo provedeno se změnami. Bez ohledu na tyto změny Komise uvádí, že by soukromý věřitel nepovolil úpravu splátkového kalendáře v jakékoli formě, a to z důvodů uvedených v tomto bodě odůvodnění.
(221)
Soukromý věřitel obvykle vymáhá své pohledávky, pokud předem uzavřel dohody o úpravě splátkového kalendáře, které dlužník nedodržel (60). Město Mikkeli naproti tomu souhlasilo s další úpravou splátkového kalendáře poté, co společnost Karjaportti nedodržela podmínky úpravy splátkového kalendáře, které byly schváleny během restrukturalizace pod soudním dohledem. Pro nevymáhání mimoto neexistují žádné zvláštní důvody, jako je vyšší zajištění poskytnuté městu Mikkeli. Pokud jde o vyhlídky týkající se budoucí ziskovosti a životaschopnosti společnosti, Komise se domnívá, že finanční situace společnosti byla taková, že neumožňovala domnívat se, že by investice mohly v přiměřené lhůtě dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti. V době provedení opatření se společnost Karjaportti nacházela v úpadkovém řízení a od roku 2004 ve společnosti probíhala restrukturalizace pod soudním dohledem. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise podotýká, že by hypotetický soukromý věřitel ve stejné situaci jako město Mikkeli nesouhlasil s další úpravou splátkového kalendáře.
(222)
Finsko v této souvislosti tvrdí, že město Mikkeli jednalo stejně jako ostatní věřitelé společnosti Karjaportti.
(223)
Co se týká oznámené úpravy splátkového kalendáře, dohoda se soukromými věřiteli byla podle Finska podmíněna dohodou s městem Mikkeli. Za druhé se zdá, že zamýšlená úprava splátkového kalendáře nepředpokládala u všech zajištěných věřitelů stejné podmínky. Zatímco město Mikkeli by odložilo splacení dlužných částek na rok 2011, soukromí věřitelé by obdrželi splátku již v roce 2009. Vzhledem k těmto skutečnostem lze tvrzení Finska zamítnout.
(224)
Na základě výše uvedeného vyvozuje Komise závěr, že opatření nesplňuje kritérium soukromého věřitele a poskytuje společnosti Karjaportti výhodu.
(225)
Co se týká ostatních požadavků vztahujících se na existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise podotýká, že úpravu splátkového kalendáře schválilo město Mikkeli, a proto zahrnuje státní prostředky a lze ji přičíst státu. Opatření lze považovat rovněž za selektivní. Opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy, jak je podrobněji popsáno v 133., 140. a 141. bodě odůvodnění.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že opatření představuje státní podporu.
(227)
Hlavním tvrzením Finska bylo to, že toto opatření nezahrnuje státní podporu; opatření č. 12 však oznámilo rovněž jako podporu na záchranu (viz 1. bod odůvodnění). Když město Mikkeli souhlasilo s úpravou splátkového kalendáře, byla společnost Karjaportti ve skutečnosti podnikem v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (viz 123.-129. bod odůvodnění). Slučitelnost dotyčného opatření je proto nutno posoudit na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(228)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 musí podpora na záchranu splňovat určité požadavky, které dotyčné opatření nesplňuje.
(a)
Za prvé, opatření nespočívá v likvidní podpoře ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů (bod 25 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), nýbrž v odkladu plateb.
(b)
Finsko se za druhé nezavázalo, že do šesti měsíců od schválení podpory sdělí plán restrukturalizace, a doba trvání opatření nebyla omezena na šest měsíců (bod 25 písm. a) a c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004).
(c)
Za třetí není dodržena zásada „jednou a dost“ (bod 25 písm. e) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní podporu již při dřívějších potížích.
(229)
Opatření nesplňuje rovněž všechny požadavky vztahující se na podporu na restrukturalizaci stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(a)
Opatření není za prvé podmíněno prováděním plánu restrukturalizace (bod 34 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004). Podotýká se, že nebyl vypracován plán restrukturalizace ve smyslu bodu 35 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(b)
Za druhé se od příjemců podpory očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů (bod 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), a v případě posuzovaných opatření nejsou k dispozici žádné údaje o vlastním příspěvku příjemce.
(c)
Za třetí, aby se zamezilo přílišnému narušení hospodářské soutěže, je nutno přijmout kompenzační opatření (bod 38 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004). Žádná takováto opatření nebyla stanovena.
(d)
Opatření za čtvrté nedodržuje zásadu „jednou a dost“, jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní podporu již při dřívějších potížích.
(230)
Komise se proto domnívá, že opatření nebylo provedeno v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(231)
Dále je třeba posoudit, zda by opatření č. 12 mohlo být slučitelné na základě některé z ostatních výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
(232)
V daném případě se nepoužijí výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU, jelikož toto opatření nemá sociální povahu, není poskytnuto individuálním spotřebitelům, nemá nahradit škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(233)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU.
(234)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU je stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být prohlášeny „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V době provedení opatření se společnost Karjaportti nacházela v takovéto oblasti.
(235)
Slučitelnost státní podpory pro podporované oblasti je upravena pokyny k regionální podpoře z roku 1998. Podle těchto pokynů nejsou podniky v potížích způsobilé pro regionální podporu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise vyvozuje závěr, že podpora není způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(236)
V čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU je stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být prohlášeny „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise podotýká, že dotyčná podpora nemá napomoci uskutečnění významného projektu společného evropského zájmu, a Komise rovněž nezjistila, že by měla napravit vážnou poruchu ve finském hospodářství. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise dospěla k závěru, že podpora není způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(237)
V čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU se uvádí, že za slučitelné se SFEU mohou být prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento článek se v daném případě zjevně nepoužije.
(238)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU umožňuje schválit státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala řadu pokynů a sdělení, jež objasňují, jak bude uplatňovat výjimku obsaženou v tomto článku. Komise se však domnívá, že vzhledem k povaze a charakteru podpory je zjevné, že v daném případě nejsou použitelné výjimky na základě těchto pokynů a sdělení.
(239)
Na základě výše uvedených tvrzení se Komise domnívá, že opatření č. 12 zahrnuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.
7.4. Opatření provedená společností Finnvera
(240)
Na úvod Komise připomíná, že se Finsko v rámci rozhodnutí o státní podpoře N 715/2006 zavázalo, že činnosti společnosti Finnvera budou omezeny na správu režimů státních podpor. Na tomto základě Komise dne 25. září 2007 (datum rozhodnutí Komise) rozhodla, že osvobození společnosti Finnvera od daně z příjmů nepředstavuje státní podporu. Opatření č. 13 až 17 byla provedena před přijetím rozhodnutí Komise ve věci N 715/2006. Opatření č. 18 bylo provedeno po přijetí rozhodnutí Komise ve věci N 715/2006. Při posuzování opatření č. 18 musí proto Komise vzít v úvahu závazek finských orgánů přijatý v daném případě.
7.4.1. Záruka poskytnutá dne 17. března 2004 (opatření č. 13)
(241)
Aby se opatření považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být provedeno přímo či nepřímo ze státních prostředků a lze je přičíst státu. Finsko nezpochybnilo skutečnost, že opatření, která přijala společnost Finnvera, zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu. Podle judikatury se prostředky podniku musí považovat za státní prostředky, pokud stát může prostřednictvím výkonu svého dominantního vlivu na takové podniky rozhodnout o použití jejich prostředků (61). Opatření provedená zvláštní finanční institucí, kterou je podle jejích stanov možné považovat za subjekt veřejného sektoru, lze obecně přičíst státu (62). Soudní dvůr dále objasnil pojem přičitatelnost v rozsudku ve věci Stardust Marine (63). Soudní dvůr uvedl tyto indicie pro zjištění přičitatelnosti: začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy; druh jeho činnosti a výkon této činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými hospodářskými subjekty; právní postavení podniku (tedy zda podléhá veřejnému právu, nebo obecnému právu obchodních společností); intenzita dohledu orgánů veřejné moci nad vedením podniku. V této souvislosti Komise podotýká, že činnosti společnosti Finnvera podléhají správnímu právu, což naznačuje, že je úzce spojena s veřejnou správou. Společnost Finnvera je zvláštní finanční společnost zcela ve vlastnictví státu, která využívá státní záruku a poskytuje převážně státní podpory a financování, jež není snadno dostupné na trhu, například vývozní úvěry. Ačkoli se její činnosti mohou okrajově překrývat s obchodními bankami, nevykonává své činnosti za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými hospodářskými subjekty. Je ustavena podle obecného práva obchodních společností; současně stát vykonává přísný dohled: stát jmenuje členy dozorčí rady z parlamentních skupin politických stran na základě jejich zastoupení ve finském parlamentu. Většinu členů představenstva je nutno vybrat z kandidátů jmenovaných několika ministerstvy (viz 56. a 57. bod odůvodnění). Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že opatření, která přijala společnost Finnvera, zahrnují státní prostředky a lze je přičíst Finsku.
(242)
Pokud jde o otázku, zda opatření č. 13 poskytuje příjemci výhodu, opatření nebylo v rozporu s názorem Finska provedeno spolu se soukromými věřiteli za stejných podmínek. Ačkoli je pravdou, že […] a […] poskytly společnosti Karjaportti v roce 2004 úvěry, Komise nemá k dispozici žádné údaje, že tyto banky poskytly rovněž záruky. Úvěry poskytnuté oběma soukromými věřiteli byly mimoto uděleny až v létě 2004, tj. několik měsíců poté, co společnost Finnvera provedla opatření č. 13, a nelze tudíž mít za to, že společnost Finnvera jednala „společně“ s nimi. Zamítnout lze rovněž tvrzení Finska, že záruka byla udělena v souladu se sdělením o zárukách z roku 2000. Za prvé, jak bylo objasněno výše, Komise při posuzování opatření použila sdělení o zárukách z roku 2008 (viz 134. bod odůvodnění). Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008 lze existenci státní podpory v případě individuální státní záruky vyloučit, pokud dlužník nemá finanční potíže. Jelikož se Komise domnívá, že společnost Karjaportti byla v březnu 2004 podnikem v nesnázích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku1999 (viz 123.-128. bod odůvodnění), lze použití sdělení o zárukách vyloučit. Finsko rovněž uvedlo, že se na záruku vztahoval vysoký poplatek. Vzhledem k finančním potížím společnosti Karjaportti v době poskytnutí záruky se však usuzuje, že poplatek za poskytnutí záruky, který účtovala společnost Finnvera, nepředstavuje tržní poplatek. Celkové finanční náklady příjemce u úvěru spolu se zárukou představovaly [5-8] %, zatímco referenční sazba platná v té době činila 4,43 %, přičemž k ní bylo nutno vzhledem k finančním potížím příjemce přičíst nejméně 400 základních bodů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu.
(243)
Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být specifické nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Opatření č. 13 bylo provedeno ve prospěch Karjaportti, jedné konkrétní společnosti. Komise proto usuzuje, že poskytuje příjemci selektivní výhodu.
(244)
Komise musí mimoto posoudit, zda opatření č. 13 pravděpodobně narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje podmínky obchodu mezi členskými státy. Finsko v této souvislosti tvrdí, že prvek podpory v záruce byl nižší než strop de minimis. V době provedení opatření č. 13 bylo použitelné nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis (64) (dále jen „nařízení z roku 2001 o podpoře de minimis“) (65). Jedním z požadavků pro použití nařízení z roku 2001 o podpoře de minimis je to, že celková výše podpory de minimis poskytnutá jednomu podniku nesmí v období tří let přesáhnout částku 100 000 EUR. Posuzovaná záruka činila pouze 91 000 EUR, tj. dodržovala strop ve výši 100 000 EUR i v případě, že se za prvek podpory považuje celá částka. Je však třeba určit, zda je nutno opatření č. 13 posoudit společně s opatřením č. 4, zárukou, kterou město Mikkeli poskytlo v březnu 2004, jen 9 dnů před provedením opatření č. 13, zárukou poskytnutou společností Finnvera. Ačkoli tyto dvě záruky poskytly dva různé subjekty a vztahovaly se na dva různé úvěry s různou dobou trvání, oba tyto úvěry nahradily jediný úvěr, který v roce 1992 poskytla banka Tapiola. Lze se tudíž domnívat, že opatření č. 4 a opatření č. 13 byla provedena za stejným účelem, kterým bylo umožnit přeměnu úvěru poskytnutého bankou Tapiola v roce 1992 na nové úvěry. Vzhledem k této úzké souvislosti mezi oběma opatřeními se Komise domnívá, že pro účely použití stropu ve výši 100 000 EUR stanoveného v nařízení z roku 2001 o podpoře de minimis je nutné posuzovat opatření č. 4 a opatření č. 13 jako jedno opatření. Společně přesahuje prvek podpory obsažený v těchto dvou opatřeních 100 000 EUR. Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 13 nespadá do oblasti působnosti nařízení z roku 2001 o podpoře de minimis.
(245)
Finsko rovněž uvedlo, že opatření č. 13 je pokračováním již existujících závazků, že se tudíž expozice společnosti Finnvera nezvýšila. Podobné tvrzení předložilo Finsko ve vztahu k opatření č. 4. Ze stejného důvodu jako u opatření č. 4 nepovažuje Komise opatření č. 13 za pouhé pokračování dříve provedeného opatření (viz 164. a 165. bod odůvodnění).
(246)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 13 představuje státní podporu.
(247)
Finsko nepředložilo žádná tvrzení ohledně slučitelnosti opatření č. 13. Jelikož v době, kdy společnost Finnvera poskytla záruku, byla společnost Karjaportti podnikem v obtížích (viz 123.-128. bod odůvodnění), Komise nejprve posoudí, zda je tato záruka slučitelná jako podpora na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. V době poskytnutí záruky platily pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (66).
(248)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 musí podpora na záchranu splňovat určité požadavky, které posuzované opatření nesplňuje.
(a)
Za prvé, záruka nebyla spojena s půjčkou, která má být splacena v období ne delším než dvanáct měsíců po vyplacení poslední splátky podniku (bod 23 písm. b) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(b)
Finsko za druhé neposkytlo žádné informace o tom, že podpora byla oprávněná na základě vážných sociálních důvodů a že neměla závažné účinky přelévání na ostatní členské státy (bod 23 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(c)
Za třetí, záruka nebyla ukončena do šesti měsíců a nebyl vypracován restrukturalizační plán ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (bod 23 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(d)
K dispozici nejsou rovněž žádné informace o tom, že záruka byla omezena na částku nezbytnou k udržení podniku v provozu po dobu, během níž je podpora schvalována (bod 23 písm. e) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999).
(249)
Ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny u opatření č. 4 a opatření č. 5 (viz 177. a 178. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že opatření č. 13 nesplňuje rovněž všechny požadavky vztahující se na podporu na restrukturalizaci, které jsou stanoveny v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999. Komise proto usuzuje, že opatření nebylo provedeno v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(250)
Dále je třeba posoudit, zda by opatření č. 13 mohlo být slučitelné na základě některé z ostatních výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. Ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny u opatření č. 4 a opatření č. 5 (viz 179.-186. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že není splněna žádná z výjimek. Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 13 zahrnuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.
7.4.2. Úvěr poskytnutý dne 12. ledna 2006 (opatření č. 14)
(251)
Finsko tvrdí, že se opatření předpokládalo v programu restrukturalizace pod soudním dohledem a že společnost Finnvera přijala toto opatření společně se soukromými věřiteli.
(252)
Je pravdou, že se u soukromých i veřejných věřitelů společnosti Karjaportti opatření předpokládalo již v programu restrukturalizace. Podle dokumentů, které poskytlo Finsko, došlo k přeměně úroků koncem roku 2005 a počátkem roku 2006. Rovněž soukromí věřitelé přeměnili úroky na úvěry.
(253)
Za prvé, podle logiky v rozsudku ve věci BP Chemicals (viz 189.-191. bod odůvodnění) je nutné určit, zda lze v případě opatření č. 14 použít zásadu investora v tržním hospodářství. Komise v této souvislosti podotýká, že opatření č. 4, č. 5 a č. 13 byla přijata před zahájením restrukturalizace pod soudním dohledem, zatímco opatření č. 14 bylo přijato v jejím průběhu. Z důvodů uvedených v 189.-191. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 14 lze oddělit od opatření č. 4, č. 5 a č. 13. Opatření č. 14 se mimoto předpokládalo i v samotném programu restrukturalizace, který měl společnosti pomoci opět se postavit na nohy.
(254)
Za druhé, co se týká použití zásady investora v tržním hospodářství v případě dotyčného opatření, Komise má za to, že úvěry poskytnuté soukromými věřiteli […] a […] jsou srovnatelné s úvěrem, který poskytla společnost Finnvera. Jako zajištění věřitelé v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem jsou všechny společnosti v podobné situaci. Jelikož tyto úvěry byly poskytnuty za obdobných podmínek jako úvěr společnosti Finnvera (stejná doba trvání půjčky, srovnatelné období splácení) a úroková sazba, kterou požadovala společnost Finnvera, byla pro tuto společnost ještě příznivější (šestiměsíční EURIBOR + 2 %, což ke dni 1. ledna 2006 představovalo 4,643 %) než úroková sazba, kterou získali soukromí věřitelé (tříměsíční EURIBOR + 1,5 %, což ke dni 1. ledna 2006 představovalo 3,988 %; tříměsíční EURIBOR + 2 % pak 4,488 %), vyvozuje Komise závěr, že opatření neposkytlo společnosti Karjaportti žádnou výhodu.
(255)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že opatření nezahrnuje státní podporu.
7.4.3. Protizáruka poskytnutá dne 14. září 2006 (opatření č. 15)
(256)
Komise se za prvé domnívá, že příjemcem opatření je společnost Karjaportti, ačkoli protizáruka byla udělena společnosti […]. Nízký poplatek, který společnosti Karjaportti účtovala společnost […], naznačuje, že společnost […] poskytla záruku pouze na základě protizáruky udělené společností Finnvera. Záruční prémii za protizáruku společnosti Finnvera ve skutečnosti hradí společnost Karjaportti, a nikoli […].
(257)
Finsko se domnívá, že společnost Finnvera jednala za stejných podmínek jako soukromí věřitelé […] a […]. Je pravdou, že […] a […] byli v podobné situaci jako společnost Finnvera. Všechny tři společnosti jsou v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem zajištěnými věřiteli. Všechny společnosti poskytly společnosti Karjaportti úvěry a záruky před ([…]).
(258)
Ze stejného důvodu jako u opatření č. 14 se podle logiky v rozsudku ve věci BP Chemicals (viz 189.-191. bod odůvodnění) usuzuje, že v případě opatření č. 15 lze použít zásadu investora v tržním hospodářství, jelikož toto opatření lze oddělit od opatření č. 4, č. 5 a č. 13 (viz 253. bod odůvodnění).
(259)
Co se týká dotyčného opatření, úvěr se zárukou činil celkem 1,8 milionu EUR. Společnost Finnvera poskytla […] protizáruku pouze na 16,7 % této částky (300 000 EUR). Zbývající část úvěru pokrývaly záruky poskytnuté […] a […] (825 000 EUR resp. 675 000 EUR), pro něž společnost Finnvera protizáruku neposkytla. Z hlediska příjemce, společnosti Karjaportti, byly celkové náklady na záruku s poskytnutou protizárukou vyšší než u záruk poskytnutých […] a […]. Zatímco posledně uvedené dvě společnosti účtovaly společnosti Karjaportti poplatek za poskytnutí záruky ve výši 1,75 %, celkové finanční náklady společnosti Karjaportti na protizáruku představovaly 2,9 % (1,65 % za záruku […] plus 1,25 % za protizáruku). Z toho vyplývá, že opatření společnosti Finnvera neposkytlo společnosti Karjaportti žádnou výhodu.
(260)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že opatření nezahrnuje státní podporu.
7.4.4. Úvěr poskytnutý dne 6. července 2007 (opatření č. 16)
(261)
Jak je popsáno v 110. bodě odůvodnění, Finsko tvrdí, že úvěr nezahrnoval státní podporu, jelikož byl součástí většího opatření k financování společnosti, jehož se účastnili rovněž soukromí věřitelé.
(262)
Ze stejného důvodu jako u opatření č. 14 se podle logiky v rozsudku ve věci BP Chemicals (viz 189.-191. bod odůvodnění) usuzuje, že v případě opatření č. 16 lze použít zásadu investora v tržním hospodářství (viz 253. bod odůvodnění).
(263)
Jak je uvedeno v 254. bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že […] a […] jsou ve srovnatelné situaci jako společnost Finnvera. Co se týká konkrétního posuzovaného opatření, je pravdou, že společnost Finnvera poskytla úvěr současně a za obdobných podmínek jako […] a […]. Doba trvání úvěrů byla u všech věřitelů šest měsíců; u všech úvěrů byla platba odložena ve stejném poměru (nesplacená částka u všech věřitelů činí přibližně […] % původní částky). Na všechny tři úvěry se vztahovalo stejné zajištění, jak je popsáno v 66. bodě odůvodnění, a zajištění je mezi věřitele rozděleno podle rizika příslušného věřitele ve vztahu k poskytnutému úvěru. Pokud jde o úrokovou sazbu, zdá se, že úroková sazba, kterou požadovala společnost Finnvera, byla pro tuto společnost ještě příznivější (šestiměsíční EURIBOR + 2,5 %, což ke dni 6. července 2007 představovalo 6,847 %) než úroková sazba, kterou získali soukromí věřitelé (měsíční EURIBOR + 2 %, což ke dni 9. července 2007 představovalo 6,105 %). Lze mít proto za to, že úvěr je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a nezahrnuje státní podporu.
(264)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že opatření nezahrnuje státní podporu.
7.4.5. Záruka poskytnutá dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17)
(265)
Za prvé je třeba určit, který subjekt má z dotyčného opatření prospěch, […] nebo společnost Karjaportti. Společnost Finnvera poskytla protizáruku společnosti […], hlavní bance společnosti Karjaportti. Společnost […] zase poskytla záruku společnosti Karjaportti. […] účtovala společnosti Karjaportti za tuto záruku velmi nízký poplatek, což naznačuje, že společnost […] poskytla společnosti Karjaportti záruku jen proto, že se na ni vztahovala protizáruka společnosti Finnvera. Komise rovněž podotýká, že záruční prémii za protizáruku společnosti Finnvera nehradí […], nýbrž společnost Karjaportti. Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že příjemcem opatření je společnost Karjaportti.
(266)
Za druhé je třeba posoudit, zda opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu. V této souvislosti Finsko uvedlo, že protizáruka nezahrnuje státní podporu, jelikož se na opatření podílí jiná soukromá strana. Toto tvrzení lze zamítnout, jelikož společnost Finnvera poskytla protizáruku za záruku dotyčné soukromé strany, což znamená, že se společnost Finnvera a soukromá strana nenacházely v podobné situaci.
(267)
Vzhledem k těmto skutečnostem posoudí Komise opatření na základě sdělení o zárukách z roku 2008. Ačkoliv je pravdou, že protizáruka společnosti Finnvera nepokrývá více než 80 % záruky […], příjemce, společnost Karjaportti, byl v době jejího poskytnutí podnikem v obtížích, jak je podrobněji popsáno v 123.-128. bodě odůvodnění. Existenci státní podpory proto nelze vyloučit na základě bodu 3.2 sdělení o zárukách z roku 2008.
(268)
I když záruka nesplňuje všechny požadavky bodu 3.2 ve sdělení o zárukách z roku 2008, může poplatek zaplacený za záruku odůvodnit závěr, že záruka nepředstavuje státní podporu. V daném případě se Komise každopádně na rozdíl od Finska domnívá, že nelze mít za to, že opatření neobsahuje podporu. Záruka byla poskytnuta s velmi nízkým poplatkem, ačkoli se společnost potýkala s potížemi (viz 123.-128. bod odůvodnění) a riziko pro společnost Finnvera bylo možno považovat za značné. Usuzuje se proto, že opatření poskytuje společnosti Karjaportti výhodu. V této souvislosti Komise rovněž podotýká, že podle závazku, který přijaly finské orgány ve věci N 715/2006, nemohla společnost Finnvera poskytovat tržní financování.
(269)
Opatření mimoto splňuje všechny ostatní požadavky vztahující se na existenci státní podpory. Jak je popsáno v 241. bodě odůvodnění, opatření společnosti Finnvera zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu. Opatření č. 17 je selektivní, jelikož jedinou společností, která z něj měla prospěch, je Karjaportti. Opatření rovněž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(270)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření představuje státní podporu.
(271)
Finsko netvrdilo, že opatření č. 17 je slučitelné s vnitřním trhem. V době, kdy společnost Finnvera provedla toto opatření, byla společnost Karjaportti podnikem v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (viz 123.-128. bod odůvodnění). Opatření proto mohlo být slučitelné pouze jako podpora na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(272)
Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 musí podpora na záchranu splňovat určité požadavky, které posuzované opatření nesplňuje.
(a)
Za prvé, záruka neskončila v období nepřesahujícím šest měsíců od poukázání první splátky (bod 25 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004).
(b)
Finsko za druhé nesdělilo do šesti měsíců od prvního provedení opatření plán restrukturalizace nebo likvidace ani nepředložilo doklad o tom, že byla ukončena platnost záruky (bod 25 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004).
(c)
Za třetí není dodržena zásada „jednou a dost“ (bod 25 písm. e) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní státní podporu již při dřívějších potížích.
(273)
Opatření nesplňuje rovněž všechny požadavky vztahující se na podporu na restrukturalizaci stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(a)
Opatření není za prvé podmíněno prováděním plánu restrukturalizace (bod 34 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004). Podotýká se, že nebyl vypracován plán restrukturalizace ve smyslu bodu 35 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(b)
Od příjemců podpory se za druhé očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů (bod 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004), a v případě posuzovaných opatření nejsou k dispozici žádné údaje o vlastním příspěvku příjemce.
(c)
Za třetí, aby se zamezilo přílišnému narušení hospodářské soutěže, je nutno přijmout kompenzační opatření (bod 38 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004). Žádná takováto opatření nebyla stanovena.
(d)
Opatření za čtvrté nedodržuje zásadu „jednou a dost“, jelikož společnost obdržela neslučitelnou a protiprávní podporu již při dřívějších potížích.
(274)
Komise se proto domnívá, že opatření nebylo provedeno v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
(275)
Dále je třeba posoudit, zda by opatření č. 17 mohlo být slučitelné na základě některé z ostatních výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. Ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny u opatření č. 4 a č. 5 (viz 179.-186. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že není splněna žádná z výjimek. Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 17 zahrnuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.
8. VRÁCENÍ PODPORY
(276)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí takovouto podporu zrušit nebo upravit (67). Povinnost členského státu zrušit podporu považovanou Komisí za neslučitelnou s vnitřním trhem slouží podle ustálené judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (68). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (69).
(277)
V souladu s touto judikaturou článek 14 procesního nařízení stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(278)
Za protiprávní a neslučitelnou podporu je nutno považovat těchto šest opatření:
-
záruka poskytnutá městem Mikkeli dne 8. března 2004 (opatření č. 4),
-
záruka poskytnutá městem Mikkeli dne 10. května 2004 (opatření č. 5),
-
přeměna nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8),
-
úprava splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12),
-
záruka poskytnutá společností Finnvera dne 17. března 2004 (opatření č. 13),
-
záruka poskytnutá společností Finnvera dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17).
(279)
Tato podpora musí být proto vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Podporu je nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
8.1. Vrácení podpory poskytnuté ve formě záruk
(280)
Prvek neslučitelné podpory obsažený v obou zárukách poskytnutých městem Mikkeli v roce 2004 (opatření č. 4 a opatření č. 5) a v zárukách poskytnutých společností Finnvera v roce 2005 (opatření č. 13) a v roce 2008 (opatření č. 17) se stanoví podle následujících zásad.
(281)
Státní záruka může představovat podporu až do celkové výše příslušné půjčky, pokud příjemce nemá sám přístup na finanční trhy (70). V daném případě však Finsko prokázalo, že společnost Karjaportti měla v době poskytnutí záruk v roce 2004 přístup na finanční trhy, a to předložením informací o úvěrech, které příjemci poskytli soukromí věřitelé (viz 93. bod odůvodnění). K dispozici je jen málo údajů o tom, zda měla společnost Karjaportti přístup na trh i v roce 2008, kdy bylo provedeno opatření č. 17. Komise v této souvislosti podotýká, že protizáruka poskytnutá společností Finnvera pokrývala pouze 80 % záruky, kterou poskytl soukromý věřitel, což znamená, že u 20 % nesl riziko soukromý věřitel. Vzhledem k této skutečnosti lze mít za to, že i bez záruky z roku 2008 měla společnost dosud přístup na finanční trhy.
(282)
Vzhledem k finančním potížím společnosti Karjaportti v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státními zárukami, jelikož záruky představují pro banky další zajištění. Komise se proto domnívá, že společnost Karjaportti měla výhodu v podobě nižších úrokových sazeb, které získala díky zárukám.
(283)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách z roku 2008 by se v případě neexistence srovnatelné tržní záruční prémie měly celkové finanční náklady na úvěr se zárukou (úroky a záruční prémie) porovnat s úrokovou sazbou na trhu u obdobného úvěru bez státní záruky. V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve sdělení o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (71) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách z roku 2008 použít jako náhradu tržní sazby.
(284)
V daném případě nejsou k dispozici žádné údaje o tom, jakou částku by společnost Karjaportti zaplatila za srovnatelný úvěr bez záruky. Uvedené tři záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise navíc zastává názor, že by vzhledem k době, která uplynula od provedení opatření, byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro finského výrobce masných výrobků obtížný. Komise proto jako náhradu tržní sazby použije příslušnou referenční sazbu.
8.1.1. Záruka poskytnutá dne 8. března 2004 (opatření č. 4)
(285)
Co se týká opatření č. 4, zajištění úvěrů společnosti Karjaportti lze pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 považovat za běžné. V případě opatření č. 4 poskytla společnost Karjaportti zástavní právo k nemovitosti a obchodní hypotéku. Zapsané hodnoty těchto dvou nástrojů jsou dost vysoké (viz 27. bod odůvodnění). Je však třeba vzít v úvahu, že totéž zajištění bylo použito i u jiných pohledávek města Mikkeli (např. opatření č. 1), takže pro dotyčné opatření by nebyla k dispozici celá částka. V potaz je nutno vzít i to, že skutečná hodnota zástavního práva k nemovitosti i obchodní hypotéky závisí na hodnotě zastaveného majetku a na pořadí města Mikkeli.
(286)
V této souvislosti se uvádí, že Finsko nemohlo předložit odhad hodnoty zajištění v době poskytnutí záruky. Předložilo však dvě nezávislá ocenění týkající se zajištění obecně, která byla použita při vypracovávání programu restrukturalizace, a to ze dne 15. února 2005 (viz 43. bod odůvodnění), což je poměrně blízko datu poskytnutí záruky. V tomto ohledu se uvádí, že vzhledem k pořadí města Mikkeli mohlo zástavní právo k nemovitosti postačovat k uhrazení jeho pohledávek, pokud by se majetek dále používal; v případě, že by byla nutná likvidace společnosti Karjaportti, mohla být hodnota majetku příliš nízká, než aby pokryla pohledávky města Mikkeli. Obchodní hypotéka mohla pokrývat pouze část pohledávek města Mikkeli. Vzhledem k těmto skutečnostem se jeví jako přijatelné pokládat poskytnuté zajištění za běžné zajištění.
(287)
Úrokovou sazbou, kterou by společnost Karjaportti měla za úvěr hradit za tržních podmínek, bez záruky, je proto referenční úroková sazba ve výši 4,43 % s připočtením rizikové přirážky ve výši 650 základních bodů, což odráží rizikovou přirážku vztahující se na podnik v obtížích, který poskytl běžné zajištění. Výši podpory je proto třeba vypočítat jako rozdíl mezi touto teoretickou tržní sazbou a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut (4 %), po odečtení ceny skutečně zaplacené za záruku, tj. 0 základních bodů. Rozdíl mezi těmito sazbami se vypočítá pro období, kdy platila skutečně použitá sazba.
(288)
Podpora je úročena od okamžiku, kdy by byl splatný rozdíl mezi teoretickými úroky a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut, až do úplného navrácení podpory.
8.1.2. Záruka poskytnutá dne 10. května 2004 (opatření č. 5)
(289)
Co se týká opatření č. 5, zajištění lze pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 považovat za běžné. Společnost Karjaportti poskytla stejné zajištění jako u opatření č. 4, tj. zástavní právo k nemovitosti vztahující se na výrobní závod v Tikkale a obchodní hypotéku. Mimoto byla poskytnuta „zvláštní zástava“ vztahující se na výrobní závod v Tikkale se zapsanou hodnotou ve výši 1 135 268 EUR (viz 29. bod odůvodnění). Pro všechna tato zajištění platí stejné odůvodnění jako u opatření č. 4 a jako přijatelné se jeví pokládat poskytnuté zajištění za běžné zajištění.
(290)
Úrokovou sazbou, kterou by společnost Karjaportti měla za úvěr hradit za tržních podmínek, bez záruky, je opět referenční úroková sazba ve výši 4,43 % s připočtením rizikové přirážky ve výši 650 základních bodů. Výši podpory je proto třeba vypočítat jako rozdíl mezi touto teoretickou tržní sazbou a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut (12měsíční EURIBOR + 0,3 %), po odečtení ceny skutečně zaplacené za záruku, tj. 0 základních bodů. Rozdíl mezi těmito sazbami se vypočítá pro období, kdy platila skutečně použitá sazba.
(291)
Podpora je úročena od okamžiku, kdy by byl splatný rozdíl mezi teoretickými úroky a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut, až do úplného navrácení podpory.
8.1.3. Záruka poskytnutá dne 17. března 2004 (opatření č. 13)
(292)
Komisi nejsou známy žádné informace o zajištění v případě opatření č. 13, a může tudíž uvést pouze způsob navrácení podpory. Jako první krok je třeba v případě, že opatření č. 13 bylo skutečně zajištěno, určit hodnotu tohoto zajištění podle sdělení o referenčních sazbách.
(293)
Úrokovou sazbou, kterou by společnost Karjaportti měla za úvěr hradit za tržních podmínek, bez záruky, je opět referenční úroková sazba ve výši 4,43 % s připočtením rizikové přirážky zohledňující hodnotu zajištění. Prvek podpory je třeba vypočítat jako rozdíl mezi touto teoretickou tržní sazbou a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut ([2-5] %), po odečtení ceny skutečně zaplacené za záruku, tj. 3 %. Rozdíl mezi těmito sazbami se vypočítá pro období, kdy platila skutečně použitá sazba.
(294)
Podpora je úročena od okamžiku, kdy by byl splatný rozdíl mezi teoretickými úroky a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut, až do úplného navrácení podpory.
8.1.4. Záruka poskytnutá dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17)
(295)
Co se týká opatření č. 17, zajištění lze pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 považovat za běžné. Společnost Karjaportti poskytla zajištění ve formě držby akcií ve společnosti, přičemž společnost Finnvera odhadla hodnotu tohoto zajištění na […] EUR, jak je podrobněji popsáno v (67). bodě odůvodnění. Úrokovou sazbou, kterou by společnost Karjaportti měla za úvěr hradit za tržních podmínek, bez záruky, je opět referenční úroková sazba ve výši 5,19 % s připočtením rizikové přirážky ve výši 650 základních bodů. Prvek podpory je proto třeba vypočítat jako rozdíl mezi touto teoretickou tržní sazbou a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut ([0-3] %, s připočtením úrokové sazby u nesplacených částek na základě smlouvy o subdodávkách), po odečtení ceny skutečně zaplacené za záruku, tj. 250 základních bodů. Rozdíl mezi těmito sazbami se vypočítá pro období, kdy platila skutečně použitá sazba.
(296)
Podpora je úročena od okamžiku, kdy by byl splatný rozdíl mezi teoretickými úroky a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr se zárukou skutečně poskytnut, až do úplného navrácení podpory.
8.2. Vrácení podpory poskytnuté ve formě přeměny nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8)
(297)
Je třeba určit prvek neslučitelné podpory v opatření č. 8, úvěru poskytnutém městem Mikkeli. Jak je popsáno v 45. a 46. bodě odůvodnění, město Mikkeli poskytlo úvěr s nižší úrokovou sazbou než soukromí věřitelé společnosti Karjaportti. U úvěru se prvek podpory v zásadě vypočítá jako rozdíl mezi úrokovou sazbou, s níž byl úvěr skutečně poskytnut, a tržní sazbou. V daném případě poskytli soukromí věřitelé úvěry společně s městem Mikkeli. Úrokové sazby účtované soukromými věřiteli lze proto považovat za údaj o tržní sazbě.
(298)
Výše podpory by se proto měla vypočítat jako rozdíl mezi průměrnou úrokovou sazbou účtovanou u úvěrů, které poskytli soukromí věřitelé (tříměsíční EURIBOR + 2 % a tříměsíční EURIBOR + 1,5 %), a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr skutečně poskytnut (tříměsíční EURIBOR + 0,3 %).
(299)
Rozdíl mezi těmito sazbami se vypočítá pro období, kdy platila skutečně použitá sazba.
(300)
Podpora je úročena od okamžiku, kdy by byl splatný rozdíl mezi teoretickými úroky a úrokovou sazbou, s níž byl úvěr skutečně poskytnut, až do úplného navrácení podpory.
8.3. Vrácení podpory poskytnuté ve formě úpravy splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12)
(301)
Je třeba zjistit prvek neslučitelné podpory v opatření č. 12, úpravě splátkového kalendáře od roku 2009 schválené městem Mikkeli. Jak je popsáno v 219.-226. bodě odůvodnění, oznámená úprava splátkového kalendáře byla provedena se změnami. Jelikož Komisi nejsou známy podrobnosti o skutečně provedené úpravě splátkového kalendáře, může uvést pouze způsob navrácení podpory.
(302)
Podpora byla společnosti dána k dispozici od okamžiku, kdy se společnost Osuuskunta Karjaportti odchýlila od splátkového kalendáře dohodnutého během restrukturalizace pod soudním dohledem v roce 2006. Komise se domnívá, že v době poskytnutí podpory již společnost Karjaportti neměla přístup na finanční trhy. Podpora se proto rovná výši restrukturalizovaného dluhu. Částky, které mají být vráceny, se tudíž rovnají částce restrukturalizovaných dluhů vůči městu Mikkeli. Od částek, které mají být vráceny, však lze odečíst platby, které se již uskutečnily.
(303)
Podpora je úročena ode dne, kdy byla dána společnosti k dispozici, až do jejího úplného navrácení.
9. ZÁVĚR
(304)
Komise podotýká, že se formální vyšetřovací řízení týkající se záruky ve výši 2,75 milionu EUR, s ohledem na niž Finsko podalo oznámení, které posléze vzalo zpět, podle článku 8 procesního nařízení stalo bezpředmětným.
(305)
Co se týká záruky poskytnuté v roce 2000 a postoupení pozemku v témže roce ze strany města Mikkeli, Komise má za to, že tato opatření představují státní podporu, která je slučitelná jako investiční podpora podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(306)
Odkoupení pozemků, které město Mikkeli provedlo v roce 2002, se nepovažuje za podporu, jelikož se uskutečnilo za tržních podmínek.
(307)
Záruky poskytnuté městem Mikkeli v březnu 2004 a v květnu 2004 lze považovat za státní podporu, jelikož společnost Karjaportti byla v době jejich poskytnutí podnikem v nesnázích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999. Tato opatření nejsou slučitelná s vnitřním trhem, jelikož není dodrženo žádné z ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
(308)
Opatření přijatá městem Mikkeli v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem byla provedena společně se srovnatelnými soukromými věřiteli a za obdobných podmínek. Komise proto dospěla k závěru, že byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství a že opatření nepředstavují státní podporu.
(309)
Odkoupení akcí městem Mikkeli a odpis dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 lze považovat za opatření, která nezahrnují podporu.
(310)
Přeměnu nezaplacených úroků na úvěr, kterou město Mikkeli provedlo v prosinci 2005, lze považovat za státní podporu, jelikož společnost Karjaportti byla v době provedení tohoto opatření podnikem v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Tato opatření nejsou slučitelná s vnitřním trhem, jelikož není dodrženo žádné z ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
(311)
Co se týká úpravy splátkového kalendáře, kterou město Mikkeli schválilo v roce 2009, podotýká se, že se jednalo o následnou úpravu splátkového kalendáře. Vzhledem k této skutečnosti se Komise domnívá, že by soukromý věřitel s touto úpravou splátkového kalendáře nesouhlasil a že opatření představuje státní podporu. Jelikož společnost Karjaportti byla v době provedení opatření podnikem v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, mohlo by být opatření slučitelné pouze na základě těchto pokynů. Jelikož však nejsou splněny všechny požadavky, vyvozuje se závěr, že opatření představuje neslučitelnou státní podporu.
(312)
Záruka, kterou poskytla společnost Finnvera dne 17. března 2004, rovněž představuje státní podporu, která není slučitelná podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999. Úvěr, který společnost Finnvera poskytla dne 12. ledna 2006, nepředstavuje státní podporu, jelikož byl poskytnut společně se srovnatelnými soukromými věřiteli a za obdobných podmínek. Totéž platí pro záruku, kterou společnost Finnvera udělila v září 2006, a úvěr poskytnutý v červenci 2007.
(313)
Záruku, kterou společnost Finnvera poskytla dne 9. ledna 2008, lze považovat za státní podporu, jelikož společnost Karjaportti byla v době jejího poskytnutí podnikem v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Opatření není slučitelné s vnitřním trhem, jelikož není dodrženo žádné z ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se záruky ve výši 2,75 milionu EUR (opatření č. 11), s ohledem na niž Finsko podalo oznámení, které posléze vzalo zpět, je ukončeno.
Článek 2
Opatření, která Finsko provedlo ve prospěch společnosti Osuuskunta Karjaportti a která spočívají:
-
v odkoupení pozemků v roce 2002 (opatření č. 3),
-
v opatřeních přijatých v rámci restrukturalizace pod soudním dohledem (opatření č. 6),
-
v odkoupení akcií od společnosti Osuuskunta Karjaportti (opatření č. 7),
-
v odpisu dluhů v účetních výkazech za rok 2006 a 2008 (opatření č. 9 a opatření č. 10),
-
v úvěru poskytnutém společností Finnvera v červnu 2006 (opatření č. 14),
-
v protizáruce společnosti Finnvera poskytnuté v září 2006 (opatření č. 15) a
-
v úvěru společnosti Finnvera poskytnutém v červenci 2007 (opatření č. 16),
nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Opatření státní podpory, která Finsko provedlo ve prospěch společnosti Osuuskunta Karjaportti a která spočívají:
-
v záruce poskytnuté v červnu 2000 (opatření č. 1) a
-
v postoupení pozemku v témže roce (opatření č. 2),
jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Opatření státní podpory, která Finsko provedlo ve prospěch společnosti Osuuskunta Karjaportti a která spočívají:
-
v záruce poskytnuté městem Mikkeli dne 8. března 2004 (opatření č. 4),
-
v záruce poskytnuté městem Mikkeli dne 10. května 2004 (opatření č. 5),
-
v přeměně nezaplacených úroků na úvěry (opatření č. 8),
-
v záruce poskytnuté společností Finnvera dne 17. března 2004 (opatření č. 13),
-
v záruce poskytnuté společností Finnvera dne 9. ledna 2008 (opatření č. 17),
-
v úpravě splátkového kalendáře od roku 2009 (opatření č. 12),
zavedlo Finsko protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a tato opatření nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 5
1. Finsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v článku 4.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Finsko všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 4.
Článek 6
1. Navrácení podpory uvedené v článku 4 se provede s okamžitým účinkem.
2. Finsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 7
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Finsko Komisi tyto informace:
(a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
(b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
(c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Finsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 4 navrácena. Na žádost Komise předloží Finsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 8
Toto rozhodnutí je určeno Finské republice.
V Bruselu dne 12. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-12 ta' Ġunju 2012
dwar il-miżuri SA. 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009) implimentati mill-Finlandja għal Osuuskunta Karjaportti
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 3249)
(Il-verżjonijiet bil-Finlandiż u bl-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/8/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108 (2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62 (1) (a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet ikkwotati hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata l-15 ta’ Jannar 2009, il-Finlandja nnotifikat lill-Kummissjoni bl-għajnuna ta’ salvataġġ li tikkonsisti f’garanzija u f'posponiment tad-dejn lil Osuuskunta Karjaportti (minn hawn ’il quddiem “Karjaportti”; fil-mument tan-notifika kienet magħrufa bħala Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Permezz ta’ ittri datati l-5 ta’ Frar 2009, il-11 ta’ Frar 2009, is-16 ta’ Frar 2009 u l-20 ta’ Frar 2009, il-Finlandja pprovdiet lill-Kummissjoni b’informazzjoni ulterjuri.
(2)
Permezz ta’ ittra tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni informat lill-Finlandja li hija kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108 (2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) (2) fir-rigward tal-miżuri nnotifikati u miżuri diversi mogħtija fil-passat. Wara dik id-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Finlandja ppreżentat informazzjoni ulterjuri lill-Kummissjoni b’ittra datata t-13 ta’ Mejju 2009.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri ta’ għajnuna.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn parti interessata waħda. Hija bagħtithom lill-Finlandja, li ngħatat l-opportunità li tikkummenta. Dawn il-kummenti waslu permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Awwissu 2009. Il-Finlandja pprovdiet aktar informazzjoni permezz ta’ ittra elettronika datata t-3 ta’ Novembru 2009.
(5)
Permezz ta’ ittra datata l-15 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni informat lill-Finlandja li hija kienet iddeċidiet li testendi l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108 (2) tat-TFUE fir-rigward ta’ miżuri ta’ għajnuna addizzjonali mogħtija fil-passat. Il-Finlandja ssottomettiet aktar informazzjoni b’ittra datata t-12 ta’ Frar 2010.
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li testendi l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri ta’ għajnuna. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment ieħor mill-partijiet interessati.
(7)
Fl-1 ta’ Marzu 2010, il-Finlandja infurmat lill-Kummissjoni li hija kienet irtirat in-notifika dwar il-garanzija favur Karjaportti. Permezz ta’ ittra datata s-26 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni informat lill-Finlandja li hija kienet sejra tittratta l-irtirar tan-notifika tal-garanzija fid-deċiżjoni finali, flimkien mal-miżuri l-oħra taħt valutazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għamlet xi mistoqsijiet lill-Finlandja, li l-Finlandja wieġbet b’ittra datata t-22 ta’ April 2010. Il-Kummissjoni bagħtet talba għal tagħrif lill-Finlandja fil-15 ta’ Lulju 2010, li għaliha l-Finlandja wieġbet fl-20 ta’ Awwissu 2010. Il-Kummissjoni bagħtet talba għal informazzjoni fit-28 ta’ Settembru 2010, li għaliha l-Finlandja wieġbet fid-29 ta’ Novembru 2010. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ Novembru 2011. Il-Finlandja ssottomettiet din l-informazzjoni fis-16 ta’ Diċembru 2011.
2. IL-BENEFIĊJARJU
2.1. Il-kooperattiva Karjaportti
(8)
Karjaportti hija kumpanija kooperattiva li tinsab f’Mikkeli, b’faċilitajiet ta’ produzzjoni f’Mikkeli u Kouvola, it-tnejn fil-Lvant tal-Finlandja (Itä-Suomi), reġjun eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107 (3) (c) tat-TFUE. Il-kooperattiva kienet oriġinarjament stabbilita fl-1914. Fl-1950 ingħatat l-isem ta’ Osuusteurastamo Karjaportti; mill-31 ta’ Diċembru 2002 saret magħrufa bħala Järvi-Suomen Portti Osuuskunta u mill-14 ta’ Diċembru 2010, saret magħrufa bħala Karjaportti. Sal-lum, Karjaportti timpjega 300 ruħ b’mod permanenti u bejn 100 u 120 ħaddiem ieħor b'mod staġjonali matul ir-rebbiegħa u s-sajf.
(9)
Karjaportti hija attiva fil-manifattura tal-ikel, jiġifieri fil-qasam tal-ipproċessar tal-laħam fi prodotti bħal pulpetti u zalzett. Barra minn hekk, il-kooperattiva tbiegħ laħam ippakkjat, biċċiet tal-laħam u karkassi. Karjaportti ftit tesporta lejn Stati Membri oħra.
2.2. Il-qagħda finanzjarja ta’ Karjaportti
(10)
Mill-1 ta’ Diċembru 2004, Karjaportti hija soġġetta għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti skont l-Att 47/1993 dwar ir-Ristrutturar tal-Impriżi (5) (minn hawn ’il quddiem “proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti”; għal aktar informazzjoni dettaljata dwar il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti ara l-premessi 31 - 43).
(11)
Id-dettalji dwar il-qagħda finanzjarja ta’ Karjaportti qabel u matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti huma pprovduti fil-Tabella li ġejja:
Tabella I
It-tagħrif finanzjarju prinċipali ta’ Karjaportti f’EURO
Sena
Fatturat
Riżultat operattiv
Riżultat nett (qligħ/telf)
Defiċit għall-perjodi ta’ kontabilità preċedenti
Kapital ta’ ishma / Riżervi u kontinġenza
Bilanċ ta’ interess
2000
139 620 882
8 682
-1 169 091
7 681 411 / 10 247 107
8 893 097
2001
139 748 861
2 082 662
549 865
7 812 809 / 9 078 473
9 442 963
2002
135 781 234
2 259 488
14 382
7 783 428 / 9 559 942
17 357 751
2003
128 354 480
-3 299 914
-6 009 055
7 585 778 / 9 506 525
11 083 248
2004
125 849 631
-3 972 464
-10 686 420
7 234 608 / 3 497 953
46 141
2005
101 507 619
-6 629 915
-9 235 908
-7 404 955
7 772 913 / 216 662
-8 651 289
2006
99 802 293
-3 485 054
4 277 565
-16 640 864
8 141 610 / 216 662
-4 005 028
2007
86 962 069
-8 916 539
-7 943 878
-12 363 299
6 244 277 / 216 662
-13 846 239
2008
80 901 753
-3 791 985
-2 770 037
-20 307 178
5 768 185 / 216 662
-17 092 368
2009
64 793 763
305 936
-2 124 435
-23 077 214
5 077 160 / 216 662
-19 907 828
(12)
Fis-sena 2008, l-awtoritajiet tat-Taxxa Finlandiżi ppreżentaw darbtejn lil Karjaportti għal proċeduri ta’ falliment. Fl-ewwel preżentazzjoni, fis-7 ta’ Ottubru 2008, huma ppreżentaw mandat biex tħallas EUR 461 579. L-awtoritajiet tat-taxxa mbagħad irtiraw din il-preżentazzjoni. Fl-1 ta’ Diċembru 2008 saret preżentazzjoni mill-ġdid ta’ mandat biex tħallas EUR 981 658. Il-proċeduri ta’ falliment kontra Karjaportti ingħalqu sa minn Ġunju 2009 peress li l-kooperattiva ħallset id-dejn pendenti lill-awtoritajiet tat-taxxa.
3. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI
(13)
Il-miżuri kkunsidrati jikkonsistu f’miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli, fejn tinsab Karjaportti, u miżuri mogħtija minn Finnvera Oyj (iktar ’il quddiem imsejħa “Finnvera”). Finnvera hija kumpanija ta’ finanzjament speċjalizzata, proprjetà tal-Istat tal-Finlandja u hija l-Aġenzija uffiċjali ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni tal-Finlandja (6). F’dan li ġej, l-ewwel jiġu deskritti l-miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli (Taqsima 3.1.), u wara l-miżuri mogħtija minn Finnvera (Taqsima 3.2.).
3.1. Miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli
3.1.1. Garanzija mogħtija fit-12 ta’ Ġunju 2000 (miżura 1) u Għoti ta’ art (miżura 2)
(14)
Miżura 1: Permezz ta’ deċiżjoni tat-12 ta’ Ġunju 2000, il-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli ta garanzija assoluta (“takaus”) lil Karjaportti, li tkopri 100 % ta’ self fil-futur li jammonta għal FIM 25 miljun (madwar EUR 4,2 miljun (7)). Is-self ingħata lil Karjaportti f’Settembru 2000 b’rata ta’ imgħax fissa ta’ 5.35 % u għal 10 snin mill-bank Tapiola Pankki Oy (‘Tapiola’). Fl-istess ħin, il-garanzija ġiet implimentata mill-Bord tal-Belt ta’ Mikkeli, li ffirma l-ftehim ta’ garanzija. Il-garanzija ngħatat mingħajr ħlas ta’ garanzija u bħala garanzija assoluta fejn il-garanti huwa responsabbli għad-dejn prinċipali daqs li kieku kien id-dejn stess tal-garanti, li jfisser li l-kreditur jista’ jitlob il-ħlas lura tad-dejn prinċipali mill-garanti meta d-dejn prinċipali jsir dovut. Is-self garantit ingħata sabiex jiġi ffinanzjat il-bini ta’ faċilità ta’ produzzjoni fid-distrett ta’ Tikkala f’Mikkeli (8).
(15)
Il-garanzija kienet kollateralizzata permezz ta’ ipoteki diġà eżistenti fuq il-proprjetà immobbli b’valur reġistrat ta’ FIM 7,5 miljun (EUR 1 261 409) (9). Meta kienet ingħatat l-ewwel miżura, madwar FIM 3 miljuni tal-ipoteki fuq il-proprjetà immobbli kienu disponibbli bħala kollaterali. Barra minn hekk, il-garanzija kienet kollateralizzata permezz ta’ ipoteki kummerċjali (10) b’valur reġistrat ta’ FIM 25 miljun u FIM 30,5 miljun rispettivament fuq assi mobbli ta’ Karjaportti.
(16)
Meta bdew il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti f’Diċembru 2004, Tapiola talab il-ħlas tad-djun pendenti ta’ Karjaportti mill-Belt ta’ Mikkeli taħt il-garanzija. Wara li għamlet dawn il-ħlasijiet lil Tapiola, il-Belt ta’ Mikkeli daħlet bħala kreditur ta’ Karjaportti minflok Tapiola (ara l-premessa 34).
(17)
Miżura 2: Fis-sena 2000 ukoll, Karjaportti ġiet assenjata biċċa art għall-bini tal-faċilità ta’ produzzjoni f’Tikkala mid-distrett rurali ta’ Mikkeli (11). Id-daqs tal-plott kien ta’ 152 366 m2 u l-Belt ta’ Mikkeli pprovdietu mingħajr konsiderazzjoni għal Karjaportti, jiġifieri, ma tħallas l-ebda prezz tax-xiri. Barra minn hekk, il-Belt ta’ Mikkeli għamlet impenn li tittrasferixxi l-art lesta għall-kostruzzjoni. Għal dan il-għan, il-Belt ta’ Mikkeli ħallset lura lil Karjaportti l-ispejjeż ta’ twittija tal-art, li kienu jammontaw għal FIM 2 000 000 (madwar EUR 336 376) (12).
(18)
Miżuri oħra ngħataw lil Karjaportti għall-kostruzzjoni tal-faċilità ta’ produzzjoni f’Tikkala. Finnvera tat self u garanziji ta’ FIM 20 000 000 (madwar EUR 3 363 759) u l-Ministeru tal-Impjiegi u l-Ekonomija (dak iż-żmien: il-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija) ta għotjiet diretti li kienu jammontaw għal FIM 15 000 000 (madwar EUR 2 552 819.
(19)
B’mod ġenerali, il-miżuri deskritti fil-premessi 14-18 li kellhom jiġu pprovduti għall-kostruzzjoni tal-faċilità ta’ produzzjoni f’Tikkala kellhom valur nominali ta’ FIM 63 783 719 (madwar EUR 10 757 652). L-ekwivalenti ta’ għotja gross tal-miżuri mogħtija kien jammonta għal EUR 3 617 143, skont il-ħarsa ġenerali pprovduta fit-Tabella li ġejja:
Tabella II
Ekwivalenti ta’ għotja gross tal-miżuri mogħtija f’EURO
Miżura
Ammont
Ekwivalenti ta’ għotja gross
Garanzija tal-Belt ta’ Mikkeli
4 204 698
345 786
Għoti ta’ art mill-Belt ta’ Mikkeli
300 000
300 000
Twittija tas-sit imħallsa mill-Belt ta’ Mikkeli
336 376
336 376
Self mingħand Finnvera
1 681 879
82 162
Għotjiet diretti mill-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija
2 552 819
2 552 819
TOTAL
10 757 652
3 617 143
(20)
L-ekwivalenti ta’ għotja gross tal-garanzija mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli ġie kkalkulat mill-Finlandja b’dan il-mod: hija qabblet ir-rata tas-suq għal garanzija komparabbli (1.75 %) għall-primjum tal-garanzija effettivament mitlub mill-Belt ta’ Mikkeli (0 %). L-element ta’ għajnuna tal-garanzija huwa daqs id-differenza bejn iż-żewġ primjums, jiġifieri 1.75 %. Kieku l-Belt ta’ Mikkeli talbet primjum b’dik ir-rata, kienet tiġbor FIM 2 406 250 bħala primjums matul il-validità tal-garanzija ta’ 10 snin, li skontati bir-rata ta’ 5.7 % fid-data li ngħatat il-garanzija kienu jammontaw għal FIM 1 055 949 (madwar EUR 345 786).
(21)
L-ekwivalenti ta’ għotja gross għas-self mingħand Finnvera ġie kkalkulat mill-Finlandja fil-mod li ġej: Hija qabblet l-imgħax li Finnvera talab għas-self (6 xhur EURIBOR flimkien ma’ 1.75 %) mar-rata ta’ referenza skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar il-metodu għall-istabbiliment ta-rati ta’ referenza u ta’ skont (13) li kienet valida fiż-żmien li ngħata s-self. L-element ta’ għajnuna huwa daqs id-differenza bejn iż-żewġ rati għat-tul tas-self (10 snin). Il-kummissjoni li Karjaportti kellha tħallas għas-self (0.5 %) kienet imnaqqsa mir-riżultat tal-kalkolu. Skontat bir-rata ta’ 5.7 %, fid-data li ngħatat il-garanzija, l-element ta’ għajnuna kien ta’ EUR 82 162.
(22)
L-ispejjeż ta’ investiment eliġibbli ġew ikkalkulati fuq il-bażi tal-ispejjeż marbuta mal-prezzijiet tal-akkwist, skont it-tqassim ipprovdut fit-Tabella li ġejja:
Tabella III
Tqassim tal-ispejjeż tal-proġett marbuta mal-prezzijiet tal-akkwist f’EURO
Art u Bini
14 208 192
Makkinarju u tagħmir
11 155 379
Tagħmir/softwer għall-uffiċċji
572 356
TOTAL
25 935 928
(23)
L-element ta’ għajnuna ta’ EUR 3 617 143 jikkorrispondi għal intensità ta’ għajnuna ta’ 13.95 % tal-ispejjeż totali eliġibbli ta’ EUR 25 935 928.
(24)
Karjaportti kienet applikat għall-miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli qabel ma beda x-xogħol fuq il-proġett ta’ investiment (14). Il-Finlandja kienet ħadet dawn il-miżuri sabiex tippromwovi l-iżvilupp reġjonali. Is-sit tal-produzzjoni l-ġdid għandu jtella’ l-għadd ta’ impjiegi fir-reġjun minn madwar 400 għal 550 jew 600.
3.1.2. Xiri ta’ Art (miżura 3)
(25)
Fit-28 ta’ Frar 2002, il-Belt ta’ Mikkeli xtrat sitt proprjetajiet u bini wieħed b’kirjiet relatati mingħand Karjaportti. Il-prezz tax-xiri mħallas kien ta’ EUR 6 646 787 (15). Fid-data tal-għeluq tax-xiri tal-proprjetajiet mill-Belt ta Mikkeli, u fil-każ ta’ proprjetà waħda, fid-data meta l-pussess tagħha ġie ttrasferit lill-Belt ta’ Mikkeli, il-proprjetajiet ma kellhomx ipoteki fuqhom.
3.1.3. Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 (miżura 4)
(26)
B’deċiżjoni tat-8 ta’ Marzu 2004, il-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli ta garanzija li tkopri 100 % ta’ self ta’ EUR 607 054 li kellu jingħata minn Tapiola. Fl-14 ta’ April 2004, is-self ingħata b’rata ta’ imgħax fissa ta’ 4 % għal 10 snin. Il-garanzija ngħatat mingħajr tariffa ta’ garanzija u bħala garanzija assoluta. Is-self u l-garanzija rispettivament ingħataw biex jissostitwixxu self mogħti minn Tapiola li għalih il-Belt ta’ Mikkeli kienet oriġinarjament tat garanzija b’deċiżjoni tat-2 ta’ Novembru 1992. Is-self oriġinali kien jammonta għal FIM 7,5 miljun (EUR 1 261 409) u ngħata b’rata ta’ imgħax ta’ 4.5 % għal perjodu ta’ 10 snin.
(27)
Il-garanzija kienet kollateralizzata permezz tal-ipoteki tal-proprjetà fuq is-sit tal-produzzjoni ta’ Tikkala li kienu diġà użati bħala kollateral għall-miżura 1. Barra minn hekk, il-Belt ta’ Mikkeli kellha ipoteka kummerċjali b’valur irreġistrat fir-reġistru tal-ipoteki kummerċjali ta’ FIM 25 miljun. Din l-ipoteka kummerċjali wkoll kienet diġà ntużat bħala kollateral għall-miżura 1.
(28)
Meta bdew il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti f’Diċembru 2004, Tapiola talab il-ħlas tad-djun pendenti ta’ Karjaportti mill-Belt ta’ Mikkeli taħt il-garanzija. Wara li għamlet dawn il-pagamenti, il-Belt ta’ Mikkeli daħlet bħala kreditur ta’ Karjaportti minflok Tapiola (ara l-premessa 34).
3.1.4. Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(29)
B’deċiżjoni tal-10 ta’ Mejju 2004, il-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli ta garanzija assoluta li kopriet 100 % ta’ self ta’ EUR 1,7 miljun li kellu jingħata minn Tapiola. Sussegwentement, fit-8 ta’ Ġunju 2004, Tapiola iddeċieda li jagħti s-self ta’ investiment fuq tliet snin li jammonta għal EUR 1,7 miljun b’rata ta’ imgħax varjabbli ta’ 12-il xahar EURIBOR flimkien ma’ marġni fiss ta’ 0.3 %. Il-garanzija ngħatat mingħajr ħlas ta’ garanzija u bħala garanzija assoluta. Il-garanzija kienet kollateralizzata permezz tal-istess ipoteka tal-proprjetà fuq is-sit tal-produzzjoni ta’ Tikkala bħall-miżura 1 u l-miżura 4 u l-istess ipoteka kummerċjali (16), miżmuma mill-Belt ta’ Mikkeli. Barra minn hekk, il-Belt ta’ Mikkeli rċeviet strument ġdid ta’ ipoteka kollaterali b’valur reġistrat ta’ EUR 1 135 268 fuq is-sit tal-produzzjoni ta’ Tikkala bħala rahan speċjali.
(30)
Meta bdew il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti f’Diċembru 2004, Tapiola talab il-ħlas tad-djun pendenti ta’ Karjaportti mill-Belt ta’ Mikkeli taħt il-garanzija. Wara li għamlet dawn il-pagamenti, il-Belt ta’ Mikkeli daħlet bħala kreditur ta’ Karjaportti minflok Tapiola (ara l-premessa 34).
3.1.5. Miżuri meħuda fi ħdan il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6)
(31)
Fis-17 ta’ Novembru 2004, Karjaportti, flimkien mal-kredituri Nordea Bank Finland Abp (minn hawn ’il quddiem ‘Nordea Bank’), Nordea Rahoitus Suomi Oy (minn hawn ’il quddiem ‘Nordea Financing’) u ÖKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (mill-1 ta’ Marzu 2008, din il-kumpanija ġiet imsemmija Pohjola Pankki Oyj; minn hawn ’il quddiem ‘ÖKO / Pohjola Bank’) ippreżentat għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti quddiem il-Qorti Distrettwali ta’ Mikkeli. Skont il-liġi Finlandiża, proċeduri ta’ ristrutturar jistgħu jsiru sabiex jiġi rrijabilitat negozju vijabbli ta’ debitur f’diffikultà, biex tiġi żgurata l-vijabbiltà kontinwa tiegħu u biex jintlaħqu l-arranġamenti tad-dejn (17). Il-proċeduri ssorveljati mill-qorti li jirrigwardaw lil Karjaportti infetħu permezz ta’ deċiżjoni tal-Qorti Distrettwali ta’ Mikkeli fl-1 ta’ Diċembru 2004. Legalment, mill-bidu, id-debitur ma jkunx permess li jħallas lura d-djun ta’ ristrutturar jew li jipprovdi garanzija għal dawn id-djun (18). Id-djun ta’ ristrutturar huma kollha djun akkumulati qabel id-data tal-bidu.
(32)
Sussegwentement, ġie sottomess programm ta’ ristrutturar lill-Qorti Distrettwali fit-23 ta’ Ġunju 2005 u programm ta’ ristrutturar rivedut fit-30 ta’ Novembru 2005. It-tul tal-programm ta’ ristrutturar, li ġie approvat mill-Qorti Distrettwali fit-30 ta’ Jannar 2006, kien ta’ għaxar snin (sal-1 ta’ Lulju 2015). Bejn l-2004 u l-2008 Karjaportti temmet 372 kuntratt ta’ impjieg u esternalizzat xi wħud mill-attivitajiet tagħha bħall-attivitajiet ta’ akkwist, tbiċċir u tqattigħ.
(33)
B’mod globali, madwar [30-70] (*) % tad-djun ta’ ristrutturar li kienu soġġetti għall-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti kienu dovuti lil kredituri privati. Il-kredituri privati li kellhom l-ikbar ishma f’dawk id-djun kienu l-banek imsemmija hawn fuq Nordea Bank u ÖKO/Pohjola Bank kif ukoll Nordea Financing.
(34)
Fis-16 ta’ Diċembru 2004, b’rabta ma’ dawn il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti Tapiola talab lill-Belt ta’ Mikkeli sabiex tħallas l-ammonti pendenti tat-tliet selfiet garantiti mill-Belt ta’ Mikkeli deskritti taħt 3.1.1, 3.1.3 u 3.1.4. Wara li ħallset lil Tapiola, il-Belt ta’ Mikkeli saret kreditur ta’ Karjaportti fir-rigward tal-ammont globali tat-tliet selfiet pendenti, li kien ta’ EUR 5 356 895. Is-selfiet kienu garantiti mill-kollateral deskritt fil-premessi 15, 27 u 29.
(35)
Barra minn hekk, il-Belt ta’ Mikkeli daħħlet pretensjoni li tammonta għal EUR 682 087 fil-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, li tikkonsisti minn spejjeż mhux imħallsa lill-amministrazzjoni tal-proprjetà tal-Belt, id-dipartiment tal-ġestjoni tal-ilma u d-dipartiment tal-ġestjoni tal-iskart ta’ Mikkeli. Din il-pretensjoni kienet ukoll iggarantita mill-kollateral deskritt fil-premessi 15, 27 u 29.
(36)
Is-self u djun oħrajn (spejjeż mhux imħallsa) mal-Belt ta’ Mikkeli kienu meqjusa bħala djun garantiti kbar (19) fil-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Il-pretensjonijiet kbar l-oħra iggarantiti saru minn partijiet privati (Nordea Bank, Nordea Financing, ÖKO/Pohjola Bank) kif ukoll minn Finnvera (20).
Tabella IV
Djun kbar iggarantiti f’EUR.
Kreditur ta’ djun kbar iggarantiti
Ammont
Sehem f’ %
Nordea Bank
[…]*
[10-40] %
Nordea Financing
[…]
[0-20] %
OKO/Pohjola Bank
[…]
[10-40] %
Finnvera
[…]
[10-40] %
Belt ta’ Mikkeli - djun dovuti minħabba garanziji attivati
[…]
[10-40] %
Belt ta’ Mikkeli - djun oħra (spejjeż mhux imħallsa)
[…]
[0-20] %
TOTAL
24 579 150
100 %
(37)
B’rabta mas-self u djun oħra (spejjeż mhux imħallsa) mal-Belt ta’ Mikkeli, kienu previsti l-miżuri li ġejjin fil-programm ta’ ristrutturar:
Tnaqqis tar-rati tal-imgħax għad-djun garantiti
(38)
Is-self ta’ EUR 5 356 895 tal-Belt ta’ Mikkeli ġie ttrattat bħala “dejn garantit” u kien maqsum f’żewġ partijiet. Għaż-żewġ partijiet l-imgħax tnaqqas skont il-programm ta’ ristrutturar: Fuq porzjon ta’ EUR 4,0 miljun, l-imgħax kien jammonta għal […] EURIBOR nieqes […] % (madankollu, ir-rata ma kellhiex tkun akbar minn […] % jew inqas minn […] %) sal-31 ta’ Diċembru 2010. Wara dik id-data, intalbet rata ta’ imgħax ta’ […] EURIBOR. Għall-bqija tal-porzjon ta’ EUR 1 356 895 miljun, intalbet rata ta’ imgħax ta’ […] EURIBOR (21). Bħas-self, l-ispejjeż mhux imħallsa ta’ EUR 682 087 ġew ittrattati bħala “dejn garantit” u r-rata tal-imgħax tnaqqset għal rata ta’ […] EURIBOR (22).
(39)
Għad-djun garantiti tal-kredituri privati, hija prevista wkoll rata ta’ imgħax ekwivalenti għal […] EURIBOR fil-programm ta’ ristrutturar. Għal ċertu ammont għal kull kreditur ħlief […], sal-31 ta’ Diċembru 2010, kienet prevista rata ta’ imgħax imnaqqsa, ekwivalenti għal […] EURIBOR nieqes […] %; imgħax minimu […] % u interess massimu […] %. Wara l-31 ta’ Diċembru 2010, ir-rata ta’ imgħax għad-djun kollha ggarantiti kienet […] EURIBOR.
Tabella V
Ammonti tal-imgħax għal djun kbar garantiti f’EUR
Kreditur ta’ djun kbar garantiti
Rata ta’ imgħax […] EURIBOR nieqes […]% sal-31 ta’ Diċembru 2010; wara dik id-data, tintalab rata ta’ imgħax […] EURIBOR għal ammont ta’
Rata ta’ imgħax […] EURIBOR għal ammont ta’
Nordea Bank u Nordea Financing
[…]
[…]
OKO/Pohjola Bank
[…]
[…]
Finnvera
[…]
[…]
Belt ta’ Mikkeli - djun dovuti minħabba garanziji attivati
[…]
[…]
Belt ta’ Mikkeli - djun oħra (spejjeż mhux imħallsa)
[…]
Posponiment tad-djun
(40)
Il-Belt ta’ Mikkeli aċċettat differiment ta’ ħlasijiet fuq id-djun imsemmija hawn fuq. Skont il-programm ta’ ristrutturar, ir-rimborż tad-djun garantiti tal-Belt ta’ Mikkeli huwa previst fl-2015. L-ewwel pagament kellu jitħallas fl-1 ta’ Lulju 2009, mill-2010 ’l quddiem kienu previsti żewġ ħlasijiet kull sena, u fl-2015 il-parti l-kbira tad-djun garantiti li fadal għandha titħallas, jiġifieri EUR […] għas-self minħabba garanziji attivati u EUR […] għal djun oħrajn (spejjeż mhux imħallsa) rispettivament.
(41)
Il-kredituri privati wkoll qablu dwar differiment tal-ħlasijiet fuq id-djun garantiti tagħhom.
Tabella VI
Differiment tal-ħlasijiet f’EUR
Kreditur ta’ djun kbar garantiti
Dejn
Pagament dovut fl-1.7.2009 u fit-2.1.2010 u fl-1.7.2010
% tal-ammont totali ta’ djun
Pagament dovut fit-2.1.2011 u fl-1.7.2011
% tal-ammont totali ta’ djun
Pagament dovut kull sitt xhur li jibdew mit-2.1.2012 sat-2.1.2015
% tal-ammont totali ta’ djun
Pagament dovut fl-1.7.2015
% tal-ammont totali ta’ djun
Nordea Bank
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nordea Financing
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
OKO/Pohjola Bank
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Finnvera
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Belt ta’ Mikkeli
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Belt ta’ Mikkeli
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total
24 579 150
500 000
2 %
1 000 000
4 %
1 500 000
6 %
10 579 150
43 %
Rinunzja kondizzjonali tad-dejn
(42)
Skont il-programm ta’ ristrutturar, ir-rimborż tas-self u ħlasijiet mhux imħallsa lill-Belt ta’ Mikkeli għandu jsir sal-2015, bil-parti l-kbira tal-ammont pendenti dovut fl-2015. Jekk fl-2015 Karjaportti ma tissodisfax rekwiżiti ekonomiċi partikolari fit-tmiem tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (proporzjon bejn obbligazzjonijiet u l-marġni operattiva akbar minn 4), il-Belt ta’ Mikkeli tirrinunzja għal massimu ta’ EUR [0-3] miljun tad-djun pendenti.
(43)
Il-pretensjonijiet tal-kredituri l-oħra sejrin jitnaqqsu wkoll fl-aħħar tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Nordea Bank ser jirrinunzja għal massimu ta’ EUR [0-3 miljun] u Nordea Financing ser jirrinunzja għal massimu ta’ EUR [0-2 miljun]. Il-pretensjoni ta’ Finnvera sejra titnaqqas b’massimu ta’ EUR [0-2 miljun]. Il-pretensjoni ta’ […] mhux sejra titnaqqas. Skont il-programm ta’ ristrutturar, l-ammonti li bihom id-djun garantiti huma mnaqqsa huma bbażati fuq il-valur tal-kollaterali għas-self garantit f’żewġ xenarji differenti: l-ewwel xenarju kien li Karjaportti tkompli topera; it-tieni xenarju kien li Karjaportti tibdel jew ittemm l-operat tagħha, jiġifieri li l-kollaterali jkollhom jiġu realizzati. Iż-żewġ valuri kienu ddeterminati minn żewġ evalwazzjonijiet indipendenti (23). L-ammont konkret li bih tnaqqas id-dejn garantit kien imbagħad iddeterminat għal kull kreditur separat, skont il-klassifikazzjoni tal-kreditur u bi tqabbil tal-valuri fiż-żewġ xenarji differenti.
3.1.6. Xiri ta’ ishma mingħand Karjaportti (miżura 7)
(44)
Fit-2 ta’ Settembru 2005 Karjaportti biegħet 50 % tal-ishma fil-kumpanija tal-proprjetà immobbli Kiinteistö Oy Suksimäki lil kumpanija proprjetà tal-Belt ta’ Mikkeli, għal prezz tax-xiri ta’ EUR 860 000.
3.1.7. Konverżjoni tar-rati ta’ imgħax mhux imħallas f’self (miżura 8)
(45)
Karjaportti ma ħallsitx l-imgħax dovut għad-djun garantiti tal-Belt ta’ Mikkeli akkumulat bejn is-16 ta’ Diċembru 2004 u d-19 ta’ Diċembru 2005 (24). Dawk l-imgħaxijiet kienu jammontaw għal EUR 281 982 u kienu kkonvertiti f’self għal perjodu ta’ self sa tmiem l-2010 b’deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli datata d-19 ta’ Diċembru 2005. Ir-rata ta’ imgħax tas-self hija 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 0.3 %. Il-ħlas lura kellu jibda f’Marzu 2009 u kien jikkonsisti f’erba’ rati indaqs li jitħallsu darbtejn fis-sena, jiġifieri EUR 144 991 kellhom jitħallsu fl-2009 u EUR 144 991 fl-2010 (25). Il-ħlas lura tal-ammonti dovuti kien mill-inqas parzjalment pospost (ara l-miżura 12).
(46)
Il-konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self fis-sena 2005 kienet fil-prinċipju stabbilita fil-programm ta’ ristrutturar. Skont il-programm, mhux biss il-Belt ta’ Mikkeli, iżda l-kredituri kollha ipotekati f’dan il-kuntest kellhom jiġu ttrattati bl-istess mod. Għaldaqstant, fit-28 ta’ Diċembru 2005, [kreditur privat] bidel rati ta’ imgħax f’self li kien jammonta għal madwar EUR 1 623 000 b’perjodu ta’ self sa tmiem l-2010. Ir-rata ta’ imgħax kienet 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 1.5 %. Il-ħlas lura kellu jibda fl-2009. Fid-29 ta’ Diċembru 2005, [kreditur privat ieħor] bidel rati ta’ imgħax f’self li jammonta għal madwar EUR 1 532 500 b’perjodu ta’ self sa tmiem l-2010. Ir-rata ta’ imgħax kienet ta’ 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 2 %. Il-ħlas lura kien mistenni li jibda fl-2009.
3.1.8. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2006 (miżura 9)
(47)
Permezz ta’ deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2007, il-Bord tal-Belt ta’ Mikkeli qabel dwar it-tħassir mill-kontijiet tal-2006 ta’ riċevibbli mingħand Karjaportti li jammonta għal EUR 274 023. It-tħassir tad-dejn fil-kontijiet ma kellu l-ebda effett fuq ir-relazzjoni legali bejn il-kreditur u d-debitur, u konsegwentement, il-Belt ta’ Mikkeli kompliet issegwi l-ġbir tad-djun.
3.1.9. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2008 (miżura 10)
(48)
Il-Belt ta’ Mikkeli ħassret riċevibbli inċert mingħand Karjaportti li kien jammonta għal EUR 5,7 miljun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha tal-2008. It-tħassir tad-dejn fil-kontijiet ma kellu l-ebda effett fuq ir-relazzjoni legali bejn il-kreditur u d-debitur, u konsegwentement, il-Belt ta’ Mikkeli kompliet tfittex il-ġbir tad-djun.
3.1.10. Garanzija mhux implimentata li kienet ġiet ippjanata għall-2009 (miżura 11)
(49)
Fit-8 ta’ Diċembru 2008, il-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli ddeċieda li jipprovdi garanzija assoluta li tammonta għal EUR 2,75 miljun biex tkopri self futur minn Tapiola lil Karjaportti. Il-Kunsill tal-Belt intitola lill-Bord tal-Belt sabiex jiddeċiedi dwar il-kondizzjonijiet dettaljati relatati mal-garanzija assoluta, jiġifieri li jimplimenta l-garanzija. Skont in-notifika s-self kellu jammonta għal EUR 5 819 807 b’rata ta’ imgħax ta’ 3.65 %. Bħala remunerazzjoni għall-garanzija l-miżura nnotifikata tipprevedi ħlas ta’ darba ta’ 4 % u l-garanzija għandha tingħata għal 10 snin (26).
(50)
Id-deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli ma saritx finali, peress li tressaq ilment fil-qorti amministrattiva ta’ Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). Wara dan l-ilment, il-qorti ordnat lill-Belt ta’ Mikkeli sabiex twaqqaf l-implimentazzjoni tal-garanzija u li tfittex l-approvazzjoni tal-għajnuna mill-Kummissjoni.
(51)
Peress li d-deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli li tipprovdi l-garanzija ma saritx finali, Tapiola astjena milli jagħti s-self lil Karjaportti. Fl-aħħar nett, il-Finlandja rtirat in-notifika tal-garanzija f’Marzu 2010, minħabba li Karjaportti rtirat l-applikazzjoni tagħha għall-garanzija u fit-22 ta’ Frar 2010, il-Bord tal-Belt iddeċieda li ma jimplimentax id-deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt.
3.1.11. Posponiment tad-djun mill-2009 (miżura 12)
(52)
Differiment tal-ħlas lura ta’ djun garantiti: Skont il-programm ta’ ristrutturar approvat mill-qorti, Karjaportti kellha tħallas lura EUR […] fl-2009 u EUR […] fl-2010 tal-ammont pendenti tad-djun garantiti (ara t-Tabella VI). Skont in-notifika, ir-rimborż ta’ dawn l-ammonti kellu jkun pospost, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2015.
(53)
Differiment tal-ħlas lura tas-self mogħti fl-2005 (konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa): Karjaportti kellha tħallas lura EUR 140 991 fl-2009 u l-istess ammont fl-2010 tal-ammont pendenti tal-imgħaxijiet ikkonvertiti f’self (ara l-premessa 40). Skont in-notifika, il-ħlas lura ta’ dawn l-ammonti kellu jkun pospost għas-snin 2011-2013 (27).
(54)
Il-qorti amministrattiva ta’ Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) ipprojbixxiet l-implimentazzjoni tad-deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt dwar il-posponiment tad-dejn fl-4 ta’ Frar 2009. Jidher, madankollu, li xorta waħda kien hemm posponiment tad-djun. Minn Mejju 2009, Karjaportti għamlet proposti fuq bażi regolari lill-Belt ta’ Mikkeli u lill-kredituri l-oħra tagħha sabiex jipposponu l-ħlasijiet ta’ djun dovuti sabiex jitħares l-operat kontinwu tal-kooperattiva (28). Dawn il-proposti ġew approvati mill-Bord tal-Belt ta’ Mikkeli.
3.2. Miżuri mogħtija minn Finnvera
(55)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-Finlandja, Finnvera tat bosta self u garanziji lil Karjaportti fis-snin 2004 sal-2008.
(56)
Finnvera hija kumpanija ta’ finanzjament speċjalizzata, proprjetà tal-Finlandja u hija l- Aġenzija uffiċjali tal-Krediti għall-Esportazzjoni tal-Finlandja. L-operazzjonijiet ta’ Finnvera huma ggwidati mill-miri tal-politika industrijali u ta’ sjieda stabbiliti mill-Istat. Dawn il-miri jinkludu: iż-żieda fl-għadd ta’ intrapriżi li jibdew; l-iffaċilitar ta’ finanzjament għall-bidliet li jiltaqgħu magħhom l-SMEs, u l-promozzjoni tat-tkabbir tal-intrapriżi, l-internazzjonalizzazzjoni u l-esportazzjonijiet. Fl-operazzjonijiet tagħha, Finnvera hija mistennija li tirrispetta l-prinċipju ta’ awto-sostenibilità ekonomika. Il-Finlandja, madankollu, tkopri parti mill-kreditu u t-telf ta’ garanziji ta’ Finnvera; l-Istat huwa direttament responsabbli għall-garanziji domestiċi u garanziji ta’ kreditu tal-esportazzjoni mogħtija minn Finnvera u l-Istat jagħti garanziji għall-akkwist ta’ fondi ta’ Finnvera stess. Dawn il-miżuri statali b’rabta ma’ Finnvera ma jaqgħux fl-ambitu ta’ din id-deċiżjoni; il-Kummissjoni tirriżerva d-dritt li tevalwahom fi stadju aktar tard. Finnvera hija soġġetta għall-Att tal-Proċedura Amministrattiva 434/2003.
(57)
Rigward il-governanza korporattiva ta’ Finnvera, il-Bord ta’ Sorveljanza, li jissorvelja l-amministrazzjoni tal-kumpanija mill-Bord tad-Diretturi u d-Direttur Maniġerjali, jirrappreżenta l-proprjetarju tal-kumpanija, li fil-każ ta’ Finnvera huwa l-Istat. Il-membri tal-Bord ta’ Sorveljanza huma magħżula mill-gruppi parlamentari tal-partiti politiċi fuq il-bażi tar-rappreżentanza tagħhom fil-Parlament Finlandiż. Barra minn hekk, il-Bord ta’ Sorveljanza ta’ Finnvera jinkludi rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet f’konformità mal-għanijiet ta’ politika industrijali tal-kumpanija. Il-Bord tad-Diretturi, li għandu 6-9 membri u 2 membri deputati, jikkonferma l-istrateġija tal-kumpanija, japprova r-rapporti finanzjarji u r-rapport interim, javvanza l-iżvilupp tal-kumpanija u jiżgura li l-operazzjonijiet huma konformi mal-liġi u jissodisfaw l-għanijiet stabbiliti mis-sid. Erba’ mill-membri tal-Bord u ż-żewġ membri deputati jiġu eletti fost kandidati nnominati mid-diversi ministeri. Id-Direttur Maniġerjali huwa responsabbli għall-amministrazzjoni tal-kumpanija.
(58)
Finnvera hija eżentata mill-ħlas tat-taxxa fuq id-dħul mill-25 ta’ Settembru 2007. Il-Kummissjoni approvat din l-eżenzjoni. Id-deċiżjoni ta’ approvazzjoni hija bbażata fuq il-fatt li l-awtoritajiet Finlandiżi taw impenn li Finnvera sejra tillimita l-attivitajiet tagħha għall-amministrazzjoni ta’ skemi ta’ għajnuna mill-Istat (29).
3.2.1. Garanzija mogħtija fis-17 ta’ Marzu 2004 (miżura 13)
(59)
Fis-17 ta’ Marzu 2004, Finnvera tat garanzija ta’ 100 % għal self li jammonta għal EUR 91 000 bi ħlas ta’ garanzija ta’ 3 % fis-sena. Is-self, li kellu tul ta’ 3 snin, ingħata minn Tapiola b’rata ta’ imgħax fissa ta’ [2-5] % kull sena. Is-self u l-garanzija rispettivament ingħataw sabiex jissostitwixxu self mogħti minn Tapiola fl-1992.
3.2.2. Self mogħti fit-12 ta’ Jannar 2006 (miżura 14)
(60)
Fit-12 ta’ Jannar 2006, Finnvera tat self li jammonta għal EUR 180 000 b’rata ta’ imgħax ta’ 6 xhur EURIBOR + 2 % kull sena. Is-self jirrigwarda interessi akkumulati matul il-proċess ta’ ristrutturar bejn it-2 ta’ Diċembru 2004 u t-28 ta’ Frar 2008, li kienu kkonvertiti f’faċilità ta’ kreditu ġdida. Is-self kien kollateralizzat permezz ta’ ipoteki fuq proprjetajiet li jinsabu f'Tikkala, f'Lappeenranta u f'Kouvola, u ishma f’[…]. It-tul tas-self kien sa tmiem l-2010 u l-ħlas lura kellu jibda fl-2009. Fit-23 ta’ Novembru 2011, EUR […] tal-kapital kien għadu pendenti. Fl-istess ħin il-kredituri privati […] u […] ikkonvertew ir-rati ta’ imgħax f’self.
(61)
Fit-28 ta’ Diċembru 2005, [kreditur privat] ikkonverta rati ta’ imgħax f’self li jammonta għal madwar EUR 1 623 000 b’perjodu ta’ self sa tmiem l-2010. Ir-rata ta’ imgħax hija 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 1.5 %. Il-ħlas lura kien mistenni li jibda fl-2009.
(62)
Fid-29 ta’ Diċembru 2005, [kreditur privat ieħor] ikkonverta rati ta’ imgħax f’self li jammonta għal madwar EUR 1 532 500 b’perjodu ta’ self sa tmiem l-2010. Ir-rata ta’ imgħax kienet 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 2 %. Il-ħlas lura kien mistenni li jibda fl-2009.
3.2.3. Garanzija mogħtija fl-14 ta’ Settembru 2006 (miżura 15)
(63)
Fl-14 ta’ Settembru 2006, Finnvera tat kontro-garanzija lil […] li tammonta għal EUR 300 000 bi ħlas ta’ garanzija ta’ 1.65 % fis-sena mħallsa minn Karjaportti. […] min-naħa tiegħu ta garanzija lil Karjaportti għall-istess ammont b’rata ta’ imgħax ta’ 1.25 %. Din il-garanzija u l-kontrogaranzija koprew 16.7 % ta’ EUR 1,8 miljun li kienu jirrigwardaw ftehim ta’ sottokuntratt bejn […] u Karjaportti. It-tul tal-garanzija ta’ Finnvera kien ta’ 8 xhur. Il-bqija tal-ftehim ta’ sottokuntratt kien kopert minn garanziji minn […] u […] (EUR 825 000 u EUR 675 000 rispettivament) li talbu tariffa ta’ garanzija ta’ 1.75 %. Finnvera ma kinitx involuta fl-għoti ta’ dawn il-garanziji, jiġifieri ma kinux kontro-garantiti. Il-kontro-garanzija ta’ Finnvera skadiet fit-30 ta’ Ġunju 2007 mingħajr ma ġiet invokata. Għaldaqstant, Finnvera ma sostniet l-ebda obbligu ta’ ħlas fuq il-bażi ta’ din il-garanzija.
3.2.4. Self mogħti fis-6 ta’ Lulju 2007 (miżura 16)
(64)
Fis-6 ta’ Lulju 2007, Finnvera tat self li jammonta għal EUR 250 000 b’rata ta’ imgħax ta’ 6 xhur EURIBOR + 2.5 % fis-sena. Is-self kellu tul ta’ sitt xhur u kellu jkun rimborżat sal-15 ta’ Jannar 2008. S’issa, tħallset biss parti mis-self (ammont pendenti fit-23 ta’ Novembru 2011: […]).
(65)
Fl-istess ħin, il-kredituri privati, […] u […], taw self li jammonta għal EUR 800 000 u EUR 650 000 rispettivament, ukoll għal tul ta’ sitt xhur. Ir-rata ta’ imgħax għal dak is-self kien xahar EURIBOR flimkien ma’ 2 %. Ir-rimborż tas-self tagħhom ukoll kien ġie ttrardjat (ammonti pendenti fit-23 ta’ Novembru 2011: EUR […] u EUR […]).
(66)
Għal dan is-self u s-self mogħti minn Finnvera, Karjaportti pprovdiet il-kollateral li ġej: ipoteka kummerċjali b’valur reġistrat ta’ EUR 1 850 067; ishma fil-kumpanija […]; u kont bankarju. Dawn il-kollaterali kienu maqsuma bejn Finnvera, […] u […] skont ir-riskju tagħhom b’rabta mas-self. Fil-fatt, it-tliet kredituri kellhom l-istess grad u qasmu l-kollateral permezz ta’ sehem ta’ perċentwali (Finnvera: [0-30] %; [l-ewwel kreditur privat]: [10-50] %; [it-tieni kreditur privat]: [10-50] %).
3.2.5. Garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 (miżura 17)
(67)
Fid-9 ta’ Jannar 2008, Finnvera tat kontro-garanzija lil […] li tammonta għal EUR 280 000 bi ħlas ta’ garanzija ta’ 2.5 % fis-sena mħallsa minn Karjaportti. Il-kontro-garanzija kienet tkopri 80 % ta’ garanzija pprovduta minn […] lil Karjaportti fil-11 ta’ Jannar 2008 li kienet tammonta għal EUR 350 000 relatata ma’ ftehim ta’ sottokuntratt bejn […] u […]. […] talab tariffa ta’ garanzija ta’ [0-3] %. Finnvera kellha aċċess għal kollateral fil-forma ta’ ishma ta’ Karjaportti fi […]. Skont stima tat-8 ta’ Jannar 2008 imwettqa minn Finnvera, fil-mument tal-għoti tal-kontro-garanzija dawn l-ishma kellhom valur ta’ sigurtà għall-Finnvera ta’ EUR […]. Il-kontro-garanzija skadiet fit-28 ta’ Frar 2011, u ma sar l-ebda ħlas taħtha.
4. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(68)
Kif deskritt fil-premessi 2, 3 u 6, il-Kummissjoni ddeċidiet fit-8 ta’ April 2009 li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali (minn hawn ’il quddiem “l-ewwel deċiżjoni ta’ ftuħ”). Din il-proċedura ta’ investigazzjoni formali ġiet estiża għal diversi miżuri oħrajn fil-15 ta’ Diċembru 2009 (minn hawn ’il quddiem it-“tieni deċiżjoni ta’ ftuħ”).
4.1. Miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli
4.1.1. Garanzija mogħtija fit-12 ta’ Ġunju 2000 (miżura 1)
(69)
Fl-ewwel deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni ddubitat kemm il-miżura inkwistjoni tkun konformi mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq privat. L-ewwel, skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (30) (“l-Avviż dwar il-Garanziji 2000”) li kien fis-seħħ fiż-żmien meta ngħatat il-miżura, il-miżura tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat peress li l-garanzija kienet tkopri 100 % tas-self inkwistjoni. Din il-konklużjoni ma tinbidilx bl-Avviż dwar il-Garanziji 2008 attwalment fis-seħħ (31). Barra minn hekk, li wieħed jagħti garanzija mingħajr ħlas ta’ kummissjoni, jiġifieri fil-fatt qed jieħu riskju finanzjarju mingħajr quid pro quo, ma jistax jiġi deskritt bħala mġiba ta’ operatur tas-suq.
(70)
Rigward il-kompatibilità, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-garanzija tistax tikkwalifika għal eċċezzjoni skont l-Artikolu 107 (3) tat-TFUE; skont valutazzjoni preliminari l-kundizzjonijiet tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (32) (“il-Linji gwida R & R 1999”) jidhru li ma ġews issodisfati.
4.1.2. Għoti ta’ art (miżura 2)
(71)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-bejgħ sarx skont il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq, minħabba li r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar elementi ta’ għajnuna Statali fil-bejgħ ta’ artijiet u bini minn awtoritajiet pubbliċi (33) ma ġewx issodisfati. Kien ikkunsidrat li ma tħallas l-ebda prezz tas-suq, minħabba li l-art ingħatat lil Karjaportti mingħajr konsiderazzjoni. Barra minn hekk, Karjaportti ma kellhiex tbati l-ispejjeż ta’ twittija tas-sit.
4.1.3. Xiri ta’ art (miżura 3)
(72)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar kemm it-termini u l-kundizzjonijiet tax-xiri kienu konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq, minħabba li l-Finlandja ma pprovdietx evidenza li x-xiri tal-proprjetajiet sar skont kundizzjonijiet tas-suq, bħal valutazzjoni tal-proprjetajiet minn espert indipendenti.
4.1.4. Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 (miżura 4)
(73)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni ddubitat kemm il-miżura inkwistjoni tkun konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq privat. L-ewwel, skont l-Avviż dwar il-Garanziji 2000 li kien fis-seħħ fiż-żmien tal-għoti, il-miżura tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat peress li l-garanzija kienet tkopri 100 % tas-self inkwistjoni. Din il-konklużjoni ma tinbidilx bl-Avviż dwar il-Garanziji 2008 attwalment fis-seħħ. Barra minn hekk, li wieħed jagħti garanzija mingħajr ħlas ta’ kummissjoni, jiġifieri fil-fatt qed jieħu riskju finanzjarju mingħajr quid pro quo, ma jistax jiġi deskritt bħala mġiba ta’ operatur tas-suq, b’mod partikolari f’sitwazzjoni fejn il-kumpanija diġà kienet f’diffikultajiet.
(74)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura, il-Kummissjoni ma ngħatatx informazzjoni suffiċjenti li tippermetti li jiġi stabbilit jekk ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 1999 kinux issodisfati.
4.1.5. Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(75)
Il-Kummissjoni kellha dubji simili fir-rigward tal-garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004.
4.1.6. Qbil mal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6)
(76)
Fl-ewwel deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni ddubitat kemm il-miżuri meħuda matul ir-ristrutturar ikunu konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq privat.
(77)
L-ewwel, il-Belt ta’ Mikkeli qablet li tnaqqas ir-rati ta’ imgħax għad-djun garantiti bl-effett li r-rati ta’ imgħax imposti kienu ferm inqas mir-rata ta’ referenza għall-Finlandja dak iż-żmien. Peress li l-rata ta’ referenza hija meqjusa bħala r-rata tas-suq għall-kumpaniji b’saħħithom, u peress li Karjaportti kienet tinsab f’diffikultajiet f’dak iż-żmien, il-Kummissjoni sabet li huwa improbabbli li kreditur privat jagħti s-self b’tali rata ta’ imgħax baxxa.
(78)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżuri, il-Kummissjoni fiż-żmien tal-ftuħ kellha biss għarfien limitat tal-miżuri ta’ ristrutturar meħuda minn Karjaportti mill-2004. Kien ikkunsidrat li r-ristrutturar kontinwu ma rnexxiex minħabba li f’Diċembru 2008, l-awtoritajiet tat-taxxa ppreżentaw għall-proċeduri ta’ falliment li jikkonċernaw lil Karjaportti. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha dubji li l-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija setgħet tinkiseb permezz tal-miżuri ta’ ristrutturar li ttieħdu. Rigward il-kriterji l-oħra għall-għajnuna għar-ristrutturar skont il-linji gwida R & R tal-2004 (34), il-Kummissjoni ma setgħetx, fin-nuqqas ta’ notifika u ta’ pjan ta’ ristrutturar, tevalwa jekk il-ħtiġijiet l-oħra tal-Linji Gwida R & R 2004 kinux issodisfati.
4.1.7. Xiri ta’ ishma mingħand Karjaportti (miżura 7)
(79)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar kemm il-miżura inkwistjoni kienet konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq privat, minħabba li l-Finlandja ma pprovdietx evidenza li x-xiri ta’ ishma sar skont kundizzjonijiet tas-suq.
4.1.8. Konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self (miżura 8)
(80)
Fir-rigward tal-konverżjoni tar-rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self, il-Belt ta’ Mikkeli qablet li titlob rata ta’ imgħax baxxa ħafna għas-self. Fil-fatt, il-kredituri privati li kkonvertew ir-rati ta’ imgħax mhux imħallsa tagħhom innegozjaw rati ta’ imgħax ogħla, li wassal sabiex il-Kummissjoni tiddubita kemm tali approċċ kien konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq.
4.1.9. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji fl-2006 u fl-2008 (miżura 9 u miżura 10)
(81)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni qieset li jekk it-tħassir ta’ dejn fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji fl-2006 u l-2008 kien jinkludi wkoll li l-obbligu legali jieqaf jeżisti, it-tħassir jagħti vantaġġ lil Karjaportti. Fil-fehma tal-Kummissjoni hemm dubju kemm investitur tas-suq privat kienx jaġixxi bl-istess mod.
4.1.10. Garanzija mhux implimentata li kienet ġiet ippjanata għall-2009 (miżura 11)
(82)
Fl-ewwel deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni ddubitat kemm il-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet bħal investitur tas-suq privat meta tat il-garanzija u kkunsidrat b’mod preliminari li l-garanzija kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-kompatibilità, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-garanzija tkunx konformi mal-Linji Gwida R & R 2004, minħabba li l-“prinċipju tal-ewwel u tal-aħħar” deher li ma kienx issodisfat. Barra minn hekk, il-ħlas tal-garanzija u l-imgħax għas-self kienu baxxi wisq sabiex jissodisfaw il-punt 25 (a) tal-Linji Gwida u l-garanzija ma kinitx konformi mal-punt 25 (c) tal-Linji Gwida, għax ma kienx limitat għal sitt xhur.
4.1.11. Posponiment tad-djun mill-2009 (miżura 12)
(83)
Fl-ewwel deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni ddubitat kemm il-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet bħala kreditur tas-suq privat meta qablet mal-posponiment tad-djun u kkunsidrat b’mod preliminari li l-miżura kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-kompatibilità, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-posponiment tad-dejn jikkonformax mal-Linji Gwida R & R 2004, minħabba li l-“prinċipju tal-ewwel u tal-aħħar” deher li ma kienx issodisfat. Barra minn hekk, il-posponiment tad-dejn ma kienx jissodisfa r-rekwiżiti għal għajnuna ta’ salvataġġ. Ma kienx limitat għal sitt xhur u għalhekk ma kienx konformi mal-punt 25 (c) tal-Linji Gwida.
4.2. Miżuri mogħtija minn Finnvera (miżuri 13-17)
(84)
Fit-tieni deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni qieset li l-miżuri ngħataw permezz ta’ riżorsi statali u kienu imputabbli lill-Istat, minħabba li l-Finlandja hija 100 % proprjetarja ta’ Finnvera. Dwar is-self, il-Kummissjoni kellha dubji kemm ir-rata tal-imgħax mitluba kienet taqbeż ir-rati ta’ referenza rilevanti. Barra minn hekk, hija ma kellhiex informazzjoni suffiċjenti biex tivvaluta jekk il-miżuri ngħatawx flimkien u bl-istess kondizzjonijiet tal-investituri privati. Rigward il-garanziji, il-Kummissjoni kellha dubji kemm ingħataw skont l-iskemi eżistenti, minħabba li garanziji mogħtija lil kumpanija kbira f’diffikultà ma jaqgħux taħt skemi bħal dawn. Jekk il-miżuri ngħataw barra minn skema ta’ għajnuna eżistenti, il-Kummissjoni ddubitat kemm huma konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq.
5. KUMMENTI MILL-FINLANDJA
5.1. Miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli
5.1.1. Garanzija mogħtija fit-12 ta’ Ġunju 2000 (miżura 1)
(85)
Il-Finlandja ssostni li l-garanzija m’għandhiex titqies bħala għajnuna statali, għaliex Karjaportti probabbilment setgħet kisbet tali garanzija mis-swieq kapitali privati. Il-Finlandja tirreferi għall-fatt li Tapiola ta s-self li kien assigurat mill-garanzija inkwistjoni bħala parti minn pakkett ta’ finanzjament ta’ EUR 25 miljun għall-investimenti fis-sit tal-produzzjoni f’Tikkala. Partijiet oħra kkontribwew għall-finanzjament. L-appoġġ mill-Istat għall-investiment kien jikkonsisti fl-għoti tal-art u l-ġarr tal-ispejjeż għat-twittija tas-sit mill-belt ta’ Mikkeli (ara l-premessi 89 u 90), self u garanziji mogħtija minn Finnvera kif ukoll għotjiet diretti mogħtija mill-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija.
(86)
Barra minn hekk, il-Finlandja ssostni li l-Belt ta’ Mikkeli kienet qiegħda tittratta l-kumpaniji kollha li japplikaw għall-garanziji fuq bażi ugwali.
(87)
Jekk il-miżura kellha tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, il-Finlandja hija tal-fehma li tali għajnuna kienet tkun kompatibbli mas-suq intern minħabba li ngħatat skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna nazzjonali reġjonali (35) (“l-RAG 1998”). Kumpaniji kbar kienu eliġibbli għal miżuri ta’ għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE jekk dawn ma kinux jaqbżu l-ammont ta’ 24 % tal-ispejjeż netti eliġibbli. Dawn il-kundizzjonijiet ġew issodisfati. B’mod partikolari, il-Finlandja pprovdiet kalkolu li skontu l-ekwivalenti tal-għotja gross xorta jibqa’ taħt l-24 % meta jitqies l-appoġġ kollu mill-Istat għall-investiment.
5.1.2. Għoti ta’ art (miżura 2)
(88)
Il-Finlandja ssostni li l-valur kontabbli kurrenti tal-plott mhuwiex indikatur komparabbli għad-determinazzjoni tal-valur tal-plott fil-waqt tat-trasferiment. Il-Belt ta’ Mikkeli tistma l-valur tas-suq tal-art fil-ħin tal-għoti bħala EUR 300 000. Skont il-Finlandja, l-ispejjeż ta’ twittija tas-sit ammontaw għal FIM 2 miljuni (EUR 336 376).
(89)
Il-Finlandja tqis li t-trasferiment tal-art u li l-ġarr tal-ispejjeż għat-twittija tas-sit kien konformi mal-RAG 1998 (ara l-premessa 87).
5.1.3. Xiri ta’ art (miżura 3)
(90)
Skont il-Finlandja, ix-xiri tal-proprjetajiet fis-sena 2002 kien marbut mal-proġett ta’ kostruzzjoni tal-faċilità ta’ produzzjoni f’Tikkala li għalih Karjaportti kienet teħtieġ il-fondi. Il-Finlandja ssostni li l-proprjetajiet inxtraw bi prezz tas-suq. L-evalwazzjoni kkunsidrat li l-proprjetajiet inxtraw sabiex jinbidlu l-aktar għall-użu residenzjali permezz ta’ bidliet fil-pjanti, filwaqt li parti miż-żona kienet għadha qiegħda tintuża għan-negozju. Barra minn hekk, il-proprjetajiet kienu soġġetti għal ipoteki mogħtija lil kredituri privati u waħda mis-sitt proprjetajiet waħedha kellha ipoteka totali ta’ madwar EUR 9,6 miljun, li jikkonferma li l-valur tal-proprjetajiet kien ogħla mill-prezz tax-xiri. Għalhekk, il-Belt ta’ Mikkeli rrispettat il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u x-xiri ma kienx jinkludi għajnuna statali.
5.1.4. Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 (miżura 4)
(91)
Il-Finlandja tiddikjara li s-self garantit ingħata sabiex jikkumpensa self għall-pensjoni antik li ngħata fl-1992. F’dak iż-żmien, il-Belt ta’ Mikkeli, flimkien ma’ Finnvera u […], iggarantixxew għas-self għall-pensjoni. Bħala kontro-garanzija, il-Belt ta’ Mikkeli rċeviet ipoteka tal-valur ta’ FIM 7,5 miljun (EUR 1 261 409) fuq proprjetà ta’ Karjaportti. Meta ħarġet il-garanzija fit-8 ta’ Marzu 2004, il-Belt ta’ Mikkeli żammet din is-sigurtà.
(92)
Il-Finlandja ssostni li l-garanzija oriġinali ingħatat qabel l-adeżjoni tal-Finlandja fl-UE. Meta l-Belt ta’ Mikkeli tat il-garanzija ġdida fit-8 ta’ Marzu 2004, ma ngħatat l-ebda għajnuna ġdida, minħabba li l-garanzija oriġinali eżistenti inbidlet f’garanzija ġdida filwaqt li żammet biżżejjed kontro-garanziji. Barra minn hekk, fl-istess ħin, garanti oħra tas-self għall-pensjoni oriġinali tal-1992 ukoll taw self lil Karjaportti.
(93)
Fl-aħħarnett, il-Finlandja tikkontesta li Karjaportti kienet f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999 fir-rebbiegħa tal-2004. Skont il-Finlandja, il-projezzjonijiet tas-suq kienu sodisfaċenti fl-ewwel nofs tal-2004 u Karjaportti kienet ibbaġitjat profitt ta’ EUR 3 miljun għall-2004. Barra minn hekk, Karjaportti kienet kapaċi tikseb self mingħand selliefa privati b’rati ta’ imgħax relattivament baxxi fir-rebbiegħa u fis-sajf 2004. Fl-aħħarnett, f’Diċembru tal-2004, Karjaportti kienet ikkunsidrata bħala impriża vijabbli meta l-kredituri tagħha approvaw ir-ristrutturar minkejja d-diffikultajiet finanzjarji fit-tul tagħha. Inkella, Karjaportti kienet tiġi ddikjarata falluta.
5.1.5. Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(94)
Il-Finlandja tqis il-garanzija bħala kontinwazzjoni ta’ finanzjament ipprovdut għall-investiment fil-faċilità ta’ produzzjoni f’Tikkala fis-sena 2000 mill-Belt ta’ Mikkeli. Il-garanzija ngħatat biex jitlesta l-pjan ta’ investiment oriġinali mibdi fl-2000. Fiż-żmien li ngħatat il-garanzija, Karjaportti ma kinitx tinsab f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999, kif diġà ntqal għall-garanzija mogħtija f’Marzu 2004 (ara l-premessa 93).
(95)
Skont il-Finlandja, jekk il-garanzija kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat, din kienet kompatibbli minħabba li kienet konformi mal-RAG 1998. Kumpaniji kbar kienu eliġibbli għall-miżuri ta’ għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE jekk dawn ma kinux jaqbżu l-ammont ta’ 24 % tal-ispejjeż netti eliġibbli. Dawn il-kundizzjonijiet kienu ssodisfati, minħabba li l-element ta’ għajnuna tal-garanzija kien biss EUR 57 835 filwaqt li l-investimenti globali ta’ Karjaportti f’Tikkala kienu jammontaw għal EUR […].
5.1.6. Proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6)
(96)
Il-Finlandja ssostni li l-miżuri li ttieħdu kienu kollha marbuta mal-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-leġiżlazzjoni dwar l-iskemi ta’ rkupru ssorveljati mill-qorti u l-insolvenza fiha nnifisha ma tiġġustifikax it-trattament tal-leġiżlazzjoni bħala għajnuna (36).
(97)
It-tieni, l-ebda self ġdid ma ngħata matul il-proċeduri, iżda l-ħlas tad-djun mogħtija qabel ir-ristrutturar kien pospost f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar ir-ristrutturar tal-intrapriżi, bit-trattament tal-kredituri fuq bażi ugwali. Minbarra l-ammonti riċevibbli tal-Belt ta’ Mikkeli, ir-riċevibbli ta’ atturi privati kienu wkoll irranġati mill-ġdid matul il-proċeduri. Il-kredituri ta’ Karjaportti kienu maqsumin fi gruppi diversi. Ir-riċevibbli ta’ kull grupp ta’ kredituri kienu soġġetti għal termini reċiprokament ugwali u simili. Il-Finlandja tenfasizza li dan huwa partikolarment minnu fir-rigward tad-djun garantiti tal-Belt ta’ Mikkeli. Għalhekk, jidher li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet bħal investitur fl-ekonomija tas-suq privat meta qablet mal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti.
(98)
Barra minn hekk, il-Finlandja tenfasizza li l-Belt ta’ Mikkeli kienet qieset li huwa iktar profittabbli li tipposponi d-dejn milli tippermetti li Karjaportti tfalli u li tagħlaq b’mod permanenti, u dan intwera wkoll fil-karta tal-bilanċ ta’ likwidazzjoni mehmuża mal-programm ta’ ristrutturar.
(99)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżuri skont il-Linji Gwida R & R 1999, il-Finlandja ssostni li kumpanija soġġetta għal proċeduri ta’ ristrutturar għandha ġeneralment titqies bħala kumpanija f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida. Imbagħad tirrepeti li l-proċedura ta’ ristrutturar ma kinitx tinvolvi għajnuna mill-Istat u li l-Belt ta’ Mikkeli ma wettqitx miżuri ta’ appoġġ matul il-proċeduri ta’ ristrutturar.
(100)
Imbagħad il-Finlandja ressqet l-argumenti marbuta ma’ kull miżura mogħtija: Fir-rigward tal-attivazzjoni tal-garanzija tal-Belt ta’ Mikkeli għas-self mogħti fl-2000, il-Finlandja ssostni li Mikkeli ma tat l-ebda self ġdid lil Karjaportti, iżda sempliċement daħlet bħala kreditur fuq it-talba ta’ Tapiola fil-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, li kienet miżura ordinarja skont proċeduri ta’ ristrutturar bħal dawn. Fir-rigward tat-termini u l-kondizzjonijiet tal-ħlas lura tas-self, il-Finlandja tosserva li dawn kienu ġew speċifikati fil-programm ta’ ristrutturar u kienu ugwali għall-kredituri kollha fi ħdan l-istess grupp ta’ kredituri.
(101)
Fir-rigward tal-ħlasijiet mhux imħallsa, il-Finlandja tiċċara li l-ammonti riċevibbli huma dovuti lill-amministrazzjoni tal-proprjetà tal-Belt, id-dipartiment tal-ġestjoni tal-ilma u d-dipartiment tal-ġestjoni tal-iskart tal-Belt. Ir-riċevibbli jikkonsistu f’tariffi mhux imħallsa li kienu qamu qabel il-bidu tal-proċedura ta’ ristrutturar issorveljata mill-qorti. Ma ngħatat l-ebda garanzija għal dawk l-ammonti pendenti mill-Belt ta’ Mikkeli, minħabba li dawn kienu riċevibbli dovuti lill-Belt. Għalhekk, meta bdew il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, kienu ddaħħlu fil-programm ta’ ristrutturar bħala somma waħda.
5.1.7. Xiri ta’ ishma mingħand Karjaportti (miżura 7)
(102)
Il-Finlandja ssostni li l-ishma tal-kumpanija tal-proprjetà immobbli Kiinteistö Oy Suksimäki kienu nxtraw bi prezz tas-suq mingħand Karjaportti. Il-Finlandja ressqet dikjarazzjoni ta’ stimatur indipendenti li tgħid li l-valur tal-ishma kien jammonta għal madwar EUR 1 miljun abbażi tal-livell tal-kera prevalenti. Dan il-valur kien aġġustat fir-rigward tal-livell attwali tal-kera prevalenti u l-ishma kienu għaldaqstant inxtraw bi prezz ta’ EUR 860 000. Għalhekk, it-tranżazzjoni tal-proprjetà ma kienet tinkludi l-ebda element ta’ għajnuna.
5.1.8. Konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self (miżura 8)
(103)
Dwar il-konverżjoni tal-imgħax mhux imħallsa f’self, il-Finlandja l-ewwel nett issostni li n-nuqqas ta’ ħlas ta’ rati ta’ imgħax hija miżura tipika għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Il-konverżjoni ta’ imgħax mhux imħallas bħal dan f’self, li jkun ikklassifikat aħjar minn self ieħor, huwa previst mil-leġiżlazzjoni Finlandiża. Barra minn hekk, il-Finlandja tikkunsidra li l-konverżjoni tal-imgħax mhux imħallas f’self saret skont il-prinċipju tal-investitur privat tas-suq, minħabba li l-kredituri privati kkonvertew riċevibbli ta’ imgħax mhux imħallas f’self flimkien mal-Belt ta’ Mikkeli.
5.1.9. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2006 u tal-2008 (miżura 9 u miżura 10)
(104)
Il-Finlandja tikkonferma li r-reġistrar tad-djun bħala telf huwa sempliċement operazzjoni ta’ żamma tal-kotba min-naħa tal-kreditur, li ssir bi qbil mal-prinċipju tal-prudenza u d-dispożizzjonijiet rispettivi fl-Att dwar il-Kontabilità 1336/1997. Il-Finlandja ssostni li t-tħassir tad-dejn ma jaffettwax ir-relazzjoni legali bejn il-kreditur u d-debitur, jiġifieri d-djun ma ġewx rinunzjati. Il-Belt ta’ Mikkeli kkonfermat li hija ma rrinunzjatx id-djun irreġistrati bħala telf u li din qiegħda tkompli tagħmel il-ġbir. Id-dejn huwa parti mid-dejn garantit skont il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti.
5.1.10. Garanzija mhux implimentata li kienet ġiet ippjanata għall-2009 (miżura 11)
(105)
Qabel ma n-notifika tal-garanzija ġiet irtirata f’Marzu 2010, il-Finlandja sostniet li l-garanzija kienet kompatibbli skont il-Linji Gwida R & R tal-2004. Fid-dawl tal-irtirar tan-notifika, l-argumenti tal-Finlandja mhumiex ippreżentati f’aktar dettall.
5.1.11. Posponiment tad-djun mill-2009 (miżura 12)
(106)
Il-Finlandja ssostni li l-posponiment tad-djun huwa miżura inerenti għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti u ma jinvolvix għajnuna mill-Istat. Skont il-Finlandja, il-kredituri ta’ Karjaportti kellhom fehim reċiproku li l-posponiment tad-djun kien alternattiva raġonevoli sabiex jissalvagwardjaw ir-riċevibbli tagħhom. Hija tinforma lill-Kummissjoni li l-posponiment innotifikat qatt ma ġie implimentat, minħabba li l-qorti amministrattiva ta’ Kuopio (Kuopion hallinto-oikeus) waqqfet l-implimentazzjoni tal-posponiment tad-dejn. Il-Finlandja tispjega li d-djun ta’ Karjaportti kienu madankollu posposti, wara diversi proposti mingħand Karjaportti fil-perjodu 2009-2011, li ġew aċċettati mill-Belt ta’ Mikkeli. Il-Finlandja ssostni li din il-posponiment sussegwenti kien konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq, minħabba li l-Belt ta’ Mikkeli u l-kredituri kollha l-oħra implimentaw il-posponiment fuq termini ugwali.
5.2. Miżuri mogħtija minn Finnvera
5.2.1. Garanzija mogħtija fis-17 ta’ Marzu 2004 (miżura 13)
(107)
Il-Finlandja tqis li l-garanzija ngħatat skont l-Avviż dwar il-Garanziji 2000. Fi kwalunkwe każ, il-garanzija ma kinitx tinvolvi għajnuna mill-Istat. L-ewwel, ir-riskju ta’ Finnvera ma żdiedx, minħabba li l-garanzija kienet tissostitwixxi garanzija li Finnvera kienet tat aktar kmieni (fl-1992) għal self għall-pensjoni. Dan is-self ġie sostitwit minn self għall-pensjoni ġdid fl-2004, li għalih Finnvera tat il-garanzija inkwistjoni. Barra minn hekk, żewġ kredituri privati taw faċilitajiet ta’ kreditu lil Karjaportti fl-istess ħin sabiex jippermettu l-finanzjament tal-posponiment tal-pagamenti tal-2004. Barra minn hekk, il-garanzija kienet soġġetta għal ħlas għoli u l-element ta’ għajnuna tal-garanzija kien taħt il-limitu de-minimis. Fl-aħħarnett, il-previżjonijiet għal Karjaportti kienu tajbin fiż-żmien ta’ meta ngħatat il-garanzija.
5.2.2. Self mogħti fit-12 ta’ Jannar 2006 (miżura 14)
(108)
Il-Finlandja tqis li s-self mogħti fl-2006 ma kienx jinvolvi għajnuna Statali minħabba li Finnvera aġixxiet bħal kreditur tas-suq privat meta kkonvertiet l-imgħax mhux imħallas f’self ġdid f’konformità mal-programm ta’ ristrutturar. Barra minn hekk, il-kredituri privati kkonvertew l-imgħax mhux imħallas tagħhom f’self ġdid ftit qabel ma Finnvera għamlet l-istess u skont kondizzjonijiet simili.
5.2.3. Garanzija mogħtija fl-14 ta’ Settembru 2006 (miżura 15)
(109)
Il-Finlandja tqis li l-garanzija ngħatat skont l-Avviż dwar il-Garanziji 2000. Fi kwalunkwe każ, il-garanzija ma tinvolvix għajnuna Statali għaliex tkopri biss 16.7 % ta’ EUR 1,8 miljun u kredituri privati kienu qegħdin ikopru l-bqija ta’ dan l-ammont permezz ta’ garanziji.
5.2.4. Self mogħti fis-6 ta’ Lulju 2007 (miżura 16)
(110)
Il-Finlandja tqis li s-self mogħti fl-2007 ma kienx jinvolvi għajnuna Statali minħabba li Finnvera aġixxiet flimkien ma’ żewġ kredituri privati li taw self ġdid fl-istess żmien u f’kondizzjonijiet simili. Barra minn hekk, is-self kien kollateralizzat permezz ta’ ipoteki ta’ valur u ipoteki kummerċjali.
5.2.5. Garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 (miżura 17)
(111)
Il-Finlandja tqis li l-kontro-garanzija ngħatat skont l-Avviż dwar il-Garanziji 2000. Fi kwalunkwe każ, din ma tinvolvix għajnuna Statali minħabba li l-parti l-oħra involuta kienet sellief privat u t-tariffa ta’ garanzija imposta minn Finnvera kienet sostanzjalment ogħla mill-tariffa ta’ garanzija imposta mill-sellief privat.
6. KUMMENTI MINGĦAND IL-PARTIJIET INTERESSATI
(112)
Il-parti interessata kkumentat biss fuq il-miżuri 1, 2, 3, 5, 7, 9 u 10.
6.1.1. Garanzija mogħtija fit-12 ta’ Ġunju 2000 (miżura 1)
(113)
Il-parti interessata tgħid li l-garanzija ngħatat sabiex jinkiseb self ta’ FIM 25 miljun għall-investiment f’sit ta’ produzzjoni ġdid.
6.1.2. Għoti ta’ art (miżura 2)
(114)
Il-parti interessata ssostni li biċċa art kienet allokata lil Karjaportti u l-Belt ta’ Mikkeli ħadet ħsieb li tipprovdi l-inġinerija muniċipali u xogħol tekniku ieħor meħtieġ, bi spejjeż li jammontaw għal FIM 2,5 miljun. Karjaportti ħallset FIM 1,2 miljun għall-plott. Fil-kotba ta’ Karjaportti, il-plott huwa vvalutat għal EUR 403 000 u l-parti interessata tistaqsi jekk l-allokazzjoni tal-art setgħetx kienet għajnuna mill-Istat.
6.1.3. Xiri ta’ art (miżura 3)
(115)
Il-parti interessata tallega li l-Belt ta’ Mikkeli xtrat sitt fabbriki abbandunati f’Mikkeli u ħallset total ta’ EUR 6,7 miljun għalihom. Investitur li jaġixxi skont il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq ma kienx jixtri proprjetajiet ta’ kumpanija bi problemi finanzjarji kbar bi prezz bħal dan.
6.1.4. Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(116)
Il-parti interessata ssostni li Karjaportti kienet f’diffikultajiet serji fiż-żmien meta ngħatat il-garanzija. Il-kumpanija diġà kellha dejn sostanzjali mal-Belt ta’ Mikkeli u mal-grupp ta’ kumpaniji proprjetà tal-Belt ta’ Mikkeli.
6.1.5. Xiri ta’ ishma mingħand Karjaportti (miżura 7)
(117)
Il-parti interessata tallega li l-prezz imħallas għall-ishma fil-kumpanija immobiljari kien ogħla mill-valur tal-ishma skont il-kotba.
6.1.6. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2006 u tal-2008 (miżura 9 u miżura 10)
(118)
Il-parti interessata ssottomettiet kopja tal-minuti tal-laqgħa tal-Bord tal-Belt ta’ Mikkeli datata l-5 ta’ Frar 2007, li fiha ġie deċiż it-tħassir tad-dejn fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2006. Barra minn hekk, il-parti interessata tinnota li ma kinitx ħaġa tas-soltu li l-Belt ta’ Mikkeli tħassar miljuni ta’ euro ta’ djun ta’ Karjaportti fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2008 tagħha, u tistaqsi b’mod partikolari għaliex il-Belt ta’ Mikkeli kienet lesta fl-istess ħin li tagħti garanziji ulterjuri lil Karjaportti.
7. VALUTAZZJONI
(119)
L-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jistabbilixxi li kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi Statali, fi kwalunkwe forma, li toħloq tgħawwiġ jew thedded li toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri hija inkompatibbli mas-suq intern.
(120)
Il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107 (1) TFUE huma kumulattivi u b’hekk biex miżura tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat il-kundizzjonijiet kollha jridu jiġu ssodisfati simultanjament.
(121)
Filwaqt li l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jipprovdi għall-projbizzjoni ġenerali ta’ għajnuna mill-Istat fi ħdan l-Unjoni, l-Artikoli 107 (2) u 107 (3) tat-TFUE jipprovdu għal eżenzjonijiet għar-regola ġenerali li tali għajnuna hija inkompatibbli mas-suq intern kif iddikjarat fl-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
(122)
Fit-taqsimiet li ġejjin, il-Kummissjoni tevalwa l-eżistenza ta’ għajnuna statali separatament għal kull waħda mill-miżuri deskritti. Jekk miżura tinvolvi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tkompli tevalwa l-kompatibbiltà tal-miżura ta’ għajnuna. Il-Kummissjoni tagħmel distinzjoni bejn miżuri rtirati, miżuri li kienu mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli u miżuri li ngħataw minn Finnvera. Bħala punt preliminari, jiġi vvalutat f’liema punt fiż-żmien Karjaportti tista’ titqies bħala kumpanija f’diffikultà.
7.1. Kumpanija f’diffikultà
(123)
Kemm għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat kif ukoll għall-kompatibbiltà tal-miżuri inkwistjoni huwa rilevanti jekk il-benefiċjarju kienx f’diffikultà fiż-żmien meta ngħataw il-miżuri. Il-kwistjoni jekk Karjaportti tistax titqies bħala kumpanija f’diffikultà għandha tiġi evalwata skont il-Linji Gwida R & R 1999 sad-9 ta’ Ottubru 2004, id-data ta’ skadenza tal-Linji Gwida R & R 1999 (37). Mill-10 ta’ Ottubru 2004, huma applikabbli l-Linji Gwida R & R 2004 (38).
(124)
Skont il-Linji Gwida R & R 1999, kumpanija tista’ titqies bħala li qiegħda f’diffikultà meta din tissodisfa l-hekk imsejħa kriterji ibsin stabbiliti fil-Punt 5 tal-Linji Gwida, jiġifieri meta tkun tilfet aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha jew tista’ tkun soġġetta għal proċeduri kollettivi ta’ falliment skont il-liġi nazzjonali. Jekk il-kriterji ibsin ma jiġux issodisfati, kumpanija xorta waħda tista’ turi s-“sinjali tas-soltu ta’ impriża f’diffikultà” skont il-punt 6 tal-Linji Gwida R & R 1999, bħal telf jiżdied, fatturat jonqos, inventarji ta’ stokk dejjem jiżdied, kapaċità eċċessiva, tnaqqis tal-fluss tal-flus, dejn dejjem jiżdied, ħlasijiet ta’ imgħax li jogħlew u valur tal-assi nett li jaqa’ jew null (l-hekk imsejħa kriterji ħfief). Il-Linji Gwida R & R 2004 jinkludi kriterji simili ibsin u ħfief fil-Punti 10 u 11.
(125)
F’dan l-isfond, il-Kummissjoni tinnota li fis-sena 2000, Karjaportti ma tilfitx kapital u lanqas ma wriet is-“sinjali tas-soltu” ta’ impriża f’diffikultà fis-sena 2000. Fil-fatt jidher li Karjaportti kienet kumpanija b’saħħitha li rreġistrat dħul għoli, riżultat operattiv pożittiv, kapital azzjonarju stabbli u riżervi f’livelli relattivament għoljin għall-perjodu bejn l-2000 u l-2002 (ara wkoll Tabella I).
(126)
Is-sitwazzjoni bdiet sejra għall-agħar fis-snin ta’ wara. Il-fatturat kien qed jonqos u t-telf kien żdied b’mod sinifikanti mill-2003 sal-2004. Id-dejn kien qed jiżdied u diġà fil-bidu tal-2004, il-benefiċjarju beda l-posponiment tad-djun u kellu jitlob lill-kredituri għal differiment ta’ ħlasijiet dovuti (39). Jidher ukoll li Karjaportti kellha xi kapaċitajiet żejda. Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat li diġà fl-2004, it-telf ta’ Karjaportti ma baqax aktar kopert mill-fond ta’ kontinġenza (ara t-Tabella I).
(127)
Skont id-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ Karjaportti, il-kapital azzjonarju ta’ Karjaportti kważi għeb fl-2004, peress li b’mod drammatiku niżel għal inqas minn wieħed minn għaxra tal-valur tiegħu meta mqabbel mas-sena 2003. Minn dakinhar, il-kumpanija rreġistrat ekwità negattiva li kellha t-tendenza li tiżdied f’dawn l-aħħar snin. Bl-eċċezzjoni tas-sena 2006, Karjaportti kienet ilha tagħmel telf mill-2003. Il-profitt magħmul fl-2006 ma jistax jitqies bħala sinjal ta’ rkupru tal-kumpanija peress li ma kienx jirriżulta mill-attività prinċipali tal-kumpanija. Il-qligħ operattiv ta’ Karjaportti baqa’ negattiv, l-istess bħas-snin ta’ qabel u dawk ta’ wara. Il-qligħ fl-2006 ma kienx biżżejjed biex ipatti għall-ammont ta’ defiċit akkumulat fuq perjodi ta’ kontabilità preċedenti u lanqas sabiex jikkumpensa għall-ekwità negattiva. B’mod ġenerali s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Karjaportti baqgħet konsiderevolment sfavorevoli. Fl-2008, Karjaportti kienet tqiegħdet darbtejn fi proċeduri ta’ falliment mill-awtoritajiet tat-taxxa.
(128)
Fid-dawl tal-fatti ppreżentati fil-premessi 125-127, jista’ jiġi konkluż li Karjaportti tikkwalifika bħala impriża f’diffikultà skont il-Punt 5 tal-Linji Gwida R & R 1999 u skont il-Punt 11 tal-Linji Gwida R & R 2004 rispettivament mill-bidu tal-2004. Fl-2008, meta Karjaportti kienet soġġetta għal proċeduri ta’ falliment, hija kienet tikkwalifika wkoll bħala impriża f’diffikultà skont il-Punt 10 (ċ) tal-Linji Gwida R & R 2004.
7.2. Miżuri rtirati
7.2.1. Garanzija mhux implimentata li kienet ġiet ippjanata għall-2009 (miżura 11)
(129)
Skont l-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat (40) (“ir-Regolament Proċedurali”), Stat Membru jista’ jirtira n-notifika wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fil-ħin qabel il-Kummissjoni tkun ħadet deċiżjoni dwar il-karattru tal-miżura nnotifikata. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tiddeċiedi li tagħlaq dik il-proċedura għar-raġuni li tkun mingħajr għan.
(130)
Peress li d-deċiżjoni tal-Kunsill tal-Belt ta’ Mikkeli li jipprovdi garanzija lil Karjaportti ma saritx finali u l-Bord tal-Belt iddeċieda fi Frar 2010 li ma jimplimentax il-garanzija, il-il-Finlandja rtirat in-notifika tal-garanzija f’Marzu 2010. B’hekk, fir-rigward tal-garanzija, l-investigazzjoni ma kienx baqgħalha għan.
7.3. Miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli
7.3.1. Garanzija mogħtija fit-12 ta’ Ġunju 2000 (miżura 1) u għoti ta’ art (miżura 2)
Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(131)
Garanzija (miżura 1): Kif deskritt fil-premessi (14)-(16), il-Belt ta’ Mikkeli tat il-garanzija f’Ġunju 2000 u għamlet ħlasijiet skont il-garanzija f’Diċembru 2004. Wara li l-Belt ta’ Mikkeli kienet saret kreditur ta’ Karjaportti, il-kondizzjonijiet għas-self ġew mibdula fi ħdan il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (għad-dettalji ara l-premessi 34-39).
(132)
Għaldaqstant, għandha ssir distinzjoni ta’ diversi passi. Filwaqt li l-għajnuna tingħata fil-mument meta tingħata garanzija mill-Istat, kwalunkwe ħlas mill-Istat skont it-termini tal-garanzija m’għandux jitqies bħala għoti ta’ għajnuna mill-Istat (41). Min-naħa l-oħra, il-bidla fil-kundizzjonijiet tas-self wara li l-garanti statali jkun sar kreditur tista’ tinvolvi għajnuna mill-Istat. F’dan li ġej, jiġi eżaminat jekk il-garanzija mogħtija f’Ġunju 2000 tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Il-kwistjoni jekk il-bidliet fil-kundizzjonijiet tas-self jistgħux jinvolvu għajnuna mill-Istat hija evalwata bħala parti mill-miżura 6 (ara l-premessi 188-195).
(133)
Il-garanzija ngħatat mill-Belt ta’ Mikkeli u għaldaqstant tikkonsisti f’riżorsi statali u hija imputabbli lill-Istat.
(134)
Biex tkun tinvolvi għajnuna mill-Istat, fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE, miżura trid tagħti vantaġġ li impriża ma kinitx tikseb f’kundizzjonijiet normali tas-suq. Sabiex twettaq din l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni sejra tibbaża fuq l-Avviż dwar il-Garanziji 2000. Fiż-żmien meta ngħatat il-miżura, l-Avviż dwar il-Garanziji 2000 kien fis-seħħ. Madankollu, kif tindika b’mod ċar il-ġurisprudenza tal-Qorti, “il-kwistjoni dwar jekk għajnuna hijiex għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tat-Trattat għandha tkun determinata fuq il-bażi ta’ elementi oġġettivi, li għandhom jiġu evalwati fid-data li fiha l-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni tagħha” (42). Għaldaqstant, għal din l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni sejra tibbaża fuq l-Avviż dwar il-Garanziji 2008.
(135)
Skont il-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat f’garanzija mill-Istat individwali tista’ tiġi eskluża jekk jiġu ssodisfati erba’ rekwiżiti kumulattivi: “(a) Min jissellef ma jkunx f’diffikultà finanzjarja […], (b) Il-limitu tal-garanzija jista’ jitkejjel kif xieraq meta jingħata, […] (c) Il-garanzija ma tkoprix aktar minn 80 % tas-self pendenti jew obbligu finanzjarju ieħor […], (d) jitħallas prezz orjentat lejn is-suq għall-garanzija […].”
(136)
F’dan il-każ preżenti, min issellef ma kienx f’diffikultajiet finanzjarji fiż-żmien tal-għoti (ara l-premessi 123-128). Madankollu, il-garanzija taħt valutazzjoni tkopri 100 % tas-self.
(137)
Barra minn hekk, il-garanzija ngħatat mingħajr ebda tariffa ta’ garanzija, anki jekk l-awtorità awtorizzanti hija stess ikkunsidrat li kien involut riskju kbir (43). Filwaqt li l-Finlandja ssostni li Karjaportti setgħet kisbet garanzija simili fuq is-suq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li primjum ta’ garanzija ta’ żero ma jistax jiġi kkunsidrat bħala qrib il-primjum tas-suq applikabbli fiż-żmien tal-għoti. Il-garanzija kopriet 100 % tas-self inkwistjoni, jiġifieri l-awtorità awtorizzanti ġarret ir-riskju ta’ inadempjenza tal-benefiċjarju waħedha u l-garanzija ngħatat bħala garanzija assoluta, jiġifieri l-garanti kienet responsabbli għad-dejn prinċipali bħallikieku kien tal-garanti stess u l-kreditur seta’ jitlob il-ħlas lura ta’ dejn prinċipali mill-garanti meta d-dejn prinċipali kien dovut.
(138)
Għaldaqstant, fil-każ inkwistjoni, kuntrarjament għall-opinjoni tal-Finlandja, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-miżura ma tistax titqies ħielsa minn għajnuna.
(139)
L-argument tal-Finlandja li l-miżura ngħatat flimkien ma’ partijiet oħra jista’ jiġi miċħud, peress li skont l-informazzjoni pprovduta mill-Finlandja, il-partijiet l-oħra li ħadu sehem fl-investiment kienu wkoll proprjetà tal-Istat. Għaldaqstant, huwa kkunsidrat li l-miżura tagħti vantaġġ lill Karjaportti.
(140)
Biex tkun titqies għajnuna mill-Istat, miżura għandha tkun speċifika jew selettiva fis-sens li tiffavorixxi biss ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti. Il-miżura li qiegħda tiġi vvalutata ngħatat lil Karjaportti, kumpanija waħda speċifika. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura li ttieħdet tikkostitwixxi vantaġġ selettiv għall-benefiċjarju.
(141)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra jekk il-miżura meħuda mill-Belt ta’ Mikkeli favur Karjaportti hijiex probabbli li toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, billi tipprovdi lil din il-kumpanija b’vantaġġ fuq kompetituri (potenzjali) li ma jirċevux appoġġ pubbliku. Hemm kummerċ fi prodotti tal-laħam bejn l-Istati Membri, iż-żona fejn jopera l-benefiċjarju. Skont il-Finlandja, Karjaportti tesporta l-prodotti tagħha l-aktar lejn ir-Russja, iżda wkoll lejn l-Istati Membri. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura meħuda aktarx li toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(142)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(143)
Għoti ta’ art (miżura 2): Il-Finlandja ma tikkontestax li l-miżura tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Il-benefiċjarju b’mod ċar ingħata vantaġġ, peress li ma kellu jħallas xejn għall-għoti tal-art. Barra minn hekk, il-Belt ta’ Mikkeli ħallset lura lill-benefiċjarju l-ispejjeż għat-twittija tas-sit. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżura tagħti lil Karjaportti vantaġġ li ma kinitx tirċievi fuq is-suq.
(144)
Barra minn hekk, il-miżura tissodisfa l-ħtiġijiet l-oħra għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Kif deskritt fid-dettall fil-premessi 133, 140 u 141, l-għoti ta’ art ukoll jikkonsisti f’riżorsi statali u huwa imputabbli lill-Istat, huwa selettiv, u joħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(145)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Kompatibbiltà
(146)
Il-Finlandja ssostni li l-garanzija, flimkien mal-għoti ta’ art għall-bini tas-sit ta’ produzzjoni f’Tikkala, hija kompatibbli bħala għajnuna reġjonali. Fiż-żmien meta ngħataw il-miżura 1 u 2, jiġifieri fis-sena 2000, kienu fis-seħħ l-RAG 1998 (44). Il-miżuri kkunsidrati ma ngħatawx taħt xi skema, iżda bħala ħlas individwali ad hoc. Peress li ngħataw f’settur li fih japplikaw l-RAG 1998, il-miżuri jaqgħu fil-prinċipju fl-ambitu tal-RAG 1998. Fiż-żmien tal-għoti, il-benefiċjarju ma kienx jinsab f’diffikultajiet, kif deskritt fil-premessi 123-128 ta’ hawn fuq, u kien jinsab f’Itä-Suomen, reġjun eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE. Għalhekk, il-Kummissjoni vvalutat il-proġett skont l-RAG 1998. Din il-valutazzjoni wasslet għall-osservazzjonijiet li ġejjin:
(147)
Skont Taqsima 2 tal-RAG 1998, l-għajnuna reġjonali tista’ tkun kompatibbli biss jekk ikun hemm bilanċ bejn l-effett ta’ tgħawwiġ tagħha u l-vantaġġ tagħha f’dak li jirrigwarda l-iżvilupp ta’ reġjun inqas favorit. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-proġett ta’ investiment inkwistjoni kien suppost li jkollu impatt pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali. Huwa kkontribwixxa għall-iżvilupp ulterjuri tal-attività ekonomika u l-ħolqien ta’ impjiegi ġodda u indiretti. Fil-fatt, kif deskritt fil-premessa 24, is-sit ta’ produzzjoni l-ġdid għandu jtella’ l-għadd ta’ impjiegi fir-reġjun minn 400 għal 550-600.
(148)
It-Taqsima 4 tal-RAG 1998 tistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ għajnuna reġjonali kompatibbli.
(149)
L-ewwel, skont il-Punt 4.1 tal-RAG 1998, l-għan tal-għajnuna reġjonali hu li jassigura jew l-investiment produttiv (investiment inizjali) jew il-ħolqien ta’ impiegi marbuta ma’ investiment. Skont il-Punt 4.4 tal-RAG 1998, investiment inizjali jfisser investiment f’kapital fiss marbut mal-ħolqien ta’ stabbiliment ġdid, l-estensjoni ta’ stabbiliment eżistenti, jew il-bidu ta’ attività li tinvolvi bidla fundamentali fil-prodott jew fil-proċess ta’ produzzjoni ta’ stabbiliment eżistenti. Il-miżuri kkunsidrati kienu użati sabiex jinbena sit ta’ produzzjoni ġdid, li huwa investiment inizjali fis-sens tal-punt 4.4 tal-RAG 1998.
(150)
It-tieni nett, l-għajnuna trid tkun taħt il-limitu ta’ għajnuna reġjonali ta’ 24 % (45). Sabiex tiġi kkalkulata l-intensità tal-għajnuna, iridu jiġu ddeterminati l-valur tal-investiment u l-element ta’ għajnuna involut fil-miżuri kkunsidrati.
(a)
Rigward il-valur tal-investiment, skont il-Punt 4.5 tal-RAG 1998, l-ispejjeż eliġibbli f’dan il-kuntest jistgħu jinkludu spejjeż għall-art, għall-impjanti tal-bini, u makkinarju. Fil-każ ta’ xiri, l-ispejjeż ta’ xiri ta’ dawn l-assi biss għandhom jiġu kkunsidrati. Fil-fatt, il-Finlandja kkalkulat l-ispejjeż eliġibbli skont dawn id-dispożizzjonijiet, li wassal għal ammont ta’ EUR 25 935 928 (ara l-premessa 22 u t-Tabella III).
(b)
Fir-rigward tal-element ta’ għajnuna involut, il-Finlandja pprovdiet kalkolu, li l-kredibilità tiegħu kienet kontroverifikata mill-Kummissjoni. Għall-miżura 1, il-garanzija mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli, jista’ jintuża l-Avviż dwar il-Garanziji 2000 sabiex jiġi kkwantifikat l-element ta’ għajnuna. Tliet metodi huma previsti sabiex jikkwantifikaw l-element ta’ għajnuna, li wieħed minnhom huwa sabiex jiġi kkalkulat “b’xi metodu ieħor oġġettivament ġustifikat u ġeneralment aċċettat” (Taqsima 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2000). Il-Finlandja qabblet ir-rata tas-suq għal garanzija komparabbli mal-primjum tal-garanzija realment iffatturat mill-Belt ta’ Mikkeli, li fil-fatt jidher li huwa metodu oġġettivament ġustifikat u ġeneralment aċċettat. Għall-miżura 2, l-element ta’ għajnuna jikkonsisti fil-valur tal-art kif ukoll l-ispejjeż għat-twittija tas-sit, li huwa wkoll aċċettabbli. Fir-rigward tal-finanzjament minn Finnvera u l-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija, li m’huwiex soġġett għal din id-Deċiżjoni, li kieku l-finanzjament kellu jiġi kkunsidrat li jinvolvi għajnuna Statali, l-element ta’ għajnuna għandu wkoll jiġi kkunsidrat. Il-Finlandja pprovdiet kalkolu għall-element ta’ għajnuna involut fis-self ta’ Finnvera, li huwa meqjus bħala kredibbli. Għall-għotjiet diretti tal-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija, ġie kkunsidrat l-ammont sħiħ. B’mod ġenerali, b’kont meħud tal-element ta’ għajnuna fil-miżuri mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli, Finnvera u l-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija, l-element ta’ għajnuna (ikkalkulat bħala ekwivalenti ta’ għotja gross), huwa ta’ EUR 3 617 143 (ara t-Tabella II).
(151)
L-element ta’ għajnuna ta’ EUR 3 617 143 jikkorrispondi għal intensità ta’ għajnuna ta’ 13.95 % tal-ispejjeż totali eliġibbli ta’ EUR 25 935 928. Għaldaqstant l-intensità ta’ għajnuna hija taħt il-limitu ta’ 24 %.
(152)
It-tielet, skont l-Punt 4.10 tal-RAG 1998, l-għajnuna għall-investiment inizjali għandha tkun kondizzjonali fuq iż-żamma tal-investiment inkwistjoni għal perjodu minimu ta’ ħames snin. Il-Finlandja kkonfermat li l-investiment inkwistjoni kellu jinżamm għal perjodu minimu ta’ ħames snin.
(153)
Ir-raba’, skont il-Punt 4.2 tal-RAG 1998, il-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju għall-iffinanzjar tal-investiment għandha tkun mill-inqas 25 %. Il-Finlandja kkonfermat li dan kien il-każ.
(154)
Il-ħames, il-Kummissjoni tinnota li, b’konformità mal-Punt 4.2 tal-RAG 1998, l-applikazzjoni għall-għajnuna kienet sottomessa qabel ma beda x-xogħol fuq il-proġett u li r-regoli dwar il-kumulazzjoni ta’ għajnuna huma rrispettati, kif previst fil-Punt 4.18 tal-RAG 1998, u li l-limitu ta’ għajnuna reġjonali ma nqabiżx.
(155)
Abbażi tal-argumenti preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li miżuri 1 u 2 issodisfaw il-kundizzjonijiet tal-RAG 1998 u huma għalhekk kompatibbli.
7.3.2. Xiri ta’ art (miżura 3)
(156)
Fil-prinċipju, il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq huwa wkoll applikabbli għax-xiri ta’ art jew assi oħra minn Stat. Xiri bħal dan jista’ jinkludi għajnuna mill-Istat jekk ma jistax jiġi kkunsidrat bħala tranżazzjoni kummerċjali normali. Anke jekk awtorità pubblika tixtri xi oġġetti u servizzi bi prezz tas-suq, xorta waħda jista’ jkun hemm għajnuna statali jekk jirriżulta li l-Istat ma kellux bżonn reali tal-artijiet jew tal-assi inkwistjoni (46).
(157)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk ix-xiri tal-art jistax jitqies bħala tranżazzjoni kummerċjali normali. Għal dan il-għan, għandu jiġi kkunsidrat jekk il-prezz imħallas mill-Belt ta’ Mikkeli kienx jirrifletti l-valur tal-proprjetajiet u l-bini mixtrija.
(158)
Skont il-parti interessata, investitur privat tas-suq ma kienx ikun lest li jħallas EUR 6,7 miljun għall-bini tal-fabbrika li l-Belt ta’ Mikkeli xtrat b’dan il-prezz.
(159)
Il-Finlandja, min-naħa l-oħra, ipprovdiet lill-Kummissjoni b’indikazzjoni tal-valur tal-proprjetajiet. Skont il-Finlandja, il-bank privat […] kellu ipoteka li tammonta għal EUR 7,5 miljun fuq waħda mill-proprjetajiet mibjugħa fiż-żmien tax-xiri (47).
(160)
Il-Finlandja infurmat lill-Kummissjoni li ma teżisti l-ebda stima tal-art. Il-Kummissjoni tqis li l-valur tal-ipoteki miżmuma minn bank privat jista’ jagħti indikazzjoni tal-valur tal-proprjetà. Tabilħaqq, qabel jaċċetta l-kollaterali, il-bank jistma l-proprjetà inkwistjoni b’tali mod li jekk id-debitur ma jkunx jista’ jħallas lura d-dejn tiegħu, il-bank ikun sodisfatt billi jwettaq l-ipoteka.
(161)
Għall-proprjetajiet inkwistjoni, il-Belt ta’ Mikkeli ħallset prezz tax-xiri ta’ EUR 6 646 787, li huwa inqas mill-ammont irreġistrat tal-ipoteka miżmuma minn parti privata fuq waħda mill-proprjetajiet qabel l-għeluq tal-proċedura tal-bejgħ. Barra minn din il-proprjetà, inbiegħu ħames proprjetajiet oħra u bini lill-Belt ta’ Mikkeli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Belt ta’ Mikkeli xtrat il-proprjetajiet bl-għan li tibdel l-art f’żona residenzjali bl-implimentazzjoni ta’ bidliet fil-pjanijiet lokali; il-proprjetajiet kienu jinsabu qrib iċ-ċentru tal-belt u f’żona residenzjali attraenti.
(162)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, id-dubji mqajma mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ dwar il-prezz imħallas għall-proprjetajiet u l-bini huma eliminati. Huwa meqjus li l-Belt ta’ Mikkeli xtrat il-proprjetajiet u l-bini bi prezz li jirrifletti l-valur tagħhom u li l-prova tal-investitur fis-suq hija ssodisfata. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-miżura ma tinvolvix għajnuna mill-Istat.
7.3.3. Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 (miżura 4) u garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(163)
Fir-rigward tal-garanzija mogħtija f’Ġunju 2000, għandha ssir distinzjoni ta’ diversi passi (għoti tal-garanzija; ħlas skont il-garanzija; bidla tal-kundizzjonijiet fis-self; qabbel il-premessa 132). Għaldaqstant, f’dan li ġej, qed jiġi eżaminat jekk il-garanziji mogħtija f’Marzu 2004 u f’Mejju 2004 jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Il-kwistjoni dwar jekk il-bidliet fil-kundizzjonijiet tas-self jistgħux jinvolvu għajnuna mill-Istat hija evalwata bħala parti mill-miżura 6 (ara l-premessi 188-195).
Eżistenza ta’ għajnuna statali
(164)
Miżura 4: Kuntrarjament għall-argumenti tal-Finlandja, ippreżentati fil-premessa (92), il-Kummissjoni tqis li l-konverżjoni ta’ djun eżistenti f’garanzija ġdida tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. F’dan il-kuntest, għandha ssir distinzjoni bejn għajnuna eżistenti u għajnuna ġdida. Id-definizzjoni ta’ għajnuna eżistenti tinvolvi miżuri ta’ għajnuna individwali li kienu ġew implementati qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat (l-Artikolu 1 (b) tar-Regolament Proċedurali). Għajnuna ġdida, għall-kuntrarju, hija “kull għajnuna […] li m’hijiex għajnuna eżistenti, inkluża alterazzjoni f’għajnuna eżistenti” (Artikolu 1 (c) tar-Regolament Proċedurali). Skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 659/1999 (48), alterazzjoni hija “kwalunkwe bidla, minbarra modifikazzjonijiet ta’ natura purament formali jew amministrattiva li ma jistgħux jaffettwaw l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura tal-għajnuna mas-suq komuni”.
(165)
Fil-fatt, il-Belt ta’ Mikkeli tat garanzija ġdida fit-8 ta’ Marzu 2004 li kienet qiegħda tassigura self ġdid mogħti minn Tapiola fl-14 ta’ April 2004. Il-garanzija l-ġdida ma tistax titqies bħala kontinwazzjoni tal-garanzija l-qadima peress li ngħatat għal self ġdid b’kundizzjonijiet ġodda. Il-fatt li dan is-self kien qed jissostitwixxi self mogħti fl-1992 minn Tapiola li kien diġà ġie garantit mill-Belt ta’ Mikkeli ma jbiddilx il-fehma tal-Kummissjoni. Għalkemm huwa veru li s-self il-ġdid ammonta għall-kapital pendenti tas-self preċedenti, u r-rata tal-imgħax kienet iktar favorevoli għal Karjaportti (4.5 % p.a. għas-self preċedenti; 4 % p.a. għas-self il-ġdid), kien hemm bidla fil-tul tas-self (is-self qadim kellhom jitħallas lura għaxar snin wara l-għoti, jiġifieri f’Novembru 2002; is-self il-ġdid kien jippermetti ħlas lura sal-2014). B’mod ġenerali, l-ammont tas-self il-ġdid (kapital flimkien mal-imgħax għas-snin 2004 sal-2014) huwa ogħla mill-ammont tas-self il-qadim. Għaldaqstant, bl-għoti tal-garanzija l-ġdida, ir-riskju tal-Belt ta’ Mikkeli u għalhekk l-ammont tal-miżura żdied meta mqabbel mal-garanzija l-qadima. L-għoti tal-garanzija l-ġdida għandu jtitqies bħala bidla tal-garanzija l-qadima li jippermetti klassifikazzjoni tal-garanzija l-ġdida bħala għajnuna ġdida. Għaldaqstant, l-argument tal-Finlandja li l-garanzija qadima ngħatat qabel l-adeżjoni tal-Finlandja u għalhekk tista’ titqies bħala għajnuna eżistenti u li l-garanzija l-ġdida ma tistax tiġi kkunsidrata bħala li tinvolvi għoti ta’ għajnuna ġdida jista’ jiġi miċħud.
(166)
Il-kwistjoni dwar jekk il-garanzija tatx vantaġġ lill-benefiċjarju tista’ tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008. Fiż-żmien meta ngħatat il-miżura, l-Avviż dwar il-Garanziji 2000 kienet fis-seħħ. Madankollu, kif spjegat fil-premessa (134), il-Kummissjoni sejra tistrieħ fuq l-Avviż dwar il-Garanziji 2008 meta tevalwa l-miżura. Skont il-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fi ħdan garanzija mill-Istat individwali tista’ tiġi eskluża jekk erba’ rekwiżiti kumulattivi jiġu ssodisfati (ara l-premessa 135). Il-garanzija taħt valutazzjoni tkopri 100 % tas-self. Dan huwa biżżejjed sabiex jingħad li l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi eskluża fuq il-bażi tal-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008. Barra minn hekk, u kuntrarjament għall-argumenti tal-Finlandja, il-Kummissjoni tqis li Karjaportti kienet diġà f’diffikultà, fis-sens tal-Linji Gwida R & R 1999, f’Marzu 2004 (ara l-premessi 123-128), li hija raġuni oħra li l-garanzija ma tistax taqa’ taħt il-punt 3.2. tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008.
(167)
Barra minn hekk, il-garanzija ngħatat mingħajr ebda tariffa ta’ garanzija, anki jekk il-kumpanija kienet qiegħda tiffaċċja diffikultà u r-riskju għall-Belt ta’ Mikkeli jista’ jitqies bħala konsiderevoli. Il-garanzija kienet tkopri 100 % tas-self inkwistjoni, jiġifieri l-awtorità awtorizzanti ġarret ir-riskju ta’ inadempjenza tal-benefiċjarju waħedha u l-garanzija ngħatat bħala garanzija assoluta, jiġifieri l-garanti kien responsabbli għad-dejn prinċipali bħallikieku kien tal-garanti stess u l-kreditur seta’ jitlob il-ħlas lura ta’ dejn prinċipali mill-garanti meta d-dejn prinċipali sar dovut.
(168)
Barra minn hekk, il-Finlandja temmen li l-miżura hija konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq, b’mod partikolari minħabba li kienu involuti partijiet privati. Dan l-argument jista’ jiġi miċħud. Skont l-informazzjoni sottomessa mill-Finlandja, l-ewwel nett, il-partijiet privati ma tawx garanziji iżda self lill-benefiċjarju. It-tieni nett, is-self mill-partijiet privati ma ngħatax fl-istess żmien tas-self garantit għall-pensjoni. It-tielet, ir-rata ta’ imgħax mitluba mill-inqas minn waħda mill-partijiet privati għas-self kienet diġà ogħla mir-rata ta’ imgħax għas-self għall-pensjoni. Aktar importanti minn hekk, il-partijiet privati qablu biss dwar self għal żmien qasir, b’tul ta’ bosta xhur, filwaqt li l-garanzija mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli kienet tkopri self b’tul ta’ żmien ta’ għaxar snin.
(169)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, huwa kkunsidrat li l-miżura tagħti vantaġġ lil Karjaportti. Barra minn hekk, il-miżura 4 tissodisfa r-rekwiżiti kollha l-oħrajn għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Kif deskritt fid-dettall fil-premessi 133, 140 u 141, din il-garanzija tikkonsisti wkoll f’riżorsi umani u hija imputabbli lill-Istat, hija selettiva u toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(170)
Miżura 5: L-argument tal-Finlandja li l-miżura ngħatat biex jitkompla l-investiment li beda fl-2000 tista’ tiġi miċħuda, minħabba li l-garanzija kienet b’mod ċar miżura ġdida.
(171)
Skont il-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fi ħdan garanzija mill-Istat individwali tista’ tiġi eskluża jekk jiġu ssodisfati erba’ rekwiżiti kumulattivi (ara l-premessa 135). Bħall-miżura 4, il-garanzija taħt valutazzjoni tkopri 100 % tas-self u Karjaportti kienet diġà tinsab f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999 f’Mejju 2004 (ara l-premessi 123-128). Għaldaqstant, il-garanzija ma tistax taqa’ taħt il-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008.
(172)
Barra minn hekk, u simili għall-miżura 4, il-garanzija ngħatat mingħajr ebda tariffa ta’ garanzija, anki jekk il-kumpanija kienet qiegħda tiffaċċja diffikultà u r-riskju għall-Belt ta’ Mikkeli jista’ jitqies bħala konsiderevoli. Il-garanzija kopriet 100 % tas-self inkwistjoni u ngħatat bħala garanzija assoluta. Għaldaqstant, fil-każ inkwistjoni, kuntrarjament għall-opinjoni tal-Finlandja, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-miżura tagħti vantaġġ lill Karjaportti.
(173)
Barra minn hekk, il-miżura 5 tissodisfa r-rekwiżiti kollha l-oħra għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Kif deskritt fid-dettall fil-premessi 133, 140 u 141, din il-garanzija tikkonsisti wkoll f’riżorsi umani u hija imputabbli lill-Istat, hija selettiva u toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(174)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 4 u l-miżura 5 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
Kompatibbiltà
(175)
Il-Finlandja ma ressqet l-ebda argument fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura 4. Għall-miżura 5, il-Finlandja invokat l-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE u l-RAG 1998 (ara l-premessa 95). L-RAG 1998 jista’ madankollu ma jservix bħala bażi ta’ kompatibbiltà, peress li Karjaportti kienet f’diffikultà fil-mument tal-għoti taż-żewġ garanziji (ara l-premessi 123-128). Skont l-RAG 1998, l-għajnuna lill-kumpaniji f’diffikultà għandha tiġi evalwata skont il-Linji Gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturar (49). Għalhekk, l-ewwel il-Kummissjoni tivvaluta jekk il-miżuri 4 u 5 humiex kompatibbli bħala għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar skont il-linji gwida R & R. Fiż-żmien tal-għoti, il-Linji Gwida R & R 1999 kienu applikabbli (50).
(176)
Skont il-Linji Gwida R & R 1999, għajnuna għas-salvataġġ għandha tissodisfa ċerti rekwiżiti, li mhux kollha huma ssodisfati mill-miżura inkwistjoni.
(a)
L-ewwel, filwaqt li l-miżuri jikkonsistu f’għajnuna f’kontanti f’forma ta’ garanzija (il-punt 23 (a) tal-Linji Gwida R & R 1999), is-self kopert mill-garanziji rispettivi ma ngħatax b’rata ta’ imgħax għallinqas komparabbli ma’ dawk osservati għal self lil ditti b’saħħithom (rata ta’ referenza għall-Finlandja f’Marzu 2004: 4.43 % flimkien ma’ 100 punt bażi; rata ta’ referenza għall-Finlandja f’Mejju 2004: 4.43 % flimkien ma’ 100 punt bażi).
(b)
It-tieni nett, il-garanziji ma kinux marbuta ma’ self li kellu jiġi rimborsat fuq perjodu ta’ mhux aktar minn tnax-il xahar wara l-ħlas tal-aħħar pagament lill-impriża (punt 23 (b) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(c)
It-tielet, il-Finlandja ma pprovdiet ebda informazzjoni li l-għajnuna kienet iġġustifikata fuq il-bażi ta’ diffikultajiet soċjali serji u ma kellha l-ebda effett sekondarju negattiv fuq Stati Membri oħra (il-punt 23 (c) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(d)
Ir-raba’, il-garanziji la tħallsu lura fi żmien 6 xhur u lanqas ma ġie stabbilit pjan ta’ ristrutturar skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999 (punt 23 (d) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(e)
Fl-aħħar nett, m’hemmx indikazzjoni li l-garanziji kienu ristretti għall-ammont meħtieġ biex id-ditta tibqa’ fin-negozju għall-perjodu li matulu l-għajnuna kienet awtorizzata (il-punt 23 (e) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(177)
Miżura 4 u 5 lanqas ma jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha għall-għajnuna għar-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 1999.
(a)
L-ewwel, il-miżuri ma kinux jiddependu fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (punt 31 tal-Linji Gwida R & R 1999). Huwa nnotat li ma ġie stabbilit l-ebda pjan ta’ ristrutturar fis-sens tal-punt 32 et seq. tal-Linji Gwida R & R 1999.
(b)
It-tieni, il-benefiċjarji ta’ għajnuna huma mistennija li jagħtu kontribut sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi proprji tagħhom (punt 40 tal-Linji Gwida R & R 1999) u għall-miżuri kkunsidrati, ma hemm ebda indikazzjoni ta’ kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju.
(c)
It-tielet, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ bla bżonn tal-kompetizzjoni, għandhom jittieħdu miżuri ta’ kumpens (punt 37 tal-Linji Gwida R & R 1999). Miżuri bħal dawn ma ġewx previsti.
(178)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri ma ngħatawx skont il-Linji Gwida R & R 1999.
(179)
Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat jekk miżuri 4 u 5 jistgħux ikunu kompatibbli fuq il-bażi ta’ kwalunkwe eżenzjoni oħra stipulata fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE.
(180)
L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107 (2) tat-TFUE ma japplikawx f’dan il-każ minħabba li l-miżuri inkwistjoni ma għandhomx karattru soċjali, ma ngħatawx lil konsumaturi individwali, mhumiex imfassla biex ipattu għal ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew okkorrenzi eċċezzjonali u ma ngħatawx lill-ekonomija ta’ ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja affettwati mid-diviżjoni ta’ dak il-pajjiż.
(181)
Aktar eżenzjonijiet huma stabbiliti fl-Artikolu 107 (3) tat-TFUE.
(182)
L-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn hemm ikun hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern. Karjaportti, fil-ħin tal-għoti, kienet tinsab f’żona bħal din.
(183)
Fiż-żmien meta ngħataw miżuri 4 u 5, il-kompatibbiltà ta’ għajnuna mill-Istat għal żoni assistiti kienet regolata mill-RAG 1998. Skont dawk il-Linji Gwida, il-kumpaniji f’diffikultà mhumiex eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. Għaldaqstant, fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex eliġibbli għad-deroga prevista fl-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE.
(184)
L-Artikolu 107 (3) (b) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew jew sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuna inkwistjoni mhix maħsuba biex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew u lanqas ma l-Kummissjoni sabet xi evidenza li l-għajnuna hija mfassla sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija Finlandiża. Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tikkwalifikax għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107 (3) (b) tat-TFUE.
(185)
L-Artikolu 107 (3) (d) tat-TFUE jiddikjara li l-għajnuna għall-promozzjoni kulturali u l-preservazzjoni tal-patrimonju tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE fejn tali għajnuna ma taffettwax kondizzjonijiet ta’ kummerċ u kompetizzjoni fil-komunità sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Dan l-Artikolu ovvjament ma japplikax għall-każ preżenti.
(186)
L-Artikolu 107 (3) (c) tat-TFUE jipprovdi għall-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn tali għajnuna ma taffettwax ħażin il-kondizzjonijiet kummerċjali sa grad kuntrarju għall-interess komuni. Il-Kummissjoni żviluppat diversi linji gwida u komunikazzjonijiet li jispjegaw kif sejra tapplika d-deroga li tinsab f’dan l-Artikolu. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li minħabba n-natura u l-karatteristiċi tal-għajnuna, huwa evidenti li l-eċċezzjonijiet skont dawn il-linji gwida u komunikazzjonijiet mhumiex applikabbli għall-każ preżenti.
(187)
Abbażi tal-argumenti preċedenti, il-Kummissjoni tqis li miżuri 4 u 5 jinvolvu għajnuna Statali li mhix kompatibbli mas-suq intern.
7.3.4. Proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6)
(188)
L-argument prinċipali tal-Finlandja, kif deskritt fil-premessi 96-98, huwa li l-Belt ta’ Mikkeli ma kinitx aktar ġeneruża minn kredituri oħra tal-kumpanija, iżda li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet flimkien ma’ kredituri privati tal-benefiċjarju u fl-istess kundizzjonijiet. Għaldaqstant, hija aġixxiet bħala investitur f’ekonomija tas-suq privat meta qablet mal-programm ta’ ristrutturar.
(189)
L-ewwel domanda li għandha tiġi vverifikata f’dan il-kuntest hija jekk il-prova tal-operatur fl-ekonomija tas-suq tapplikax għal sitwazzjonijiet fejn waħda jew diversi entitajiet pubbliċi, li l-imġiba tagħha hija imputabbli lill-Istat, twettaq miżuri multipli fir-rigward ta’ impriża waħda. Il-Qorti Ġenerali indirizzat din il-kwistjoni f’BP Chemicals v Il-Kummissjoni (51). Skont il-Qorti, is-sempliċi fatt li impriża pubblika diġà għamlet injezzjonijiet kapitali f’kumpanija sussidjarja li huma kklassifikati bħala ‘għajnuna’ ma jfissirx awtomatikament li injezzjoni kapitali oħra ma tistax tiġi kkwalifikata bħala investiment li jissodisfa t-test tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. Il-Kummissjoni, madankollu, għandha tiddetermina jekk miżuri multipli fir-rigward ta’ impriża waħda jistgħux ikunu raġonevolment mifruda u jitqiesu bħala miżuri indipendenti. F’dan il-kuntest, skont il-Qorti, il-kronoloġija tal-miżuri inkwistjoni, l-iskop tagħhom, u s-sitwazzjoni tas-sussidjarja fiż-żmien meta ttieħdet kull deċiżjoni biex issir injezzjoni għandhom jiġu kkunsidrati (52).
(190)
Fil-każ preżenti, il-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk il-garanziji mogħtija f’Marzu u f’Mejju 2004 (miżura 4 u miżura 5) jistgħux jiġu mifruda mill-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6). Għalkemm huwa veru li t-tliet miżuri ġew deċiżi fi żmien sena, il-Kummissjoni tosserva li dawn intervjenew f’kuntest differenti. Fil-frattemp, kienu nbdew proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, li fiha pparteċipaw il-kredituri kollha tal-kumpanija. L-għan tal-miżura 6 għalhekk ma kienx għadu li jippermetti lill-kumpanija terġa’ ssir vijabbli mingħajr falliment billi tikseb flus ġodda mill-banek privati. Pjuttost, il-Belt ta’ Mikkeli, bħall-kredituri l-oħra, kellha l-għan, fir-rwol tagħha bħala kreditriċi, li timmassimizza l-irkupru ta’ talbiet pendenti tagħha skont il-limitazzjonijiet tal-liġi tal-falliment nazzjonali. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura 6 tista’ tiġi mifruda mill-miżuri 4 u 5.
(191)
Kif deskritt fil-premessa 31, Karjaportti, flimkien mal-kredituri privati tagħha, ippreżentat għall-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti mal-Qorti Distrettwali ta’ Mikkeli skont l-Att dwar ir-Ristrutturar tal-Impriżi 47/1993. Ġie ppreżentat programm ta’ ristrutturar lill-Qorti, inklużi dettalji tal-miżuri li bħalissa qegħdin jiġu vvalutati. Il-Qorti, wara li vverifikat id-dettalji, approvat il-programm ta’ ristrutturar. Il-Kummissjoni tinnota li Karjaportti kienet soġġetta għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti skont il-liġi Finlandiża. Fil-fatt, l-għan ta’ tali proċedura ta’ ristrutturar issorveljata mill-qorti huwa li jiġi rrijabilitat negozju vijabbli ta’ debitur f’diffikultà, biex tiġi żgurata l-vijabbiltà kontinwa tiegħu u sabiex jinstabu arranġamenti tad-dejn. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri meħuda mill-Belt ta’ Mikkeli matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti jistgħu jiġu evalwati skont il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq.
(192)
Skont il-każistika Magefesa (53), jekk l-Istat ikun aktar ġeneruż minn kredituri oħra tal-kumpanija, il-miżuri taħt proċedura ta’ ristrutturar issorveljata mill-qorti tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tivverifika jekk fil-fatt il-kredituri privati u pubbliċi ġewx ittrattati b'mod ekwu fil-proċedura ta’ ristrutturar.
(193)
L-ewwel, huwa nnotat li b’mod ġenerali, il-[…] ta’ djun ta’ ristrutturar (madwar [30-70] %) huwa dovut lil kredituri privati. Il-kredituri privati ewlenin huma Nordea Bank, Pohjola Bank u Nordea Financing. It-tieni nett, għandu jiġi kkunsidrat li l-kredituri ta’ Karjaportti kienu maqsuma fi gruppi differenti, skont il-klassifikazzjoni tagħhom. Flimkien mal-kredituri privati Nordea Bank, ÖKO / Pohjola Bank u Nordea Financing kif ukoll Finnvera, il-kumpanija ta’ finanzjament speċjalizzata proprjetà tal-Istat, il-Belt ta’ Mikkeli kienet tappartjeni għall-grupp ta’ kredituri ta’ djun garantiti kbar. Kif jidher fit-Tabella IV, minn dawn id-djun garantiti kbar, il-Belt ta’ Mikkeli għandha sehem ta’ [10-40] %, filwaqt li l-kredituri privati flimkien għandhom sehem ta’ [30-70] %. Finnvera għandha sehem ta’ [10-40] %.
(194)
F’dan li ġej, kull waħda mill-miżuri meħuda mill-Belt ta’ Mikkeli hija vvalutata f’aktar dettall:
(195)
Tnaqqis tar-rati tal-imgħax għad-djun garantiti: Kif jidher fit-Tabella V, ir-rati ta’ imgħax għas-self u djun oħrajn (spejjeż mhux imħallsa) li kienu kkunsidrati “djun garantiti kbar” kienu l-istess għall-kredituri privati u pubbliċi, bl-eċċezzjoni ta’ […]. Dan il-kreditur irċieva rata ta’ imgħax ta’ […] EURIBOR għall-ammonti kollha pendenti mill-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar, filwaqt li l-kredituri l-oħra rċevew biss għal parti mill-ammonti pendenti […] EURIBOR nieqes […] % sal-2010. Din id-differenza kienet dovuta għall-fatt li […] kellu l-ogħla grad rigward il-kollaterali pprovduti minn Karjaportti bħala garanzija. Huwa meqjus li l-grad ogħla ta’ […] jiġġustifika d-differenza fir-rati ta’ imgħax applikati.
(196)
Il-posponiment tad-djun: Il-pretensjonijiet tal-Belt ta’ Mikkeli kienu differiti bl-istess mod bħall-pretensjonijiet ta’ debituri ipotekarji oħra. Kif jidher fit-Tabella VI, Karjaportti għandha tħallas bin-nifs lill-kredituri kollha assigurati minn Lulju 2009 sal-2015, meta l- akbar parti ta’ pagamenti ssir dovuta (43 % tal-kapital ta’ kull wieħed mid-djun garantiti). Il-ħlasijiet li għandhom jitħallsu lil kull kreditur kollha għandhom l-istess proporzjon fir-rigward tal-ammont globali tal-pretensjoni tal-kreditur rispettiv (2 % tal-ammont pendenti għall-ewwel tliet rati, 4 % għaż-żewġ pagamenti segwenti; 6 % għall-pagament li jifdal). L-aħħar pagament jammonta għal 43 % tal-kapital għal kull wieħed mill-kredituri ipotekarji. Għaldaqstant, il-Belt ta’ Mikkeli ma ġietx trattata b’mod inqas favorevoli mill-kredituri privati f’sitwazzjoni simili.
(197)
Rinunzja tad-dejn kondizzjonali: Skont il-programm ta’ ristrutturar, kif deskritt fil-premessi 42 u 43, l-ammonti li għandhom jiġu rrinunzjati fl-aħħar tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, jekk ċerti rekwiżiti ekonomiċi ma jiġux sodisfatti, huma bbażati fuq paragun bejn il-valur tal-kollateral jekk Karjaportti tkompli l-operat tagħha, u l-valur tal-kollateral fil-każ ta’ twettiq tagħha, iddeterminat għal kull wieħed mill-kredituri rispettivi, filwaqt li jitqies il-grad rispettiv tagħhom. Il-valur tal-kollateral fiż-żewġ xenarji kien stabbilit minn żewġ stimaturi indipendenti fil-mument meta ġie stabbilit il-programm ta’ ristrutturar, ibbażat fuq il-prezzijiet u tagħrif paragunabbli dwar il-kiri. F’dan l-isfond, […] ma għandux għalfejn jirrinunzja djun fit-tmiem tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, minħabba li huwa l-kreditur bl-ogħla grad. L-ammonti għall-kredituri l-oħra kienu wkoll stabbiliti skont il-metodoloġija msemmija, u dan jirriżulta fl-ammonti ppreżentati fil-premessa 43. Il-metodoloġija użata fid-determinazzjoni tal-ammonti rispettivi tista’ titqies kredibbli, b’mod partikolari minħabba li torbot il-grad rispettiv mal-valur tal-kollateral rispettiv fiż-żewġ xenarji. Fil-prattika, il-kalkolu kien ibbażat fuq evalwazzjonijiet ta’ esperti indipendenti, u ntużaw l-istess prinċipji għall-kredituri kollha meta ġew stabbiliti l-ammonti li permezz tagħhom id-djun ta’ ristrutturar jistgħu fil-massimu jitnaqqsu fl-aħħar tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Fid-dawl ta’ dan, jista’ jiġi kkunsidrat li l-kredituri kollha kienu ttrattati fuq bażi ugwali.
(198)
Kollox ma’ kollox, il-Kummissjoni tqis li l-Belt ta’ Mikkeli ma kinitx ittrattata b’mod inqas favorevoli mill-kredituri privati matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Fejn hemm differenzi mill-kredituri l-oħra, dawn kienu ġġustifikati mill-kwalità differenti tal-kollaterali li kellhom il-kredituri rispettivi. Għalhekk, fid-dawl ta’ hawn fuq, għandu jiġi konkluż li l-benefiċjarju ma kisibx vantaġġ fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE mill-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Id-dubji li qajmet il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ huma eliminati u l-miżuri deskritti fil-premessi 31-43 ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
7.3.5. Xiri ta’ ishma (miżura 7)
(199)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li x-xiri ta’ ishma ma kienx parti mill-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti.
(200)
Il-Finlandja ssostni li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet skont il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq meta xtrat l-ishma. L-ewwel, skont il-loġika tal-każ BP Chemicals (ara l-premessi 189-191), għandu jiġi ddeterminat jekk il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq jistax jiġi applikat għall-miżura 7, minħabba li l-Belt ta’ Mikkeli kienet diġà tat miżuri ta’ għajnuna lil Karjaportti fil-passat. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri 4 u 5 kienu ttieħdu qabel il-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, filwaqt li x-xiri ta’ ishma seħħ biss wara. Barra minn hekk, filwaqt li l-iskop tal-miżuri 4 u 5 kien li jippermetti l-kontinwità tal-aċċess għal-likwidità lill-benefiċjarju, wara l-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti kien ċar li dawn il-bżonnijiet kienu sejrin jiġu indirizzati fi ħdan dawn il-proċeduri. Għalhekk, huwa kkunsidrat li miżura 7 tista’ tiġi sseparata mill-miżuri 4 u 5 u li l-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq fil-prinċipju huwa applikabbli għall-miżura 7.
(201)
Kif deskritt fil-premessa 156, il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq huwa applikabbli għax-xiri ta’ artijiet jew assi oħrajn minn stat. Il-Finlandja pprovdiet valutazzjoni tal-valur tal-ishma, magħmula minn […] (54), aġenzija ta’ ġestjoni ta’ proprjetà immobbli bbażata f’Ħelsinki. Il-valutazzjoni, datata 29 ta’ Marzu 2005, stmat l-ishma fil-kumpanija tal-proprjetà immobbli bejn EUR 1 miljun u EUR 1,1 miljun. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq il-valur tal-proprjetà tal-kumpanija. Żewġ metodi ġew applikati biex jiddeterminaw il-valur: il-valur tal-kapital fil-kera fis-suq (skont l-istatistika tad-djar miġbura mill-Istatistika tal-Finlandja) u l-valur tal-bejgħ (skont il-prezz mitlub).
(202)
Fiż-żmien meta nbiegħu l-ishma, il-proprjetà kienet mikrija taħt il-livell tal-kera fis-suq. Skont il-valutazzjoni, il-livell tal-kera fis-suq seta’ jintlaħaq fi żmien sentejn, biż-żieda tal-kera massima annwali. Għaldaqstant, il-valur tal-proprjetà kien aġġustat fil-mument tax-xiri u fl-aħħar, il-Belt ta’ Mikkeli xtrat l-ishma bi prezz ta’ EUR 860 000.
(203)
Il-valutazzjoni saret minn espert indipendenti. Il-metodoloġija użata, kif deskritta hawn fuq, kienet li l-ewwel jiġi vverifikat il-valur tal-kapital skont il-kera fis-suq, imbagħad il-valur tal-bejgħ. Iż-żewġ valuri kienu bbażati fuq informazzjoni tas-suq u ż-żewġ valuri ntużaw sabiex jiġi stabbilit il-valur tal-ishma, li kien ukoll aġġustat għal-livell tal-kera prevalenti fiż-żmien tax-xiri. Din il-metodoloġija hija meqjusa bħala plawżibbli. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ishma f’Oy Kiinteistö Suksimäki inxtraw bi prezz tas-suq u li l-miżura ma tatx vantaġġ lil Karjaportti.
(204)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, id-dubji mqajma mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ ġew eliminati u ġie konkluż li l-miżura ma tinkludix għajnuna mill-Istat.
7.3.6. Konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self (miżura 8)
Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(205)
Il-Finlandja ssostni li l-konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self hija miżura tipika għall-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Huwa veru li tali miżura tista’ titqies bħala inerenti għal proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Fil-każ preżenti, il-konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self fis-sena 2005 kienet, fil-prinċipju diġà stipulata fil-programm ta’ ristrutturar għall-kredituri kollha ta’ djun garantiti kbar ([żewġ kredituri privati] u Finnvera). Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni ma tqisx il-fatt li rati ta’ imgħax mhux imħallsa ġew konvertiti f’self bħala tali bħala għajnuna statali. Għandu, madankollu, jiġi vverifikat jekk ir-rata ta’ imgħax li l-Belt ta’ Mikkeli talbet lil Karjaportti tinvolvix vantaġġ lil din tal-aħħar.
(206)
F’dan il-kuntest, il-Finlandja tikkunsidra li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet skont il-prinċipju tal-investitur privat fis-suq, minħabba li l-kredituri privati kkonvertew rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self flimkien mal-Belt ta’ Mikkeli. L-ewwelnett, bl-istess mod bħal fil-proċedura ta’ ristrutturar issorveljata mill-qorti, huwa meqjus li fil-prinċipju, il-prinċipju ta’ investitur privat fis-suq jista’ jiġi applikat għall-miżura 8, minħabba li din il-miżura tista’ tiġi mifruda mill-miżuri 4 u 5 (ara l-premessi 189 - 191). Filwaqt li tapplika l-prinċipju ta’ investitur privat fis-suq għall-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota dan li ġej: Għalkemm huwa veru li mhux biss il-Belt ta’ Mikkeli, iżda wkoll [il-kredituri privati] kienu soġġetti għall-konverżjoni, il-marġni ta’ imgħax mitlub għas-self ma kienx l-istess. Fil-fatt, [kreditur privat] talab 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 1.5 % u [l-kreditur privat l-ieħor] talab 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 2 %, filwaqt li l-Belt ta’ Mikkeli talbet biss 3 xhur EURIBOR flimkien ma’ 0.3 %. Għalhekk, ir-rata tal-imgħax li l-Belt ta’ Mikkeli qablet li titlob għas-self hija 1.2 % inqas mill-imgħax li [kreditur privat] talab u 1.7 % inqas mill-imgħax li talab [kreditur privat ieħor]. Għalhekk, l-argument li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet fuq termini ugwali bħall-kredituri privati jista’ jiġi miċħud. Fid-dawl tad-differenza fir-rati ta’ imgħax jista’ wkoll jiġi eskluż li l-Belt ta’ Mikkeli talbet tariffa tas-suq għas-self. Għalhekk, is-self li fih ir-rati ta’ imgħax mhux imħallsa kienu kkonvertiti mill-Belt ta’ Mikkeli jipprovdi vantaġġ lil Karjaportti.
(207)
Barra minn hekk, il-miżura 8 tissodisfa r-rekwiżiti kollha l-oħra għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Kif deskritt fid-dettall fil-premessi 133, 140 u 141, is-self jikkonsisti f’riżorsi statali u huwa imputabbli lill-Istat, huwa selettiv u joħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(208)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 8 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Kompatibilità
(209)
Il-Finlandja ma ressqet l-ebda argument fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura 8. Minħabba li Karjaportti kienet tinsab f’diffikultà fiż-żmien tal-konverżjoni tar-rati ta’ imgħax mhux imħallsa (ara l-premessi 123-129), il-Kummissjoni l-ewwel tivvaluta jekk il-miżura 8 hijiex kompatibbli bħala għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar skont il-linji gwida R & R. Fiż-żmien tal-għoti, kienu applikabbli l-Linji Gwida R & R 2004 (55).
(210)
Skont il-Linji Gwida R & R tal-2004, l-għajnuna għas-salvataġġ għandha tissodisfa ċerti rekwiżiti, li mhux kollha huma ssodisfati mill-miżura inkwistjoni.
(a)
L-ewwel, filwaqt li l-miżura tikkonsisti f’għajnuna f’kontanti f’forma ta’ self (il-punt 25 (a) tal-Linji Gwida R & R 2004), ir-rata tal-imgħax mitluba m’hijiex tal-anqas komparabbli ma’ dawk osservati għas-self lil intrapriżi b’saħħithom (rata ta’ referenza għall-Finlandja f’Diċembru 2005: 4.08 % flimkien ma’ 100 punt bażi; ir-rata ta’ imgħax mitluba fuq is-self kien 3 xhur EURIBOR + 0.3 %, li kien jammonta fid-19 ta’ Diċembru 2005 għal 2.486 % flimkien ma’ 30 punt bażi).
(b)
It-tieni, il-Finlandja ma intrabtitx li tikkomunika pjan ta’ ristrutturar fi żmien sitt xhur mill-awtorizzazzjoni tal-għajnuna u t-tul tal-miżura ma kienx limitat għal sitt xhur (punt 25 (a) u (c) tal-Linji Gwida R & R 2004).
(c)
It-tielet, il-prinċipju tal-ewwel u l-aħħar darba (punt 25 (e) tal-Linji Gwida R & R 2004) mhux issodisfat, minħabba li l-kumpanija rċeviet għajnuna mill-Istat inkompatibbli u illegali fi żminijiet meta kien f’diffikultà qabel.
(211)
Il-miżura lanqas ma tissodisfa r-rekwiżiti kollha għall-għajnuna għar-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 2004.
(a)
L-ewwel, il-miżura ma tiddependix fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (punt 34 tal-Linji Gwida R & R 2004). Għalkemm huwa veru li ġie stabbilit programm ta’ ristrutturar għal Karjaportti matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, dan ma jikkonformax mar-rekwiżiti tal-punt 35 tal-Linji Gwida R & R 2004 (tul ta’ 10 snin, l-ebda analiżi tas-sensittività, l-ebda ritorn għal vijabbiltà fit-tul fi żmien raġonevoli).
(b)
It-tieni, il-benefiċjarji ta’ għajnuna huma mistennija li jagħtu kontribut sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi tagħhom stess (punt 43 tal-Linji Gwida R & R 2004) u għall-miżuri kkunsidrati, ma hemm ebda indikazzjoni ta’ kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarja.
(c)
It-tielet, il-miżura ma tissodisfax il-prinċipju tal-ewwel u l-aħħar darba, minħabba li l-kumpanija rċeviet għajnuna mill-Istat inkompatibbli u illegali fi żminijiet meta kienet f’diffikultà qabel.
(212)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżura ma ngħatax skont il-Linji Gwida R & R 2004.
(213)
Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat jekk il-miżura 8 tistax tkun kompatibbli fuq il-bażi ta’ kwalunkwe eżenzjoni oħra stipulata fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE. Għall-istess raġunijiet kif imsemmija hawn fuq għall-miżura 4 u l-miżura 5 (ara l-premessi 179-186), il-Kummissjoni tqis li l-ebda waħda mill-eżenzjonijiet ma hija ssodisfata. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 8 tinvolvi għajnuna statali li mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
7.3.7. Tħassir ta’ djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji fl-2006 u fl-2008 (miżura 9 u miżura 10)
(214)
L-ewwel, għandu jiġi vverifikat jekk dan it-tħassir tad-dejn jistax jagħti vantaġġ lil Karjaportti. Dan ikun il-każ jekk il-Belt ta’ Mikkeli tkun waqfet milli tfittex li tiġbor id-djun, jiġifieri jekk irrinunzjat għad-djun inkwistjoni.
(215)
Kif deskritt fil-premessa 105, il-Finlandja kkonfermat li t-tħassir tad-djun kien biss miżura ta’ kontabilità li ma taffettwax ir-relazzjoni legali bejn il-kreditur u d-debitur, jiġifieri li d-djun ma kinux irrinunzjati. Skont id-dokumenti ppreżentati mill-Finlandja, il-Belt ta’ Mikkeli għadha tfittex li tiġbor id-djun.
(216)
Skont il-prinċipju tal-prudenza skont il-prattika tajba tal-kontabilità u skont l-Att dwar il-Kontabilità 1336/1997, il-valur tal-ammonti riċevibbli mdaħħla fil-karta tal-bilanċ ma jistax jaqbeż il-valur probabbli tagħhom. Għaldaqstant, ir-riċevibbli li probabbilment ma jistgħux jinġabru huma rreġistrati fid-dikjarazzjoni tal-introjtu bħala spiża.
(217)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tqis li t-tħassir tad-dejn sar biss fil-kontijiet finanzjarji tal-Belt ta’ Mikkeli skont l-istandards tal-kontabilità u l-pretensjonijiet rispettivi għadhom qegħdin jiġu segwiti fil-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti.
(218)
Id-dubji mqajma mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ ġew eliminati u jista’ jiġi konkluż li l-miżuri ma pprovdewx vantaġġ lil Karjaportti. Għalhekk, il-miżura 9 u 10 ma jinvolvux għajnuna statali.
7.3.8. Posponiment tad-djun mill-2009 (miżura 12)
Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(219)
L-argument tal-Finlandja li l-miżura hija inerenti għall-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti u ma tinvolvix għajnuna mill-Istat jista’ jiġi miċħud. L-ewwelnett, il-posponiment tad-djun fl-2009 ma kienx previst fil-programm inizjali ta’ ristrutturar u t-tieni, il-fatt li tali ristrutturar kellu jsir b’mod konformi mal-leġiżlazzjoni nazzjonali mhuwiex biżżejjed sabiex jeskludi l-għajnuna statali (56).
(220)
Fil-prinċipju, miżuri li jtaffu l-ispejjeż li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta’ impriża, jistgħu jiġu kkunsidrati wkoll bħala għajnuna mill-Istat. Rigward il-posponiment tad-djun, il-Kummissjoni qiegħda tivvaluta tali mġiba bil-prova tal-kreditur privat (57). Hemm, l-Istat huwa pjuttost meqjus bħala kreditur pubbliku li, bħal kreditur privat, jipprova jirkupra l-ammonti dovuti lilu u li, għal dan il-għan, jilħaq ftehim mad-debitur, li taħtu d-djun akkumulati jiġu posposti jew imħallsa bin-nifs sabiex jiġi ffaċilitat il-ħlas lura tagħhom (58). Hemm trattament favorevoli skont it-tifsira tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jekk l-ammont dovut jista’ jitħallas lura lill-kreditur pubbliku fuq termini aktar favorevoli milli jkun permess minn kreditur privat. Il-Kummissjoni tieħu nota tal-argument tal-Finlandja li l-posponiment qatt ma ġie eżegwit minħabba li l-qorti amministrattiva ta’ Kuopio (Kuopion hallinto-oikeus) ipprojbixxiet l-implimentazzjoni tiegħu. Madankollu, kif tgħid il-Finlandja, il-posponiment tal-ħlas lura tad-dejn kien madankollu ġie estiż, li rriżulta f’differiment ta’ ħlasijiet dovuti. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-posponiment attwalment implimentat huwa differenti mill-posponiment innotifikat fir-rigward tal-ammonti u l-ammont ta’ żmien. L-ammont attwalment pospost mill-Belt ta’ Mikkeli huwa inqas mill-ammont oriġinarjament innotifikat u l-posponiment kien biss mogħti għal perjodi iqsar minn kemm oriġinarjament innotifikat. Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat li l-miżura nnotifikata kienet implimentata b’modifiki. Irrispettivament minn dawn il-modifiki, il-Kummissjoni tinnota li l-ebda kreditur privat ma kien qatt jaċċetta posponiment tad-dejn fi kwalunkwe forma għar-raġunijiet stabbiliti f’din il-premessa.
(221)
Kreditur privat normalment jinforza l-pretensjonijiet tiegħu jekk qabel ikun daħal fi ftehimiet dwar il-posponiment tad-djun li ma jkunux ġew onorati mid-debitur (59). Il-Belt ta’ Mikkeli, għall-kuntrarju, aċċettat posponiment sussegwenti tad-dejn wara li Karjaportti kienet naqset li tirrispetta l-kondizzjonijiet tal-posponiment tad-dejn miftiehma matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Barra minn hekk, m’hemm l-ebda raġuni partikolari għan-nuqqas ta’ infurzar, bħal garanziji ogħla pprovduti lill-Belt ta’ Mikkeli. Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-prospetti ta’ profittabbiltà fil-ġejjieni u l-vijabbiltà tal-kumpanija, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija kienet tali li ma tagħtix lok biex wieħed jemmen li l-investimenti kienu sejrin jilħqu livell aċċettabbli ta’ profittabbiltà f’perjodu raġonevoli. Fil-ħin tal-għoti, Karjaportti kienet fi proċeduri ta’ falliment u barra minn hekk, mill-2004, il-kumpanija kienet fi proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tinnota li kreditur privat ipotetiku, fl-istess sitwazzjoni tal-Belt ta’ Mikkeli, ma kienx jaċċetta li jkompli jipposponi d-djun.
(222)
F’dan il-kuntest, il-Finlandja tiddikjara li l-Belt ta’ Mikkeli aġixxiet fuq termini ugwali mal-kredituri l-oħra ta’ Karjaportti.
(223)
Fil-fatt, fir-rigward tal-posponiment tad-dejn innotifikat, il-ftehim tal-kredituri privati kien, skont il-Finlandja, jiddependi fuq il-qbil tal-Belt ta’ Mikkeli. It-tieni nett, jidher li l-posponiment tad-dejn maħsub ma pprevediex l-istess kundizzjonijiet għall-kredituri ipotekarji kollha. Filwaqt li l-Belt ta’ Mikkeli kienet sejra tiddifferixxi l-ħlas tad-djun pendenti għall-2011, il-kredituri privati xorta kienu sejrin jirċievu pagament fl-2009. Fid-dawl ta’ dan, l-argument imressaq mill-Finlandja jista’ jiġi miċħud.
(224)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura ma tissodisfax il-kriterju tal-kreditur privat u li din tipprovdi vantaġġ lil Karjaportti.
(225)
Rigward ir-rekwiżiti l-oħra għall-eżistenza ta’ għajnuna statali skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-Kummissjoni tinnota li l-Belt ta’ Mikkeli qablet mal-posponiment u għaldaqstant jikkonsisti f’riżorsi umani u huwa imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk, il-miżura tista’ titqies selettiva. Barra minn hekk, toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessi 133, 140 u 141.
(226)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Kompatibbiltà
(227)
L-argument prinċipali tal-Finlandja kien li din il-miżura ma kinitx tinvolvi għajnuna mill-Istat; madankollu, hija kienet innotifikat ukoll il-miżura 12 bħala għajnuna ta’ salvataġġ (ara l-premessa 1). Fil-fatt, meta l-Belt ta’ Mikkeli qablet mal-posponiment tad-dejn, Karjaportti kienet f’diffikultà skont it-tifsira tal-punt 10 (c) tal-Linji Gwida R & R 2004 (ara l-premessi 123-129). Għaldaqstant, il-kompatibbiltà tal-miżura inkwistjoni għandha tiġi kkunsidrata fuq il-bażi tal-Linji Gwida R & R 2004.
(228)
Skont il-Linji Gwida R & R tal-2004, l-għajnuna għas-salvataġġ għandha tissodisfa ċerti rekwiżiti, li mhux kollha huma ssodisfati mill-miżura inkwistjoni.
(a)
L-ewwel, il-miżura ma tikkonsistix f’għajnuna f’kontanti f’forma ta’ garanziji fuq self jew self (il-punt 25 (a) tal-Linji Gwida R & R tal-2004), iżda f’differiment ta’ ħlasijiet.
(b)
It-tieni, il-Finlandja ma ntrabtitx li tikkomunika pjan ta’ ristrutturar fi żmien sitt xhur mill-awtorizzazzjoni tal-għajnuna u ż-żmien tal-miżura ma kienx limitat għal sitt xhur (punt 25 (a) u (ċ) tal-Linji Gwida R & R 2004).
(c)
It-tielet nett, il-prinċipju tal-ewwel u l-aħħar darba (punt 25 (e) tal-Linji Gwida R & R 2004) mhuwiex issodisfat, minħabba li l-kumpanija rċeviet għajnuna inkompatibbli u illegali mill-Istat fi żminijiet meta kienet f’diffikultà qabel.
(229)
Il-miżura lanqas ma tissodisfa r-rekwiżiti kollha għall-għajnuna għar-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 2004.
(a)
L-ewwel, il-miżura ma tiddependix fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (punt 34 tal-Linji Gwida R & R 2004). Huwa nnotat li ma ġie stabbilit l-ebda pjan ta’ ristrutturar fis-sens tal-punt 35 tal-Linji Gwida R & R 2004.
(b)
It-tieni, il-benefiċjarji ta’ għajnuna huma mistennija li jagħtu kontribut sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi tagħhom stess (punt 43 tal-Linji Gwida R & R 2004) u fil-każ tal-miżuri kkunsidrati, ma hemm l-ebda indikazzjoni ta’ kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju.
(c)
It-tielet, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ bla bżonn tal-kompetizzjoni, għandhom jittieħdu miżuri ta’ kumpens (punt 38 tal-Linji Gwida R & R 2004). Miżuri bħal dawn ma kinux previsti.
(d)
Ir-raba’, il-miżura ma tissodisfax il-prinċipju tal-ewwel u l-aħħar darba, minħabba li l-kumpanija kienet irċeviet għajnuna mill-Istat inkompatibbli u illegali fi żminijiet meta kienet f’diffikultà qabel.
(230)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżura ma ngħatax skont il-Linji Gwida R & R 2004.
(231)
Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat jekk il-miżura 12 tistax tkun kompatibbli abbażi ta’ kwalunkwe eżenzjoni oħra stabbilita fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE.
(232)
L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107 (2) tat-TFUE ma japplikawx fil-każ preżenti għaliex din il-miżura m’għandhiex karattru soċjali, ma ngħatatx lil konsumaturi individwali, mhijiex imfassla biex tpatti għal ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew ġrajjiet eċċezzjonali u ma ngħatatx lill-ekonomija ta’ ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja affettwati mid-diviżjoni ta’ dak il-pajjiż.
(233)
Aktar eżenzjonijiet huma stabbiliti fl-Artikolu 107 (3) tat-TFUE.
(234)
L-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn ikun hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern. Karjaportti, fil-ħin tal-għoti, kienet tinsab f’żona bħal din.
(235)
Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat għal żoni assistiti hija rregolata mill-RAG 1998. Skont dawk il-Linji Gwida, kumpaniji f’diffikultà mhumiex eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex eliġibbli għad-deroga prevista fl-Artikolu 107 (3) (a) tat-TFUE.
(236)
L-Artikolu 107 (3) (b) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew jew sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuna inkwistjoni mhix maħsuba biex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew u lanqas il-Kummissjoni ma sabet xi evidenza li hija mfassla sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija Finlandiża. Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tikkwalifikax għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107 (3) (b) tat-TFUE.
(237)
L-Artikolu 107 (3) (d) tat-TFUE jiddikjara li l-għajnuna għall-promozzjoni kulturali u l-preservazzjoni tal-patrimonju tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE fejn tali għajnuna ma taffettwax kondizzjonijiet ta’ kummerċ u kompetizzjoni fil-komunità sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Dan l-Artikolu ovvjament ma japplikax għall-każ preżenti.
(238)
L-Artikolu 107 (3) (c) tat-TFUE jipprovdi għall-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat biex jiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn tali għajnuna ma taffettwax ħażin il-kundizzjonijiet kummerċjali sa grad kuntrarju għall-interess komuni. Il-Kummissjoni żviluppat diversi linji gwida u komunikazzjonijiet li jispjegaw kif sejra tapplika d-deroga li tinsab f’dan l-Artikolu. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li minħabba n-natura u l-karatteristiċi tal-għajnuna, huwa evidenti li l-eċċezzjonijiet skont dawn il-linji gwida u komunikazzjonijiet mhumiex applikabbli għall-każ preżenti.
(239)
Abbażi tal-argumenti preċedenti, il-Kummissjoni tqis li l-miżura 12 tinvolvi għajnuna mill-Istat li mhix kompatibbli mas-suq intern.
7.4. Miżuri mogħtija minn Finnvera
(240)
Bħala rimarka preliminari, il-Kummissjoni tfakkar li l-Finlandja kienet, fil-kuntest tad-deċiżjoni dwar l-għajnuna mill-Istat N 715/2006, għamlet impenn li l-attivitajiet ta’ Finnvera kienu sejrin ikunu limitati għall-amministrazzjoni ta’ skemi ta’ għajnuna statali. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni ddeċidiet fil-25 ta’ Settembru 2007 (id-data tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni) li l-eżenzjoni mit-taxxa fuq id-dħul għall-Finnvera ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Il-miżuri 13 sa 17 ingħataw qabel id-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ N 715/2006. Il-miżura 18 ingħatat wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ N 715/2006. Għalhekk il-Kummissjoni f’dan il-każ trid tqis l-impenn mogħti mill-awtoritajiet Finlandiżi fl-evalwazzjoni tagħha tal-miżura 18.
7.4.1. Garanzija mogħtija fis-17 ta’ Marzu 2004 (miżura 13)
Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(241)
Sabiex titqies bħala għajnuna statali fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE, miżura għandha tingħata direttament jew indirettament minn riżorsi tal-Istat u għandha tkun imputabbli lill-Istat. Il-Finlandja ma kinitx ikkontestat li l-miżuri meħuda minn Finnvera jikkonsistu f’riżorsi statali u huma imputabbli lill-Istat. Skont il-ġurisprudenza, ir-riżorsi ta’ impriża għandhom jitqiesu riżorsi tal-Istat jekk l-Istat ikun jista’, billi jeżerċita l-influwenza dominanti tiegħu fuq dawk l-impriżi, jidderieġi l-użu tar-riżorsi tagħhom (60). Il-miżuri mogħtija minn istituzzjoni ta’ finanzjament speċjali, li tista’ titqies bħala korp tas-settur pubbliku skont l-istatut tagħha, huma ġeneralment imputabbli lill-Istat (61). Il-Qorti kompliet tispjega l-kunċett ta’ imputabbiltà fi Stardust Marine (62) Ipprovdiet l-indikaturi li ġejjin għall-istabbiliment tal-imputabbiltà: l-integrazzjoni tal-impriża pubblika fl-istrutturi tal-amministrazzjoni pubblika; in-natura tal-attivitajiet tagħha u l-eżerċizzju ta’ dawn fuq is-suq f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni ma’ operaturi privati; l-istatus legali tal- impriża (fis-sens li tkun soġġetta għal-liġi pubblika jew liġi ordinarja tal-kumpaniji), l-intensità tas-sorveljanza eżerċitata mill-awtoritajiet pubbliċi fuq it-tmexxija tal-impriża. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-azzjonijiet ta’ Finnvera huma soġġetti għal-liġi amministrattiva, u dan jindika li hija marbuta mill-qrib mal-amministrazzjoni. Finnvera hija kumpanija ta’ finanzjament speċjali 100 % proprjetà tal-Istat, li tgawdi minn garanzija tal-Istat u qiegħda prinċipalment tipprovdi għajnuna statali u finanzjament li ma jkunx faċilment disponibbli fis-suq, bħall-krediti għall-esportazzjoni. Għalhekk, għalkemm l-attivitajiet tagħha jistgħu jikkoinċidu fuq il-marġni mal-banek kummerċjali, hija ma teżerċitax l-attivitajiet tagħha fil-kondizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni ma’ operaturi privati. Hija inkorporata skont il-liġi ordinarja tal-kumpaniji; fl-istess ħin, l-Istat jeżerċita sorveljanza qawwija: l-Istat jaħtar il-membri tal-Bord ta’ Sorveljanza mill-gruppi parlamentari tal-partiti politiċi fuq il-bażi tar-rappreżentanza tagħhom fil-Parlament Finlandiż. Ħafna mill-membri tal-Bord Maniġerjali għandhom jintgħażlu minn fost kandidati eletti mill-Ministeri diversi. (Ara l-premessi 56-57). Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri li ħadet Finnvera jikkonsistu f’riżorsi statali u huma imputabbli lill-Finlandja.
(242)
Rigward il-kwistjoni jekk il-miżura 13 tipprovdix vantaġġ lill-benefiċjarju, kuntrarjament għall-opinjoni tal-Finlandja, il-miżura ma ngħatatx flimkien ma’ kredituri privati bl-istess kondizzjonijiet. Għalkemm huwa veru li […] u […] taw self lil Karjaportti fl-2004, il-Kummissjoni m’għandha l-ebda indikazzjoni li dawk il-banek taw xi garanziji wkoll. Barra minn hekk, is-self mogħti miż-żewġ kredituri privati ngħata biss fis-sajf 2004, jiġifieri ftit xhur wara li Finnvera tat il-miżura 13, u għalhekk ma jistax jiġi kkunsidrat li Finnvera aġixxiet “flimkien” magħhom. L-argument tal-Finlandja li l-garanzija ngħatat skont l-Avviż dwar il-Garanziji 2000, jista’ wkoll jiġi miċħud. L-ewwel, kif spjegat hawn fuq, il-Kummissjoni tibbaża ruħha fuq l-Avviż dwar il-Garanziji 2008 meta tevalwa l-miżura (ara l-premessa 134). Skont il-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fi ħdan garanzija mill-Istat individwali tista’ tiġi eskluża jekk min jissellef ma jkunx f’diffikultà finanzjarja. Peress li l-Kummissjoni tqis li Karjaportti kienet diġà tinsab f’diffikultà, fis-sens tal-Linji Gwida R & R 1999, f’Marzu 2004 (ara l-premessi 123-128), l-applikazzjoni tal-Avviż dwar il-Garanziji tista’ tiġi eskluża. Il-Finlandja targumenta wkoll li l-garanzija kienet soġġetta għal ħlas għoli. Fid-dawl tad-diffikultajiet finanzjarji ta’ Karjaportti f’dak iż-żmien tal-għoti tal-garanzija, madankollu, huwa kkunsidrat li t-tariffa ta’ garanzija mitluba minn Finnvera mhijiex tariffa tas-suq. Fil-fatt, il-benefiċjarju kellu spejjeż totali ta’ finanzjament ta’ [5-8] % għas-self flimkien mal-garanzija, filwaqt li r-Rata ta’ Referenza applikabbli f’dak iż-żmien kienet ta’ 4.43 %, li magħha jkollhom jiżdiedu mill-inqas 400 punt bażi, meta jitqiesu d-diffikultajiet finanzjarji tal-benefiċjarju. Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, huwa kkunsidrat li l-miżura tagħti vantaġġ lil Karjaportti.
(243)
Barra minn hekk, sabiex titqies bħala għajnuna statali, miżura għandha tkun speċifika jew selettiva fis-sens li tiffavorixxi biss ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti. Il-miżura 13 ingħatat lil Karjaportti, kumpanija waħda speċifika. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din tikkostitwixxi vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(244)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni trid tikkunsidra jekk il-miżura 13 hijiex probabbli li toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. F’dan il-kuntest, il-Finlandja ssostni li l-element ta’ għajnuna tal-garanzija kien taħt il-limitu de minimis. Meta ngħatat il-miżura 13, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 69/2001 tat-12 ta’ Jannar 2001 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnuna de minimis (63) (“ir-Regolament de minimis 2001”) kien applikabbli (64). Wieħed mir-rekwiżiti għall-applikazzjoni tar-Regolament de minimis 2001 hija li l-għajnuna totali de minimis mogħtija lil impriża m’għandhiex taqbeż EUR 100 000 matul kwalunkwe perjodu ta’ tliet snin. Il-garanzija evalwata kienet tammonta biss għal EUR 91 000, jiġifieri li saħansitra tirrispetta l-limitu ta’ EUR 100 000 kieku l-ammont kollu kellu jiġu kkunsidrat bħala element ta’ għajnuna. Madankollu, irid jiġi stabbilit jekk il-miżura 13 għandhiex tiġi evalwata flimkien mal-miżura 4, garanzija li l-Belt ta’ Mikkeli tat f’Marzu 2004, disat ijiem biss qabel il-miżura 13, il-garanzija mogħtija minn Finnvera. Għalkemm iż-żewġ garanziji ngħataw minn żewġ entitajiet differenti u kienu jkopru żewġ selfiet separati b’tul ta’ żmien differenti, dawn iż-żewġ selfiet issostitwixxew self wieħed mogħti minn Tapiola fl-1992. Għaldaqstant jista’ jiġi kkunsidrat li l-miżura 4 u l-miżura 13 ingħataw għall-istess għan, jiġifieri li tkun permessa l-konverżjoni tas-self ta’ Tapiola mogħti fl-1992 f’self ġdid. Fid-dawl ta’ din ir-rabta stretta bejn iż-żewġ miżuri, il-Kummissjoni tqis li l-miżura 4 u l-miżura 13 għandhom jitqiesu bħala miżura waħda għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-limitu ta’ EUR 100 000 tar-Regolament de minimis 2001. Meħudin flimkien, l-element ta’ għajnuna involuta f’dawn iż-żewġ miżuri jaqbeż il-EUR 100 000. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-miżura 13 mhix skont ir-Regolament de minimis 2001.
(245)
Fl-aħħarnett, il-Finlandja ssostni li l-miżura 13 hija l-kontinwazzjoni ta’ passiv diġà eżistenti u li għalhekk l-espożizzjoni ta’ Finnvera ma tiżdiedx. Il-Finlandja ppreżentat argument simili fir-rigward tal-miżura 4. Bl-istess mod tal-miżura 4, il-Kummissjoni ma tqisx il-miżura 13 bħala sempliċi kontinwazzjoni ta’ miżura mogħtija qabel (ara l-premessi 164-165).
(246)
Abbażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 13 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Kompatibbiltà
(247)
Il-Finlandja ma ressqet l-ebda argument fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura 13. Peress li Karjaportti kienet tinsab f’diffikultà meta Finnvera tatha l-garanzija (ara l-premessi 123 128), il-Kummissjoni l-ewwel tivvaluta jekk hijiex kompatibbli bħala għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar skont il-Linji gwida R & R. Meta saret l-għotja, kienu applikabbli l-Linji Gwida R & R 1999 (65).
(248)
Skont il-Linji Gwida R & R 1999, l-għajnuna għas-salvataġġ għandha tissodisfa ċerti rekwiżiti, li mhux kollha huma ssodisfati mill-miżura inkwistjoni.
(a)
L-ewwel, il-garanzija ma kinitx marbuta ma’ self li kellu jiġi rimborsat fuq perjodu ta’ mhux aktar minn tnax-il xahar wara l-ħlas tal-aħħar pagament lill-impriża (punt 23 (b) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(b)
It-tieni, il-Finlandja ma pprovdiet l-ebda informazzjoni li l-għajnuna kienet iġġustifikata fuq il-bażi ta’ diffikultajiet soċjali serji u ma kellha l-ebda effett negattiv sekondarju fuq Stati Membri oħra (il-punt 23 (c) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(c)
It-tielet, il-garanzija la kienet rimborżata fi żmien 6 xhur u lanqas ma kien ġie stabbilit pjan ta’ ristrutturar skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999 (punt 23 (d) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(d)
Fl-aħħar nett, m’hemmx indikazzjoni li l-garanzija kienet ristretta għall-ammont meħtieġ biex id-ditta tibqa’ fin-negozju għall-perjodu li matulu l-għajnuna kienet awtorizzata (il-punt 23 (e) tal-Linji Gwida R & R 1999).
(249)
Għall-istess raġunijiet kif imsemmija hawn fuq għall-miżura 4 u l-miżura 5 (ara l-premessi 177-178), il-Kummissjoni tqis li l-miżura 13 lanqas ma tissodisfa r-rekwiżiti kollha għall-għajnuna għar-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 1999. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżura ma ngħatax skont il-Linji Gwida R & R 1999.
(250)
Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat jekk il-miżura 13 tistax tkun kompatibbli abbażi ta’ xi eżenzjoni oħra stipulata fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE. Għall-istess raġunijiet kif imsemmija hawn għall-miżura 4 u l-miżura 5 (ara l-premessi 179-186), il-Kummissjoni tqis li l-ebda waħda mill-eżenzjonijiet ma hija ssodisfata. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 13 tinvolvi għajnuna mill-Istat li mhix kompatibbli mas-suq intern.
7.4.2. Self mogħti fit-12 ta’ Jannar 2006 (il-miżura 14)
(251)
Il-Finlandja ssostni li l-miżura kienet prevista fil-programm ta’ ristrutturar għall-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti u li Finnvera ħadet il-miżura flimkien mal-kredituri privati.
(252)
Huwa veru li l-miżura kienet diġà prevista fil-programm ta’ ristrutturar kemm għall-kredituri privati kif ukoll għal dawk pubbliċi ta’ Karjaportti. Skont id-dokumenti ppreżentati mill-Finlandja, il-konverżjoni ta’ imgħax attwalment seħħet fl-aħħar tal-2005 u fil-bidu tal-2006. Il-kredituri privati wkoll ikkonvertew rati ta’ imgħax tagħhom f’self.
(253)
L-ewwel, skont il-loġika tal-każ BP Chemicals (ara l-premessi 189-191), għandu jiġi ddeterminat jekk il-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq jistax jiġi applikat għall-miżura 14. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri 4, 5 u 13 kienu ttieħdu qabel il-bidu tal-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, filwaqt li l-miżura 14 ittieħdet fil-kuntest ta’ dawn il-proċeduri. Għar-raġunijiet stipulati hawn fuq fil-premessi 189-191, il-Kummissjoni tqis li l-miżura 14 tista’ tiġi mifruda mill-miżuri 4, 5, u 13. Barra minn hekk, il-miżura 14 kienet saħansitra prevista fil-programm ta’ ristrutturar innifsu, li kellu l-għan li jġib lill-kumpanija lura fi triqitha.
(254)
It-tieni nett, f’dak li jirrigwarda l-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq għall-miżura inkwistjoni, il-Kummissjoni tqis li s-self mogħti mill-kredituri privati […] u minn […] huma komparabbli mas-self mogħti minn Finnvera. Bħala kredituri ipotekarji fil-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti, il-kumpaniji huma kollha f’sitwazzjoni simili. Minħabba li dan is-self ingħata b’kundizzjonijiet simili għal self mogħti minn Finnvera (l-istess perjodu ta’ self, perjodu ta’ rifużjoni komparabbli) u li r-rata ta’ imgħax li talbet Finnvera kienet saħansitra iktar favorevoli għal Finnvera (6 xhur EURIBOR + 2 % kienet 4.643 % fl-1 ta’ Jannar 2006) mir-rata ta’ imgħax li rċevew il-kredituri privati (fl-1 ta’ Jannar 2006, 3 xhur EURIBOR + 1.5 % kienet 3.988 %; 3 xhur EURIBOR + 2 % kienet 4.488 %), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura ma tatx vantaġġ lil Karjaportti.
(255)
Fuq il-bażi ta’ dan kollu, ġie konkluż li l-miżura ma tinkludix għajnuna mill-Istat.
7.4.3. Kontro-garanzija mogħtija fl-14 ta’ Settembru 2006 (miżura 15)
(256)
L-ewwel, il-Kummissjoni tqis li l-benefiċjarju tal-miżura huwa Karjaportti, għalkemm il-kontrogaranzija ngħatat lil […]. Il-ħlas baxx mitlub minn […] mingħand Karjaportti jindika li […] ta biss il-garanzija fid-dawl tal-garanzija mogħtija minn Finnvera. Tabilħaqq, fil-fatt, Karjaportti u mhux […] tħallas il-primjum tal-garanzija għall-kontrogaranzija lil Finnvera.
(257)
Fi kwalunkwe każ, il-Finlandja tikkunsidra li Finnvera aġixxiet fuq l-istess termini tal- kredituri privati […] u […]. Huwa veru li […] u […] kienu f’sitwazzjoni simili bħal Finnvera. It-tliet kumpaniji huma kredituri ipotekarji fil-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti. Dawn kollha taw self u garanziji lil Karjaportti qabel ([…]).
(258)
Bl-istess mod bħall-miżura 14, skont il-loġika tal-każ BP Chemicals (ara l-premessi 189-191) huwa meqjus li l-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq jista’ jiġi applikat għall-miżura 15, peress li din il-miżura hija separabbli mill-miżuri 4, 5 u 13 (ara l-premessa 253).
(259)
Dwar il-miżura inkwistjoni, b’mod ġenerali s-self garantit kien jammonta għal EUR 1,8 miljun. Finnvera kontro-garantiet […] biss għal 16.7 % ta’ din is-somma (EUR 300 000). Il-bqija tas-self kien kopert mill-garanziji mingħand […] u […] (EUR 825 000 u EUR 675 000 rispettivament), li ma kinux kontro-garantiti minn Finnvera. Mill-perspettiva tal-benefiċjarju Karjaportti, l-ispejjeż globali għall-garanzija kontrogarantita kienu ogħla milli għall-garanziji mogħtija minn […] u […]. Filwaqt li dawn tal-aħħar talbu tariffa ta’ garanzija ta’ 1.75 % mingħand Karjaportti, l-ispejjeż tal-finanzjament totali għall-kontrogaranzija għall Karjaportti kienu 2.9 % (1.65 % għal […] garanzija flimkien ma’ 1.25 % għall-kontrogaranzija). Minn dan isegwi li l-miżura li ħadet Finnvera ma tatx vantaġġ lil Karjaportti.
(260)
Fuq il-bażi ta ‘dan kollu, ġie konkluż li l-miżura ma tinkludix għajnuna mill-Istat.
7.4.4. Self mogħti fis-6 ta’ Lulju 2007 (miżura 16)
(261)
Kif deskritt fil-premessa 110, il-Finlandja ssostni li s-self ma kienx jinvolvi għajnuna mill-Istat minħabba li kien parti minn miżura ta’ finanzjament akbar li fiha ħadu sehem ukoll kredituri privati.
(262)
Bl-istess mod bħall-miżura 14, skont il-loġika tal-każ BP Chemicals (ara l-premessi 189-191) huwa meqjus li l-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq jista’ jiġi applikat għall-miżura 16 (ara l-premessa 253).
(263)
Kif spjegat fil-premessa 254, il-Kummissjoni tqis li […] u […] huma f’sitwazzjoni komparabbli ma’ Finnvera. Dwar il-miżura speċifika kkunsidrata, huwa veru li Finnvera tat is-self fl-istess ħin b’kondizzjonijiet simili bħal […] u […]. Iż-żmien tas-self għall-kredituri kollha kien sitt xhur; għas-self kollu, il-ħlas kien ittardjat bl-istess proporzjon (l-ammont pendenti għall-kredituri kollha huwa ta’ madwar […] % tal-ammont oriġinali). It-tliet selfiet kienu kollha assigurati bl-istess kollateral, kif deskritt fil-premessa 66, u l-kollateral huwa maqsum fost il-kredituri skont ir-riskju tal-kreditur rispettiv fir-rigward tas-self li ta. Dwar ir-rata ta’ imgħax, jidher li r-rata ta’ imgħax li talbet Finnvera kienet saħansitra iktar favorevoli għal Finnvera (6 xhur EURIBOR + 2.5 % fis-6 ta’ Lulju 2007 kienet 6.847 %) mir-rata ta’ imgħax li rċevew il-kredituri privati (fid-9 ta’ Lulju 2007, xahar EURIBOR + 2 % kienet 6.105 %). Għaldaqstant, is-self jista’ jiġi kkunsidrat bħala konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u li ma jinvolvix għajnuna mill-Istat.
(264)
Fuq il-bażi ta’ dan kollu, ġie konkluż li l-miżura ma tinkludix għajnuna mill-Istat.
7.4.5. Garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 (miżura 17)
Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(265)
L-ewwel, għandu jiġi stabbilit liema entità tibbenefika mill-miżura inkwistjoni, […] jew Karjaportti. Finnvera tat il-kontro-garanzija lil […], il-bank ewlieni ta’ Karjaportti. […] min-naħa tiegħu ta garanzija lil Karjaportti. […] talab tariffa baxxa ħafna mingħand Karjaportti għal din il-garanzija, li jindika, li […] tat biss il-garanzija lil Karjaportti minħabba li kienet koperta mill-kontro-garanzija ta’ Finnvera. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li mhux […], iżda Karjaportti tħallas il-primjum tal-garanzija għall-kontro-garanzija ta’ Finnvera. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tqis li l-benefiċjarju tal-miżura huwa Karjaportti.
(266)
It-tieni nett, għandu jiġi evalwat jekk il-miżura tagħtix vantaġġ lil Karjaportti. F’dan il-kuntest, il-Finlandja ssostni li l-kontro-garanzija ma tinvolvix għajnuna statali, minħabba li parti privata oħra kienet involuta fl-arranġament. Dan l-argument jista’ jiġi miċħud, minħabba li Finnvera tat kontro-garanzija għall-garanzija tal-parti privata involuta, li jfisser li Finnvera u l-parti privata ma kienu bl-ebda mod f’sitwazzjoni simili.
(267)
Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tevalwa l-miżura abbażi tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008. Għalkemm huwa veru li l-kontro-garanzija ta’ Finnvera ma tkoprix aktar minn 80 % tal-garanzija ta’ […], il-benefiċjarju, Karjaportti, kien f’diffikultà fi żmien l-għoti, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessi 123-128. Għaldaqstant, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi eskluża fuq il-bażi tal-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008.
(268)
Anki jekk garanzija ma tissodisfax il-ħtiġijiet kollha tal-punt 3.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, it-tariffa mħallsa għal garanzija xorta tista’ tiġġustifika l-konklużjoni li l-garanzija ma tinvolvix għajnuna mill-Istat. Fi kwalunkwe każ, fil-każ inkwistjoni, kontrarjament għall-opinjoni tal-Finlandja, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-miżura ma tistax titqies li ma tinkludix għajnuna. Il-garanzija ngħatat bi ħlas baxx ta’ garanzija, anki jekk il-kumpanija kienet qiegħda tiffaċċja xi diffikultajiet (ara l-premessi 123-128) u r-riskju għal Finnvera jista’ jitqies bħala wieħed konsiderevoli. Għaldaqstant, huwa kkunsidrat li l-miżura tagħti vantaġġ lil Karjaportti. Il-Kummissjoni tosserva f’dan il-kuntest ukoll li Finnvera, skont l-impenn mogħti mill-awtoritajiet Finlandiżi fil-kuntest tal-kawża N 715/2006, ma kellhiex il-permess li tagħti finanzjament ibbażat fis-suq.
(269)
Barra minn hekk, il-miżura tissodisfa l-ħtiġijiet l-oħra kollha għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Kif deskritt fil-premessa 241, il-miżuri mogħtija minn Finnvera jikkonsistu f’riżorsi statali u huma imputabbli lill-Istat. Il-miżura 17 hija wkoll selettiva, peress li l-unika kumpanija li tibbenefika minnha hija Karjaportti. Fl-aħħar nett, hija toħloq tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(270)
Fuq il-bażi ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Kompatibbiltà
(271)
Il-Finlandja ma kkontestatx li l-miżura 17 kienet kompatibbli mas-suq intern. Fil-fatt, meta Finnvera tat il-miżura, Karjaportti kienet f’diffikultà fis-sens tal-Linji Gwida R&R 2004 (ara l-premessi 123-128). Għaldaqstant, il-miżura setgħet biss tkun kompatibbli bħala għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar skont il-Linji Gwida R&R 2004.
(272)
Skont il-Linji Gwida R & R 2004, l-għajnuna għas-salvataġġ għandha tissodisfa ċerti rekwiżiti, li mhux kollha huma ssodisfati mill-miżura kkunsidrata.
(a)
L-ewwel, il-garanzija ma ntemmitx fi żmien perjodu ta’ mhux aktar minn sitt xhur wara l-ħlas tal-ewwel pagament (punt 25 (a) tal-Linji Gwida R & R 2004).
(b)
It-tieni, il-Finlandja ma kkomunikatx fi żmien sitt xhur wara l-ewwel implimentazzjoni tal-miżura, pjan ta’ ristrutturar jew pjan ta’ likwidazzjoni jew xhieda li l-garanzija kienet ġiet itterminata (punt 25 (c) tal-Linji Gwida R & R 2004).
(c)
It-tielet, il-prinċipju tal-ewwel u tal-aħħar darba (punt 25 (e) tal-Linji Gwida R & R 2004) mhuwiex issodisfat, minħabba li l-kumpanija rċeviet għajnuna mill-Istat inkompatibbli u illegali fi żminijiet meta kienet f’diffikultà qabel.
(273)
Il-miżura lanqas ma tissodisfa r-rekwiżiti kollha għall-għajnuna għar-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R & R 2004.
(a)
L-ewwel, il-miżura ma tiddependix fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (punt 34 tal-Linji Gwida R & R 2004). Huwa nnotat li ma ġie stabbilit l-ebda pjan ta’ ristrutturar fis-sens tal-punt 35 tal-Linji Gwida R & R.
(b)
It-tieni, il-benefiċjarji ta’ għajnuna huma mistennija li jagħtu kontribut sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi tagħhom stess (punt 43 tal-Linji Gwida R & R 2004) u għall-miżuri taħt konsiderazzjoni, ma hemm ebda indikazzjoni ta’ kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju.
(c)
It-tielet, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ bla bżonn tal-kompetizzjoni, għandhom jittieħdu miżuri ta’ kumpens (punt 38 tal-Linji Gwida R & R 2004). Miżuri bħal dawn ma kinux previsti.
(d)
Ir-raba’, il-miżura ma tissodisfax il-prinċipju tal-ewwel u l-aħħar darba, minħabba li l-kumpanija rċeviet għajnuna mill-Istat inkompatibbli u illegali fi żminijiet meta kienet f’diffikultà qabel.
(274)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżura ma ngħatax skont il-Linji Gwida R & R 2004.
(275)
Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat jekk il-miżura 17 tistax tkun kompatibbli fuq il-bażi ta’ kwalunkwe eżenzjoni oħra stipulata fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE. Għall-istess raġunijiet kif imsemmija hawn fuq għall-miżura 4 u l-miżura 5 (ara l-premessi 179-186), il-Kummissjoni tqis li l-ebda eżenzjoni ma hija ssodisfata. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 17 tinvolvi għajnuna mill-Istat li mhix kompatibbli mas-suq intern.
8. IRKUPRU
(276)
Skont it-TFUE u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti sabiex tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat għandu jabolixxi jew jibdel għajnuna (66) meta tkun sabet li din tkun inkompatibbli mas-suq intern. Il-Qorti konsistentement ikkonkludiet ukoll li l-obbligu fuq l-Istat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex terġa’ tiġi stabbilita s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (67). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li dak l-għan jintlaħaq ladarba l-benefiċjarju jkun ħallas lura l-ammonti mogħtija bħala għajnuna mhux skont il-liġi, biex b’hekk jintilef il-vantaġġ li kellu fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u terġa’ tinkiseb is-sitwazzjoni qabel il-ħlas tal-għajnuna (68).
(277)
Skont din il-ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament Proċedurali stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(278)
B’hekk, sitt miżuri inkwistjoni għandhom jitqiesu bħala għajnuna illegali u inkompatibbli:
-
Il-garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 mill-Belt ta’ Mikkeli (miżura 4);
-
Il-garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 mill-Belt ta’ Mikkeli (miżura 5);
-
Il-konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self (miżura 8);
-
Il-posponiment tad-dejn mill-2009 (miżura 12);
-
Il-garanzija mogħtija fis-17 ta’ Marzu 2004 minn Finnvera (miżura 13);
-
Il-garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 minn Finnvera (miżura 17).
(279)
Dawn għandhom għalhekk jiġu rkuprati sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk iseħħ mill-mument meta seħħ il-vantaġġ għall-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju u għandu jkollu imgħax ta’ rkupru sal-irkupru effettiv.
8.1. Irkupru tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija fil-forma ta’ garanziji
(280)
L-element ta’ għajnuna inkompatibbli ta’ żewġ garanziji mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli fl-2004 (miżura 4 u l-miżura 5) u tal-garanziji mogħtija minn Finnvera fis-snin 2005 (miżura 13) u 2008 (miżura 17) għandu jkun stabbilit abbażi ta’ dawn il-prinċipji li ġejjin.
(281)
Fil-prinċipju, garanzija mill-Istat tista’ tkun għajnuna sal-ammont totali tas-self sottostanti, jekk il-benefiċjarju ma jkunx kapaċi li jaċċedi għas-swieq finanzjarji bis-setgħat proprji tiegħu (69). Fil-każ preżenti, il-Finlandja, madankollu, uriet li Karjaportti kienet għadha kapaċi taċċessa s-swieq finanzjarji fil-ħin tal-għoti tal-garanziji fl-2004, billi pprovdiet informazzjoni dwar self mogħti minn selliefa privati lill-benefiċjarju (ara l-premessa 93). Hemm ftit indikazzjonijiet dwar jekk Karjaportti kienx għad kellha aċċess għas-swieq fl-2008, meta ngħatat il-miżura 17. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-kontrogaranzija mogħtija minn Finnvera kienet tkopri biss 80 % tal-garanzija pprovduta minn kreditur privat, li jfisser li l-kreditur privat kien għadu jġorr ir-riskju għal 20 %. Fid-dawl ta’ dan, jista’ jitqies li l-kumpanija kienet għadha kapaċi tivvaluta s-swieq finanzjarji mingħajr il-garanzija tal-2008.
(282)
Madankollu, minħabba d-diffikultajiet finanzjarji ta’ Karjaportti fiż-żmien tal-għoti tal-miżuri, il-banek kummerċjali kienu jitolbu rata ta’ imgħax korrispondenti ogħla minn dik miksuba bil-garanziji statali, minħabba li dawn tal-aħħar huma sigurtà addizzjonali għall-banek. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li Karjaportti bbenefikat minn rati ta’ imgħax aktar baxxi, li hija rċeviet bis-saħħa tal-garanziji.
(283)
Skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, fin-nuqqas ta’ primjum ta’ garanzija komparabbli tas-suq, l-ispejjeż tal-finanzjament totali tas-self iggarantit (rata tal-imgħax flimkien mal-primjum ta’ garanzija) għandhom jitqabblu mar-rata tal-imgħax fis-suq għal self simili mingħajr garanzija statali. F’ħafna każijiet, tali rata ta’ imgħax tas-suq ma tkunx disponibbli. Għalhekk, fil-Komunikazzjoni tagħha dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u ta’ skont (70) (“il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza 2008”) il-Kummissjoni żviluppat metodoloġija finanzjarja li, għar-raġunijiet stabbiliti fil-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji 2008, jistgħu jintużaw bħala prokura għar-rata ta’ imgħax tas-suq.
(284)
Fil-każ preżenti, ma hemm ebda indikazzjoni ta’ x’kien ikollha tħallas Karjaportti għal self komparabbli mhux garantit. Barra minn hekk, l-għoti tat-tliet garanziji jippreċedi l-kriżi ekonomika u finanzjarja. Barra minn hekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li minħabba ż-żmien li għadda mill-għoti tal-miżuri, il-kalkolu ta’ rata tas-suq “reali” għal produttur tal-laħam Finlandiż ikun eżerċizzju diffiċli. Għalhekk, il-Kummissjoni sejra tuża r-rata ta’ referenza rilevanti bħala prokura għar-rata tas-suq.
8.1.1. Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 (miżura 4)
(285)
Fir-rigward tal-miżura 4, l-assigurazzjoni tas-self ta’ Karjaportti tista’ titqies bħala normali għall-iskop tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza tal-2008. Karjaportti tat ipoteka fuq il-proprjetà u ipoteka fuq in-negozju għall-miżura 4. Il-valuri rreġistrati ta’ dawn iż-żewġ strumenti huma pjuttost għoljin (ara l-premessa 27). Madankollu għandu jiġi kkunsidrat li l-istess kollateral kien diġà użat biex jikkollateralizza pretensjonijiet oħra tal-Belt ta’ Mikkeli (bħall-miżura 1), b’tali mod li mhux l-ammont sħiħ ikun disponibbli għall-miżura inkwistjoni. Għandu jiġi kkunsidrat ukoll, li l-valur attwali tal-ipoteka fuq il-proprjetà kif ukoll tal-ipoteka fuq in-negozju jiddependi fuq il-valur tal-merkanzija ipotekata u l-klassifikazzjoni tal-Belt ta’ Mikkeli.
(286)
F’dan il-kuntest, huwa nnotat li l-Finlandja ma setgħetx tipprovdi valutazzjoni tal-valur tal-kollaterali fil-ħin tal-għoti tal-garanzija. Hija madankollu pprovdiet, żewġ valutazzjonijiet indipendenti tal-kollateral b’mod ġenerali, użati għat-tfassil tal-programm ta’ ristrutturar, datati l-15 ta’ Frar 2005 (ara l-premessa 43), li huwa pjuttost qrib id-data tal-għoti tal-garanzija. F’dan il-kuntest, huwa msemmi li fid-dawl tal-grad tal-Belt ta’ Mikkeli l-ipoteka fuq il-proprjetà tista’ tkun biżżejjed biex tkopri l-pretensjonijiet tagħha jekk il-proprjetà tibqa’ tintuża; jekk Karjaportti tiġi llikwidata, il-valur tal-proprjetà jista’ jkun baxx wisq biex ikopri kwalunkwe pretensjoni tal-Belt ta’ Mikkeli. L-ipoteka kummerċjali tista’ tkopri biss parti mill-pretensjonijiet tal-Belt ta’ Mikkeli. Fid-dawl ta’ dan, jidher plawżibbli li l-kollateral ipprovdut jiġi kkunsidrat bħala kollateral ta’ kwalità normali.
(287)
Għalhekk, ir-rata ta’ imgħax li Karjaportti kellha tħallas għal self skont il-kundizzjonijiet tas-suq, mingħajr garanzija, hija r-rata ta’ imgħax ta’ referenza ta’ 4.43 % flimkien ma’ primjum tar-riskju ta’ 650 punt bażi, li jirrifletti l-primjum tar-riskju applikabbli għal ditta f’diffikultà b’kollateral normali. L-ammont ta’ għajnuna għandu għalhekk jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn din ir-rata tas-suq teoretika u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut (4 %), wara t-tnaqqis tal-prezz attwalment imħallas għall-garanzija, jiġifieri 0 punti bażi. Id-differenza bejn dawn ir-rati għandha tkun ikkalkulata għall-perjodu li għalih kienet applikata r-rata attwalment ipprovduta.
(288)
L-għajnuna għandha ġġorr l-imgħaxijiet tal-irkupru kkalkolati mill-mument li d-differenza bejn l-imgħaxijiet teoretiċi u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut kienet tkun dovuta sal-irkupru effettiv.
8.1.2. Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 (miżura 5)
(289)
Fir-rigward tal-miżura 5, is-sigurtà tista’ tiġi kkunsidrata bħala normali għall-fini tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza tal-2008. Karjaportti ipprovdiet l-istess kollateral bħal dak tal-miżura 4, jiġifieri ipoteka fuq il-proprjetà fuq is-sit ta’ produzzjoni ta’ Tikkala u ipoteka kummerċjali. Barra minn hekk, ingħata “rahan speċjali” fuq is-sit tal-produzzjoni ta’ Tikkala, b’valur reġistrat ta’ EUR 1 135 268 (ara l-premessa 29). Għal dawn il-kollaterali kollha japplika l-istess raġunament kif previst hawn fuq għall-miżura 4, u jidher plawżibbli li l-kollateral ipprovdut jiġi kkunsidrat bħala kollateral normali.
(290)
Ir-rata ta’ imgħax li Karjaportti kellha tħallas għal self skont il-kundizzjonijiet tas-suq, mingħajr il-garanzija, hija għal darb’oħra r-rata tal-imgħax ta’ referenza ta’ 4.43 % flimkien ma’ primjum tar-riskju ta’ 650 punt bażi. L-għajnuna għandha għalhekk tkun ikkalkulata bħala d-differenza bejn din ir-rata tas-suq teoretiku u l-imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut (12-il xahar EURIBOR + 0.3 %), wara t-tnaqqis tal-prezz attwalment imħallas għall-garanzija, jiġifieri 0 punti bażi. Id-differenza bejn dawn ir-rati għandha tiġi kkalkulata għall-perjodu li għalih kienet applikata r-rata attwalment ipprovduta.
(291)
L-għajnuna għandha ġġorr l-imgħaxijiet tal-irkupru kkalkolati mill-mument li d-differenza bejn l-imgħaxijiet teoretiċi u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut kienet tkun dovuta sal-irkupru effettiv.
8.1.3. Garanzija mogħtija fis-17 ta’ Marzu 2004 (miżura 13)
(292)
Il-Kummissjoni ma tafx b’dettalji dwar is-sigurtà mogħtija għall-miżura 13, u għalhekk tista’ biss tipprovdi l-metodu ta’ kif l-irkupru għandu jsir. Fl-ewwel pass, jekk il-miżura 13 kienet tabilħaqq kollateralizzata, il-valur ta’ dan il-kollateral għandu jiġi stabbilit skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza.
(293)
Ir-rata ta’ imgħax li Karjaportti kellha tħallas għal self skont il-kundizzjonijiet tas-suq, mingħajr il-garanzija, hija għal darb’oħra r-rata tal-imgħax ta’ referenza ta’ 4.43 % flimkien ma’ primjum ta’ riskju li jirrifletti l-valur tas-sigurtà. L-element ta’ għajnuna għandu jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn din ir-rata tas-suq teoretika u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut ([2-5] %), wara t-tnaqqis tal-prezz attwalment imħallas għall-garanzija, li kienet ta’ 3 %. Id-differenza bejn dawn ir-rati għandha tiġi kkalkulata għall-perjodu li għalih kienet applikata r-rata attwalment ipprovduta.
(294)
L-għajnuna għandha ġġorr l-imgħaxijiet tal-irkupru kkalkolati mill-mument li d-differenza bejn l-imgħaxijiet teoretiċi u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut kienet tkun dovuta sal-irkupru effettiv.
8.1.4. Garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 (miżura 17)
(295)
Fir-rigward tal-miżura 17, is-sigurtà tista’ tiġi kkunsidrata bħala normali għall-fini tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza tal-2008. Karjaportti ipprovdiet kollateral fil-forma ta’ ishma f’kumpanija, li Finnvera stmat li kellhom valur ta’ sigurtà ta’ EUR […], kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa (67). Ir-rata ta’ imgħax li Karjaportti kellha tħallas għal self skont kundizzjonijiet tas-suq, mingħajr il-garanzija, hija għal darb’oħra r-rata tal-imgħax ta’ referenza ta’ 5.19 % flimkien ma’ primjum tar-riskju ta’ 650 punt bażi. L-ammont ta’ għajnuna għandu għalhekk jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn din ir-rata tas-suq teoretika u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut ([0-3] % flimkien mar-rata ta’ imgħax għal ammonti pendenti skont il-ftehim ta’ sottokuntrattar) wara t-tnaqqis tal-prezz attwalment imħallas għall-garanzija, jiġifieri 250 punt bażi. Id-differenza bejn dawn ir-rati għandhom jiġu kkalkulati għall-perjodu li għalih kienet applikata r-rata attwalment ipprovduta.
(296)
L-għajnuna għandha ġġorr l-imgħaxijiet tal-irkupru kkalkolati mill-mument li d-differenza bejn l-imgħaxijiet teoretiċi u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut kienet tkun dovuta sal-irkupru effettiv.
8.2. Irkupru tal-għajnuna mogħtija fil-forma ta’ konverżjoni ta’ imgħaxijiet mhux imħallsa f’self (Miżura 8)
(297)
L-element ta’ għajnuna inkompatibbli f’miżura 8, self mogħti mill-Belt ta’ Mikkeli, għandu jiġi stabbilit. Kif deskritt fil-premessi 45-46, il-Belt ta’ Mikkeli tat self b’rati ta’ imgħax aktar baxxi minn tal-kredituri privati ta’ Karjaportti. Fil-prinċipju, għal self, l-element ta’ għajnuna huwa kkalkulat bħala d-differenza bejn ir-rata ta’ imgħax li biha s-self kien attwalment ipprovdut u r-rata tas-suq. F'dan il-każ, il-kredituri privati taw self flimkien mal-Belt ta’ Mikkeli. Ir-rati ta’ imgħax li talbu l-kredituri privati jistgħu jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ rata tas-suq.
(298)
L-ammont ta’ għajnuna għandu għalhekk jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn ir-rata ta’ imgħax medja mitluba għas-self mogħti mill-kredituri privati (3 xhur EURIBOR + 2 % u 3 xhur EURIBOR + 1.5 %) u r-rata ta’ imgħax li biha s-self kien attwalment ipprovdut (3 xhur EURIBOR + 0.3 %).
(299)
Id-differenza bejn dawn ir-rati għandha tkun ikkalkulata għall-perjodu li għalih kienet applikata r-rata attwalment ipprovduta.
(300)
L-għajnuna għandha ġġorr l-imgħaxijiet tal-irkupru kkalkolati mill-mument li d-differenza bejn l-imgħaxijiet teoretiċi u r-rata ta’ imgħax li biha s-self garantit kien attwalment ipprovdut kienet tkun dovuta sal-irkupru effettiv.
8.3. Irkupru tal-għajnuna mogħtija fil-forma ta’ posponiment ta’ djun mill-2009 (Miżura 12)
(301)
L-element ta’ għajnuna inkompatibbli f’miżura 12, il-posponiment tad-djun mill-Belt ta’ Mikkeli mill-2009, għandu jiġi stabbilit. Kif deskritt fil-premessi 219-226, il-posponiment tad-dejn innotifikat ġiet implimentat b’xi bidliet. Peress li l-Kummissjoni mhijiex konxja tal-dettalji tal-posponiment effettivament implimentat, hija tista’ biss tipprovdi l-metodu ta’ kif għandu jsir l-irkupru.
(302)
L-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-kumpanija mill-mument li Osuuskunta Karjaportti ddevjat mill-iskeda tal-ħlas kif miftiehem matul il-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti fl-2006. Il-Kummissjoni tikkunsidra li fil-ħin tal-għoti tal-għajnuna, Karjaportti ma baqgħetx aktar kapaċi li taċċedi għas-swieq finanzjarji. Għalhekk, l-għajnuna hija ugwali għall-ammont ta’ dejn pospost. Għalhekk, l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati, huma ekwivalenti għall-ammont tad-djun posposti fir-rigward tal-Belt ta’ Mikkeli. Madankollu, il-pagamenti li diġà saru jistgħu jitnaqqsu mill-ammonti li għandhom jiġu rkuprati.
(303)
L-għajnuna għandha ġġorr imgħaxijiet mid-data li l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-kumpanija sal-irkupru effettiv.
9. KONKLUŻJONI
(304)
Il-Kummissjoni tinnota li l-investigazzjoni formali fir-rigward tal-garanzija ta’ EUR 2,75 miljun innotifikata iżda sussegwentement irtirata mill-Finlandja ma kellhiex aktar għan skont l-Artikolu 8 tar-Regolament Proċedurali.
(305)
Rigward il-garanzija mogħtija fis-sena 2000 u l-għoti tal-art fl-istess sena mill-Belt ta’ Mikkeli, il-Kummissjoni tqis dawk il-miżuri bħala għajnuna mill-Istat li hija kompatibbli bħala għajnuna għall-investiment skont l-RAG 1998.
(306)
Ix-xiri tal-art li sar fl-2002 mill-Belt ta’ Mikkeli huwa meqjus li ma jinvolvix għajnuna minħabba li sar skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(307)
Il-garanziji mogħtija mill-Belt ta’ Mikkeli f’Marzu 2004 u Mejju 2004 jistgħu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna mill-Istat, meta wieħed iqis li Karjaportti kienet kumpanija f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 1999 fil-ħin li ngħataw. Dawn il-miżuri mhumiex kompatibbli mas-suq intern, billi ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE ma ġiet issodisfata.
(308)
Il-miżuri meħuda mill-Belt ta’ Mikkeli bħala parti mill-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti ngħataw flimkien ma’ kredituri privati komparabbli u skont kundizzjonijiet simili. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq kien issodisfat u li l-miżuri ma jimplikawx għajnuna mill-Istat.
(309)
Ix-xiri ta’ ishma mill-Belt ta’ Mikkeli u t-tħassir ta’ dejn fir-rapporti finanzjarji fl-2007 u l-2008 jistgħu t-tnejn jitqiesu li ma jinkludux għajnuna.
(310)
Il-konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self mill-Belt ta’ Mikkeli f’Diċembru 2005 tista’ titqies bħala għajnuna mill-Istat, meta wieħed iqis li Karjaportti kienet kumpanija f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 2004 fil-ħin li ngħataw. Dawn il-miżuri mhumiex kompatibbli mas-suq intern, billi ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE ma ġiet issodisfata.
(311)
Rigward il-posponiment tad-djun aċċettat mill-Belt ta’ Mikkeli fl-2009, huwa nnotat li dan kien posponiment sussegwenti tad-djun. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tikkunsidra li kreditur privat ma kienx jaċċetta posponiment tad-dejn bħal dan u li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Minħabba li Karjaportti kienet f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 2004 fil-mument tal-għoti, il-miżura setgħet biss tkun kompatibbli skont l-imsemmija Linji gwida. Billi mhux ir-rekwiżiti kollha huma ssodisfati, ġie konkluż li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
(312)
Il-garanzija mogħtija minn Finnvera fis-17 ta’ Marzu 2004 ukoll tinvolvi għajnuna mill-Istat, li mhijiex kompatibbli skont il-Linji Gwida R & R 1999. Is-self mogħti minn Finnvera fit-12 ta’ Jannar 2006 ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, peress li ngħata flimkien ma’ kredituri privati komparabbli u skont kondizzjonijiet simili. L-istess jista’ jingħad għall-garanzija mogħtija minn Finnvera f’Settembru 2006 u s-self mogħti f’Lulju 2007.
(313)
Finalment, il-garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 minn Finnvera tista’ titqies bħala għajnuna mill-Istat, meta wieħed iqis li Karjaportti kienet f’diffikultajiet skont it-tifsira tal-Linji Gwida R & R 2004 fil-ħin li ngħatat. Il-miżura mhijiex kompatibbli mas-Suq intern, billi ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE ma ġiet issodisfata.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108 (2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-garanzija ta’ EUR 2,75 miljun (miżura 11), innotifikata iżda sussegwentement irtirata mill-Finlandja, ġiet itterminata.
Artikolu 2
Il-miżuri li l-Finlandja implimentat għal Osuuskunta Karjaportti, li jikkonsistu f’:
-
xiri ta’ art fl-2002 (miżura 3),
-
il-miżuri li ttieħdu bħala parti mill-proċeduri ta’ ristrutturar issorveljati mill-qorti (miżura 6),
-
ix-xiri ta’ ishma mingħand Osuuskunta Karjaportti (miżura 7),
-
it-tħassir tad-djun fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2006 u tal-2008 (miżura 9 u l-miżura 10),
-
is-self mogħti minn Finnvera f’Ġunju 2006 (miżura 14),
-
il-kontrogaranzija mogħtija minn Finnvera f’Settembru 2006 (miżura 15) u
-
is-self mogħti minn Finnvera f’Lulju 2007 (miżura 16)
ma jikkostitwixxux għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Il-miżuri ta’ għajnuna statali li l-Finlandja implimentat għal Osuuskunta Karjaportti, li jikkonsistu f’:
-
garanzija mogħtija f’Ġunju 2000 (miżura 1) u
-
l-għoti ta’ art fl-istess sena (miżura 2)
huma kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107 (3) (a) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Il-miżuri ta’ għajnuna statali li l-Finlandja implimentat għal Osuuskunta Karjaportti, li jikkonsistu f’:
-
Garanzija mogħtija fit-8 ta’ Marzu 2004 mill-Belt ta’ Mikkeli (miżura 4);
-
Garanzija mogħtija fl-10 ta’ Mejju 2004 mill-Belt ta’ Mikkeli (miżura 5);
-
Konverżjoni ta’ rati ta’ imgħax mhux imħallsa f’self (miżura 8);
-
Garanzija mogħtija minn Finnvera fis-17 ta’ Marzu 2004 (miżura 13);
-
Garanzija mogħtija fid-9 ta’ Jannar 2008 minn Finnvera (miżura 17);
-
Posponiment ta’ djun mill-2009 (miżura 12).
kienu implementati mhux skont il-liġi mill-Finlandja bi ksur tal-Artikolu 108 (3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 5
1. Il-Finlandja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 4 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħaxijiet mid-data li fiha tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sal-irkupru effettiv tagħhom.
3. L-imgħaxijiet għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Finlandja għandha tikkanċella l-pagamenti kollha pendenti tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 4 b’effett mid-data ta’ notifika ta’ din id-deċiżjoni.
Artikolu 6
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 4 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Finlandja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 7
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Finlandja għandha tibgħat l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (prinċipal u imgħaxijiet ta’ rkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda u ppjanati sabiex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Finlandja għandha żżomm lill-Kummissjoni informata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 4 jkun tlesta. Hija għandha tibgħat minnufih, fuq talba sempliċi mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 8
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Ġunju 2012.