PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 672/2012
ze dne 16. července 2012,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Žádost
(2)
Dne 27. září 2011 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(3)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(4)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkající se vývozu z ČLR a Malajsie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula z překládky některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Malajsii.
(5)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Malajsie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(6)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření prováděcím nařízením (EU) č. 1135/2011 (3) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie.
1.4 Šetření
(8)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR a Malajsie, vyvážející výrobce v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Malajsii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených ve 14. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(9)
Přihlásili se tři vyvážející výrobci v Malajsii a tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky.
(10)
Následující vyvážející výrobci poskytli odpovědi na dotazník a poté byly v jejich prostorách provedeny inspekce.
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor a
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5 Období šetření
(11)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(12)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo šetření ohledně existence obcházení provedeno prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Malajsií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(13)
Dotčeným výrobkem, jak byl vymezen v původním šetření, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(14)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(15)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezené otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Malajsie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(16)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník poskytli tři vyvážející výrobci v Malajsii.
(17)
Následně byly u těchto tří vyvážejících výrobců provedeny inspekce na místě.
(18)
Tito tři malajští vyvážející výrobci uskutečnili za období, o němž se podává zpráva, 75 % celkového vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext (4). Celkové objemy vývozu vycházely z databáze Comext.
(19)
Jeden ze tří malajsijských vyvážejících výrobců ukončil spolupráci po prvním dni inspekce, a proto byl použit článek 18 základního nařízení.
(20)
V případě zbývajících dvou malajsijských společností bylo rovněž zjištěno, že je třeba použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to z důvodů uvedených ve 34. a 52. až 59. bodě odůvodnění.
(21)
Z vyvážejících výrobců ČLR nespolupracoval žádný. Vzhledem k tomu bylo v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení při zjišťováních týkajících se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Malajsie nutné zčásti vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového vývozu z ČLR do Malajsie byly použity vnitrostátní statistiky ČLR a Malajsie. Údaje byly rovněž podrobeny křížové kontrole s využitím podrobných údajů o dovozu a vývozu poskytnutých celními orgány Malajsie.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách Malajsie a ČLR zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo výrobek, který je předmětem šetření. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými vyvážejícími výrobci však bylo možné stanovit, že se podstatná část uvedeného objemu dovozu týká dotčeného výrobku. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4 Změna obchodních toků
(23)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (5) a konečných opatření uložených v srpnu 2011 (podle původního nařízení).
(24)
Na druhé straně celkový vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z Malajsie do Unie v roce 2011 významně vzrostl. Z údajů databáze Comext vyplývá, že v uplynulém roce došlo k prudkému nárůstu vývozu z Malajsie do Unie, zatímco v předešlých letech byla jeho úroveň nevýznamná. Tuto vývojovou tendenci u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
(25)
Tabulka 1 ukazuje velikost dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR a Malajsie do Unie v období od 1. ledna 2008 do 30. září 2011.
Objem dovozu v milionech m2
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
ČLR
307,82
294,98
383,76
282,03
Malajsie
0,02
0,04
0,02
76,10
Zdroj: Statistiky Comext
(26)
Výše uvedené údaje jasně ukazují, že dovoz z Malajsie do Unie byl v letech 2008 až 2010 na zanedbatelné úrovni. V roce 2011 však v důsledku uložení uvedených opatření dovoz náhle vzrostl a z hlediska objemu do jisté míry nahradil vývoz z ČLR na trh Unie. Od uložení platných opatření byl navíc zaznamenán podstatný pokles vývozu z ČLR do Unie (26 %).
(27)
Za stejné období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie. Vývoz narostl z relativně malého množství v roce 2008 (4,65 milionu m2) na 32,78 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva. Tuto vývojovou tendenci u dovozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie z ČLR rovněž potvrzují příslušné malajsijské statistiky.
Tabulka 2
Vývoz otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie od 1. ledna 2008 do 30. září 2011
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Množství
(v milionech m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Roční změna (%)
24 %
2,8 %
452 %
Index (2008 = 100)
100
124
128
705
Zdroj: Statistiky ČLR
(28)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Malajsie, byly posouzeny jak statistiky Malajsie, tak statistiky ČLR. Obě sady údajů jsou k dispozici pouze pro skupiny výrobků vyšší úrovně, než je úroveň dotčeného výrobku. S ohledem na údaje z databáze Comext a na údaje poskytnuté třemi malajsijskými výrobci, kteří původně spolupracovali, však bylo možné stanovit, že podstatná část zahrnuje dotčený výrobek. Proto bylo možné vzít tyto údaje v úvahu.
(29)
Výše uvedené tabulky 1 a 2 jasně ukazují, že prudký pokles vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie byl následován podstatným nárůstem vývozu ČLR otevřených síťovin ze skleněných vláken do Malajsie a pozdějším drastickým nárůstem vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z Malajsie do Unie během období šetření. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken dovážených z ČLR do Malajsie bylo při dovozu do Malajsie nesprávně procleno pod odlišnými kódy, než které byly předmětem šetření. Podle celních prohlášení o dovozu byla tato dodatečná množství proclena pod kódy 7019 11 000 a 7019 40 000.
(30)
Tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly založeny v období od listopadu 2010 do března 2011 a spustily výrobu a vývoz do Unie teprve po uložení prozatímních opatření v únoru 2011. Do února 2011 neexistovala v Malajsii výroba otevřených síťovin ze skleněných vláken.
2.5 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Malajsie do Unie a vývozu z ČLR do Malajsie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představoval změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé.
2.6 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel je existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
Deklarovaný vývoz původně spolupracujících malajsijských společností představoval přibližně 75 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Zbývající část vývozu může být připisována malajsijským výrobcům, kteří nespolupracovali v rámci šetření nebo se nepodíleli na praktikách překládky. Jeden ze spolupracujících dovozců v Unii získával otevřené síťoviny ze skleněných vláken od malajsijského vývozce, který při tomto šetření nespolupracoval.
(34)
Jak je podrobně uvedeno v 52. až 59. bodě odůvodnění, tři společnosti, které původně spolupracovaly, byly informovány na místě o tom, že v jejich případě může být uplatněn článek 18 základního nařízení, neboť bylo zjištěno, že poskytly zavádějící informace. Důkazy zejména naznačovaly, že dva z původně spolupracujících vyvážejících výrobců neudali, že jsou ve spojení. Tyto společnosti rovněž manipulovaly a pozměňovaly doklady, jako jsou výpisy z bankovních účtů. Dále vyvstávají pochybnosti o pravosti jejich nákupních faktur a bankovních platebních dokladů. Dvě z těchto společností též nebyly schopny prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Z informací obdržených od malajsijských úřadů vyplývá, že zboží může získat osvědčení o původu při vývozu, pokud došlo ke změně v zařazení pod určitý kód mezi dovezenou surovinou použitou ve výrobním procesu a vyvezeným konečným zbožím. Z důkazů, které byly zjištěny během inspekcí, lze usuzovat na skutečnost, že určité množství otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR je nesprávně deklarováno pod kódy, jež nebyly předmětem šetření při jejich dovozu do Malajsie, zatímco při jejich vývozu do Unie byly zařazeny pod dva kódy KN, jež byly předmětem šetření. Tím se vysvětluje dodatečné množství otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvezené z Malajsie do Unie, jak potvrdila i zjištění týkající se změny obchodních toků popsaná v 29. bodě odůvodnění.
(35)
Existence překládky výrobků původu z ČLR v Malajsii je tudíž potvrzena.
(36)
Jelikož byl článek 18 základního nařízení použit na všechny tři původně spolupracující společnosti, nebylo možné stanovit, zda jsou zapojeny do montážních operací.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(37)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro překládku mimo snahu vyhnout se platným opatřením uloženým na některé otevřené síťoviny ze skleněných vláken pocházející z ČLR. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu dotčeného výrobku z ČLR přes Malajsii a s ní spojenou nakládku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(38)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného třemi původně spolupracujícími společnostmi, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(39)
Nárůst dovozu z Malajsie do Unie z 20 000 m2 v roce 2010 na 76 milionů m2 od dubna do září 2011 byl z hlediska množství považován za podstatný.
(40)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a vážené průměrné vývozní ceny (upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření) je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(41)
V souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobné výrobky.
(42)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla během příslušného šetření považována za zemi s tržním hospodářstvím, kterou je možné porovnat s ČLR. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo považováno za vhodné použít běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena v původním šetření.
(43)
Vývozní ceny z Malajsie byly stanoveny na základě dostupných informací, tj. na průměrných vývozních cenách určitých otevřených síťovin ze skleněných vláken během období, o němž se podává zpráva, jak jsou uvedeny v databázi Comext. Důvodem bylo uplatnění článku 18 základního nařízení u všech tří původně spolupracujících vývozců, jejichž údaje tedy nemohly být použity pro stanovení vývozních cen.
(44)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, vedlejší náklady, náklady spojené s balením a bankovní poplatky. Jelikož byl článek 18 základního nařízení uplatněn u všech tří původně spolupracujících vývozců, bylo nutno provést úpravy založené na nejlepších dostupných údajích. Úpravy za účelem zohlednění rozdílů byly stanoveny na základě procenta vypočteného jako rozdíl mezi celkovou hodnotou CIF a vývozními cenami ze závodu spočítanými ze všech transakcí udaných třemi uvedenými malajsijskými výrobci za období, o němž se podává zpráva.
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(46)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(47)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Malajsii.
(48)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli.
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci během tohoto šetření by rozšířenými opatřeními měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tj. konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(50)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(51)
Uvedené tři společnosti v Malajsii, které poskytly odpovědi na dotazníky, požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(52)
Jak bylo uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna ze společností ukončila spolupráci po prvním dni inspekce. Již v průběhu dne inspekce byla spolupráce nedostatečná. Společnost zejména nebyla schopná poskytnout většinu požadovaných podpůrných dokumentů, jako např. výkazy o výrobě, stavu zásob a účty za energie. Na druhé straně bylo množství surovin přítomných ve výrobně společnosti velmi nízké, což neodpovídalo deklarované úrovni výroby, a ve skladech nebyly přítomny žádné hotové výrobky. Předložené nákupní faktury byly navíc stejného formátu jako blok faktur s předtištěnými čísly nalezený v prostorách společnosti. Tato podobnost poukazuje na možnost, že nákupní faktury společnosti nejsou pravé. Dále důkazy naznačovaly, že tato společnost neuvedla své spojení s dalším malajsijským vývozcem, který též spolupracoval během šetření. Přesněji uvedeno, v prostorách společnosti byly rovněž nalezeny dokumenty se vztahem k druhému původně spolupracujícímu výrobci, zatímco toto spojení nebylo uvedenými společnostmi udáno.
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost neposkytla žádné vyjádření, tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(54)
Spolupráce druhé společnosti byla během inspekce nedostatečná. Společnost při několika příležitostech odepřela přístup ke klíčovým údajům, jako jsou výkazy o výrobě a stavu zásob. Množství surovin přítomných ve výrobně společnosti bylo velmi nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie.
(55)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že plánované tři dny na inspekci byly příliš krátká doba na to, aby mohla poskytnout veškeré údaje a doklady požadované osobami pověřenými šetřením. Společnost rovněž připustila, že osobám pověřeným šetřením několikrát odepřela přístup k údajům, a dále potvrdila, že ve většině případů musely osoby zastupující společnost během inspekce získat svolení od svých nadřízených, aby mohly poskytnout přístup k údajům osobám pověřeným šetřením. Společnost dále připustila, že osoby zastupující společnost neměly vztah k činnostem oddělení účetnictví, přičemž současně potvrdila, že řídící pracovníci se nezúčastnili šetření z důvodu zaneprázdněnosti.
(56)
Vysvětlení podaná společností potvrzují závěr, že společnost kladla závažným způsobem překážky šetření. Společnost byla informována o datech konání inspekce s dostatečným předstihem a souhlasila s nimi. Vývoz do Unie je hlavní činností společnosti, přesto nebyli řídící pracovníci přítomni. V průběhu inspekce docházelo k záměrným a neodůvodněným prodlevám při poskytování požadovaných údajů a dokladů; odepření přístupu k údajům zapříčinilo další prodlevy a bránilo ukončení ověřování v daném časovém rámci. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(57)
Spolupráce třetí společnosti během inspekce byla nedostatečná, společnost kromě toho poskytovala zavádějící informace. Bylo zjištěno, že společnost manipulovala výpisy z bankovních účtů a nedokázala prokázat pravost svých bankovních platebních dokladů. Její záznamy o účetnictví byly označeny za nespolehlivé, neboť vykazovaly vážné nesrovnalosti, pokud jde o počáteční a konečné převedené zůstatky. Množství surovin přítomných na skladě bylo nízké ve srovnání s deklarovanou úrovní výroby a zásobami hotových výrobků ve skladech. Společnost též nebyla schopna prokázat původ surovin používaných k výrobě otevřených síťovin ze skleněných vláken vyvážených do Unie. Důkazy rovněž naznačovaly, že společnost neuvedla své spojení s prvním z uvedených malajsijských vývozců, neboť určité doklady patřící třetí společnosti byly nalezeny v prostorách prvé společnosti.
(58)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost rovněž zpravena o záměru Komise nepřihlédnout k informacím, které tato společnost předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Ve svých vyjádřeních společnost uvedla, že nemá žádné zkušenosti s tímto druhem inspekcí, což dle jejího stanoviska může vysvětlovat nalezené nedostatky. Společnost rovněž uvedla, že projevovala opatrnost při poskytování požadovaných dokumentů osobám pověřeným šetřením, zejména pokud jde o výpisy z bankovních účtů a doklady o platbách, neboť nebyla oficiálně informována malajsijskými úřady o totožnosti osob pověřených šetřením. Společnost přesto připustila, že její zaměstnanci pozměnily obsah výpisů z bankovních účtů, avšak tento krok byl učiněn údajně proto, že společnost měla obavy z možných úniků svých dokumentů, sabotáže a ztráty důvěrnosti svých údajů.
(59)
Další vysvětlení podaná společností nebyla takového významu, aby změnila závěr, že společnost poskytla v průběhu šetření zavádějící informace. Tudíž byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích.
(60)
Vzhledem ke zjištěním, které se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným ve 31. až 35. bodě odůvodnění a s ohledem na povahu zavádějících informací uvedenou v 52. až 59. bodě odůvodnění nebylo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení možné udělit osvobození, o která tyto tři společnosti požádaly.
(61)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou muset ostatní výrobci v Malajsii, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během období, o němž se podává zpráva, nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojenými s výrobou a prodejem.
(62)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(63)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění.
(64)
Jeden spolupracující dovozce požádal o posouzení možnosti uložit různé sazby cla na evidovaný dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken uskutečněný dovozci, kteří spolupracovali v rámci šetření, a těmi, kteří nespolupracovali. Požadavek byl zamítnut, neboť v základním nařízení neexistuje právní základ pro takové rozlišení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510011 a 7019590011).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1135/2011.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. července 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 672/2012
tas-16 ta’ Lulju 2012
li jestendi d-dazju anti-dumping definittiv impost mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għal importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
1. Il-PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 (2), (“ir-Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta’ 62,9 % fuq importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) għall-kumpaniji l-oħrajn kollha ħlief dawk imsemmija fl-Artikolu 1(2) u fl-Anness 1 ta’ dak ir-Regolament. Dawn il-miżuri minn hawn ’il quddiem jissejħu “il-miżuri fis-seħħ” u l-investigazzjoni li wasslet biex jiġu imposti l-miżuri mir-Regolament oriġinali minn hawn ’il quddiem tissejjaħ “l-investigazzjoni oriġinali”.
1.2. It-talba
(2)
Fis-27 ta’ Settembru 2011, il-Kummissjoni rċeviet talba skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku biex tinvestiga l-possibbiltà ta’ evażjoni tal-miżuri anti-dumping imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u biex l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk ikunu ddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le, isiru soġġetti għar-reġistrazzjoni.
(3)
Din it-talba tressqet minn Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS and Vitrulan Technical Textiles GmbH, erba’ produtturi fl-Unjoni ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
(4)
It-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie li, wara li ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, kien hemm bidla sinifikanti fix-xejra tal-kummerċ li jinvolvi l-esportazzjonijiet mir-RPĊ u l-Malasja lejn l-Unjoni, li għaliha ma kienx hemm raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ. Din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ allegatement nibtet mit-trasbord ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ vija l-Malasja.
(5)
Barra minn hekk, l-evidenza enfasizzat il-fatt li l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ kienu qed jiġu mminati kemm f’termini ta’ kwantità kif ukoll ta’ prezz. L-evidenza wriet li ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Malasja saret bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezz li ma jikkawżax dannu stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
(6)
Fl-aħħar nett, kien hemm evidenza li l-prezzijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ kkunsinjati mill-Malasja kienu l-oġġett tad-dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit għall-prodott simili matul l-investigazzjoni oriġinali.
1.3. Bidu
(7)
Meta wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, il-Kummissjoni ddeterminat li hemm biżżejjed evidenza prima facie biex jingħata bidu għal investigazzjoni skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni nediet investigazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 1135/2011 (3) (“ir-Regolament tat-tnedija”). Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni, skont ir-Regolament tat-tnedija, ordnat ukoll lill-awtoritajiet tad-dwana biex jiddokumentaw l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Malasja.
1.4. L-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni nnotifikat uffiċjalment lill-awtoritajiet tar-RPĊ u tal-Malasja, lill-produtturi esportaturi f’dawk il-pajjiżi, lill-importaturi magħrufa fl-Unjoni li huma kkonċernati u lill-industrija tal-Unjoni dwar it-tnedija tal-investigazzjoni. Intbagħtu kwestjonarji lill-produtturi/esportaturi fir-RPĊ u fil-Malasja li taf bihom il-Kummissjoni jew li kienu ppreżentaw ruħhom qabel l-iskadenzi stabbiliti fil-premessa 14 tar-Regolament tat-tnedija. Il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lill-importaturi fl-Unjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fiż-żmien stipulat fir-Regolament ta’ tnedija.
(9)
Tliet produtturi esportaturi fil-Malasja, u tliet importaturi mhux relatati fl-Unjoni ippreżentaw ruħhom u bagħtu t-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(10)
Il-kumpaniji li ġejjin wieġbu l-kwestjonarji u sussegwentement twettqu żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tagħhom:
Produtturi esportaturi fil-Malasja:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, u
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5. Perjodu ta’ Investigazzjoni
(11)
Il-perjodu ta’ investigazzjoni kien ikopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-30 ta’ Settembru 2011 (“il-PI”). Id-dejta inġabret għall-PI sabiex tipi investigata, fost oħrajn, il-bidla allegata fix-xejra tal-kummerċ. Inġabret dejta aktar dettaljata għall-perjodu tar-rappurtaġġ bejn l-1 ta’ Ottubru 2010 u t-30 ta’ Settembru 2011 (“il-PR” ) sabiex tiġi eżaminata l-possibbiltà tal-imminar tal-effett rimedjali tal-miżuri fis-seħħ u l-possibbiltà tal-eżistenza tad-dumping.
2. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(12)
Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, l-investigazzjoni tal-eżistenza ta’ evażjoni saret bil-valutazzjoni suċċessiva jekk kienx hemm bidla fix-xejra tal-kummerċ bejn ir-RPĊ, il-Malasja u l-Unjoni; jekk din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ nibtitx minn xi prattika, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju; jekk kienx hemm evidenza ta’ dannu jew jekk l-effetti rimedjali tad-dazju kinux qed jiġu mminati f’termini ta’ prezzijiet u/jew ta’ kwantitajiet tal-prodott simili; u jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valuri normali stabbiliti qabel għall-prodott simili, jekk neċessarju skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
2.2. Il-prodott ikkonċernat u l-prodott investigat
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa kif definit fl-investigazzjoni oriġinali: Drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, b’daqs taċ-ċellula ta’ aktar minn 1,8 mm kemm fit-tul u kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra (fibreglass), li joriġinaw mir-RPĊ, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00.
(14)
Il-prodott investigat huwa l-istess bħal dak definit fil-premessa preċedenti, iżda jiġi kkunsinjat mill-Malasja, sew jekk iddikjarat li joriġina mill-Malasja u sew jekk le.
(15)
L-investigazzjoni wriet li d-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, kif definiti hawn fuq, esportati lejn l-Unjoni mir-RPĊ u dawk ikkunsinjati lill-Unjoni mill-Malasja għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użu, u għalhekk għandhom jitqiesu bħala prodotti simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku
2.3. Il-grad ta’ kooperazzjoni u d-determinazzjoni tal-volumi tal-kummerċ
Il-Malasja
(16)
Kif iddikjarat fil-premessa 10, tliet produtturi esportaturi fil-Malasja ppreżentaw t-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju.
(17)
Sussegwentement, twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post għal dawn it-tliet produtturi esportaturi.
(18)
It-tliet produtturi esportaturi Malasjani kienu jkopru 75 % tal-esportazzjonijiet totali tal-prodott investigat mill-Malasja lejn l-Unjoni fil-PR kif irrappurtat fil-COMEXT (4).Il-volumi globali tal-esportazzjoni kienu bbażati fuq il-COMEXT.
(19)
Wieħed mit-tliet produtturi esportaturi Malasjani waqaf milli jikkopera wara l-ewwel jum taż-żjara tal-verifika u għalhekk ġie applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(20)
Għar-raġunijiet spjegati fil-premessi 34 u 52 sa 59, instab li l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku għaż-żewġ kumpaniji l-oħra kienet ġustifikata wkoll.
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(21)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkooperawx. Għalhekk, il-konklużjonijiet fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn l-Unjoni u l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn il-Malasja kellhom isiru parzjalment abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Ġiet użata d-dejta tal-COMEXT biex jiġu ddeterminati l-volumi globali tal-importazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni. L-istatistika nazzjonali tar-RPĊ u l-istatistika nazzjonali tal-Malasja ntużaw biex jiġu stabbiliti l-esportazzjonijiet globali lejn il-Malasja mir-RPĊ. Id-dejta ġiet ivverifikata wkoll ma’ dejta dettaljata dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet mogħtija mill-awtoritajiet doganali tal-Malasja.
(22)
Il-volum ta’ importazzjonijiet rreġistrati fl-istatistika tal-Malasja u fl-istatistika tar-RPĊ kopra grupp akbar ta’ prodotti mill-prodott ikkonċernat jew il-prodott investigat. Madankollu, minħabba d-dejta tal-COMEXT u d-dejta li pprovdew it-tliet produtturi esportaturi Malasjani, jista’ jiġi stabbilit li parti sinifikanti minn dan il-volum tal-importazzjoni kienet tkopri l-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, din id-dejta setgħet tintuża biex tiġi stabbilita bidla fix-xejra tal-kummerċ.
2.4. Il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
L-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ
(23)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni naqsu b’mod drammatiku wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011 (5) u tal-miżuri definittivi imposti f’Awwissu 2011 (skont ir-Regolament oriġinali).
(24)
Min-naħa l-oħra, it-total tal-esportazzjonijiet tal-prodott investigat mill-Malasja lejn l-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti fl-2011. Skont il-COMEXT, l-esportazzjonijiet mill-Malasja lejn l-Unjoni żdiedu drastikament is-sena l-oħra filwaqt li kienu f’livelli insinifikanti fis-snin ta’ qabel. Din ix-xejra hija kkonfermata wkoll mill-istatistika korrispondenti tal-Malasja fir-rigward tal-esportazzjonijiet mill-Malasja lejn l-Unjoni ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
(25)
It-tabella 1 turi l-kwantitajiet ta’ importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ u l-Malasja lejn l-Unjoni mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-30 ta’ Settembru 2011.
Volumi ta’ importazzjonijiet f’miljuni ta’ m2
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
RPĊ
307,82
294,98
383,76
282,03
Malasja
0,02
0,04
0,02
76,10
Sors: L-istatistika tal-COMEXT
(26)
Id-dejta ta’ hawn fuq turi biċ-ċar li l-importazzjonijiet mill-Malasja lejn l-Unjoni kienu f’livelli negliġibbli għall-perjodu mill-2008 sal-2010. Madankollu, fl-2011, wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-importazzjonijiet għolew f’daqqa u sa ċertu punt ħadu post l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn is-suq tal-Unjoni f’termini ta’ volum. Barra minn hekk, minn mindu ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, it-tnaqqis tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni kien wieħed sinifikanti (26 %).
L-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-Malasja
(27)
Matul l-istess perjodu, tista’ tiġi osservata wkoll, żieda drammatika fl- esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-Malasja ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ. Minn ammont relattivament żgħir fl-2008 (4,65 miljun m2), l-esportazzjonijiet żdiedu għal 32,78 miljun m2 fil-PR. Din ix-xejra hija kkonfermata wkoll mill-istatistika korrispondenti tal-Malasja fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-Malasja ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
Tabella 2
L-esportazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn il-Malasja mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-30 ta’ Settembru 2011
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Kwantità
(miljun m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Bidla annwali (%)
24 %
2,8 %
452 %
Indiċi (2008 = 100)
100
124
128
705
Sors: L-istatistika tar-RPĊ
(28)
Biex tiġi stabbilita x-xejra tal-fluss kummerċjali ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn il-Malasja, kemm l-istatistika Malasjani kif ukoll l-istatistika tar-RPĊ ġew ikkunsidrati. Id-dejta ta’ dawn iż-żewġ pajjiżi hija disponibbli biss fuq livell ta’ grupp ta’ prodotti ogħla mill-prodott ikkonċernat. Madankollu, fid-dawl tad-dejta tal-COMEXT u d-dejta pprovduta mit-tliet esportaturi Malasjani li kkoperaw inizjalment, jista’ jiġi stabbilit li parti sinifikanti kienet tkopri l-prodott ikkonċernat. Għalhekk, din id-dejta tista’ tiġi kkunsidrata.
(29)
It-Tabelli 1 u 2 ta’ hawn fuq juru biċ-ċar li t-tnaqqis drastiku ta’ esportazzjonijiet tar-RPĊ ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn l-Unjoni kien segwit minn żieda sinifikanti ta’ esportazzjonijiet tar-RPĊ ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn il-Malasja b’żieda drastika sussegwenti ta’ esportazzjonijiet Malasjani ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn l-Unjoni fil-PI. L-investigazzjoni żvelat ukoll li waqt l-importazzjoni lejn il-Malasja kwantitajiet addizjonali ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn il-Malasja ġew iddikjarati taħt kodiċijiet differenti minn dawk koperti mill-investigazzjoni. Skont dikjarazzjonijiet doganali għall-importazzjonijiet dawk il-kwantitajiet addizzjonali ġew iddikjarati taħt il-kodiċijiet 7019 11 000 u 7019 40 000.
Il-volumi tal-produzzjoni fil-Malasja
(30)
It-tliet kumpaniji li kkoperaw inizjalment twaqqfu bejn Novembru 2010 u Marzu 2011 u bdew jipproduċu u jesportaw lejn l-Unjoni biss wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011. Qabel Frar 2011, il-Malasja ma kinitx tipproduċi drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
2.5. Konklużjoni dwar il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
(31)
It-tnaqqis ġenerali fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni u ż-żieda parallela tal-esportazzjoni mill-Malasja lejn l-Unjoni u ż-żieda fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-Malasja wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011 u tal-miżuri definittivi f’Awwissu 2011 jikkostitwixxu bidla fix-xejra kummerċjali bejn il-pajjiżi msemmija hawn fuq, minn naħa u l-Unjoni, min-naħa l-oħra.
2.6. In-natura tal-prattika ta’ evażjoni
(32)
L-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku jitlob li l-bidla fix-xejra tal-kummerċ tinbet minn prattika, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju. Il-prattika, proċess jew ħidma jinkludu, fost oħrajn, il-kunsinja tal-prodott suġġett għall-miżuri vija pajjiżi terzi u l-immuntar ta’ partijiet permezz ta’ operazzjoni ta’ mmuntar fl-Unjoni jew f’pajjiż terz. Għal dan l-għan ġiet stabbilita l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar skont l-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku.
Trasbord
(33)
L-esportazzjonijiet iddikjarati tal-kumpaniji Malasjani li kkooperaw inizjalment kienu jammontaw għal madwar 75 % tal-esportazzjonijiet totali tal-Malasja lejn l-Unjoni. Il-bqija tal-esportazzjonijiet jistgħu jiġu attribwiti lill-produtturi Malasjani li ma kkoperawx fl-investigazzjoni jew lill-prattiki ta’ trasbord. Wieħed mill-importaturi fl-Unjoni li kkooperaw kien ġab drappijiet tal-malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ minn esportatur Malasjan li ma kienx ikkoopera f’din l-investigazzjoni.
(34)
Kif stabbilit fid-dettall fil-premessi 52 sa 59, it-tliet kumpaniji li kkooperaw inizjalment kienu infurmati fuq il-post li jistgħu jiġu soġġetti għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għaliex instab li dawn kienu pprovdew informazzjoni qarrieqa. B’mod partikolari, l-evidenza ssuġġeriet li żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw inizjalment ma żvelawx ir-relazzjoni ta’ bejniethom. Apparti hekk, il-kumpaniji mmanipulaw u biddlu xi dokumenti bħal pereżempju dikjarazzjonijiet bankarji. Barra minn hekk, hemm dubji dwar jekk xi fatturi tax-xiri u vawċers ta’ ħlas bankarju humiex ġenwini. Addizzjonalment, tnejn minnhom ma wrewx l-oriġini tal-materja prima użata għall-produzzjoni tad-drappijiet b’malji miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ esportati lejn l-Unjoni. Fl-aħħar nett, abbażi tal-informazzjoni miksuba mill-awtoritajiet Malasjani, il-prodotti jistgħu jikkwalifikaw għaċ-ċertifikat tal-oriġini waqt li jkunu qed jiġu esportati jekk issir bidla fil-klassifikazzjoni tal-kodiċi bejn il-materja prima impurtata li tkun ġiet użata fil-proċess tal-produzzjoni u l-prodotti lesti esportati. L-evidenza li nstabet matul iż-żjarat ta’ verifika ssuġġeriet li, fil-mument tal-importazzjoni tagħhom lejn il-Malasja, xi kwantitajiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ, ġew ddikjarati taħt kodiċijiet li mhumiex koperti mill-investigazzjoni, mentri fil-mument tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni kienu kklassifikati taħt żewġ kodiċi NM li huma koperti mill-investigazzjoni. Dan jispjega l-kwantitajiet addizzjonali ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ esportati mill-Malasja lejn l-Unjoni kif ikkonfermat mil-konklużjonijiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ kif deskritt fil-premessa 29.
(35)
Għaldaqstant, l-eżistenza ta’ trasbord ta’ prodotti ta’ oriġini tar-RPĊ mill-Malasja, hija kkonfermata.
Operazzjonijiet ta’ mmuntar u/jew ta’ tlestija
(36)
Billi l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku ġie applikat għat-tliet kumpaniji li kkooperaw inizjalment, ma setax jiġi stabbilit jekk dawn humiex involuti f’operazzjonijiet ta’ mmuntar.
2.7. Nuqqas ta’ raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju anti-dumping
(37)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġuni adegwata jew ġustifikazzjoni ekonomika oħra għat-trasbord għajr għall-evażjoni tal-miżuri fis-seħħ għal ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw fir-RPĊ. Ma nstab l-ebda element, għajr għad-dazju, li seta’ jitqies bħala kumpens għall-ispejjeż tat-trasbord, partikolarment fir-rigward tat-trasport u t-tagħbija mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ vija l-Malasja.
2.8. L-imminar tal-effett rimedjali tad-dazju anti-dumping
(38)
Biex jiġi vvalutat jekk, f’termini ta’ kwantitajiet u prezzijiet, il-prodotti importati mminawx l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw fir-RPĊ, ġiet użata d-dejta tal-COMEXT, għax kienet ikkunsidrata bħala l-aħjar dejta disponibbli dwar il-kwantitajiet u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tat-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw inizjalment, fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku kien applikat, u tal-kumpaniji li ma kkooperawx. Il-prezzijiet kif stabbiliti ġew imqabbla mal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu stabbilit għall-produtturi tal-Unjoni fil-premessa 74 tar-Regolament oriġinali.
(39)
Iż-żieda tal-importazzjonijiet mill-Malasja lejn l-Unjoni minn 20 000 m2 fl-2010 għal 76 miljun m2 fil-perjodu minn April sa Settembru 2011, kienet meqjusa sinifikanti f’termini ta’ kwantitajiet.
(40)
Il-paragun tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu kif stabbilit fir-Regolament oriġinali u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni (aġġustat għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni u l-aġġustamenti tal-kwalità stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali) wera bejgħ sinifikanti taħt il-prezz. Għaldaqstant ġie konkluż li l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ kienu qed jiġu mminati kemm f’termini ta’ kwantitajiet kif ukoll ta’ prezzijiet.
2.9. L-evidenza ta’ dumping
(41)
Fl-aħħar nett, skont l-Artikolu 13(1) u (2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit qabel għall-prodotti simili.
(42)
Fir-Regolament oriġinali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet fil-Kanada, li f’dik l-investigazzjoni nstab li kien pajjiż b’ekonomija tas-suq adegwata li hija analoga għar-RPĊ. Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, ġie kkunsidrat xieraq li jintuża l-valur normali kif stabbilit qabel fl-investigazzjoni oriġinali.
(43)
Il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet mill-Malasja kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli, jiġifieri fuq il-prezz medju tal-esportazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ matul il-PR kif irrappurtat fil-COMEXT. Dan kien minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għat-tliet esportaturi li kkooperaw inizjalment, biex b’hekk id-dejta tagħhom ma setgħetx tintuża sabiex jiġu stabbiliti l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet.
(44)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż anċillari, l-ispejjeż tal-ippakkjar u l-ħlasijiet tal-bank. Billi l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku ġie applikat għat-tliet produtturi li kkooperaw inizjalment, l-aġġustamenti kellhom jiġu stabbiliti fuq l-aħjar fatti disponibbli. Għalhekk, l-aġġustament għal dawn il-konċessjonijiet kien ibbażat fuq perċentwali kkalkulat bħala d-differenza bejn il-valur CIF totali fuq il-valur totali tal-fabbrika tat-tranżazzjonijiet kollha li t-tliet produtturi Malasjani pprovdew fil-PR.
(45)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi ġew pparagunati l-valur normali medju ppeżat kif stabbilit fir-Regolament oriġinali u l-prezzijiet medji ppeżati tal-esportazzjonijiet matul il-PR ta’ din l-investigazzjoni, espress bħala perċentwali tal-prezz CIF f’dazju mhux imħallas tal-fruntiera tal-Unjoni.
(46)
Il-paragun tal-valur normali medju ppeżat u l-prezzijiet medji ppeżati tal-esportazzjonijiet kif stabbiliti żvela d-dumping.
3. MIŻURI
(47)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li d-dazju anti-dumping definittiv impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ kien ġie evitat permezz tat-trasbord mill-Malasja fis-sens tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku.
(48)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-miżuri fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jiġu estiżi għall-importazzjonijiet tal-istess prodott ikkunsinjat mill-Malasja, sew jekk iddikjarat li joriġina mill-Malasja u sew jekk le.
(49)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni f’din l-investigazzjoni, il-miżuri li jridu jiġu estiżi għandhom ikunu l-miżuri stabbiliti fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”, li huwa dazju anti-dumping definittiv ta’ 62,9 % applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju.
(50)
Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, li jistipula li kull miżura estiża għandha tapplika għall-importazzjonijiet li jkunu daħlu fl-Unjoni skont ir-reġistrazzjoni imposta mir-Regolament tat-tnedija, għandhom jinġabru d-dazji fuq dawk l-importazzjonijiet reġistrati ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Malasja.
4. TALBIET GĦALL-EŻENZJONI
(51)
It-tliet kumpaniji fil-Malasja li wieġbu għall-kwestjonarju talbu eżenzjoni mill-possibbiltà ta’ miżuri estiżi skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku.
(52)
Kif imsemmi fil-premessa 19, waħda mill-kumpaniji ma kkooperatx aktar wara l-ewwel jum taż-żjara tal-verifika. Anki matul dak il-jum ta’ verifika, il-kooperazzjoni kienet insuffiċjenti. B’mod partikolari, il-kumpanija naqset milli tipprovdi l-biċċa l-kbira tad-dokumenti ta’ sostenn li ntalbulha bħall-karti tal-produzzjoni, l-istokkijiet u l-kontijiet tal-enerġija tagħha. Min-naħa l-oħra, il-materja prima miżmuma fl-impjant tal-kumpanija kienet f’livelli baxxi ħafna li ma jiġġustifikawx il-livelli ta’ produzzjoni ddikjarati, u fil-maħżen ma kien hemm l-ebda prodotti lesti maħżuna. Barra minn hekk, il-fatturi tax-xiri ppreżentati kellhom l-istess format bħal blokk ta’ fatturi b’numri stampati minn qabel li nstab fl-istabbilimenti tal-kumpanija. Dan ix-xebh issuġġerixxa li hemm mnejn li l-fatturi tax-xiri tal-kumpanija mhumiex ġenwini. Barra minn hekk, l-evidenza ssuġġeriet li l-kumpanija ma żvelatx ir-relazzjoni tagħha ma’ esportatur Malasjan ieħor li kien qed jikkoopera fl-investigazzjoni wkoll. Aktar speċifikament, id-dokumenti marbuta mal-produttur Malasjan l-ieħor li kkoopera inizjalment instabu fl-istabbilimenti tal-ewwel kumpanija meta dik ir-relazzjoni ma kinitx ġiet żvelata minn dawk il-kumpaniji.
(53)
Skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpanija ġiet infurmata bl-intenzjoni li tiġi injorata l-informazzjoni li ressqet hi stess u din ingħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha. Il-kumpanija ma pprovdietx kummenti, u għalhekk skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet rigward din il-kumpanija kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(54)
Il-kooperazzjoni tat-tieni kumpanija matul iż-żjara tal-verifika kienet insuffiċjenti. Il-kumpanija ċaħdet għal diversi drabi l-aċċess għal dejta kruċjali bħar-rapporti tal-produzzjoni u tar-rekord tal-istokkijiet. Il-materja prima miżmuma fl-impjant tal-kumpanija kienet f’livelli baxxi ħafna meta mqabbla mal-livelli tal-produzzjoni ddikjarati u mal-istokk tal-prodotti lesti maħżuna fil-maħżen. Il-kumpanija naqset ukoll milli tipprovdi evidenza rigward l-oriġini tal-materja prima użata fil-produzzjoni tad-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ esportati lejn l-Unjoni.
(55)
Skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpanija ġiet infurmata bl-intenzjoni li tiġi injorata l-informazzjoni li ressqet hi stess u din ingħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha. Fil-kummenti tagħha il-kumpanija affermat li t-tlitt ijiem ippjanati għaż-żjara ta’ verifika kienu ftit wisq u ma kinux biżżejjed għall-kumpanija biex tipprovdi d-dejta u d-dokumenti mitluba kollha mit-tim tal-investigazzjoni. Il-kumpanija ammettiet ukoll li f’bosta drabi ċaħdet l-aċċess għad-dejta lit-tim tal-investigazzjoni, u barra minn hekk ikkonfermat li l-persuni li fil-biċċa l-kbira tad-drabi kienu qed jirrappreżentaw lill-kumpanija matul iż-żjara ta’ verifika kellhom jiksbu l-permess tad-diretturi tagħhom sabiex jagħtu l-aċċess għad-dejta lit-tim tal-investigazzjoni. Addizzjonalment, il-kumpanija ammettiet li r-rappreżentanti tal-kumpanija ma kellhom l-ebda involviment mad-dipartiment tal-kontabilità filwaqt li kkonfermat li d-diretturi tal-kumpanija ma pparteċipawx għaliex skont huma kienu okkupati.
(56)
L-ispjegazzjonijiet tal-kumpanija jikkonfermaw il-konklużjoni li l-kumpanija fixklet serjament l-investigazzjoni. Il-kumpanija kienet ġiet infurmata dwar id-dati taż-żjara ta’ verifika bil-quddiem sew u hija kienet qablet magħhom. L-esportazzjoni lejn l-Unjoni hija n-negozju ewlieni tal-kumpanija, iżda minkejja dan id-diretturi tagħha ma kinux preżenti. Matul iż-żjara ta’ verifika kien hemm dewmien deliberat u mhux ġustifikat biex ġiet ipprovduta d-dejta u d-dokumenti mitluba filwaqt li l-fatt li ġie mċaħħad l-aċċess għad-dejta, ikkawża aktar dewmien u tfixkil għat-tlestija tal-verifika fiż-żmien stipulat. Għaldaqstant, skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonjiet rigward din il-kumpanija kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(57)
Il-kooperazzjoni tat-tielet kumpanija matul iż-żjara ta’ verifika kienet insuffiċjenti, u barra minn hekk ipprovdiet informazzjoni qarrieqa. Instab li l-kumpanija kellha dikjarazzjonijiet bankarji manipulati filwaqt li naqset milli tagħti prova li l-vawċers tal-ħlas bankarju tagħha kienu dokumenti ġenwini. Ir-rekords tal-kontabilità tagħha kienu meqjusa inaffidabbli għaliex kien fihom bosta diskrepanzi serji fir-rigward tar-riporti tal-bilanċi tal-ftuħ u tal-għeluq tagħhom. L-istokkijiet tal-materja prima kienu f’livelli baxxi meta mqabbla mal-livelli tal-produzzjoni iddikjarati u l-istokkijiet tal-prodotti lesti maħżuna fil-maħżen. Il-kumpanija naqset ukoll milli tipprovdi evidenza rigward l-oriġini tal-materja prima użata fil-produzzjoni tad-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ esportati lejn l-Unjoni. L-evidenza ssuġġeriet ukoll li l-kumpanija ma kinitx żvelat ir-relazzjoni tagħha mal-ewwel esportatur Malasjan għaliex instabu ċerti dokumenti li jappartjenu għat-tielet kumpanija fl-istabbilimenti tal-ewwel kumpanija.
(58)
Skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpanija ġiet infurmata bl-intenzjoni li tiġi injorata l-informazzjoni li ressqet hi stess u din ingħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha. Fil-kummenti tagħha l-kumpanija affermat li ma kellhiex esperjenza f’dan it-tip ta’ żjarat ta’ verifika li, fil-fehma tagħhom, tispjega n-nuqqasijiet misjuba. Hija affermat ukoll li kienet qagħdet attenta għad-dokumenti li ntalbu u li ngħataw lit-tim tal-investigazzjoni, partikolarment għad-dikjarazzjonijiet bankarji u l-provi tal-ħlasijiet għaliex ma kinitx ġiet infurmata uffiċjalment mill-awtoritajiet Malasjani bl-identità tat-tim investigattiv. Madankollu, il-kumpanija amettiet li l-persunal tagħha kien biddel il-kontenut tad-dikjarazzjonijiet bankarji iżda li dan sar allegatament minħabba l-fatt li l-kumpanija kienet ferm ikkonċernata bil-kunfidenzjalità tad-dejta tagħha, bil-possibbiltà ta’ sabutaġġ u li xi dokumenti tagħha joħorġu fil-beraħ.
(59)
L-ispjegazzjonijiet addizzjonali li pprovdiet il-kumpanija ma kinux tali li jwasslu għal xi tibdil fil-konklużjoni li l-kumpanija kienet ipprovdiet informazzjoni qarrieqa tul l-investigazzjoni. Għaldaqstant, skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet fir-rigward ta’ din il-kumpanija kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(60)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra kummerċjali u fil-prattiki tat-trasbord, kif stabbilit fil-premessi 31 sa 35, u filwaqt li titqies in-natura tal-informazzjoni qarrieqa kif stabbilit fil-premessi 52 sa 59, l-eżenzjonijiet mitluba minn dawn it-tliet kumpaniji, skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku, ma setgħux jingħataw.
(61)
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, produtturi oħra fil-Malasja li ma ppreżentawx ruħhom f’dan il-proċediment u li ma esportawx il-prodott investigat lejn l-Unjoni fil-PR u li jikkunsidraw li jagħmlu talba għall-eżenzjoni mid-dazju anti-dumping estiż, skont l-Artikoli 11(4) u 13(4) tar-Regolament bażiku, ser ikollhom jimlew kwestjonarju sabiex jippermettu lill-Kummissjoni tistabbilixxi jekk eżenzjoni tistax tkun ġustifikata. Din l-eżenzjoni tista’ tingħata wara l-valutazzjoni tal-qagħda tas-suq għall-prodott ikkonċernat, il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, l-akkwist u l-bejgħ u l-probabbiltà tat-tkomplija tal-prattiki li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti u l-evidenza ta’ dumping. Il-Kummissjoni normalment twettaq ukoll żjara ta’ verifika fil-post. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni minnufih, bl-informazzjoni rilevanti kollha, partikolarment kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni u l-bejgħ.
(62)
Fejn tkun ġustifikata eżenzjoni, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, tipproponi l-emenda tal-miżuri estiżi fis-seħħ kif ikun xieraq. Sussegwentement, kull eżenzjoni mogħtija tkun immonitorjata biex tkun żgurata l-osservanza tal-kondizzjonijiet stabbiliti fiha.
5. ŻVELAR
(63)
Il-partijiet kollha interessati ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li wasslu għall-konklużjonijiet imsemmija u ġew mistiedna biex jikkummentaw. Kienu kkunsidrati l-kummenti orali u miktuba li tressqu mill-partijiet. L-ebda wieħed mill-argumenti ppreżentati ma ta lok għal modifika tal-konklużjonijiet definittivi.
(64)
Wieħed mill-importaturi li kkoperaw saqsa jekk tistax tiġi kkunsidrata l-possibilità li jiġu applikati rati ta’ dazju differenti fuq importazzjonijiet reġistrati ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ tal-importaturi li kkoperaw fil-proċedimenti u ta’ dawk li ma kkoperawx. It-talba ġiet miċħuda għaliex fir-Regolament bażiku mhemm l-ebda bażi legali li tippermetti tali distinzjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha” impost permezz tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta' implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 fuq importazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul u kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, huwa b’dan estiż għall-importazzjoni ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul u kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi diski tal-ħġieġ tal-fibra, ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk dikjarati bħala li joriġiniw mill-Malasja kif ukoll jekk le, u li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00. (kodiċi TARIC 7019510011 u 7019590011).
2. Id-dazju estiż permezz tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandu jinġabar għall-importazzjonijiet ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le, reġistrati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1135/2011 u l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. It-talbiet għall-eżenzjoni mid-dazju estiż bl-Artikolu 1 għandhom isiru bil-miktub f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandhom ikunu ffirmati minn persuna awtorizzata li tirrappreżenta l-entità li titlob l-eżenzjoni. It-talba għandha tintbagħat fl-indirizz li ġej:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIЁ
Fax: (32 2) 295 65 05
2. B’konformità mal-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-Kummissjoni tista’, wara li tikkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv, tawtorizza b’deċiżjoni l-eżenzjoni ta’ importazzjonijiet minn kumpaniji li ma evitawx il-miżuri anti-dumping imposti mir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011, mid-dazju estiż bl-Artikolu 1.
Artikolu 3
L-awtoritajiet tad-dwana huma b’dan ordnati li jtemmu r-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, stabbilita taħt l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1135/2011.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Lulju 2012.