PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. července 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 4503)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2011/489/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 21. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/64/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), v němž se Belgickému království umožňuje v regionu Flandry za určitých podmínek povolit použití až 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty a kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, a až 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2008/64/ES se týkala přibližně 3 300 zemědělců a 83 500 ha půdy a její použitelnost skončila dne 31. prosince 2010.
(4)
Dne 15. března 2011 Belgie předložila Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro region Flandry.
(5)
Požadovaná odchylka se týká záměru Belgie povolit ve Flandrech v určitých zemědělských podnicích použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty, kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, nebo sečené travinné porosty či sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, a použití až 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(6)
Flandry stanovily jasné cíle v oblasti jakosti vody, kterých má být dosaženo za příští dvě období akčního programu. Pokud jde o povrchovou vodu, bude do roku 2014 dosaženo splnění jakostní normy 50 mg dusičnanů na litr v 84 % monitorovacích stanic zemědělské monitorovací sítě a do roku 2018 v 95 % těchto stanic. V případě mělké podzemní vody, která se vyznačuje menší rychlostí obnovy, se průměrná koncentrace dusičnanů ve srovnání s průměrnou hodnotou z roku 2010, tj. 40 mg dusičnanů na litr, sníží o 10 % do roku 2014 a o 20 % do roku 2018. Zvláštní pozornost se věnuje hydrogeologicky homogenním oblastem, kde průměrná koncentrace dusičnanů v mělkých podzemních vodách překračuje 50 mg na litr, v jejichž případě bude muset průměrná koncentrace poklesnout o 5 mg dusičnanů na litr v každém období akčního programu.
(7)
Za účelem dosažení těchto cílů Flandry stanovily zesílený akční program na období 2011-2014. Do roku 2014 bude proveden přezkum příslušné politiky a na jeho základě budou v rámci akčního programu na období 2015-2018 případně přijata další účinnější opatření, která zaručí realizaci stanovených cílů v oblasti jakosti vody.
(8)
Právní předpis, kterým se provádí směrnice 91/676/EHS pro region Flandry, „vyhláška o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů“ ze dne 22. prosince 2006 (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“), byl pozměněn (3) v souladu s akčním programem na období 2011-2014 dne 6. května 2011 a použije se ve spojení s tímto prováděcím rozhodnutím.
(9)
Vyhláška o statkových hnojivech se vztahuje na celé území regionu Flandry.
(10)
Tato vyhláška o statkových hnojivech obsahuje omezení pro používání dusíku i fosforu.
(11)
Z podpůrné dokumentace předložené v oznámení vyplývá, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok jsou zdůvodněna na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(12)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky, které se použijí nad rámec účinnějších opatření přijatých v akčním programu na období 2011-2014.
(13)
Aby se zabránilo tomu, že uplatňování požadované odchylky povede k intenzifikaci chovu hospodářských zvířat, měly by příslušné orgány zajistit omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry podle ustanovení vyhlášky o statkových hnojivech.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Belgickým královstvím jménem regionu Flandry v dopise ze dne 15. března 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, kukuřice, pod kterou se před sklizní nebo po sklizni seje tráva, která slouží jako pokryvná meziplodina, sečené travinné porosty nebo sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, a cukrová nebo krmná řepa;
e)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně;
f)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
g)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy;
h)
„odpadní kapalinou s nízkým obsahem dusíku a fosfátu“ upravené statkové hnojivo s maximálním obsahem dusíku 1 kg na tunu kapaliny a maximálním obsahem fosfátu 1 kg na tunu kapaliny;
i)
„půdním profilem“ vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m; pokud je průměrná nejvyšší hladina podzemní vody v menší hloubce, rozumí se jím vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na stanovené pozemky zemědělského podniku, na nichž jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí odchylku podle tohoto rozhodnutí využívat, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům. Každoroční žádost pro rok 2011 zemědělci předloží do 15. července.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se dodá schváleným zařízením k recyklaci s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit nahrazení dusíku a fosfátu. Recyklovaný produkt se nepoužije na zemědělské půdě ležící v regionu Flandry s výjimkou parků, zahradnických skleníků a soukromých zahrad.
2) Zemědělci, kteří využívají odchylku a provádějí úpravu statkových hnojiv, příslušným orgánům každý rok předloží údaje týkající se množství statkových hnojiv předaných k úpravě, množství a místa určení pevné frakce a upravených statkových hnojiv a jejich obsahu dusíku a fosforu.
3) Příslušné orgány zavedou a pravidelně aktualizují uznané metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Amoniak a další emise z úpravy statkových hnojiv se zachytí a upraví tak, aby se snížil dopad na životní prostředí a obtěžování u zařízení, jež způsobují emise vyšší než v referenční situaci, kterou je skladování a používání neupravených statkových hnojiv. Pro tyto účely se vypracuje a pravidelně aktualizuje soupis zařízení vyžadujících úpravu emisí.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) S výhradou podmínek uvedených v odstavcích 2 až 11, množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, upravených statkových hnojiv a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, jež je každoročně vpraveno na pozemky, kterých se týká odchylka, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, musí být takové, aby obsah dusíku nepřekročil 250 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
a)
travinné porosty nebo kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty;
b)
sečené travinné porosty, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice;
c)
sečené žito, po jehož sklizni následuje osev kukuřice;
a 200 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
d)
ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
e)
tritikale, po jehož sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
f)
cukrová nebo krmná řepa.
2) Upravená statková hnojiva, jež nelze považovat za odpadní kapalinu s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, se mohou na pozemcích, kterých se týká odchylka, používat pouze v případě, že u nich poměr dusíku k fosfátu (N/P2O5) dosahuje minimálně hodnoty 3,3.
3) Použití odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu je omezeno na maximální hodnotu 15 tun na hektar.
4) Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. U všech plodin však v žádném případě nepřekročí maximálním normy pro použití fosfátu a dusíku, vyjádřeného buď jako celkový dusík, nebo jako účinný dusík, které jsou stanoveny v akčním programu.
5) Na pozemcích, kterých se týká odchylka, je zakázáno používání fosfátu z umělých hnojiv.
6) Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, který pro celou jeho výměru půdy popisuje střídání plodin a plánované použití statkových, dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán je v zemědělském podniku k dispozici nejpozději 15. února každého kalendářního roku.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
g)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
7) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení; tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a dusíkatých hnojiv.
8) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se provedou alespoň jednou za čtyři roky, vždy nejpozději 1. června, a to pro každou oblast v zemědělském podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
9) Koncentrace dusičnanů v půdním profilu se měří každý rok na podzim nejpozději do 15. listopadu alespoň na 6 % všech pozemků, kterých se týká odchylka, a na 1 % ostatních pozemků užívaných zemědělskými podniky využívajícími odchylku, a to takovým způsobem, aby se měření zúčastnilo alespoň 85 % těchto zemědělských podniků. Na každé dva hektary zemědělské půdy se odeberou nejméně tři vzorky odpovídající třem různým vrstvám půdního profilu.
10) V období od 1. září do 15. února následujícího roku se na pozemcích, kterých se týká odchylka, nesmí rozmetávat statková hnojiva, upravená statková hnojiva nebo odpadní kapalina s nízkým obsahem dusíku a fosfátu s celkovým obsahem dusíku vyšším než 0,60 kg na tunu ani umělá a jiná hnojiva.
11) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 31. května každého roku.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci, kteří využívají jednotlivou odchylku, provedou tato opatření:
a)
travinné porosty na všech typech půdy s výjimkou jílovitých půd se zaorají na jaře;
b)
travinné porosty na jílovitých půdách se zaorají do 15. září;
c)
součástí travinných porostů na pozemcích, kterých se týká odchylka, nejsou seté luštěniny ani jiné rostliny, které vážou atmosférický dusík;
d)
do dvou týdnů po zaorání trávy následuje osev plodinou s vysokou potřebou dusíku a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva;
e)
pokryvné meziplodiny se vysejí do dvou týdnů po sklizni ozimé pšenice nebo tritikalu a nejpozději do 10. září;
f)
orba pokryvných meziplodin se neprovede před 15. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy, a aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.
Článek 8
Ostatní opatření
Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou schválených zařízení pro úpravu statkových hnojiv a zpracování pevné frakce.
Článek 9
Opatření týkající se produkce a přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby byla dodržována omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry, v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech.
2) Příslušné orgány zajistí, aby od 1. ledna 2012 byla veškerá přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy. Před uvedeným dnem příslušné orgány zajistí, aby byla prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy zaznamenávána přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zařazenými do kategorií A 5o, A 7o, B a C podle článků 4 a 5 vlámské ministerské vyhlášky ze dne 19. července 2007 (4).
3) Příslušné orgány zajistí, aby bylo před každou přepravou posouzeno složení statkových hnojiv, pokud jde o koncentraci dusíku a fosforu. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány uznanými laboratořemi a výsledky analýzy se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, počet pozemků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahuje jednotlivá odchylka.
2) Monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod zřízená rozhodnutím 2008/64/ES se zachovává, aby bylo možné posuzovat vliv odchylky na jakost vody. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.
4) Monitorovací místa, odpovídající nejméně 150 zemědělským podnikům, zřízená podle rozhodnutí 2008/64/ES se zachovávají za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy (jílovitá, hlinitá, písčitá a sprašová), postupy hnojení a plodiny. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivou odchylku. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3) Výsledky měření uvedených v čl. 6 odst. 8 se ověří. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, včetně překročení základní mezní hodnoty uvedené ve vyhlášce o statkových hnojivech, je o tom zemědělec vyrozuměn a žádost o povolení odchylky pro daný pozemek nebo pozemky pro následující rok bude zamítnuta.
4) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Kontroly zahrnují ověření, zda byly splněny povinnosti ohledně akreditace, posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv. Odběr vzorků ze statkových hnojiv lze ve vhodných případech provádět během nakládky pomocí automatických vzorkovačů statkových hnojiv namontovaných na vozidlech. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány laboratořemi, jež jsou uznány příslušnými orgány, a výsledky analýzy se sdělí zemědělci, který je dodavatelem, a zemědělci, který je příjemcem těchto hnojiv.
5) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2014 do září předloží zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy, uvedené v čl. 10 odst. 1, zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka;
b)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, který je uveden v čl. 10 odst. 2;
c)
vyhodnocení reziduí dusičnanů v půdním profilu na podzim na pozemcích, kterých se týká odchylka, a srovnání s údaji o reziduích dusičnanů a trendech na pozemcích, kterých se odchylka netýká a kde probíhá obdobné střídání plodin. K pozemkům, kterých se odchylka netýká, by měly patřit pozemky bez odchylky v zemědělských podnicích využívajících odchylku i pozemky v jiných zemědělských podnicích;
d)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků a na úrovni pozemků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
e)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech a účinnosti systémů úpravy a o složení upravených statkových hnojiv;
f)
informace o množství zemědělských podniků využívajících odchylku a pozemků, kterých se týká odchylka, kde byla použita upravená statková hnojiva a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, a o použitých objemech;
g)
metodiky, uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku;
h)
soupis zařízení pro úpravu statkových hnojiv uvedený v čl. 5 odst. 4;
i)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto prováděcí rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem na období 2011-2014 pro region Flandry (vyhláška o statkových hnojivech) a jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2014.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 29. července 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Lulju 2011
li tagħti deroga mitluba mill-Belġju fir-rigward tar-reġjun tal-Fjandri skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4503)
(Il-verżjoni bl-Olandiż biss hija awtentika)
(2011/489/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE tat-12 ta’ Diċembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (1), u b’mod partikolari t-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għaliha,
Billi:
(1)
Jekk l-ammont ta’ demel li Stat Membru bi ħsiebu juża fuq kull ettaru fis-sena ikun differenti minn dak speċifikat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) ta’ dak is-subparagrafu, dak l-ammont għandu jiġi ffissat sabiex ma jippreġudikax l-ilħuq tal-għanijiet speċifikati fl-Artikolu 1 ta’ dik id-Direttiva u għandu jkun iġġustifikat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, bħalma huma, f’dan il-każ, staġuni twal ta’ tkabbir u l-uċuħ b’rata għolja ta’ assorbiment tan-nitroġenu.
(2)
Fil-21 ta’ Diċembru 2007 il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2008/64/KE li tagħti deroga mitluba mill-Belġju fir-rigward tar-reġjun tal-Fjandri skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (2), li tippermetti lir-Renju tal-Belġju jawtorizza lir-reġjun tal-Fjandri u skont ċerti kundizzjonijiet juża sa 250 kg nitroġenu fis-sena għal kull ettaru minn demel tal-bhejjem fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati għall-mergħa u għall-qamħirrum miżrugħ flimkien mal-ħxejjex għall-mergħa u sa 200 kg nitroġenu fis-sena għal kull ettaru minn demel tal-bhejjem fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati bil-qamħ tax-xitwa segwit b’uċuħ intermedji (catch crops) u bil-pitravi.
(3)
Id-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2008/64/KE kienet tikkonċerna madwar 3 300 bidwi u 83 500 ettaru ta’ art u skadiet fil-31 ta’ Diċembru 2010.
(4)
Fil-15 ta’ Marzu 2011, il-Belġju ssottometta talba għand il-Kummissjoni biex tiġġedded id-deroga għar-reġjun tal-Fjandri skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE.
(5)
Id-deroga mitluba tikkonċerna l-intenzjoni tal-Belġju li jippermetti l-użu f’azjendi speċifiċi fil-Fjandri, ta’ sa 250 kg nitrogenu minn demel ta’ bhejjem li jirgħu u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati għall-mergħa u bil-qamħirrum miżrugħ flimkien ma’ ħxejjex għall-mergħa u mergħa tal-qtugħ jew segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum u sa 200 kg nitroġenu mid-demel tal-bhejjem u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati bil-qamħ tax-xitwa jew triticale, segwit b’uċuħ intermedji u bil-pitravi.
(6)
Il-Fjandri stabbixxa miri ċari għall-kwalità tal-ilma li għandhom jintlaħqu matul iż-żewġ perjodi ta’ programmi ta’ azzjoni li jmiss. Sal-2014 l-ilma tal-wiċċ ser ikun laħaq l-istandard tal-kwalità ta’ 50 mg nitrat kull litru f’84 % tal-punti ta’ monitoraġġ fin-netwerk tal-monitoraġġ agrikolu u f’95 % ta’ dawn il-punti sal-2018. Il-medja tal-konċentrazzjoni tan-nitrat fl-ilma ta’ taħt l-art fil-baxx, li għandu rata ta’ rkupru aktar baxxa, ser tonqos b’10 % fl-2014 u b’20 % sal-2018, b’paragun mal-livell medju fl-2010 li kien ta’ 40 mg nitrat kull litru. Qiegħda tingħata attenzjoni speċifika liż-żoni idroġeoloġiċi omoġenji fejn il-konċentrazzjonijiet tan-nitrat fl-ilmijiet ta’ taħt l-art baxxi għandhom medja ogħla minn 50 mg nitrat għal kull litru u fejn il-konċentrazzjoni medja ser ikollha tonqos b’5 mg nitrat għal kull litru f’kull perjodu ta’ programm ta’ azzjoni.
(7)
Sabiex jintlaħqu dawn l-għanijiet, il-Fjandri stabbilixxa programm ta’ azzjoni aktar b’saħħtu għall-perjodu bejn l-2011 u l-2014. Matul l-2014 ser titwettaq analiżi tal-politika li ser isservi ta’ bażi biex possibbilment tittieħed aktar azzjoni aktar b’saħħitha fil-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2015-2018 ħalli jiġi ggarantit li jintlaħqu l-miri tal-kwalità tal-ilma.
(8)
Il-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE għar-reġjun tal-Fjandri, jiġifieri “id-Digriet għall-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli” tat-22 ta’ Diċembru 2006 (minn hawn ’il quddiem id-Digriet dwar id-Demel), ġiet emendata (3) skont il-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2011-2014 fis-6 ta’ Mejju 2011 u tapplika flimkien ma’ din id-Deċiżjoni.
(9)
Id-Digriet dwar id-Demel japplika fit-territorju kollu tar-reġjun tal-Fjandri.
(10)
Id-Digriet dwar id-Demel jinkludi limiti għall-użu kemm tan-nitroġenu kif ukoll tal-fosforu.
(11)
Id-dokumenti anċillari li tressqu fin-notifika juru li l-ammonti proposti ta’ 250 kg u 200 kg rispettivament ta’ nitroġenu minn demel tal-bhejjem fis-sena għal kull ettaru huma ġustifikati abbażi ta’ kriterji oġġettivi bħalma huma staġuni twal tat-tkabbir u uċuħ b’assorbiment għoli ta’ nitroġenu.
(12)
Wara li eżaminat it-talba l-Kummissjoni tqis li l-ammonti proposti ta’ 250 kg u 200 kg rispettivament ta’ nitroġenu minn demel ta’ bhejjem li jirgħu u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru mhumiex se jippreġudikaw li jintlaħqu l-għanijiet tad-Direttiva 91/676/KEE, sakemm jiġu sodisfatti ċerti kundizzjonijiet stretti li japplikaw flimkien mal-miżuri aktar b’saħħtihom meħuda fil-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2011-2014.
(13)
Sabiex jevitaw li l-applikazzjoni tad-deroga mitluba twassal għal intensifikazzjoni fit-trobbija tal-bhejjem, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw limitazzjoni fuq l-għadd ta’ bhejjem li jistgħu jinżammu f’kull farm (drittijiet ta’ emissjonijiet min-nutrijenti) fir-reġjun tal-Fjandri skont id-dispożizzjonijiet stipulati fid-Digriet dwar id-Demel.
(14)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar in-Nitrati stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/676/KEE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deroga mitluba mir-Renju tal-Belġju permezz tal-ittra tal-15 ta’ Marzu 2011, f’isem ir-reġjun tal-Fjandri, bil-għan li jiġi permess ammont ogħla ta’ demel tal-bhejjem minn dak previst fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) tagħha, qiegħda tingħata bil-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
‘farms’ tfisser azjenda agrikola kemm jekk trabbi l-bhejjem kif ukoll jekk ma trabbix;
(b)
‘roqgħa ta’ art’ tfisser għalqa individwali jew grupp ta’ għelieqi, li huma omoġenji f’dak li għandu x’jaqsam mal-uċuħ, it-tip ta’ ħamrija u l-prattiki ta’ fertilizzazzjoni;
(c)
‘mergħa’ tfisser artijiet li jintużaw għall-mergħa b’mod permanenti jew temporanju (temporanju ġeneralment tfisser perjodu ta’ anqas minn erba’ snin);
(d)
‘uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u bi staġun twil ta’ tkabbir’ tfisser mergħa; għall-qamħirrum miżrugħ flimkien ma’ ħxejjex oħra, qabel jew wara l-ħsad, bil-ħaxix li jinqata’ u jitneħħa mill-għalqa jintuża bħala wiċċ intermedju; mergħa tal-qtugħ jew segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum; qamħ tax-xitwa jew triticale segwit b’wiċċ intermedju; pitravi għaz-zokkor u għall-għalf;
(e)
‘bhejjem li jirgħu’ tfisser bhejjem tal-ifrat (għajr għall-għoġġiela tal-vitella), in-nagħaġ, il-mogħoż u ż-żwiemel;
(f)
‘trattament tad-demel’ tfisser l-ipproċessar tad-demel tal-ħnieżer f’żewġ partijiet, il-parti solida u l-oħra likwida, u li jsir biex jitjieb l-użu fl-art u jiżdied l-irkupru tan-nitroġenu u tal-fosforu;
(g)
‘demel ipproċessat’ tfisser il-parti likwida li tirriżulta mit-trattament tad-demel;
(h)
‘effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat’ tfisser demel ipproċessat b’kontenut massimu ta’ nitroġenu ta’ 1 kg kull tunnellata ta’ effluwent u b’kontenut massimu ta’ fosfat ta’ 1 kg kull tunnellata ta’ effluwent;
(i)
‘profil tal-ħamrija’ tfisser is-saff ta’ ħamrija li jinsab taħt wiċċ l-art sa fond ta’ 0,90 m, sakemm il-medja tal-ogħla livell ta’ ilma ta’ taħt l-art ma tkunx aktar fil-baxx; f’dan il-każ il-fond għandu jkun il-medja tal-ogħla livell ta’ ilma ta’ taħt l-art.
Artikolu 3
Ambitu
Din id-Deċiżjoni tapplika fuq bażi individwali għal irqajja’ speċifikati ta’ farm, li jkunu kkultivati b’uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u staġun twil tat-tkabbir u skont il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 4 sa 7.
Artikolu 4
Applikazzjoni u impenn annwali
1. Il-bdiewa li jridu jibbenefikaw minn deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom ta’ kull sena jressqu applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti sal-15 ta’ Frar. Għas-sena 2011, l-applikazzjoni annwali għandha titressaq mill-bdiewa sal-15 ta’ Lulju.
2. Flimkien mal-applikazzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1 huma għandhom jintrabtu bil-miktub li se jissodisfaw il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5, 6 u 7.
Artikolu 5
Trattament tad-demel
1. Il-parti solida li tirriżulta mit-trattament tad-demel għandha tintbagħat għar-riċiklaġġ f’impjanti awtorizzati bl-għan li jitnaqqsu l-irwejjaħ u emissjonijiet oħrajn, jittejbu l-proprjetajiet agronomiċi u iġeniċi, jitħaffef il-maniġġ u jiżdied l-irkupru tan-nitroġenu u tal-fosfat. Il-prodott riċiklat ma għandux jintuża fuq art agrikola li tinsab fir-reġjun tal-Fjandri, għajr f’parkijiet, veġetazzjonijiet u ġonna privati.
2. Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga u li jagħmlu t-trattament tad-demel għandhom ta’ kull sena jippreżentaw lill-awtoritajiet kompetenti d-dejta dwar il-kwantità ta’ demel li jintbagħat għat-trattament, il-kwantità u d-destinazzjoni tal-parti solida u tad-demel ipproċessat u dwar il-kontenut ta’ nitroġenu u fosforu tagħhom.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu u regolarment jaġġornaw il-metodoloġiji rikonoxxuti għall-valutazzjoni tal-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat, il-varjazzjonijiet fil-kompożizzjoni u l-effiċjenza tat-trattament għal kull farm li jibbenefika minn deroga individwali.
4. L-ammonja u l-emissjonijiet oħra mit-trattament tad-demel għandhom jinġabru u jiġu pproċessati ħalli jitnaqqsu l-impatt ambjentali u l-inkonvenjent għal dawk l-impjanti li jikkawżaw emissjonijiet ogħla mis-sitwazzjoni ta’ referenza, jiġifieri l-ħżin u l-użu fl-art ta’ demel mill-bhejjem mhux ipproċessat. Għal dawn l-għanijiet għandu jiġi stabbilit u aġġornat regolarment inventarju tal-impjanti li jeħtiġilhom jittrattaw l-emissjonijiet.
Artikolu 6
Użu ta’ demel u fertilizzanti oħra
1. Skont il-kundizjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 11, l-ammont ta’ demel mill-bhejjem li jirgħu, demel ipproċessat u effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat użat f’irqajja derogati kull sena, inkluż id-demel li jħallu l-bhejjem stess ma għandux jaqbeż il-250 kg ta’ nitroġenu f’kull ettaru fis-sena fl-irqajja kkoltivati b’dan li ġej:
(a)
mergħa u qamħirrum miżrugħin flimkien ma’ ħxejjex għall-mergħa;
(b)
mergħa tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum;
(c)
segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum
u 200 kg nitroġenu fis-sena kull ettaru f’irqajja kkultivati bi
(d)
qamħ tax-xitwa segwit b’wiċċ intermedju;
(e)
triticale segwit b’wiċċ intermedju;
(f)
pitravi għaz-zokkor u għall-għalf.
2. Id-demel ipproċessat, li ma jikkwalifikax bħala effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u ta’ fosfat, jista’ jintuża biss f’irqajja derogati jekk ikollu proporzjon ta’ nitroġenu mal-fosfat (N/P2O5) ta’ mill-inqas 3,3.
3. L-użu tal-effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat għandu jkun limitat għal massimu ta’ 15-il tunnellata kull ettaru.
4. L-input totali ta’ nitroġenu u fosfat għandu jkun konformi man-nutrijent meħtieġ mill-wiċċ involut u jqis il-provvista mill-ħamrija u ż-żieda fid-disponibbiltà ta’ nitroġenu fid-demel wara li jiġi pproċessat. Fi kwalunkwe każ, ma għandux jaċċedi l-istandards massimi tal-użu għall-fosfat u n-nitroġenu, espressi jew f’nitroġenu totali jew f’nitroġenu effiċjenti, għall-uċuħ kollha, kif stipulat fil-programm ta’ azzjoni.
5. L-użu ta’ fosfat minn fertilizzant kimiku huwa pprojbit fl-irqajja derogati.
6. Kull farm għandu jżomm pjan ta’ fertilizzazzjoni, għall-art disponibbli kollha tiegħu, b’deskrizzjoni tat-tinwib u l-għoti ppjanat ta’ demel u fertilizzanti bin-nitroġenu u bil-fosfat. Dan għandu jkun disponibbli fil-farm kull sena kalendarja sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar.
Il-pjan ta’ fertilizzazzjoni għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
l-għadd ta’ bhejjem, deskrizzjoni tas-sistema ta’ kif jinżammu u tal-ħżin, inkluż il-volum disponibbli għall-ħżin tad-demel;
(b)
il-kalkolu tan-nitroġenu u fosforu fid-demel prodott fil-farm;
(ċ)
id-deskrizzjoni tat-trattament tad-demel u tal-karatteristiċi mistennija tad-demel ipproċessat;
(d)
l-ammont, it-tip u l-karatteristiċi ta’ demel fornut barra l-farm jew fil-farm;
(e)
it-tinwib u l-erja tal-irqajja’ tal-art b’uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u staġun twil tat-tkabbir u rqajja’ b’uċuħ oħra;
(f)
il-ħtiġijiet prevedibbli ta’ nitroġenu u fosforu għal kull roqgħa art;
(g)
il-kalkolu tan-nitroġenu u l-fosforu mid-demel użat f’kull roqgħa art;
(h)
il-kalkolu tan-nitroġenu u tal-fosforu użati minn fertilizzanti kimiċi u fertilizzanti oħrajn f’kull roqgħa art.
Il-pjanijiet għandhom jiġu rriveduti sa mhux aktar tard minn sebat ijiem wara kwalunkwe bidla fil-prattiki agrikoli sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn il-pjanijiet u l-prattiki agrikoli reali.
7. Kull farm għandu jżomm reġistri tal-fertilizzazzjoni. għandhom jinkludu l-ammonti ta’ demel u fertilizzanti bin-nitroġenu użati u meta ntużaw.
8. Ir-riżultati tal-analiżi tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandhom ikunu disponibbli minn kull farm li jibbenefika minn deroga. L-analiżi u t-teħid ta’ kampjuni għandhom jitwettqu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju u tal-anqas darba kull erba’ snin għall-fosforu u n-nitroġenu għall kull erja omoġenja tal-farm, fir-rigward tat-tinwib u tal-karatteristiċi tal-ħamrija. Tkun meħtieġa, mill-anqas, analiżi waħda għal kull ħames ettari ta’ art tal-farm.
9. Il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu fil-profil tal-ħamrija għandha titkejjel kull sena fil-ħarifa u mhux aktar tard mill-15 ta’ Novembru fuq mill-inqas 6 % tal-irqajja’ derogati kollha u 1 % tal-irqajja’ l-oħra użati mill-farms li jibbenefikaw mid-deroga b’tali mod li jkunu involuti mill-anqas 85 % tal-farms. Għal kull 2 ettari ta’ art agrikola għandhom ikun meħtieġa mill-inqas tliet kampjuni li jirrappreżentaw tliet saffi differenti ta’ ħamrija mill-profil tal-ħamrija.
10. Bejn l-1 ta’ Settembru u l-15 ta’ Frar tas-sena ta’ wara ma għandhomx jintużaw fl-irqajja’ derogati d-demel, id-demel ipproċessat jew effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat b’kontenut totali ta’ nitroġenu ogħla minn 0,60 kg nitroġenu kull tunnellata, fertilizzanti kimiċi u oħrajn.
11. Mill-inqas, żewġ terzi tal-ammont ta’ nitroġenu mid-demel, għajr għan-nitroġenu minn demel tal-bhejjem li jirgħu, għandu jintuża qabel il-31 ta’ Marzu ta’ kull sena.
Artikolu 7
Immaniġjar tal-artijiet
Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga individwali għandhom iwettqu l-miżuri li ġejjin:
(a)
il-mergħa għandha tinħarat fir-rebbiegħa għal kull tip ta’ ħamrija minbarra ħamrija taflija;
(b)
il-mergħa fuq ħamrija taflija għandha tinħarat qabel il-15 ta’ Settembru;
(c)
il-mergħa fuq irqajja’ derogati ma għandhiex tinkludi pjanti leguminużi jew pjanti oħra li jipproċessaw in-nitroġenu atmosferiku;
(d)
il-wiċċ li jirrikjedi ħafna nitroġenu għandu jinżergħa fi żmien ġimagħtejn wara l-ħrit u ma għandhomx jintużaw fertilizzanti fis-sena li fiha jsir il-ħrit tal-mergħa permanenti;
(e)
l-uċuħ intermedji għandhom jinżergħu fi żmien ġimagħtejn (2) wara l-ħsad tal-qamħ tax-xitwa jew triticale u mhux aktar tard mill-10 ta’ Settembru;
(f)
l-uċuħ intermedji ma għandhomx jinħartu qabel il-15 ta’ Frar sabiex ikun żgurat li r-raba’ tkun miksija bil-veġetazzjoni s-sena kollha sabiex jiġu rkuprati n-nitrati li jintilfu mis-saff sekondarju tal-ħamrija fil-ħarifa u sabiex dan it-telf jiġi limitat fix-xitwa.
Artikolu 8
Miżuri oħra
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li d-derogi li jingħataw għall-applikazzjoni ta’ demel ipproċessat ikunu kompatibbli mal-kapaċità tal-impjanti awtorizzati għat-trattament tad-demel u tal-ipproċessar tal-parti solida.
Artikolu 9
Miżuri għall-produzzjoni u trasport tad-demel
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw il-ħarsien tal-limitu fl-għadd ta’ bhejjem li jistgħu jinżammu f’kull farm (drittijiet ta’ emissjonijiet min-nutrijenti) fir-reġjun tal-Fjandri skont id-dispożizzjonijiet stipulati fid-Digriet dwar id-Demel.
2. Mill-1 ta’ Jannar 2012, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li t-trasport tad-demel minn trasportaturi akkreditati jiġi rreġistrat permezz ta’ sistemi ta’ lokalizzazzjoni ġeografika għat-trasportazzjonijiet kollha. Sa dak inhar, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li t-trasport tad-demel minn trasportaturi akkreditati kklassifikati fil-kategoriji A5o, A7o, B u C skont l-Artikoli 4 u 5 tad-Digriet Ministerjali tal-Fjandri tad-19 ta’ Lulju 2007 (4) jiġi rreġistrat permezz ta’ sistemi ta’ lokalizzazzjoni ġeografika.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-kompożizzjoni tad-demel fir-rigward tal-konċentazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu tiġi evalwata qabel kull vjaġġ. Il-kampjuni tad-demel għandhom jiġu analizzati minn laboratorji rikonoxxuti u r-riżultati tal-analiżi għandhom jintbagħtu lill-awtoritajiet kompetenti u lill-bidwi li jkun ser jirċievi d-demel.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li waqt it-trasport ikun disponibbli dokument li jispeċifika l-ammont ta’ demel trasportat u l-kontentut ta’ nitroġenu u fosforu tiegħu.
Artikolu 10
Monitoraġġ
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li kull sena jitħejjew u jiġu aġġornati l-mapep li juru l-perċentwal ta’ farms, l-għadd ta’ irqajja’, il-perċentwal ta’ bhejjem, il-perċentwal ta’ użu ta’ raba’ u art lokali kopert b’deroga individwali għal kull muniċipalità. Għandha tinġabar u tiġi aġġornati kull sena dejta dwar it-tinwib u l-prattiki agrikoli koperti b’deroga individwali.
2. In-netwerk ta’ monitoraġġ għat-teħid tal-kampjuni tal-ilma tal-wiċċ u tal-ilma ta’ taħt l-art baxx li ġie stabbilit skont id-Deċiżjoni 2008/64/KE għandu jinżamm ħalli jiġi vvalutat l-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma. L-ammont ta’ siti mmonitorjati inizjalment ma jistax jitnaqqas u l-lokalità tas-siti ma tistax tinbidel matul il-perjodu tal-applikabbiltà ta’ din id-Deċiżjoni.
3. Fl-ilqugħ agrikoli b’ħamrija mrammla għandu jitwettaq monitoraġġ aktar bir-reqqa.
4. Is-siti tal-monitoraġġ li jikkorrispondu ma’ mill-inqas 150 farm, stabbiliti skont id-Deċiżjoni 2008/64/KE għandhom jinżammu sabiex tiġi pprovduta dejta dwar il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu fl-ilma tal-ħamrija, dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija u t-telf korrispondenti ta’ nitroġenu u fosforu li jgħaddi miż-żona tal-għeruq għall-ilma ta’ taħt l-art, kif ukoll dwar it-telf ta’ nitroġenu u fosforu minn tnixxija f’wiċċ l-art u minn taħt l-art, kemm jekk f’kundizzjonijiet ta’ deroga kif ukoll jekk le. Is-siti ta’ monitoraġġ għandhom jinkludu t-tipi ewlenin ta’ ħamrija (ħamrija taflija, imħallta, imrammla u bi trab fin), il-prattiki ta’ fertilizzazzjoni u l-uċuħ. Il-kompożizzjoni tan-netwerk ta’ monitoraġġ ma għandhiex tiġi mmodifikata matul iż-żmien li fih tkun applikabbli din id-deċiżjoni.
Artikolu 11
Verifika
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-applikazzjonijiet kollha għal deroga jitressqu għal kontroll amministrattiv. Meta l-kontroll juri li l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5, 6 u 7 ma ġewx issodisfati, l-applikant għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, l-applikazzjoni għandha titqies miċħuda.
2. Għandu jkun stabbilit programm ta’ spezzjonijiet fuq il-post ibbażat fuq l-analiżi tar-riskji, ir-riżultati tal-kontrolli tas-snin ta’ qabel u r-riżultati ta’ kontrolli aleatorji ġenerali tal-applikazzjoni tal-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE. L-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom ikopru mill-anqas 5 % tal-farms li jibbenefikaw minn deroga individwali fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5, 6 u 7 ta’ din id-Deċiżjoni. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta’ konformità, il-bidwi għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, it-talba għal deroga għas-sena ta’ wara għandha titqies li ma ġietx aċettata.
3. Ir-riżultati tal-kejl imsemmija tal-Artikolu 6(8) għandhom jiġu vverifikati. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta’ konformità, fosthom li l-livelli limiti bażiċi, kif iddefiniti mid-Digriet dwar id-Demel, inqabżu, il-bidwi għandu jiġi infurmat b’dan u l-applikazzjoni għal deroga għas-sena ta’ wara għar-roqgħa jew irqajja’ tiġi miċħuda.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li jsiru kontrolli fuq il-post fuq mill-inqas 1 % tal-operazzjonijiet tat-trasport tad-demel, abbażi tal-valutazzjoni tar-riskju u tar-riżultati tal-kontrolli amministrattivi msemmija fil-paragrafu 1. Il-kontrolli għandhom jinkludu verifika tat-twettiq tal-obbligi tal-akkreditazzjoni, il-valutazzjoni tad-dokumenti mehmuza, il-verifika tal-oriġini u tad-destinazzjoni tad-demel u t-teħid ta’ kampjuni tad-demel trasportat. Il-kampjuni tad-demel jistgħu jittieħdu, meta xieraq, permezz ta’ makkinarju installat apposta fuq il-vetturi u li jiġbor il-kampjuni b’mod awtomatiku waqt li d-demel ikun qed jitgħabba. Il-kampjuni tad-demel għandhom jiġu analizzati minn laboratorji rikonoxxuti mill-awtoritajiet kompetenti u r-riżultati tal-analiżi għandhom jintbagħtu kemm lill-bidwi li jkun qed jipprovdi d-demel kif ukoll lil dak li jkun ser jirċievi d-demel.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat u l-mezzi meħtieġa biex jivverifikaw il-konformità mad-deroga mogħtija skont din id-Deċiżjoni.
Artikolu 12
Rappurtar
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iressqu kull sena sa Diċembru u għall-2014 sa Settembru rapport li jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(a)
mapep li juru l-perċentwal ta’ farms, il-perċentwal ta’ bhejjem, il-perċentwal ta’ użu tar-raba’ u l-art lokali, kif ukoll dejta dwar it-tinwid u l-prattiki agrikoli fil-farms derogati, imsemmija fl-Artikolu 10(1);
(b)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ilma, fosthom informazzjoni dwar ix-xejriet tal-kwalità tal-ilmijiet ta’ taħt l-art u tal-wiċċ, kif ukoll l-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma kif imsemmi fl-Artikolu 10(2);
(c)
evalwazzjoni tar-residwi tan-nitrat fil-profil tal-ħamrija fil-ħarifa għall-irqajja’ tal-art derogati u f’paragun mad-dejta dwar ir-residwi u x-xejriet tan-nitrat fl-irqajja’ tal-art mhux derogati b’tinwib ta’ uċuħ simili. Irqajja mhux derogati għandhom jinkludu irqajja mhux derogati f’farms li jibbenefikaw minn deroga kif ukoll irqajja f’farms oħra.
(d)
evalwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-kundizzjonijiet tad-deroga abbażi ta’ kontrolli fuq il-livell ta’ farms u fuq il-livell tal-irqajja’ tal-art kif ukoll il-kontrolli fuq it-trasport tad-demel u informazzjoni dwar farms mhux konformi, abbażi tar-riżultati tal-ispezzjonijiet amministrattivi u ta’ fuq il-post;
(e)
informazzjoni dwar it-trattament tad-demel, inkluż aktar ipproċessar u użu tal-partijiet solidi, u forniment ta’ dejta ddettaljata dwar il-karatteristiċi tas-sistemi ta’ trattament, l-effiċjenza tagħhom u l-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat;
(f)
informazzjoni dwar l-għadd ta’ farms li jkunu qed jibbenefikaw minn deroga u irqajja’ tal-art derogati fejn intuża demel ipproċessat u effluwenti b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat kif ukoll il-volumi tagħhom;
(g)
il-metodoloġiji użati għall-valutazzjoni tal-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat, il-varjazzjonijiet fil-kompożizzjoni u l-effiċjenza tat-trattament għal kull farm li jibbenifika minn deroga individwali, imsemmija fl-Artikolu 5(3);
(h)
l-inventarju tal-impjant tat-trattament tad-demel kif imsemmi fl-Artikolu 5(4);
(i)
sommarju u evalwazzjoni tad-dejta miksuba mis-siti tal-monitoraġġ imsemmija fl-Artikolu 10(4);
Artikolu 13
Applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika fil-kuntest u flimkien mal-programm ta’ azzjoni tal-2011-2014 għar-Reġjun tal-Fjandri (id-Digriet dwar id-Demel) u għandha tiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 14
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Lulju 2011.