NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1338/2011
ze dne 13. prosince 2011
o změně nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem, s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 31. října 2011 (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 2007 Společenství racionalizuje svou zeměpisnou spolupráci s rozvojovými zeměmi v Asii, Střední Asii a Latinské Americe a s Irákem, Íránem, Jemenem a Jižní Afrikou v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2).
(2)
Hlavním a rámcovým cílem nařízení (ES) č. 1905/2006 je vymýcení chudoby prostřednictvím plnění rozvojových cílů tisíciletí. Oblast působnosti spolupráce pro zeměpisné programy s rozvojovými zeměmi, územími a oblastmi stanovená v tomto nařízení je dále věcně omezena na finanční opatření splňující kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
(3)
Je v zájmu Unie dále prohlubovat vztahy s dotčenými rozvojovými zeměmi, jež jsou důležitými partnery ve dvoustranných vztazích i významnými činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Unie má strategický zájem na rozšiřování různorodých vazeb s těmito zeměmi, zejména v oblasti hospodářských, obchodních, akademických a vědeckých výměn. Proto Unie potřebuje finanční nástroj umožňující financování takových opatření, která v zásadě nesplňují podmínky oficiální rozvojové pomoci podle kritérií pro oficiální rozvojovou pomoc, která však mají zásadní význam pro upevnění vztahů a významnou měrou přispívají k pokroku a rozvoji dotčených rozvojových zemí.
(4)
Za tímto účelem byly v rámci rozpočtových procesů v letech 2007 a 2008 a v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), stanoveny čtyři přípravné akce k zahájení rozšířené spolupráce. Těmito čtyřmi přípravnými akcemi jsou: obchodní a vědecké výměny s Indií, obchodní a vědecké výměny s Čínou, spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Asii a spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Latinské Americe. Podle uvedeného článku musí být legislativní proces navazující na přípravné akce ukončen před koncem třetího rozpočtového roku.
(5)
Cíle a ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (4) jsou vhodné k provádění této posílené spolupráce se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1905/2006. Za tímto účelem je třeba rozšířit územní působnost nařízení (ES) č. 1934/2006 a stanovit finanční krytí spolupráce s těmito rozvojovými zeměmi.
(6)
V důsledku rozšíření zeměpisné působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 spadají dotčené rozvojové země do dvou odlišných finančních nástrojů pro vnější činnost. Mělo by být zajištěno, aby oba uvedené finanční nástroje zůstaly od sebe přísně odděleny. V rámci nařízení (ES) č. 1905/2006 budou financována opatření, která splňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, zatímco nařízení (ES) č. 1934/2006 se použije výlučně pro opatření, která tato kritéria v zásadě nesplňují. Kromě toho by mělo být zajištěno, aby země, na které se dosud vztahovalo nařízení (ES) č. 1934/2006, tedy průmyslové země a jiné země a území s vysokými příjmy, nebyly rozšířením územní působnosti uvedeného nařízení znevýhodněny, zejména z finančního hlediska.
(7)
Vzhledem k tomu, že hospodářská krize vedla v celé Unii k mimořádně napjatému stavu rozpočtů a že se navrhované rozšíření týká zemí, které mají v některých případech podobnou konkurenceschopnost jako Unie a dosáhly průměrné životní úrovně blížící se úrovni některých členských států, měla by spolupráce Unie zohledňovat úsilí, které vynaložily přijímající země, aby dodržely mezinárodní dohody Mezinárodní organizace práce a aby se podílely na globálních cílech snižování emisí skleníkových plynů.
(8)
Při kontrole provádění finančních nástrojů pro vnější činnost byla zjištěna nejednotnost v ustanoveních, jimiž se náklady týkající se daní, cel a jiných poplatků vylučují jako nezpůsobilé. V zájmu jednotnosti se navrhuje uvést tato ustanovení do souladu s ostatními nástroji.
(9)
Nařízení (ES) č. 1934/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1934/2006
Nařízení (ES) č. 1934/2006 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Články 1 až 4 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíl
1. Pro účely tohoto nařízení „průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy“ zahrnují země a území uvedené v příloze I tohoto nařízení a „rozvojové země“ zahrnují země, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), a které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Dále jsou společně uváděny jako „partnerské země“.
Financování Unií podle tohoto nařízení podporuje hospodářskou, finanční, technickou, kulturní a akademickou spolupráci s partnerskými zeměmi v oblastech stanovených v článku 4, které spadají do její pravomoci. Toto nařízení slouží k financování opatření, která v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
2. Hlavním cílem spolupráce s partnerskými zeměmi je konkrétně reagovat na potřebu posílit vazby a prohloubit jednání na dvoustranné, regionální nebo mnohostranné úrovni, a vytvořit tak příznivější a transparentnější prostředí pro rozvoj vztahů mezi Unií a partnerskými zeměmi v souladu se zásadami stanovenými Smlouvami, jimiž se řídí vnější činnost Unie. K těmto zásadám patří mimo jiné prosazování demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod, právního státu, podpora důstojných pracovních podmínek a řádné správy věcí veřejných a ochrana životního prostředí s cílem přispět k pokroku a k procesu udržitelného rozvoje v partnerských zemích.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Cílem spolupráce je jednat s partnerskými zeměmi za účelem posílení dialogu a vzájemného sbližování, sdílení a prosazování podobných politických, hospodářských a institucionálních struktur a hodnot. Unie se zaměřuje také na prohloubení spolupráce a výměn s tradičními nebo stále důležitějšími partnery ve dvoustranných vztazích i činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Spolupráce zahrnuje rovněž partnery, u nichž má Unie strategický zájem na rozšiřování vazeb a prosazování hodnot stanovených ve Smlouvě.
2. V řádně odůvodněných případech a za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unií a posílení regionální spolupráce může Komise při přijímání ročních akčních programů podle článku 6 rozhodnout, že pro opatření podle tohoto nařízení jsou způsobilé určité země, které nejsou uvedeny v přílohách, pokud je projekt nebo program, jenž má být prováděn, regionální nebo přeshraniční povahy. Tato možnost musí být stanovena ve víceletých programech spolupráce podle článku 5.
3. Komise mění seznamy uvedené v přílohách I a II v návaznosti na pravidelné přezkumy seznamu rozvojových zemí Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a o změnách informuje Evropský parlament a Radu.
4. V případě financování Unií podle tohoto nařízení se podle potřeby věnuje zvláštní pozornost dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce (MOP) partnerskými zeměmi a jejich úsilí o snižování emisí skleníkových plynů.
5. Ve vztahu k zemím uvedeným v příloze II tohoto nařízení se přísně dbá na soudržnost politik s opatřeními financovanými podle nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (6).
Článek 3
Obecné zásady
1. Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a na zásadě právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat, rozvíjet a upevňovat oddanost těmto zásadám v partnerských zemích.
2. Při provádění tohoto nařízení se při utváření spolupráce s partnerskými zeměmi podle potřeby uplatňuje diferencovaný přístup s ohledem na jejich konkrétní hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, strategie a priority Unie.
3. Opatření financovaná podle tohoto nařízení jsou v souladu s oblastmi spolupráce stanovenými zejména v nástrojích, dohodách, prohlášeních a akčních plánech mezi Unií a partnerskými zeměmi, jakož i s oblastmi zvláštních zájmů a priorit Unie, a tyto oblasti zahrnují.
4. Unie usiluje o zajištění soudržnosti opatření financovaných podle tohoto nařízení s jinými oblastmi své vnější činnosti a s jinými příslušnými politikami Unie, zejména s rozvojovou spoluprací. Tato soudržnost se zajišťuje při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.
5. Opatření financovaná podle tohoto nařízení doplňují úsilí členských států a veřejných subjektů Unie v oblasti obchodních vztahů, kulturních, akademických a vědeckých výměn a přidávají jim hodnotu.
6. Komise informuje Evropský parlament a pořádá s ním pravidelnou výměnu názorů.
Článek 4
Oblasti spolupráce
Financování Unií podporuje činnosti spolupráce v souladu s článkem 1 a je v souladu s celkovým účelem, oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Unií jsou financovány činnosti, jež v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc a jež mohou zahrnovat regionální rozměr, v těchto oblastech spolupráce:
1)
podpora spolupráce, partnerství a společných podniků mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích;
2)
povzbuzení dvoustranného obchodu, investičních toků a hospodářských partnerství, včetně zaměření na malé a střední podniky;
3)
podpora dialogu mezi politickými, hospodářskými, sociálními a kulturními činiteli a dalšími nevládními organizacemi v příslušných odvětvích v Unii a partnerských zemích;
4)
podpora mezilidských vazeb, programů vzdělávání a odborné přípravy a intelektuálních výměn a posilování vzájemného pochopení mezi kulturami, zejména na úrovni rodiny, včetně opatření, jejichž cílem je zajistit a zvýšit účast Unie na programu Erasmus Mundus a zajistit její účast na evropských veletrzích vzdělávání;
5)
podpora projektů spolupráce v oblastech, jako jsou výzkum, věda a technologie, sport a kultura, energetika (zejména energie z obnovitelných zdrojů), doprava, záležitosti životního prostředí (včetně změny klimatu), celní, finanční a právní záležitosti, záležitosti v oblasti lidských práv a jakékoli další oblasti společného zájmu Unie a partnerských zemí;
6)
posílení povědomí o Evropské unii a jejího pochopení a posílení její viditelnosti v partnerských zemích;
7)
podpora zvláštních iniciativ, včetně výzkumné práce, studií, pilotních režimů nebo společných projektů, které mají účinně a pružně reagovat na cíle spolupráce vyplývající z vývoje dvoustranných vztahů Unie s partnerskými zeměmi nebo jejichž cílem je poskytnout podnět k dalšímu prohlubování a rozšiřování těchto dvoustranných vztahů.
3)
V článku 5 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Víceleté programy spolupráce nezahrnují období delší, než je doba platnosti tohoto nařízení. Uvádějí zvláštní zájmy a priority Unie, obecné cíle a očekávané výsledky. Zejména s ohledem na program Erasmus Mundus usilují jednotlivé programy o co nejvyváženější zeměpisné pokrytí. Uvádějí rovněž oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritních oblastí a podle partnerských zemí nebo skupiny partnerských zemí na dané období. Mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Víceleté programy spolupráce jsou přezkoumávány v polovině období nebo příležitostně podle potřeby.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
Strategické zájmy Unie, obecné cíle, prioritní oblasti pro financování a očekávané výsledky spolupráce s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II
Víceleté programy spolupráce uvedené v článku 5 s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II se zakládají na těchto obecných cílech, prioritních oblastech pro financování a očekávaných výsledcích:
1)
Veřejná diplomacie a práce v terénu s těmito cíli:
-
podporovat všeobecné porozumění Unii a její viditelnost,
-
propagovat názory Unie na důležité politické otázky a hodnoty Unie, jimiž jsou demokracie a dodržování lidských práv a základních svobod,
-
podporovat úvahy a diskusi o Unii a jejích politikách a o vztazích Unie s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II,
-
vyvinout nové přístupy, které dodají impuls pozitivním a na výsledky zaměřeným vztahům se zeměmi, které o Unii ví jen málo nebo nic.
Činnosti na podporu uvedených cílů by měly vést k lepšímu vnímání a dokonalejšímu vzájemnému porozumění mezi Unií a partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II, s výsledným příznivým účinkem na hospodářské a politické vztahy Unie s těmito partnery.
2)
Hospodářské partnerství a obchodní spolupráce s tímto cílem:
-
usnadnit podnikům z Unie přístup na trh, zejména prostřednictvím programů na jejich podporu (mimo jiné příslušnou regulační podporou ve vztahu k překážkám obchodu) s využitím zkušeností z dlouhodobých programů obchodní spolupráce.
Uvedené programy by měly pokud možno doplňovat stávající podpůrná opatření. Tyto programy by měly zajistit konkrétní příležitosti pro zdokonalenou obchodní a vědeckou spolupráci, zvýšený obrat a investice do cílených oblastí, jakož i větší objem obchodní výměny s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II.
Uvedené úsilí je v souladu s širší strategií Komise pro rozvoj konkurenceschopnosti Unie na světových trzích a s jinými politikami Unie vůči konkrétním regionům a zemím, a tuto strategii doplňuje.
Zdroje se soustředí na země, v nichž mohou zásahy zvýšit účast společností z Unie. Zvláštní pozornost je věnována malým a středním podnikům z Unie, které usilují o přístup na trhy Asie, Latinské Ameriky, Blízkého východu a Jižní Afriky. Zdroje se podle potřeby soustředí na země, které dodržují základní pracovní normy MOP a které přispívají k celosvětovému úsilí o snížení emisí skleníkových plynů.
3)
Mezilidské vazby s těmito cíli:
-
podpořit kvalitní partnerství mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání v Unii a ve třetích zemích jako základ pro strukturovanou spolupráci, výměnu a mobilitu, a to na všech úrovních vysokoškolského vzdělávání (Akce 2 - ODDÍL 2: Partnerství se zeměmi a územími, na něž se vztahuje nástroj pro průmyslové země), v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus II,
-
doplnit stipendia v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus, která jsou financována z finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (Akce 2 - ODDÍL 1: Partnerství se zeměmi, na něž se vztahuje evropský nástroj sousedství a partnerství, finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, Evropský rozvojový fond a nástroj předvstupní pomoci (dřívější část programu pro vnější spolupráci)), podporou mobility studentů a profesorů Unie do třetích zemí,
-
podporovat spolu s občanskou společností v nejširším smyslu i lepší vnímání Unie jako takové, jejích postojů ke globálním otázkám, jakož i hospodářských, sociálních a politických integračních procesů, a tím doplňovat formální vztahy Unie s vládami,
-
podporovat spolupráci, partnerství a společné podniky mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích.
Uvedené činnosti by měly přispívat k vytváření vzájemného prospěchu díky spolupráci v oblasti vzdělávání, kultury a občanské společnosti. Docílí se toho zlepšením kvality nabízeného vzdělávání a řešením společných výzev souvisejících s rozvojem společností založených na znalostech. Vykonávané činnosti by měly přidávat hodnotu k vzájemnému působení myšlenek, znalostí, výzkumu a technologických výsledků prostřednictvím akademických a odborných výměn, zejména s partnerskými zeměmi, jejichž systémy vysokoškolského vzdělávání jsou srovnatelné se systémy Unie.“
5)
V článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise přijímá roční akční programy na základě víceletých programů spolupráce podle článku 5 a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
dosavadní text se označuje jako odstavec 1;
b)
písmena e) a f) odstavce 1 se nahrazují tímto:
„e)
společné orgány zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Unií;
f)
orgány a instituce Unie, pokud provádějí podpůrná opatření určená v článku 9;“;
c)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„2. Opatření, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (8) či nařízení (ES) č. 1905/2006 a jež jsou způsobilá pro financování podle uvedených nařízení, nesmějí být financována podle tohoto nařízení.
3. Financování Unií podle tohoto nařízení se nesmí použít k financování nákupu zbraní nebo střeliva ani operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
7)
V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Financování Unií se v zásadě nesmí použít na úhradu daní, cel nebo poplatků v partnerských zemích.“
8)
Článek 9 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Financování Unií může krýt výdaje související s přípravou, sledováním, monitorováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a dosažení jeho cílů, a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které může Komise včetně svých delegací v partnerských zemích vynaložit na řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých programech spolupráce, a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
9)
Článek 12 se mění takto:
a)
nadpis se nahrazuje tímto:
„Ochrana finančních zájmů Unie“;
b)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, úplatkářství a jakákoli jiná protiprávní jednání, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Dohody výslovně zmocňují Komisi a Účetní dvůr k provádění auditu, včetně auditu na základě dokladů i na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. Dohody rovněž výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96.
10)
Články 13 a 14 se nahrazují tímto:
„Článek 13
Hodnocení
1. Komise pravidelně vyhodnocuje činnost a programy financované podle tohoto nařízení, dle potřeby nebo na žádost Evropského parlamentu či Rady, prostřednictvím nezávislých vnějších hodnotících zpráv, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zdokonalení dalších operací. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.
2. Komise zasílá hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise zapojí příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů, do fáze hodnocení spolupráce Unie uskutečňované podle tohoto nařízení.
Článek 14
Výroční zpráva
Komise posuzuje pokrok dosažený při provádění opatření podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě podrobnou výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva obsahuje výsledky plnění rozpočtu a uvádí všechny financované činnosti a programy a pokud možno i hlavní výsledky a dopad činností a programů v oblasti spolupráce.“
11)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Finanční ustanovení
Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2007 až 2013 činí 172 milionů EUR pro země uvedené v příloze I a 176 milionů EUR pro země uvedené v příloze II. Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.“
12)
Název přílohy se nahrazuje tímto:
Seznam průmyslových a jiných zemí a území s vysokými příjmy, na něž se vztahuje toto nařízení“.
13)
Doplňují se nové přílohy II a III, jejichž znění jsou obsažena v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1338/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-13 ta’ Diċembru 2011
li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1934/2006 li jistabbilixxi strument ta’ finanzjament għall-kooperazzjoni ma’ pajjiżi u territorji industrijalizzati u oħrajn bi dħul għoli
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 207(2) u 209(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Filwaqt li jaġixxi skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja, fid-dawl tat-test konġunt approvat mill-Kumitat ta’ Konċiljazzjoni fil-31 ta’ Ottubru 2011 (1),
Billi:
(1)
Mill-2007 il-Komunità ssimplifikat il-kooperazzjoni ġeografika tagħha mal-pajjiżi li qed jiżviluppaw fl-Asja, l-Asja Ċentrali u l-Amerika Latina, u mal-Iraq, l-Iran, il-Jemen u l-Afrika t’Isfel taħt ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 li jistabilixxi strument ta’ finanzjament tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp (2).
(2)
L-għan primarju u dominanti tar-Regolament (KE) Nru 1905/2006 hu l-qerda tal-faqar permezz tat-twettiq tal-Għanijiet tal-Iżvilupp tal-Millennju. L-iskop tal-kooperazzjoni għal programmi ġeografiċi mal-pajjiżi, territorji u reġjuni li qed jiżviluppaw li huma stabbiliti taħt dak ir-Regolament hu limitat aktar b’mod materjali għal miżuri ta’ finanzjament maħsubin biex jissodisfaw il-kriterji għal Għajnuna Pubblika għall-Iżvilupp (kriterji ODA) stabbiliti mill-Kumitat tal-Għajnuna għall-Iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni Ekonomika u l-Iżvilupp (“OECD/DAC”).
(3)
Huwa fl-interess tal-Unjoni li tintensifika r-relazzjonijiet tagħha aktar mal-pajjiżi li għadhom qed jiżviluppaw ikkonċernati, li huma sħab bilaterali importanti u atturi importanti f’fora multilaterali u fil-governanza globali. Ma’ dawk il-pajjiżi l-Unjoni għandha interess strateġiku fil-promozzjoni ta’ rabtiet diversifikati, b’mod partikolari f’oqsma bħal skambji ekonomiċi, kummerċjali, akkademiċi, ta’ negozju u xjentifiċi. Hi għalhekk għandha bżonn strument finanzjarju li jippermetti l-finanzjament ta’ miżuri bħal dawn, li fil-prinċipju, ma jikkwalifikawx bħala ODA skont il-kriterji tal-ODA iżda li għandhom importanza deċiżiva f’termini tat-tisħiħ tar-relazzjonijiet u li jagħtu kontribut importanti għall-promozzjoni tal-progress u l-iżvilupp tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw ikkonċernati.
(4)
Għal dak il-għan, erba’ Azzjonijiet Preparatorji ġew preżentati fil-proċeduri tal-baġit tal-2007 u l-2008 sabiex tinbeda tali koperazzjoni msaħħa skont il-punt (b) tal-Artikolu 49(6) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (3). Dawk l-erba’ Azzjonijiet Preparatorji huma: skambji ta’ negozji u xjentifiċi mal-Indja; skambji ta’ negozji u xjentifiċi maċ-Ċina; kooperazzjoni mal-grupp ta’ pajjiżi bi dħul medju fl-Asja; u kooperazzjoni mal-grupp ta’ pajjiżi bi dħul medju fl-Amerika Latina. Taħt dak l-Artikolu, il-proċedura legiżlattiva konsegwenti għall-Azzjonijiet Preparatorji, għandha tiġi konkluża qabel it-tmien tat-tielet sena finanzjarja.
(5)
L-għanijiet u d-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1934/2006 (4) huma adattati bħala mezz għall-kooperazzjoni msaħħa mal-pajjiżi li jidħlu fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1905/2006. Għal dak il-għan, huwa meħtieġ li jiġi estiż fl-ambitu ġeografiku tar-Regolament (KE) Nru 1934/2006 u li jiġi pprovdut pakkett finanzjarju sabiex ikopri l-kooperazzjoni ma’ dawk il-pajjiżi li qed jiżviluppaw.
(6)
Bit-twessigħ tal-ambitu ġeografiku tar-Regolament (KE) Nru 1934/2006, il-pajjiżi li qed jiżviluppaw ikkonċernati huma koperti b’żewġ strumenti differenti tal-finanzjament tal-azzjoni esterna. Għandu jkun żgurat li dawk iż-żewġ strumenti ta’ finanzjament jibqgħu għal kollox separati minn xulxin. Il-miżuri li jissodisfaw il-kriterji ODA se jiġu ffinanzjati skont ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006, waqt li r-Regolament (KE) Nru 1934/2006 se jkopri biss il-miżuri li, fil-prinċipju, ma jissodisfawx dawn il-kriterji. Hemm bżonn ukoll li jkun żgurat li dawk il-pajjiżi li qabel kienu koperti bir-Regolament (KE) Nru 1934/2006 - il-pajjiżi u r-reġjuni industrijalizzati kif ukoll pajjiżi u reġjuni oħrajn bi dħul għoli - ma jiġux żvantaġġati, speċjalment mil-lat finanzjarju, bit-twessigħ tal-kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku ta’ dak ir-Regolament.
(7)
Minħabba li l-kriżi ekonomika ħolqot tensjoni baġitarja estrema fl-Unjoni kollha, u li t-twessigħ propost jikkonċerna pajjiżi li f’ċerti każijiet laħqu livell ta’ kompetittività komparabbli ma’ dak tal-Unjoni u livell ta’ għajxien medju qrib dak ta’ ċerti Stati Membri, il-kooperazzjoni tal-Unjoni għandha tieħu kont tal-isforzi li jsiru min-naħa tal-pajjiżi li jirċievu l-għajnuna biex jikkonformaw mal-ftehimiet internazzjonali tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol, u biex jipparteċipaw fl-objettivi ġenerali għat-tnaqqis tal-emissjonijiet tal-gassijiet bl-effett ta’ serra.
(8)
Ir-rieżami tal-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji ta’ azzjoni esterna identifika inkonsistenzi fid-dispożizzjonijiet li jeskludu spejjeż relatati ma’ taxxi, dazji jew ħlasijiet oħra bħala ineliġibbli. Għal raġunijiet ta’ konsistenza, qed jiġi propost li dawn id-dispożizzjonijiet jiġu armonizzati mal-istrumenti l-oħra.
(9)
Għalhekk ir-Regolament (KE) Nru 1934/2006 għandu jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1934/2006
Ir-Regolament (KE) Nru 1934/2006 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
it-titolu tar-Regolament għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1934/2006 tal-21 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi strument ta’ finanzjament għall-kooperazzjoni ma’ pajjiżi u territorji industrijalizzati u oħrajn bi dħul għoli, u ma’ pajjżi li qed jiżviluppaw u li jaqgħu taħt ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, għal attivitajiet apparti l-għajnuna uffiċjali għall-iżvilupp.”;
(2)
l-Artikoli 1 sa 4 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 1
Objettiv
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, ‘pajjiżi u territorji industrijalizzati u oħrajn bi dħul għoli’ għandhom jinkludu pajjiżi u territorji elenkati fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament u ‘pajjiżi li qed jiżviluppaw’ għandhom jinkludu pajjiżi li jaqgħu taħt ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 li jistabilixxi strument ta’ finanzjament tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp (*) u li huma elenkati fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament. Minn hawn ‘il quddiem, dawn huma flimkien imsejħa ‘pajjiżi sħab’.
Il-finanzjament mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jsostni koperazzjoni ekonomika, finanzjarja, teknika, kulturali u akkademika ma’ pajjiżi sħab fl-oqsma kollha stipulati fl-Artikolu 4, li jaqgħu fi ħdan l-isferi ta’ kompetenza tagħha. Dan ir-Regolament għandu jservi biex jiffinanzja l-miżuri li, fil-prinċipju, ma jissodisfawx il-kriterji għall-Għajnuna Uffiċjali għall-Iżvilupp (“kriterji tal-ODA”) stabbiliti mill-Kumitat għall-Għajnuna fl-Iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni Ekonomika u l-Iżvilupp (“OECD/DAC”).
2. L-għan primarju ta’ kooperazzjoni mal-pajjiżi sħab għandu jkun li jipprovdi rispons speċifiku għall-ħtieġa li jissaħħu r-rabtiet u li jkun hemm impenn akbar magħhom fuq bażi bilaterali, reġjonali jew multilaterali sabiex jinħoloq ambjent aktar favorevoli u trasparenti għall-iżvilupp tar-relazzjonijiet bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab skont il-prinċipji li jiggwidaw l-azzjoni esterna tal-Unjoni kif stipulata fit-Trattati. Fost affarijiet oħra, dan jirreferi għall-promozzjoni tad-demokrazija, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, l-istat tad-dritt, kif ukoll il-promozzjoni ta’ xogħol deċenti u governanza tajba u l-preżervazzjoni tal-ambjent, sabiex jingħata kontribut għall-progress u l-proċess ta’ żvilupp sostenibbli fil-pajjiżi sħab.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Il-kooperazzjoni għandha tkun immirata biex isir impenn mal-pajjiżi sħab sabiex jissaħħu d-djalogu u t-tiġdid ta’ ħbiberiji u sabiex jaqsmu u jippromwovu strutturi u valuri politiċi, ekonomiċi u istituzzjonali simili. L-Unjoni għandu jkollha wkoll l-intenzjoni li żżid il-kooperazzjoni u l-iskambji mas-sħab u l-atturi bilaterali stabbiliti jew dejjem iżjed importanti fil-fora multilaterali u fil-governanza globali. Il-kooperazzjoni tkopri wkoll sħab li magħhom l-Unjoni għandha interess strateġiku fil-promozzjoni ta’ rabtiet u tal-valuri tagħha kif stipulati fit-Trattati.
2. F’ċirkostanzi debitament ġustifikati u sabiex tiġi żgurata l-koerenza u l-effettività tal-finanzjamenti mill-Unjoni u sabiex tiġi promossal-kooperazzjoni reġjonali, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi meta tkun qed tadotta l-programmi ta’ azzjoni annwali msemmija fl-Artikolu 6 li pajjiżi mhux elenkati fl-Annessi huma eliġibbli għal miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament, fejn il-proġett jew il-programm li għandu jiġi implimentat huwa ta’ natura reġjonali jew transkonfinali. Għandhom isiru dispożizzjonijiet għal dan fil-programmi ta’ kooperazzjoni multiannwali msemmija fl-Artikolu 5.
3. Il-Kummissjoni għandha temenda l-listi fl-Annessi I u II b’segwitu għal rieżamijiet regolari tal-OKŻE/DAC tal-lista tagħha ta’ pajjiżi li qed jiżviluppaw u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b’dan.
4. Għall-finanzjamenti mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament, għandha tingħata attenzjoni partikolari fejn xieraq għall-konformità tal-pajjiżi sħab mal-istandards tax-xogħol fundamentali tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO) u għall-isforzi tagħhom biex jipprovaw inaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet bl-effett ta’ serra.
5. Fir-rigward tal-pajjiżi elenkati fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament, għandha tiġi rispettata b’mod strett il-koerenza politika mal-miżuri ffinanzjati skont ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 u r-Regolament (KE) Nru 1337/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi faċilità għal rispons rapidu għall-prezzijiet tal-ikel li dejjem qed jogħlew fil-pajjiżi li qegħdin jiżviluppaw (**).
Artikolu 3
Prinċipji ġenerali
1. L-Unjoni hija msejsa fuq il-prinċipji tal-libertà, id-demokrazija, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali u l-istat tad-dritt u tfittex li tippromwovi, tiżviluppa u tikkonsolida l-impenn għal dawn il-prinċipji fil-pajjiżi sħab permezz tad-djalogu u l-kooperazzjoni.
2. Fl-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi segwit, fejn hu xieraq, approċċ differenzjat fit-tfassil tal-kooperazzjoni mal-pajjiżi sħab biex jittieħed kont tal-kuntesti ekonomiċi, soċjali u politiċi tagħhom kif ukoll tal-interessi, l-istrateġiji u l-prijoritajiet speċifiċi tal-Unjoni.
3. Il-miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom ikunu konsistenti ma’ u jkopru oqsma ta’ kooperazzjoni stipulati, partikolarment, fl-istrumenti, ftehimiet, dikjarazzjonijiet u pjanijiet ta’ azzjoni bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab, kif ukoll oqsma li jappartjenu għall-interessi u l-prijoritajiet speċifiċi tal-Unjoni.
4. Għall-miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-Unjoni għandha timmira li tiżgura koerenza mal-oqsmal- oħra tal-azzjoni esterna tagħha kif ukoll mal-linji politiċi rilevanti l-oħra tal-Unjoni, b’mod partikulari l-kooperazzjoni għall-iżvilupp. Dan għandu jiġi żgurat bil-formulazzjoni ta’ linji politiċi, ippjanar strateġiku u l-programmazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ miżuri.
5. Il-miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom jikkumplimentaw, u jġibu valur miżjud lill-isforzi meħuda mill-Istati Membri u l-korpi pubbliċi tal-Unjoni fil-qasam tar-relazzjonijiet kummerċjali u skambji kulturali, akkademiċi u xjentifiċi.
6. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf u jkollha skambji ta’ fehmiet regolari mal-Parlament Ewropew.
Artikolu 4
Oqsma ta’ Koperazzjoni
Il-finanzjament mill-Unjoni għandu jappoġġa azzjonijiet ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 1 u għandu jkun konsistenti mal-iskop, il-kamp ta’ applikazzjoni, l-objettivi u l-prinċipji ġenerali globali ta’ dan ir-Regolament. Il-finanzjament mill-Unjoni għandu jkopri azzjonijiet li, fil-prinċipju, ma jissodisfawx il-kriterji għall-ODA, u li jistgħu jinkludu dimensjoni reġjonali, fl-oqsma ta’ kooperazzjoni li ġejjin:
(1)
il-promozzjoni ta’ kooperazzjoni, sħubiji u intrapriżi konġunti bejn atturi ekonomiċi, soċjali, kulturali, akkademiċi u xjentifiċi fl-Unjoni u l-pajjiżi sħab;
(2)
l-istimolu ta’ kummerċ bilaterali, flussi ta’ investiment u sħubiji ekonomiċi, inkluża attenzjoni għall-intrapriżi ta’ daqs żgħir u medju;
(3)
il-promozzjoni ta’ djalogu bejn l-atturi politiċi, ekonomiċi, soċjali u kulturali u organizzazzjonijiet mhux governattivi oħra fis-setturi rilevanti fl-Unjoni u fil-pajjiżi sħab;
(4)
il-promozzjoni ta’ rabtiet bejn persuna u oħra, programmi ta’ edukazzjoni u taħriġ u skambji intelletwali u t-tisħiħ ta’ fehim reċiproku bejn kulturi, b’mod partikulari fil-livell tal-familji, inklużi miżuri li jiżguraw u jżidu l-parteċipazzjoni tal-Unjoni fil-programm Erasmus Mundus u l-parteċipazzjoni fil-fieri tal-edukazzjoni Ewropej;
(5)
il-promozzjoni ta’ proġetti ta’ kooperazzjoni f’oqsma bħar-riċerka, ix-xjenza u t-teknoloġija, l-isport u l-kultura, l-enerġija (b’mod partikulari, l-enerġija li tiġġedded), it-trasport, kwistjonijiet ambjentali (inkluż it-tibdil fil-klima), id-dwana, kwistjonijiet finanzjarji, legali u tad-drittijiet tal-bniedem, u kwalunkwe kwistjoni oħra ta’ interess reċiproku bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab;
(6)
it-tisħiħ ta’ kuxjenza dwar u fehim tal-Unjoni u tal-viżibbiltà tagħha f’pajjiżi sħab;
(7)
l-appoġġ għal inizjattivi speċifiċi, inkluż xogħol ta’ riċerka, studji, skemi pilota jew proġetti konġunti destinati li jirrispondu b’manjiera effettiva u flessibbli għall-objettivi ta’ kooperazzjoni li joħorġu minn żviluppi fir-relazzjonijiet bilaterali tal-Unjoni mal-pajjiżi sħab jew li jimmiraw li jipprovdu impetu għal aktar tisħiħ u twessigħ tar-relazzjonijiet bilaterali magħhom.
(*) ĠU L 378, 27.12.2006, p. 41." 						
(**) ĠU L 354, 31.12.2008, p. 62.”;" 						
(3)
fl-Artikolu 5, il-paragrafu 2 hu sostitwit b’dan li ġej:
“2. Il-programmi ta’ kooperazzjoni multiannwali m’għandhomx ikopru aktar mill-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament. Huma għandhom jistabbilixxu l-interessi u l-prijoritajiet speċifiċi, l-objettivi ġenerali u r-riżultati mistennija tal-Unjoni. B’mod partikulari, fir-rigward ta’ Erasmus Mundus, il-programmi għandhom jimmiraw għall-iktar kopertura ġeografika bilanċjata possibbli. Huma għandhom jistabbilixxu wkoll l-oqsma magħżula għall-finanzjament mill-Unjoni u jiddiskrivu fil-qosor l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva tal-fondi, globalment, għal kull qasam ta’ prijorità u għal kull pajjiż sieħeb jew grupp ta’ pajjiżi sħab għall-perijodu kkonċernat. Fejn xieraq dan jista’ jiġi indikat b’massimu u minimu. Il-programmi ta’ kooperazzjoni multiannwali għandhom jiġu rieżaminati f’nofs it-terminu, jew ad hoc jekk ikun meħtieġ.”;
(4)
jiżdied l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 5a
L-interessi strateġiċi tal-Unjoni, l-objettivi ġenerali, l-oqsma ta’ prijorità għall-finanzjament u r-riżultati mistennija għall-kooperazzjoni mal-pajjiżi sħab elenkati fl-Anness II
Il-programmi ta’ kooperazzjoni pluriennali msemmija fl-Artikolu 5 mal-pajjiżi sħab elenkati fl-Anness II għandhom ikunu bbażati fuq l-objettivi ġenerali, l-oqsma ta’ prijorità għall-finanzjament u r-riżultati mistennija li ġejjin:
(1)
Id-diplomazija u s-sensibilizzazzjoni pubblika, li bħala objettivi għandhom:
-
il-promozzjoni ta’ fehim wiesa’ u l-viżibbiltà tal-Unjoni;
-
il-promozzjoni tal-fehmiet tal-Unjoni dwar kwistjonijiet ta’ linji ta’ politika importanti u l-valuri tal-Unjoni dwar id-demokrazija, ir-rispett lejn id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali;
-
l-inkoraġġiment tar-riflessjoni u d-diskussjoni dwar l-Unjoni u l-linji ta’ politika tagħha, u dwar ir-relazzjonijiet tal-Unjoni mal-pajjiżi sħab elenkati fl-Anness II;
-
l-iżvilupp ta’ approċċi ġodda li jagħtu spinta għal relazzjonijiet pożittivi, orjentati lejn ir-riżultat ma’ pajjiżi li għandhom ftit jew xejn għarfien dwar l-Unjoni.
L-attivitajiet li jappoġġaw dawk l-objettivi għandhom iwasslu għal perċezzjoni aħjar u għarfien reċiproku msaħħaħ tal-Unjoni u tal-pajjiżi sħab elenkati fl-Anness II, bil-konsegwenza ta’ effett pożittiv fuq ir-relazzjonijiet ekonomiċi u politiċi tal-Unjoni mal-imsieħba tagħha.
(2)
Is-sħubija ekonomika u l-kooperazzjoni kummerċjali, li bħala objettiv għandhom:
-
il-faċilitazzjoni tal-aċċess għas-suq għall-kumpanniji tal-Unjoni, partikolarment permezz ta’ programmi li jappoġġawhom (inkluż l-appoġġ regolatorju rilevanti fir-rigward tal-ostakoli għall-kummerċ), jitgħallmu mill-esperjenza ta’ programmi ta’ kooperazzjoni kummerċjali li ilhom żmien twil.
Dawk il-programmi għandhom, meta applikabbli, jkunu komplementari għall-miżuri ta’ appoġġ eżistenti. Dawk il-programmi għandhom iwasslu opportunitajiet konkreti għal kooperazzjoni kummerċjali u xjentifika mtejba, żieda fid-dħul min-negozju u l-investimenti fl-oqsma fil-mira u flussi kummerċjali akbar mal-pajjiżi sħab elenkati fl-Anness II.
Dawk l-isforzi għadhom ikunu konsistenti ma’, u komplementari għall-istrateġija usa’ tal-Kummissjoni li tiżviluppa l-kompetittività tal-Unjoni fis-swieq globali, u linji ta’ politika oħra tal-Unjoni lejn reġjuni u pajjiżi speċifiċi.
Ir-riżorsi għandhom ikunu ffukati fuq pajjiżi fejn l-interventi jistgħu jżidu l-parteċipazzjoni tal-kumpanniji tal-Unjoni. Intrapriżi tal-Unjoni ta’ daqs żgħir u medju, li qed ifittxu aċċess għas-swieq Asjatiċi, tal-Amerika Latina, il-Lvant Nofsani u l-Afrika t’Isfel għandhom ikunu fokus importanti. Fejn adatt, ir-riżorsi għandhom ikunu ffukati fuq pajjiżi li huma konformi mal-istandards tax-xogħol fundamentali tal-ILO u li jikkontribwixxu lejn l-isforzi globali biex ikomplu jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett serra.
(3)
Rabtiet bejn persuna u oħra, li bħala objettivi għandhom:
-
l-appoġġ ta’ sħubiji ta’ kwalità għolja bejn istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja fl-Unjoni u f’pajjiżi terzi bħala bażi għal kooperazzjoni strutturata, skambju u mobbiltà, fil-livelli kollha tal-edukazzjoni għolja (Azzjoni 2 - LINJA 2: Sħubiji ma’ pajjiżi u territorji koperti mill-Istrument għall-Pajjiżi Industrijalizzati), taħt l-Erasmus Mundus II. Azzjoni 2;
-
l-issupplimentar tal-boroż ta’ studju Erasmus Mundus Azzjoni 2, iffinanzjati mill-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp (Azzjoni 2 - LINJA 1: Sħubiji ma’ pajjiżi koperti mill-Istrument Ewropew ta’ Viċinat u Sħubija, l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp u l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (dik li qabel kienet it-Tieqa ta’ Koperazzjoni Esterna)), billi jappoġġaw il-mobbiltà tal-istudenti u l-professuri tal-Unjoni lejn pajjiżi terzi;
-
il-promozzjoni flimkien mas-soċjetà ċivili fis-sens wiesa’ tagħha ta’ għarfien aħjar tal-Unjoni bħala tali, il-pożizzjoni tagħha dwar kwistjonijiet globali u ta’ proċessi ta’ integrazzjoni ekonomika, soċjali u politika, b’hekk jikkomplementaw ir-relazzjonijiet formali tal-Unjoni mal-gvernijiet;
-
il-promozzjoni tal-kooperazzjoni, is-sħubiji u l-intrapriżi konġunti bejn atturi ekonomiċi, soċjali, kulturali, akkademiċi u xjentifiċi fl-Unjoni u l-pajjiżi sħab.
Dawk l-attivitajiet għandhom jgħinu biex jitwettqu benefiċċji reċiproki mill-kooperazzjoni fl-edukazzjoni, il-kultura u s-soċjetà ċivili. Din għandha ssir permezz ta’ titjib fil-kwalità tal-edukazzjoni offruta u bl-indirizzar tal-isfidi reċiproċi fl-iżvilupp ta’ soċjetajiet msejsa fuq l-għarfien. L-attivitajiet imwettqa għandhom iżidu l-valur għall-influwenza trasversali tal-ideat, l-għarfien, ir-riżultati tar-riċerka u t-teknoloġija permezz ta’ skambju akkademiku u professjonali, partikolarment ma’ pajjiżi sħab li għandhom sistemi edukattivi għolja komparabbli ma’ dawk tal-Unjoni.”;
(5)
fl-Artikolu 6, il-paragrafu 1 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“1. Il-Kummissjoni għandha tadotta programmi ta’ azzjoni annwali bbażati fuq il-programmi ta’ kooperazzjoni pluriennali msemmija fl-Artikolu 5 u għandha tittrażmettihom b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.”;
(6)
l-Artikolu 7 huwa emendat kif ġej:
(a)
l-ewwel paragrafu għandu jsir il-paragrafu 1;
(b)
il-punti (e) u (f) tal-paragrafu 1 jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“(e)
Il-korpi konġunti stabbiliti mill-pajjiżi u mir-reġjuni sħab u mill-Unjoni;
(f)
L-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni, safejn dawn jimplimentaw il-miżuri ta’ appoġġ speċifikati fl-Artikolu 9;”;
(c)
il-paragrafi li ġejjin huma miżjuda:
“2. Il-miżuri koperti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1257/96 tal-20 ta’ Ġunju 1996 rigward l-għajnuna umanitarja (***), mir-Regolament (KE) Nru 1717/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Novembru 2006 li jistabbilixxi Strument għall-Istabbiltà (****) jew mir-Regolament (KE) Nru 1905/2006, u li huma eliġibbli għall-finanzjament taħthom m’għandhomx ikunu ffinanzjati skont dan ir-Regolament.
3. Il-finanzjament mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament m’għandux jintuża sabiex la jiġi ffinanzjat l-akkwist ta’ armi jew ta’ munizzjon, u lanqas operazzjonijiet li jkollhom implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża.
(***) ĠU L 163, 2.7.1996, p. 1." 						
(****) ĠU L 327, 24.11.2006, p. 1.”;" 						
(7)
fl-Artikolu 8, il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-finanzjament mill-Unjoni m’għandux, bħala prinċipju, jintuża biex jitħallsu taxxi, dazji jew imposti fil-pajjiżi sħab.”;
(8)
l-Artikolu 9 huwa emendat kif ġej: (a)
(a)
il-paragrafu 1 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“1. Il-finanzjament mill-Unjoni jista’ jkopri nfiq assoċjat mal-preparazzjoni, is-segwitu, il-monitoraġġ, il-verifika u l-attivitajiet ta’ evalwazzjoni meħtieġa direttament għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u l-kisba tal-objettivi tiegħu, u kwalunkwe nfiq ta’ assistenza amministrattiva jew teknika li l-Kummissjoni, inklużi d-Delegazzjonijiet tagħha fil-pajjiżi sħab, jista’ jkollha tħallas għall-ġestjoni ta’ operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament.”;
(b)
il-paragrafu 3 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri ta’ appoġġ mhux koperti mill-programmi ta’ kooperazzjoni multiannwali u għandha tittrażmettihom b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.”;
(9)
l-Artikolu 12 huwa emendat kif ġej:
(a)
it-titolu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni”;
(b)
il-paragrafi 1 u 2 għandhom jinbidlu b’dan li ġej:
“1. Kwalunkwe ftehim li jirriżulta minn dan ir-Regolament għandu jinkludi dispożizzjonijiet li jiżguraw il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward ta’ irregolaritajiet, frodi, korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea (*****), u (KE, Euratom) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolaritajiet oħrajn (******) u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) (*******).
2. Il-ftehimiet għandhom espressament jintitolaw lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri sabiex iwettqu verifiki, inklużi verifiki tad-dokumenti jew verifiki fuq il-post ta’ kwalunkwe kuntrattur jew subkuntrattur li jkun irċieva fondi tal-Unjoni. Huma għandhom ukoll jawtorizzaw espressament lill-Kummissjoni sabiex twettaq kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post skont ir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/1996.
(*****) ĠU L 312, 23.12.1995, p. 1." 						
(******) ĠU L 292, 15.11.1996, p. 2." 						
(*******) ĠU L 136, 31.5.1999, p. 1.”;" 						
(10)
l-Artikoli 13 u 14 jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 13
Evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa regolarment l-azzjonijiet u l-programmi ffinanzjati taħt dan ir-Regolament, fejn hu xieraq jew fuq talba tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, permezz ta’ rapporti ta’ evalwazzjoni esterni indipendenti, biex taċċerta jekk l-objettivi ġewx milħuqa u biex tkun tista’ tifformula rakkomandazzjonijiet bil-ħsieb li jittejbu operazzjonijet futuri. Ir-riżultati għandhom iwasslu għad-disinn ta’ programmi u l-allokazzjoni ta’ riżorsi.
2. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapporti ta’ evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għall-informazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tassoċja l-partijiet interessati rilevanti, inklużi atturi mhux Statali, fil-fażi ta’ evalwazzjoni tal-kooperazzjoni tal-Unjoni prevista taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 14
Rapport annwali
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress li jkun sar dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri meħuda skont dan ir-Regolament u għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport annwali dettaljat dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Ir-rapport għandu jniżżel ir-riżultati tal-implimentazzjoni tal-baġit u jippreżenta l-azzjonijiet u l-programmi kollha ffinanzjati u, safejn ikun possibbli, iniżżel l-eżiti u l-impatti ewlenin tal-azzjonijiet u l-programmi ta’ kooperazzjoni.”;
(11)
l-Artikolu 16 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Dispożizzjonijiet finanzjarji
L-ammont finanzjarju ta’ referenza għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għall-perjodu mill-2007 sal-2013 għandu jkun ta’ EUR 172 miljun għall-pajjiżi elenkati fl-Anness I u EUR 176 miljun għall-pajjiżi elenkati fl-Anness II. L-approprijazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju.”;
(12)
fl-Anness, it-titolu għandu jiġi sostitwit b’ dan li ġej:
“ANNESS I
Lista ta’ pajjiżi u territorji industrijalizzati u oħrajn bi dħul għoli koperti minn dan ir-Regolament”;
(13)
jiżdiedu l-Annessi II u III ġodda, li t-test tagħhom jinsab fl-Anness għal dan r-Regolament.
Artikolu 2
Id-dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-13 ta’ Diċembru 2011.