ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. června 2010
o daňových podporách poskytnutých Francií Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu a rybářským podnikům (státní podpora C 24/08, ex NN 38/07)
(oznámeno pod číslem K(2010) 3938)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/569/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek (3) v souladu s uvedenými články,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V rámci přezkoumání podpor poskytnutých Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu (dále „FPAP“) a rybářským podnikům, které vyústilo v rozhodnutí Komise 2008/936/ES (4), věděla Komise o existenci zvláštního daňového režimu ve prospěch FPAP a jeho členů.
(2)
Tento daňový režim nebyl během řízení, které vyústilo v rozhodnutí ze dne 20. května 2008, zkoumán, neboť se jednalo o novou skutečnost, která Komisi v okamžiku zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebyla známa (5).
(3)
Avšak vzhledem k tomu, že měla k dispozici dostatečně přesná fakta umožňující dospět k závěru o existenci ilegálních podpor, se Komise rozhodla provést předběžné posouzení těchto daňových podpor (6). Po skončení této analýzy zahájila formální vyšetřovací řízení těchto podpor rozhodnutím, které bylo rovněž přijato dne 20. května 2008 (7).
(4)
Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek ve lhůtě jednoho měsíce od data zveřejnění. Nebyla doručena žádná připomínka třetí zúčastněné strany.
(5)
Francie oznámila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 8. září 2008.
(6)
Francie dále dopisem ze dne 29. listopadu 2008, zaslaným v rámci řízení o navrácení podpor, které bylo předmětem rozhodnutí 2008/936/ES, sdělila, že FPAP byl dne 27. února 2008 zrušen a zbytek záloh od státu byl státu vrácen.
2. POPIS PODPORY
(7)
Ohledně podrobného popisu způsobu fungování a kroků FPAP odkazuje Komise na rozhodnutí 2008/936/ES.
(8)
Zvláštní daňový režim ve prospěch FPAP a jeho členů je popsán ve dvou dopisech francouzského ministerstva pro rozpočet, které byly předány Komisi po zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, jež vyústilo v rozhodnutí 2008/936/ES (8).
(9)
První dopis ze dne 5. února 2004 spadá do doby založení FPAP, jehož návrh stanov byl schválen zakládající valnou hromadou konanou dne 10. února 2004. V tomto dopise se uvádí, že:
„-
fond založený jako profesní odborový svaz nebude podléhat dani z příjmů právnických osob kvůli příspěvkům zaplaceným podnikateli v odvětví rybolovu a kvůli finančním výnosům z investování peněz,
-
zaplacené příspěvky bude možné odečíst od zdanitelného výsledku podnikatelů v odvětví rybolovu v roce jejich zaplacení. Výjimečně bude možné první příspěvky zaplacené nejpozději 30. března 2004 odečíst od výsledku hospodaření za rok 2003.“
(10)
Rovněž uvádí částky, které mohou být předmětem uvedeného odpočtu: roční příspěvek podnikatelů v odvětví rybolovu, kteří jsou členy fondu, který by bylo možné odečíst od zdanitelného příjmu, by se pohyboval mezi 1 000 a 15 000 EUR.
(11)
Druhý dopis ze dne 28. listopadu 2004 je zaměřen na odpočet příspěvků zaplacených členy od příjmů. Byl napsán v kontextu změny smluvní dohody zavazující FPAP a jeho členy, která měla napříště umožnit vracet členům zaplacené a nepoužité příspěvky.
(12)
Uvádí se v něm:
„-
příspěvky zaplacené členy na základě této nové dohody budou odčitatelné v roce jejich zaplacení do výše 10 000 EUR za rok pro jednoho člena, tato horní hranice bude zvýšena o 25 % z části výnosu, který se bude pohybovat mezi 40 000 a 80 000 EUR,
-
příspěvky zaplacené nad výše uvedené limity z titulu návrhu záruky poskytované fondem budou v plné výši odčitatelné od zdanitelného příjmu členů v roce jejich zaplacení.“
(13)
V tomto dopise je upřesněno, že „bilance tohoto experimentu“ má být hotová koncem roku 2006 a „budou posouzeny případné nezbytné úpravy“. Nejedná se tedy o trvalý daňový režim.
(14)
Dále, i když v dopise ze dne 28. listopadu 2004 se uvádí, že příspěvky se odečítají od zdanitelného příjmu v roce jejich zaplacení, nic neukazuje na to, že odpočet příspěvků zaplacených na začátku roku 2004 (až do konce března) z příjmů za rok 2003, jak to uvádí dopis ze dne 5. února 2004, by byl zpochybněn.
(15)
Z výše uvedených dvou dopisů vyplývá, že daňový režim poskytnutý ministerstvem financí FPAP a jeho členům má dva aspekty:
-
jednak osvobození FPAP od daně z příjmů právnických osob,
-
jednak možnost odečíst si od svých zdanitelných příjmů své příspěvky do tohoto fondu, vztahující se na členy FPAP.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(16)
Komise měla za to, že daňový režim, který francouzské orgány poskytly FPAP a jeho členům, by měl být, stejně jako v případě spisu C-9/06, analyzován z hlediska režimů státních podpor z hlediska výhod, které představuje jednak pro samotný FPAP a jednak pro členské rybářské podniky.
3.1 Existence státní podpory
3.1.1 Státní podpora ve prospěch FPAP
(17)
Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2008/936/ES, je třeba FPAP pokládat za podnik ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie. Skutečnost, že FPAP nevykonával výdělečnou činnost či že byl odborovým svazem, je v tomto směru bezpředmětná.
(18)
V důsledku toho se Komise domnívala, že daňový režim poskytnutý francouzskými orgány FPAP mu oproti soukromým investorům činným na termínovaných trzích s ropnými produkty poskytl dvojí výhodu:
-
za prvé, osvobození od daně z příjmů právnických osob, popsané v 9. bodě odůvodnění, jehož FPAP požívá, je snížením nákladů, které zpravidla zatěžují rozpočet podniků aktivních v této oblasti,
-
za druhé, daňové zvýhodnění poskytnuté členům FPAP, ať jakékoli povahy, je pobídkou k příspěvkům pro FPAP; umožňuje tak FPAP zvyšovat jeho finanční prostředky, zatímco ostatní podniky aktivní v této oblasti takového mechanismu nevyužívají.
(19)
Na konci svého předběžného šetření Komise považovala výhodu uvedenou v 17. bodě odůvodnění za poskytnutou státem a zahrnující vzdání se státních prostředků.
(20)
FPAP požíval, díky daňovým opatřením uvedeným v 17. bodě odůvodnění, oproti jiným společnostem působícím na termínovaných trzích finanční výhody, a to jak ve Francii, tak v jiných členských státech.
(21)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že právní základ umožňující FPAP využívat osvobození od daně z příjmů právnických osob je tvořen čl. 206 odst. 1a všeobecného daňového zákoníku (9), který umožňuje profesní odborové svazy za určitých podmínek od daní osvobodit. Za těchto okolností je možné, že FPAP zároveň využíval osvobození od daně z podnikání, jak jej stanoví článek 1447 téhož zákoníku ve prospěch subjektů využívajících osvobození uvedeného v čl. 206 odst. 1a téhož zákoníku.
3.1.2 Státní podpora ve prospěch rybářských podniků
(22)
Finanční zvýhodnění uvedené v 17. bodě odůvodnění umožnilo členským rybářským podnikům nakupovat palivo za zvýhodněnou sazbu díky činnosti prováděné FPAP na termínovaných trzích s ropnými produkty.
(23)
Možnost daná rybářským podnikům odečíst si od svých příjmů příspěvky pro FPAP měla za následek snížení jejich normální rozpočtové zátěže. O této možnosti odpočtu rozhodl ministr pověřený rozpočtem, takže ji lze připsat státu.
(24)
Podniky, které mohly provést odpočet uvedený v 22. bodě odůvodnění, požívaly vzhledem k jiným rybářským podnikům Unie finančního zvýhodnění. Stejným způsobem se toto finanční zvýhodnění dotklo obchodu mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(25)
Na druhou stranu, vzhledem k informacím obsaženým v „Podrobném způsobu použití Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu“, dokumentu, který byl rovněž předán v rámci formálního vyšetřovacího řízení podpory C-9/06, Komise konstatovala, že zatímco příspěvky do FPAP, stanovené na deklaratorním základě podle předpokládané spotřeby paliva na příští rok, byly vypočteny na vyšším základě než skutečná spotřeba, provedený daňový odpočet zůstal v celé výši majiteli plavidla. Tento systém představoval pro majitele plavidla podnět, aby nadhodnocovali svou potřebu krytí pouze s cílem využít daňového odpočtu.
(26)
Na základě téhož dokumentu Komise rovněž konstatovala, že někteří členové, jejichž činnost nesouvisela s rybolovem, ale kteří jsou „připraveni poskytnout odborovému sdružení morální podporu“, rovněž měli možnost využít daňového odpočtu na své příspěvky do FPAP, i když tyto nebyly určeny na záruční riziko.
3.2 Slučitelnost s vnitrostátním trhem
(27)
V této otázce Komise odkázala na analýzu provedenou v rozhodnutí 2008/936/ES. Komise se domnívala, že se jednalo o provozní podpory pro FPAP a rybářské podniky a že žádné ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jakéhokoli nástroje přijatého Komisí v oblasti státních podpor neumožňuje pokládat tyto podpory za slučitelné s vnitrostátním trhem.
(28)
V důsledku toho sdělila Komise Francii své vážné pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření s vnitrostátním trhem.
4. KOMENTÁŘE FRANCIE
4.1 Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků
(29)
Francie se domnívá, že daňová opatření ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou, protože příspěvky zaplacené rybářskými podniky do FPAP jsou součástí režijních nákladů těchto podniků pro výkon jejich činnosti. Takže na základě článku 39 všeobecného daňového zákoníku jsou tyto výdaje odčitatelné od zdanitelných příjmů. Odpočet těchto příspěvků tedy odpovídá provádění obecného opatření, a není tudíž státní podporou.
(30)
Francie uznává, že dopisy uvedené v 7. bodě odůvodnění neobsahují žádné informace o způsobu vracení příspěvků. Francie upřesňuje, že to ovšem neznamená, že toto vracení nemá daňový dopad. V souladu s principy obecného práva pro určení zdanitelného výsledku představuje vrácení těchto příspěvků rybářským podnikům, které jsou členy FPAP, výnos podléhající dani z příjmů právnických osob. Francie rovněž upřesňuje, že v případě, že cena paliva překročila horní hranici stanovenou v záruční úmluvě, kompenzace, kterou obdržely členské podniky FPAP, byla zahrnuta do zisku podléhajícího dani z příjmů. V důsledku toho neměly členské podniky žádný zájem nadhodnocovat své potřeby krytí, neboť by se to projevilo dodatečným zdaněním.
(31)
Na druhou stranu Francie uvádí, že selektivní povaha podpůrného opatření může být zdůvodněna povahou a ekonomikou systému. Mohou tak existovat zákonné důvody opravňující odlišný přístup a tedy i případně poskytnutí výhod, které z toho mohou vyplývat. Francie ovšem nepředložila nic, co by v tomto případě umožnilo zdůvodnit odlišné zacházení ve prospěch rybářských podniků.
4.2 Daňové opatření ve prospěch FPAP
(32)
Francie se domnívá, že osvobození od daně z příjmů právnických osob, kterého požíval FPAP, je odůvodněno jeho nevýdělečným účelem a jeho povahou profesního odborového sdružení.
(33)
Francie poznamenala, že toto je v souladu s právem Evropské unie. Předmětem daně z příjmů právnických osob je totiž zdanění výdělečné činnosti. Na základě této zásady Francie připomněla, že sama Komise ve svém sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) (dále „sdělení o přímém zdanění“) uvádí, že může být zdůvodněno povahou daňového systému, že neziskové podniky jsou osvobozeny od daně z příjmů.
5. POSOUZENÍ
(34)
Posouzení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení musí být zrevidováno a doplněno s ohledem na připomínky, které sdělila Francie dne 8. září a 29. listopadu 2008 (viz 5. a 6. bod odůvodnění).
(35)
Analýza byla provedena z hlediska dvojího cíle FPAP, jednak získat finanční opce na termínovaných trzích s ropou a jejími deriváty, a jednak vyplácet rybářským podnikům, které jsou jeho členy, rozdíl mezi průměrnou měsíční referenční cenou a „maximální krytou cenou“, nebo cenou 0,30 EUR za litr, podle období.
5.1 Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků
(36)
Dotčené daňové opatření spočívá v možnosti odečíst od zdanitelného příjmu příspěvky, které rybářské podniky zaplatily FPAP.
(37)
Francie se domnívá, že tento odpočet není státní podporou, protože tyto příspěvky spadají do kategorie režijních nákladů podniků a francouzský daňový systém stanoví odpočet těchto nákladů od zdanitelných příjmů. Z tohoto důvodu by se jednalo o zavedení obecného opatření a tento odpočet by nebyl státní podporou.
(38)
Komise konstatuje, že režijní náklady jsou skutečně odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku. Jedná se o obecné opatření platné pro všechny podniky, bez ohledu na oblast jejich činnosti. Tato možnost odpočtu by tedy spadala do kategorie daňových opatření otevřených pro všechny hospodářské subjekty, které jsou uvedeny v bodě 13 „sdělení o přímém zdanění“. Z tohoto titulu by takové opatření platné pro všechny podniky a všechny výroby nebylo státní podporou.
(39)
Francie vysvětlila, že odčitatelnost nákladů z titulu režijních nákladů se určuje podle předmětu nákladů. Pokud byly náklady vynaloženy v zájmu společnosti, jsou v zásadě odčitatelné. Příspěvky zaplacené profesním organizacím (odbory, obchodní komory atd.) jsou na základě definice výdaji v zájmu provozu a jsou vždy zahrnuty do odpočtu od zdanitelných příjmů. Protože FPAP je profesní odborová organizace, odpočitatelnost příspěvku spadá do stejné logiky.
(40)
Komise mimo jiné ve 20. bodě odůvodnění rozhodnutí 2008/936/ES uvedla, že „FPAP je zřízen jako společnost vzájemného pojištění nabízející svým členům jako protihodnotu za jejich příspěvky určitý počet služeb“.
(41)
Příspěvky na pojištění jsou tedy součástí nákladů, které podniky hradí, aby se zajistily před různými riziky. Riziko výkyvů cen ropy může být jedním z těchto rizik. Tyto výdaje jsou přímo spojené s prováděním profesní činnosti a nepřispívají ke zvyšování aktiv podniku; jsou rovněž odčitatelné od zdanitelných příjmů jako režijní náklady. Lze se tedy domnívat, že příspěvky do FPAP určené na riziko výkyvů cen ropy jsou odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku Francie. Za těchto podmínek se jedná o provádění obecného ustanovení. Tato možnost odpočtu tedy není státní podporou.
5.2 Daňové opatření ve prospěch FPAP
(42)
Komise konstatuje, že FPAP byl zrušen dne 27. února 2008. Daňová ustanovení ve prospěch FPAP skončila ke stejnému datu.
(43)
Komise rovněž uvádí, že po skončení likvidace FPAP definitivně ukončil veškerou ekonomickou činnost. Činnosti a aktiva FPAP nebyly převedeny na jiný podnik. Navíc prostředky, kterými FPAP mohl ještě disponovat k datu svého zrušení, byly vráceny státu přes OFIMER, veřejný subjekt financovaný státem.
(44)
Z těchto důvodů se Komise domnívá, i za předpokladu, že by daňová opatření ve prospěch FPAP představovala výhodu pro FPAP a narušení hospodářské soutěže, by takové narušení skončilo v okamžiku, kdy FPAP ukončil činnost nebo kdy skončila opatření v jeho prospěch. Za těchto okolností by rozhodnutí Komise o existenci takových daňových podpor a případné slučitelnosti s vnitrostátním trhem bylo zbaveno jakéhokoli praktického účelu.
(45)
V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení, zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, stalo vůči FPAP bezpředmětným.
6. ZÁVĚR
(46)
Na základě analýzy uvedené v části 5.1 Komise konstatuje, že daňové výhody poskytnuté členům FPAP nepředstavují státní podporu ve smyslu č. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(47)
Na základě úvah uvedených v části 5.2 Komise konstatuje, že řízení proti FPAP je bezpředmětné,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Daňová opatření poskytnutá Francií ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Formální vyšetřovací řízení zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ohledně daňových opatření ve prospěch FPAP je skončeno.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Francii.
V Bruselu dne 23. června 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Ġunju 2010
dwar l-għajnuniet fiskali mogħtija minn Franza lill-Fond ta’ Prevenzjoni tar-Riskji tas-Sajd u lill-impriżi tas-sajd (Għajnuna mill-Istat C 24/08, (ex NN 38/07))
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 3938)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/569/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108 (2) (1) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 62 (1) (a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom (3) skont l-Artikoli msemmija,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fil-kuntest tal-investigazzjoni tal-għajnuniet mogħtija lill-Fond ta’ Prevenzjoni tar-Riskji tas-sajd (Fonds de prévention des aléas pêche - iktar ‘il quddiem l-“FPAP”) u lill-impriżi tas-sajd, li wasslu għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2008/936/KE (4), il-Kummissjoni kienet infurmata dwar l-eżistenza ta’ sistema fiskali speċifika favur l-FPAP u l-membri tiegħu.
(2)
Din is-sistema fiskali ma kinitx ġiet eżaminata matul il-proċedura li wasslet għad-Deċiżjoni tal-20 ta’ Mejju 2008, minħabba li dan kien fatt ġdid li l-Kummissjoni ma kinitx taf bih meta bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni. (5)
(3)
Billi, madankollu, hija kellha elementi ċari biżżejjed sabiex tikkonkludi li kien hemm għajnuniet illegali, il-Kummissjoni ddeċidiet li tipproċedi bl-investigazzjoni preliminari ta’ dawn l-għajnuniet fiskali (6). Wara din l-analiżi, permezz ta’ Deċiżjoni adottata wkoll fl-20 ta’ Mejju 2008 (7), hija bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fir-rigward tal-għajnuniet imsemmija.
(4)
Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni. Ma waslet l-ebda osservazzjoni mingħand partijiet terzi interessati.
(5)
Franza ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha dwar il-bidu tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni permezz ta’ ittra tat-8 ta’ Settembru 2008.
(6)
Barra minn hekk, permezz ta’ ittra tad-29 ta’ Novembru 2008 bħala parti mill-proċedura ta’ rkupru tal-għajnuniet li kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni 2008/936/KE, Franza kkomunikat l-informazzjoni li l-FPAP ġie xolt fis-27 ta’ Frar 2008 u li l-bilanċ tal-ħlasijiet bil-quddiem li rċieva mingħand l-Istat ġie mħallas lura.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNIET
(7)
Għal deskrizzjoni ddettaljata tal-operat u l-azzjonijiet tal-FPAP, il-Kummissjoni tirreferi għad-Deċiżjoni 2008/936/KE.
(8)
Is-sistema fiskali speċifika li kienet teżisti favur l-FPAP u l-membri tiegħu hija deskritta f’żewġ ittri, mibgħuta mill-Ministeru Franċiż responsabbli mill-baġit, li kienu ġew ikkomunikati lill-Kummissjoni wara l-pubblikazzjoni tal-bidu tal-proċedura ta’ investigazzjoni li wasslet għad-Deċiżjoni 2008/936/KE. (8)
(9)
L-ewwel ittra, tal-5 ta’ Frar 2004, taqa’ taħt il-kuntest tal-ħolqien tal-FPAP li l-abbozz tal-istatut tiegħu kien ġie approvat mil-laqgħa ta’ fondazzjoni li saret fl-10 ta’ Frar 2004. Din l-ittra tindika li:
“-
il-fond imwaqqaf bħala assoċjazzjoni professjonali m’għandux ikun soġġett għat-taxxa tal-kumpaniji fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet imħallsa mis-sajjieda li jaħdmu għal rashom u l-prodotti finanzjarji mill-investiment ta’ flus,
-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa għandhom jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli tas-sajjieda li jaħdmu għal rashom fis-sena li jitħallsu. B’mod eċċezzjonali, l-ewwel kontribuzzjonijiet imħallsa sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Marzu 2004 għandhom jitnaqqsu mid-dħul tal-2003.”
(10)
Din tagħti indikazzjoni wkoll tal-ammonti li jistgħu jkunu soġġetti għat-tnaqqis imsemmi: il-kontribuzzjoni annwali tas-sajjieda membri li jaħdmu għal rashom, li għandha titnaqqas mid-dħul taxxabbli, hija bejn EUR 1 000 u EUR 15 000.
(11)
It-tieni ittra, tat-28 ta’ Novembru 2004, tiffoka fuq it-tnaqqis mid-dħul tal-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-membri. Dan iseħħ fil-kuntest ta’ bidla fil-ftehim ta’ garanzija li jorbot lill-FPAP mal-membri tiegħu, li issa jippermetti l-ħlas lura lill-membri tal-kontribuzzjonijiet imħallsa u mhux utilizzati.
(12)
Din tindika li:
“-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-membri skont dan il-ftehim ġdid ikunu jistgħu jitnaqqsu, fis-sena li jitħallsu, sa limitu ta’ Euro 10 000 fis-sena għal kull membru, u dan il-limitu għandu jiżdied b’25 % tal-porzjon tal-qligħ bejn Euro 40 000 u EUR 80 000,
-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa li jaqbżu l-limiti preċedenti abbażi ta’ proġett ta’ garanzija stabbilit mill-Fond għandhom jitnaqqsu kollha mid-dħul taxxabbli tal-membri fis-sena li jitħallsu.”
(13)
Din l-ittra tispeċifika li għandha ssir “analiżi ta’ dan l-esperiment” fl-aħħar tal-2006, u li għandhom “jiġu investigati l-aġġustamenti li jkunu meħtieġa”. Għaldaqstant din mhijiex sistema fiskali stabbilita b’mod permanenti.
(14)
Barra minn hekk, għalkemm din l-ittra tat-28 ta’ Novembru 2004 tipprovdi li l-kontribuzzjonijiet jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli fis-sena li jitħallsu, xejn ma jindika li għandu jkun ikkunsidrat it-tnaqqis tal-kontribuzzjonijiet imħallsa fil-bidu tal-2004 (sal-aħħar ta’ Marzu) fuq id-dħul tas-sena 2003, skont l-ittra tal-5 ta’ Frar 2004.
(15)
Minn dawn iż-żewġ ittri jirriżulta li s-sistema fiskali stabbilita mill-Ministru tal-Finanzi lill-FPAP u lill-membri tiegħu għandha żewġ aspetti:
-
minn naħa, eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji, favur l-FPAP,
-
minn naħa oħra, il-possibbiltà li l-membri tal-FPAP inaqqsu l-kontribuzzjonijiet li jħallsu lill-Fond mid-dħul taxxabbli tagħhom.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(16)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li s-sistema fiskali stabbilita mill-awtoritajiet Franċiżi favur l-FPAP u l-membri tiegħu kellha tkun analizzata, bħal fil-każ tal-fajl C-9/06, fir-rigward tas-sistema ta’ għajnuniet mill-Istat mill-perspettiva tal-vantaġġi li din kienet tirrappreżenta, minn naħa għall-FPAP nnifsu u, minn naħa oħra, għall-impriżi tas-sajd li huma membri.
3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
3.1.1. Għajnuna mill-Istat favur l-FPAP
(17)
Kif ġie spjegat fid-Deċiżjoni 2008/936/KE, l-FPAP għandu jitqies bħala impriża fis-sens tal-liġi tal-kompetizzjoni tal-Unjoni Ewropea. Il-fatt li l-FPAP ma kellux skopijiet ta’ qligħ jew li kien assoċjazzjoni huwa irrilevanti f’dan ir-rigward.
(18)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni kkunsidrat li s-sistema fiskali stabbilita mill-awtoritajiet Franċiżi lill-FPAP kienet qed tagħtih vantaġġ doppju, meta mqabbel mal-investituri privati l-oħrajn li joperaw fuq is-swieq tal-futures tal-prodotti taż-żejt:
-
l-ewwel nett, l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji, deskritta fil-premessa (9), li minnha jibbenefika l-FPAP tirrappreżenta tnaqqis mill-piżijiet normali fuq il-baġit tal-impriżi attivi f’dan il-qasam,
-
it-tieni nett, il-vantaġġ fiskali mogħti lill-membri tal-FPAP, ikun ta’ liema tip ikun, jirrappreżenta inċentiv sabiex jikkontribwixxu għad-dħul tal-FPAP; għalhekk dan jippermetti lill-FPAP li jżid ir-riżorsi finanzjarji tiegħu filwaqt li l-impriżi oħrajn attivi f’dan il-qasam ma jibbenefikawx minn mekkaniżmu bħal dan.
(19)
Fit-tmiem tal-investigazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-vantaġġ imsemmi fil-premessa (17) ingħata mill-Istat u li dan kien jimplika r-rinunzja ta’ riżorsi statali.
(20)
Fl-aħħar nett, l-FPAP, permezz tal-miżuri fiskali msemmija fil-premessa (17), gawda vantaġġ finanzjarju meta mqabbel mal-kumpaniji l-oħrajn li joperaw fis-swieq tal-futures, kemm fi Franza kif ukoll fl-Istati Membri l-oħrajn.
(21)
Fid-Deċiżjoni tal-bidu tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni indikat ukoll li hija kienet tassumi li l-bażi legali li ppermettiet li l-FPAP jibbenefika mill-eżenzjoni tat-taxxa fuq il-benefiċċji, ġiet stabbilita skont l-Artikolu 206(1)(a), tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali (9) li jippermetti li l-assoċjazzjonijiet professjonali jiġu eżonerati minn ċerti kundizzjonijiet. F’dawn iċ-ċirkostanzi, huwa possibbli li l-FPAP kien qed jibbenefika wkoll mill-eżenzjoni tat-taxxa professjonali, kif prevista fl-Artikolu 1447 tal-istess Kodiċi favur organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-eżenzjoni previst fl-Artikolu 206(1) (b) tal-istess Kodiċi.
3.1.2. Għajnuna mill-Istat favur l-impriżi tas-sajd
(22)
Il-vantaġġ finanzjarju msemmi fil-premessa (17) ippermetta li l-impriżi tas-sajd li huma membri jixtru fjuwil bi prezz imnaqqas minħabba l-attività mwettqa mill-FPAP fis-swieq tal-futures tal-prodotti taż-żejt.
(23)
Il-possibbiltà mogħtija lill-impriżi tas-sajd li jnaqqsu mid-dħul tagħhom il-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FPAP kellha l-effett li tnaqqas il-piżijiet normali fuq il-baġit tagħhom. Dan id-dritt ta’ tnaqqis kien ġie deċiż mill-Ministeru responsabbli mill-baġit; u għaldaqstant, huwa attribwibbli lill-Istat.
(24)
L-impriżi li setgħu jagħmlu t-tnaqqis imsemmi fil-premessa (22) ibbenefikaw minn vantaġġ finanzjarju meta mqabbla mal-impriżi tas-sajd l-oħrajn tal-Unjoni. Bl-istess mod, dan il-vantaġġ finanzjarju affettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u fixkel jew hedded li jfixkel il-kompetizzjoni. Għalhekk, dan jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(25)
Min-naħa l-oħra, mill-informazzjoni li tinsab fil-“Metodu ta’ ħidma ddettaljat tal-Fond ta’ Prevenzjoni mir-Riskji tas-Sajd”, dokument li wkoll ġie kkomunikat bħala parti mill-proċedura formali ta’ investigazzjoni tal-għajnuna C-9/2006, il-Kummissjoni kienet innutat li, meta l-kontribuzzjonijiet lill-FPAP, stabbiliti fuq bażi ta’ dikjarazzjoni skont il-konsum preżunt ta’ fjuwil għas-sena sussegwenti kienu kkalkulati fuq bażi ogħla mill-konsum reali, it-tnaqqis fiskali mwettaq kien jibqa’ akkwistat fl-intier tiegħu mis-sid. Din is-sistema kienet tidher li hija inċentiv għas-sidien sabiex jgħollu l-ħtieġa ta’ kopertura tagħhom bl-għan ewlieni li jibbenefikaw minn dan it-tnaqqis fiskali.
(26)
Fuq il-bażi tal-istess dokument, il-Kummissjoni kienet innutat ukoll li ċerti membri li l-attività tagħhom ma kellha l-ebda konnessjoni mas-sajd, iżda li “kienu lesti jagħtu appoġġ morali lill-assoċjazzjoni”, kellhom ukoll il-possibbiltà li jgawdu mit-tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet tagħhom lill-FPAP, anki jekk dawn ma kinux affettwati minn xi riskju ta’ garanzija.
3.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
(27)
Dwar din il-kwistjoni, il-Kummissjoni rreferiet għall-analiżi żviluppata fid-Deċiżjoni 2008/936/KE. Il-Kummissjoni fil-fatt ikkunsidrat li dawn kienu għajnuniet operattivi mogħtija lill-FPAP u lill-impriżi tas-sajd u li l-ebda dispożizzjoni tat-TFUE jew ta’ kwalunkwe strument adottat mill-Kummissjoni rigward l-għajnuniet mill-Istat ma kienet tippermetti li dawn l-għajnuniet jitqiesu kompatibbli mas-suq intern.
(28)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji serji tagħha lill-Franza rigward il-kompatibbiltà ta’ dawn il-miżuri ta’ għajnuna mas-suq intern.
4. OSSERVAZZJONIJJIET TA’ FRANZA
4.1. Miżura fiskali favur l-impriżi tas-sajd
(29)
Franza tqis li l-miżuri fiskali favur l-impriżi tas-sajd mhumiex għajnuniet mill-Istat minħabba li l-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FPAP mill-impriżi tas-sajd huma parti mill-ispejjeż ġenerali ta’ dawn l-impriżi għat-twettiq tal-attività tagħhom. Skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali, dawn l-ispejjeż jistgħu jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli. It-tnaqqis ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet jikkorrispondi għalhekk għall-implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali u, għalhekk, mhuwiex għajnuna mill-Istat.
(30)
Franza tirrikonoxxi li l-ittri msemmija fil-premessa (7) ma kien fihom l-ebda informazzjoni rigward is-sistema ta’ rimborż tal-kontribuzzjonijiet. Minkejja dan, Franza tispjega li dan ma jfissirx li dan ir-rimborż ma kellu l-ebda impatt fuq it-taxxa. Fil-fatt, b’mod konformi mal-prinċipji tal-liġi komuni għad-determinazzjoni tad-dħul taxxabbli, ir-rimbors ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet lill-impriżi tas-sajd li huma membri tal-FPAP kien prodott soġġett għat-taxxa fuq il-qligħ ta’ dawn il-kumpaniji. Franza tispjega wkoll li, f’każ li l-prezz tal-fjuwil kien jaqbeż il-limitu stabbilit fil-ftehim ta’ garanzija, il-kumpens miksub mill-impriżi membri tal-FPAP kien qligħ soġġett għat-taxxa fuq il-qligħ. B’konsegwenza ta’ dan, l-impriżi membri ma kellhom l-ebda interess li jgħollu l-ħtiġijiet ta’ kopertura tagħhom għaliex dan kien ifisser aktar taxxi.
(31)
Min-naħa l-oħra, Franza tindika li l-karattru selettiv ta’ miżura ta’ għajnuna jista’ jkun ġustifikat min-natura u l-ekonomija tas-sistema. Għalhekk, jista’ jkun hemm raġunijiet leġittimi li jiġġustifikaw trattament differenti u, għalhekk fejn hu xieraq, l-għoti ta’ vantaġġi li jistgħu jirriżultaw minn dan. Madankollu Franza ma tipprovdi l-ebda element li jiġġustifika, f’dan il-każ, trattament differenti favur l-impriżi tas-sajd.
4.2. Miżura fiskali favur l-FPAP
(32)
Franza tqis li l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji li bbenefika minnha l-FPAP hija ġġustifikata min-nuqqas ta’ qligħ ta’ dan tal-aħħar kif ukoll min-natura tiegħu ta’ assoċjazzjoni tal-professjonali.
(33)
Franza tosserva li dan huwa konformi mal-liġi tal-Unjoni Ewropea. Fil-fatt, l-għan stess tat-taxxa tal-kumpaniji jikkonsisti fl-intaxxar tal-attivitajiet bi qligħ. Skont dan il-prinċipju, Franza tfakkar li l-Kummissjoni stess, fl-Avviż fuq l-applikazzjoni tar-regoli ta’ għajnuna tal-istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni tan-negozju dirett (10) (iktar ‘il quddiem “Avviż dwar it-tassazzjoni diretta”), tikkunsidra li jista’ jkun iġġustifikat min-natura tas-sistema fiskali li l-impriżi li ma jagħmlux qligħ ikunu eżentati mit-taxxa fuq il-qligħ.
5. EVALWAZZJONI
(34)
L-evalwazzjoni żviluppata fid-deċiżjoni tal-bidu tal-proċedura għandha tiġi riveduta u kkompletata fid-dawl tal-osservazzjonijiet ikkomunikati minn Franza fit-8 ta’ Settembru u d-29 ta’ Novembru 2008 (ara l-premessi 5 u 6).
(35)
L-analiżi qed issir mill-perspettiva tal-iskop doppju tal-FPAP, jiġifieri, minn naħa, il-kisba tal-possibbiltajiet finanzjarji fuq is-swieq tal-futures taż-żejt jew tal-prodotti derivati minnu, u minn naħa oħra, il-ħlas tas-somma li tirrappreżenta d-differenza bejn il-prezz medju fix-xahar ta’ referenza u l-“prezz massimu kopert” jew il-prezz ta’ EUR 0,30 għal kull litru skont il-perjodu lill-impriżi tas-sajd li huma membri.
5.1. Miżura fiskali favur l-impriżi tas-sajd
(36)
Il-miżura fiskali kkonċernata tikkonsisti fid-dritt li jitnaqqsu l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impriżi tas-sajd lill-FPAP mid-dħul taxxabbli.
(37)
Franza tikkunsidra li dan it-tnaqqis mhuwiex għajnuna fiskali minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet ġejjin mill-kategorija ta’ spejjeż ġenerali tal-impriżi u li s-sistema fiskali Franċiża tipprovdi għat-tnaqqis ta’ dawn l-ispejjeż mid-dħul taxxabbli. Għal din ir-raġuni, din hija implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali u dan it-tnaqqis mhuwiex għajnuna mill-Istat.
(38)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ispejjeż ġenerali jistgħu effettivament jiġu mnaqqsa mid-dħul tal-impriżi skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali. Din hija miżura ġenerali li tapplika għall-impriżi kollha, irrispettivament mill-qasam ta’ attività tagħhom. Dan id-dritt ta’ tnaqqis għaldaqstant jirriżulta mill-kategorija ta’ miżuri fiskali miftuħa għall-atturi ekonomiċi kollha msemmija fil-punt 13 tal-“Avviż dwar it-tassazzjoni diretta”. Bħala tali, billi din il-miżura tapplika b’mod ugwali għall-impriżi u l-produzzjonijiet kollha, din mhijiex għajnuna mill-Istat.
(39)
Franza tispjega li t-tnaqqis tal-ispejjeż li jaqgħu taħt l-ispejjeż ġenerali huwa ddeterminat skont ir-raġuni tal-ispejjeż. Jekk l-ispejjeż ikunu saru fl-interess tal-kumpanija, fil-prinċipju dawn jistgħu jitnaqqsu. Għalhekk, il-kontribuzzjonijiet mħallsa lil organizzazzjonijiet professjonali (assoċjazzjonijiet, kmamar tal-kummerċ, …) huma skont id-definizzjoni tagħhom spejjeż li jsiru fl-interess tal-kumpanija u dejjem għandhom jitnaqqsu mill-qligħ taxxabbli. Billi l-FPAP huwa assoċjazzjoni professjonali, it-tnaqqis tal-kontribuzzjoni jaqa’ taħt l-istess loġika.
(40)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni indikat, fil-premessa (20) tad-Deċiżjoni 2008/936/KE, li “L-FPAP b’hekk huwa magħruf bħala soċjetà ta’ assigurazzjoni mutwali li tipproponi lill-membri tagħha, b’kumpens għall-kontribuzzjonijiet tagħhom, ċertu numru ta’ servizzi”.
(41)
Madankollu, il-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni jagħmlu parti mill-ispejjeż li l-impriżi jħallsu sabiex iħarsu lilhom infushom minn diversi riskji. Ir-riskju tal-varjazzjoni tal-prezz taż-żejt jista’ jkun wieħed minn dawn ir-riskji. Dawn l-ispejjeż huma direttament marbuta mat-twettiq tal-attività professjonali u ma jikkontribwixxux għaż-żieda fl-assi tal-kumpanija; dawn ukoll jistgħu jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli bħala spejjeż ġenerali. Għaldaqstant wieħed jista’ jikkunsidra li l-kontribuzzjonijiet lill-FPAP li jitħallsu għar-riskju tal-varjazzjoni fil-prezz taż-żejt jistgħu jitnaqqsu mid-dħul tal-kumpaniji skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali ta’ Franza. F’dawn iċ-ċirkustanzi, din hija l-implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali. Dan id-dritt għat-tnaqqis għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
5.2. Miżura fiskali favur l-FPAP
(42)
Il-Kummissjoni tinnota li l-FPAP ġie xolt fis-27 ta’ Frar 2008. Id-dispożizzjonijiet fiskali favur l-FPAP intemmu fl-istess data.
(43)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li wara l-proċedura ta’ likwidazzjoni, l-FPAP waqqaf b’mod definittiv kwalunkwe attività ekonomika. L-attivitajiet u l-assi tal-FPAP ma ġewx trasferiti lil xi kumpanija oħra. Barra minn hekk, il-fondi li seta’ kellu l-FPAP fid-data tax-xoljiment tiegħu tħallsu lura lill-Istat, permezz tal-OFIMER, organizzazzjoni pubblika ffinanzjata mill-Istat.
(44)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li, anki jekk wieħed jassumi li l-miżuri fiskali favur l-FPAP kienu jikkostitwixxu vantaġġ għall-FPAP u tfixkil għall-kompetizzjoni, tali tfixkil intemm meta l-FPAP waqqaf l-attivitajiet tiegħu u meta ntemmu l-miżuri favurih. F’dawn iċ-ċirkostanzi, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar l-eżistenza ta’ tali għajnuniet fiskali u dwar il-kompatibbiltà potenzjali tagħhom mas-suq intern m’għandha ebda effett prattiku.
(45)
Għaldaqstant, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni mibdija skont l-Artikolu 108 (2), tat-TFUE saret irrilevanti fir-rigward tal-FPAP.
6. Konklużjoni
(46)
Fuq il-bażi tal-analiżi żviluppata fis-sezzjoni 5.1, il-Kummissjoni tinnota li l-vantaġġi fiskali mogħtija lill-membri tal-FPAP ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
(47)
Fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet deskritti fis-sezzjoni 5.2, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura kontra l-FPAP hija irrilevanti,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri fiskali mogħtija minn Franza favur l-impriżi tas-sajd ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
Artikolu 2
Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali mibdija skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżuri fiskali favur l-FPAP għandha tingħalaq.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lil Franza.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Ġunju 2010.