PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 205/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 367/2006 (4) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné antidumpingové clo uložené tomuto výrobci nařízením (ES) č. 1676/2001.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o výrobce PET filmu v Indii. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Stejným nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu zahájeného Komisí z vlastní iniciativy a týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto smyslu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1292/2007 a (ES) č. 367/2006, pokud jde o vynětí z opatření stanovených těmito nařízeními jednoho izraelského vývozce a o ukončení celní evidence dovozu od tohoto vývozce (9).
(8)
Je třeba připomenout, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 % na základě nařízení (ES) č. 1292/2007.
2. Stávající vyrovnávací opatření
(9)
Je rovněž třeba uvést, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 % na základě nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění.
3. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost o přezkum, jenž by byl omezen na dumping, podala společnost Vacmet India Limited, vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
4. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila dne 14. ledna 2010 v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkum dumpingu ve vztahu k žadateli.
(12)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také mělo posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(13)
Dne 14. ledna 2010 Komise rovněž zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie (11) zahájila částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření omezený na přezkum subvencování ve vztahu k žadateli.
5. Šetření
(14)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(15)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumného šetření oficiálně informovala žadatele, úřady země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(16)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení (ES) č. 1292/2007), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(19)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(20)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(21)
K určení běžné hodnoty bylo nejprve stanoveno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, konkrétně zda tento prodej představoval 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do EU. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával obdobný výrobek na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu. Tato zkouška reprezentativnosti byla poté provedena u jednotlivých druhů výrobku. Bylo zjištěno, že dva druhy nebyly na domácím trhu prodávány vůbec.
(22)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na indickém domácím trhu v průběhu období šetření. Bylo zjištěno, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových.
(23)
Bylo zjištěno, že pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu, jež prošly zkouškou reprezentativnosti uvedenou v 21. bodě odůvodnění výše, u jednoho druhu výrobku nebyla žádná transakce domácího prodeje zisková, a tyto transakce tedy neproběhly v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(24)
Pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu v Indii v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených odběrateli, kteří nejsou ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo splatných. Pokud jde o ostatní druhy, konkrétně druh uvedený ve 23. bodě odůvodnění výše a druhy, jež nejsou prodávány na domácím trhu, byla běžná hodnota určena na základě výrobních nákladů žadatele u dotčených vyvezených vzorů s připočtením přiměřené částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(25)
S ohledem na vysokou úroveň ziskovosti domácího prodeje v běžném obchodním styku byly částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk založeny na všech domácích prodejích obdobného výrobku na domácím trhu.
b) Vývozní cena
(26)
Ve všech případech, kdy se PET film vyvážel přímo nezávislým odběratelům v EU, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(27)
Pokud jde o prodej na vývoz do EU, který se uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen, za něž byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(28)
Za tímto účelem byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých mezi dovozem a opětovným prodejem prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie. U těchto prodejů byla rovněž odečtena přiměřená částka na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk. Procentní podíl použitý k výpočtu zisku a nákladů na odbyt a obecné a správní výdaje byly v souladu s podílem uvedeným ve výsledovce a rozvaze společnosti ve spojení.
c) Srovnání
(29)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.
d) Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(31)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti, jak je uvádí žadatel, lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(32)
Šetření ukázalo, že indikativní dumpingové rozpětí vypočítané v souvislosti s prodejem na vývoz žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření rovněž negativní. Pokud jde o objem, tento prodej byl několikanásobně větší než prodej na vývoz do EU.
(33)
Bylo rovněž zjištěno, že žadatel od roku 2007 značným způsobem investoval do zlepšení svého výrobního procesu a do výroby základní suroviny, která je nezbytná k výrobě dotčeného výrobku. Tyto změny vedly zejména ke snížení nákladů, a vysvětluje se tak přímý dopad na dumpingové rozpětí společnosti. Lze mít za to, že změna okolností je trvalé povahy.
(34)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny okolností považují za trvalé a že použití současné výše antidumpingových opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(35)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku žadatelem na 0 %.
(36)
Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (12) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na žadatele se vztahuje vyrovnávací clo. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k takové situaci nedochází.
(37)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(38)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
0,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 205/2011
tat-28 ta’ Frar 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1292/2007 li jimponi dazju definittiv ta’ anti-dumping fuq importazzjonijiet ta’ tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET) li joriġinaw fl-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku tal-anti-dumping”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4), u l-Artikolu 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta sottomessa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li ġie kkonsultat il-Kumitat ta’ Konsulenza,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Investigazzjoni preċedenti u miżuri anti-dumping eżistenti
(1)
F’Awwissu 2001, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1676/2001 (2), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET) li joriġinaw, inter alia, fl-Indja. Il-miżuri kienu jikkonsistu f’dazju anti-dumping ad valorem li jvarja bejn 0 % u 62,6 % impost fuq importazzjonijiet mingħand produtturi esportaturi msemmija individwalment, b’rata ta’ dazju residwa ta’ 53,3 % fuq importazzjonijiet mingħand il-kumpaniji l-oħrajn kollha.
(2)
F’Marzu 2006, permezz tar-Regolament (KE) Nru 366/2006 (3), il-Kunsill emenda l-miżuri imposti bir-Regolament (KE) Nru 1676/2001. Id-dazju anti-dumping impost varja bejn 0 % u 18 %, wara li tqiesu s-sejbiet tar-reviżjoni ta’ skadenza tad-dazji kumpensatorji definittivi li huma dettaljati fir-Regolament (KE) Nru 367/2006 (4).
(3)
F’Awwissu 2006, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1288/2006 (5), wara reviżjoni interim li tikkonċerna s-sussidju ta’ produttur Indjan tat-tertuqa PET, il-Kunsill emenda d-dazju anti-dumping definittiv impost fuq dak il-produttur permezz tar-Regolament (KE) Nru 1676/2001.
(4)
F’Settembru 2006, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1424/2006 (6), fuq talba ta’ produttur esportatur ġdid, il-Kunsill emenda r-Regolament (KE) Nru 1676/2001 fir-rigward ta’ produttur Indjan tat-tertuqa PET. Ir-Regolament emendat stabbilixxa marġini ta’ dumping ta’ 15,5 % u rata ta’ dazju anti-dumping ta’ 3,5 % għall-kumpanija kkonċernata wara li tqies il-marġini ta’ sussidju fuq l-esportazzjoni tal-kumpanija kif ġie aċċertat fl-investigazzjoni kontra s-sussidji li wasslet għall-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 367/2006. Billi l-kumpanija ma kellhiex dazju kumpensatorju individwali, ġiet applikata r-rata stabbilita għall-kumpaniji l-oħrajn kollha.
(5)
F’Novembru 2007, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 (7), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ tertuqa PET li joriġinaw mill-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku tal-anti-dumping. Bl-istess Regolament intemmet reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku tal-anti-dumping, limitata għal produttur esportatur Indjan wieħed.
(6)
F’Jannar 2009, permezz tar-Regolament (KE) Nru 15/2009 (8), wara reviżjoni interim parzjali mnedija mill-Kummissjoni fuq l-inizjattiva tagħha fir-rigward tas-sussidju lil ħames produtturi Indjani tat-tertuqa PET, il-Kunsill emenda d-dazju anti-dumping definittiv impost fuq dawn il-kumpaniji permezz tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 u d-dazji kumpensatorji definittivi imposti permezz tar-Regolament (KE) Nru 367/2006.
(7)
Ir-Regolament (KE) Nru 1292/2007 żamm ukoll l-estensjoni tal-miżuri għall-Brażil u l-Iżrael waqt li ċerti kumpaniji ġew eżentati. L-aħħar emenda għar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 f’dan ir-rigward saret permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 367/2006 fir-rigward tal-għoti ta’ eżenzjoni mill-miżuri imposti skont dawk ir-Regolamenti lil esportatur Iżraeljan wieħed ta’ tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET) li toriġina fl-Indja u t-tmeim tar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet minn dak l-esportatur (9).
(8)
Għandu jiġu nnutat li Vacmet India Limited hija soġġetta għal dazju residwu tal-anti-dumping ta’ 17,3 % fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007.
2. Miżuri kumpensatorji eżistenti
(9)
Għandu jiġu nnutat ukoll li Vacmet India Limited hija soġġetta għal dazju kumpensatorju ta’ 19,1 % fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 367/2006.
3. Talba għal reviżjoni interim parzjali
(10)
Fis-7 ta’ Awwissu 2009, il-Kummissjoni rċeviet talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku. It-talba, li l-ambitu tagħha kien limitat għall-eżami tad-dumping, tressqet minn Vacmet India Limited, produttur esportatur mill-Indja (“l-applikant”). Fit-talba tiegħu, l-applikant qal li ċ-ċirkostanzi li abbażi tagħhom ġew imposti l-miżuri nbidlu u li dawn il-bidliet huma ta’ natura dejjiema. L-applikant ipprovda evidenza prima facie li l-impożizzjoni ssuktata tal-miżura fil-livell attwali tagħha m’għadhiex meħtieġa biex tagħmel tajjeb għad-dumping.
4. Il-bidu ta’ reviżjoni
(11)
Wara li ġie determinat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza li tiġġustifika l-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ notifika fl-14 ta’ Jannar 2010 ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (10) (“in-notifika tal-bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni parzjali interim, skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, li l-ambitu tagħha huwa limitat għall-eżami tad-dumping fir-rigward tal-applikant.
(12)
L-investigazzjoni tar-reviżjoni interim parzjali kienet ukoll biex tivvaluta l-ħtieġa, skont is-sejbiet tar-reviżjoni, li tiġi emendata r-rata ta’ dazju li bħalissa hija applikata fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat li ma ssemmewx individwalment fl-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007, jiġifieri r-rata tad-dazju anti-dumping li tapplika għall-“kumpaniji l-oħra kollha” fl-Indja.
(13)
Fl-14 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni ħabbret ukoll, permezz ta’ notifika tal-bidu ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (11), il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali tal-miżuri kumpensatorji li huma limitati għall-eżami tas-sussidju sa fejn hu kkonċernat l-applikant.
5. L-investigazzjoni
(14)
L-investigazzjoni tal-livell ta’ dumping kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (“perijodu tal-investigazzjoni għar-reviżjoni” jew “PIR”).
(15)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, u lill-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur u lill-industrija tal-Unjoni, dwar il-bidu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jinstemgħu.
(16)
Biex tikseb l-informazzjoni meħtieġa għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba fiż-żmien ta’ skadenza stipulat għal dak l-għan.
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa għad-determinazzjoni tad-dumping. Saret żjara ta’ verifika fil-bini tal-applikant.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat f’din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak definit fir-Regolament li jimponi l-miżuri fis-seħħ (ir-Regolament (KE) Nru 1292/2007), jiġifieri t-tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET), li toriġina fl-Indja, li attwalment taqa’ fi ħdan il-kodiċijiet NM ex 3920 62 19 u ex 3920 62 90.
2. Il-prodott simili
(19)
Bħal fl-investigazzjonijiet preċedenti, din l-investigazzjoni wriet li t-tertuqa PET prodotta fl-Indja u esportata lejn l-Unjoni u t-tertuqa PET prodotta u mibjugħa lokalment fis-suq Indjan, kif ukoll it-tertuqa PET prodotta u mibjugħa fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi bażiċi.
(20)
Għalhekk dawn il-prodotti jitqiesu bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
(a) Il-valur normali
(21)
Sabiex jiġi stabbilit il-valur normali, l-ewwel ġie determinat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili kienx rappreżentattiv skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk dan il-bejgħ domestiku rrappreżentax 5 % tal-volum tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat esportat fl-UE. Il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-prodott simili kien inbiegħ domestikament mill-applikant f’volumi ġeneralment rappreżentattivi. Dan it-test ta’ rappreżentazzjoni mbagħad sar fuq bażi ta’ tip b’tip. Instab li żewġ tipi ma nbiegħux domestikament.
(22)
Sussegwentament, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala li qiegħed jinbiegħ fil-kors ordinarju tan-negozju skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi, għal dan il-prodott simili mibjugħ fis-suq Indjan, ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti matul il-PIR. Instab li aktar minn 90 % tal-bejgħ domestiku kien bi profitt.
(23)
Għat-tipi ta’ prodotti mibjugħa domestikament u li għaddew mit-test ta’ rappreżentazzjoni msemmi fil-premessa (21) ta’ hawn fuq, ġie stabbilit li għal tip ta’ prodott wieħed, it-tranżazzjonijiet domestiċi kollha ma kinux profitabbli u għaldaqstant ma sarux fil-perkors normali tan-negozju skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(24)
Għat-tipi ta’ prodotti li nbiegħu fi kwantitajiet insuffiċjenti u mibjugħa fil-perkors normali tan-negozju fl-Indja, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa jew pagabbli minn klijenti mhux relatati skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku. Għat-tipi l-oħra, jiġifieri t-tip imsemmi fil-premessa (23) hawn fuq u t-tipi mhux mibjugħa domestikament, il-valur normali ġie mibni fuq il-bażi tal-ispejjeż tal-manifattura mġarrba mill-applikant għall-mudell esportat inkwistjoni biż-żieda ta’ ammont raġonevoli għall-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u għal profitt skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(25)
Meta wieħed jikkunsidra l-livell għoli ta’ bejgħ domestiku profitabbli li sar fil-perkors normali tan-negozju, l-ispejjeż tal-SG&A u l-profitt kollha kienu bbażati fuq il-bejgħ domestiku kollu tal-prodott simili fis-suq domestiku.
(b) Il-prezz tal-esportazzjoni
(26)
Fil-każijiet kollha fejn it-tertuqa tal-PET kienet esportata direttament lejn klijenti indipendenti fl-UE, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli.
(27)
Għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-UE li sar permezz ta’ kumpanija relatata, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet li fuqhom kienu mibjugħa mill-ġdid il-prodotti impurtati lil xerrej indipendenti skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
(28)
Għal dan l-iskop, saru aġġustamenti għall-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni. Marġini raġonevoli għall-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi u profitt kien ukoll imnaqqas għal dan il-bejgħ. Il-perċentwali użati biex jiġi kkalkulat il-profitt u l-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi kienu konformi ma’ dawk rappurtati fid-dikjarazzjoni tad-dħul tal-kumpanija relatata.
(c) Tqabbil
(29)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju peżat u l-prezz medju peżat tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ kummerċ. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu differenzi fil-fatturi li kienu ppruvati li jaffetwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet. Għan dan il-għan, ingħatat konċessjoni xierqa f’forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, il-kummissjonijiet, l-ispejjeż finanzjarji u l-ispejjeż tal-ippakkjar imħallsa mill-applikant fejn applikabbli u ġġustifikat.
(d) Il-marġini tad-dumping
(30)
Kif previst fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju peżat skont it-tip ġie mqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjonijiet tat-tip korrispondenti mal-prodott ikkonċernat. Dan it-tqabbil ma weriex l-eżistenza ta’ dumping.
D. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULA
(31)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat ukoll jekk iċ-ċirkostanzi mibdula allegati mill-applikant jisgħux jiġu kkunsidrati b’mod raġonevoli li huma ta’ natura dejjiema.
(32)
L-investigazzjoni wriet li l-marġini indikattiva ta’ dumping ikkalukulata għall-bejgħ tal-esportazzjoni tal-applikant lill-pajjiżi terzi fil-PIR kienet negattiva wkoll. F’termini ta’ volum, dan il-bejgħ kien ħafna ogħla mill-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-UE.
(33)
Instab ukoll li l-applikant għamel investimenti sinifikanti mill-2007 “l quddiem biex itejjeb il-proċess ta” produzzjoni tiegħu u biex jipproduċi l-materja prima bażika li hija meħtieġa għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Dawn il-bidliet irriżultaw, b’mod partikolari, fi tnaqqis ta’spejjeż u għaldaqstant spjegaw l-impatt dirett fuq il-marġini tad-dumping tal-Kumpanija. Din il-bidla fiċ-ċirkostanzi tista’ titqies bħala waħda ta’ natura dejjiema.
(34)
Għalhekk tqies li ċ-ċirkostanzi li wasslu għat-tnedija ta’ din ir-reviżjoni interim mhumiex probabbli li jinbidlu fil-futur qrib b’mod li jaffettwaw is-sejbiet tar-reviżjoni interim preżenti. Għalhekk, ġie konkluż li ċ-ċirkostanzi mibdula huma ta’ natura dejjiema u li l-applikazzjoni tal-miżura anti-dumping fil-livell attwali tagħha m’għadhiex aktar ġustifikata.
E. IL-MIŻURI ANTI-DUMPING
(35)
Fid-dawl tar-riżultati ta’ din l-investigazzjoni għal reviżjoni, huwa kkunsidrat xieraq li d-dazju anti-dumping applikabbli fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mill-applikant jiġi emendat għal 0 %.
(36)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 24(1), it-tieni subparagrafu, tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (12), l-ebda prodott m’għandu jkun soġġett kemm għal dazju anti-dumping kif ukoll għal dazji kumpensatorji għall-fini li tiġi indirizzata l-istess sitwazzjoni li tirriżulta minn dumping jew mill-issussidjar għall-esportazzjoni. Kif imsemmi fil-premessa (9) hawn fuq, l-applikant huwa soġġett għal dazju kumpensatorju. Billi d-dazju anti-dumping stabbilit għall-applikant huwa ta’ 0 % fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, din is-sitwazzjoni ma tirriżultax f’dan il-każ.
(37)
Il-partijiet interessati kienu infurmati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tiġi proposta emenda għar-rata tad-dazju applikabbli għall-applikant u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw.
(38)
Il-kummenti verbali u bil-miktub imressqa mill-partijiet ġew ikkunsidrati u, fejn xieraq, is-sejbiet definittivi ġew immodifikati kif meħtieġ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
It-tabella fl-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 hija b’dan emendata billi jiżdied dan li ġej:
“Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
0,0
A992 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Frar 2011.