NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 677/2011
tas-7 ta’ Lulju 2011
li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 11 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-organizzazzjoni u l-użu tal-ispazju tal-arja fl-ajru uniku Ewropew (ir-Regolament tal-ispazju tal-arja) (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 6 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 għandu l-għan li jappoġġa l-kunċett ta’ spazju tal-ajru operattiv dejjem iktar integrat fil-kuntest tal-politika komuni tat-trasport u li jistabbilixxi proċeduri komuni għad-disinn, għall-ippjanar u għall-ġestjoni li jiżguraw it-twettiq effiċjenti u sikur tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru. Il-funzjonijiet tan-netwerk għandu jkollhom l-għan li jappoġġaw inizjattivi fil-livell nazzjonali u fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(2)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu “servizz ta’ interess ġenerali” li jitħaddem għan-netwerk Ewropew tal-avjazzjoni u li jikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tas-sistema tat-trasport tal-ajru billi jiżgura l-livell mitlub ta’ prestazzjoni, kompatibbiltà u koordinazzjoni tal-attivitajiet, inklużi dawk sabiex ikun żgurat l-aħjar użu ta’ riżorsi skarsi.
(3)
Id-disinn tan-netwerk Ewropew tar-rotot u l-koordinazzjoni tar-riżorsi skarsi skont ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għas-sovranità tal-Istati Membri fuq l-ispazju tal-ajru tagħhom u għar-rekwiżiti tal-Istati Membri marbutin mal-ordni pubbliku, mas-sigurtà pubblika u ma’ kwistjonijiet tad-difiża skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Marzu 2002 dwar qafas regolatorju għall-politika dwar l-ispettru tar-radju fil-Komunità Ewropea (Deċiżjoni dwar l-Ispettri tar-radju) (3) toħloq qafas ta’ politika u qafas legali għal dak il-qasam.
(5)
Għandu jkun stabbilit korp imparzjali u kompetenti (il-Maniġer tan-Netwerk) sabiex iwettaq il-kompiti meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk previsti fir-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(6)
In-netwerk Ewropew tar-rotot għandu jkun iddisinjat sabiex ir-rotot jittejbu kemm jista’ jkun minn perspettiva ta’ bieb għall-ieħor (“gate-to-gate”) fil-fażijiet kollha tat-titjira, billi jitqiesu, b’mod partikolari, l-effiċjenza tat-titjira u l-aspetti ambjentali.
(7)
Ħidmet l-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (l-ICAO) u l-Eurocontrol fid-disinn tar-rotot, fil-ġestjoni tal-frekwenzi u tal-kodiċijiet tat-transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza (SSR) hija rrikonoxxuta u għandha tintuża bħala bażi meta jkunu qed jittejbu kemm jista’ jkun l-iżvilupp u l-ħidma tan-netwerk fil-livell tal-Unjoni.
(8)
L-obbligi tal-Istati Membri fir-rigward tal-ICAO f’dak li għandu x’jaqsam mad-disinn tar-rotot, mal-ġestjoni tal-frekwenzi u tal-kodiċijiet tat-transponders SSR għandhom jiġu rrispettati u għandhom jiġu implimentati b’mod iktar effettiv għan-netwerk b’koordinazzjoni u b’appoġġ mill-Maniġer tan-Netwerk.
(9)
L-allokazzjoni tal-ispettru tar-radju ssir fil-kuntest tal-Unjoni Internazzjonali tat-Telekomunikazzjoni (l-UIT). L-Istati Membri għandhom ir-responsabbiltà li jenfasizzaw ir-rekwiżiti tal-avjazzjoni ċivili u li wara jużaw ir-riżorsi allokati għat-traffiku tal-ajru ġenerali bl-aħjar mod.
(10)
L-ICAO żviluppat materjal ta’ gwida li huwa rilevanti għall-funzjonijiet tal-kodiċijiet tat-transponders SSR u tal-frekwenzi tar-radju u tħaddem sistema ta’ reġistrazzjoni tal-assenjazzjonijiet tal-frekwenzi għall-għanijiet tat-traffiku tal-ajru ġenerali fir-reġjun Ewropew tal-ICAO, li bħalissa hija ffaċilitata mill-Eurocontrol.
(11)
Ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 jeżiġi l-adozzjoni ta’ regoli dettaljati ta’ implimentazzjoni sabiex ikunu kkoordinati u armonizzati l-proċessi u l-proċeduri ħalli titkabbar l-effiċjenza tal-ġestjoni tal-frekwenzi ajrunawtiċi u l-adozzjoni ta’ funzjoni ċentrali sabiex ikunu kkoordinati l-identifikazzjoni bikrija u r-riżoluzzjoni tal-ħtiġijiet tal-frekwenzi sabiex jingħata appoġġ lid-disinn u lit-tħaddim tan-netwerk.
(12)
Minħabba li l-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (ATFM) hija parti integrali mill-funzjonijiet tan-netwerk, hija meħtieġa rabta xierqa mar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 255/2010 tal-25 ta’ Marzu 2010 li jistabbilixxi regoli komuni dwar il-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (4).
(13)
Billi l-effiċjenza tal-ġestjoni tan-netwerk tiddependi mill-bidu immedjat tal-funzjonijiet tan-netwerk, l-Istati Membri diġà fdaw lill-Eurocontrol bit-twettiq tal-AFTM.
(14)
Huwa ta’ benefiċċju li korp wieħed jiġi fdat bil-koordinazzjoni tad-diversi funzjonijiet tan-netwerk sabiex ikunu żviluppati soluzzjonijiet konsistenti tal-aħjar użu fil-livell tan-netwerk għal perjodu qasir taż-żmien u fit-tul li jkunu konformi mal-għanijiet tal-prestazzjoni. Madankollu, il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jitwettqu mill-Maniġer tan-Netwerk u fil-livell tal-Istati Membri u tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru skont ir-responsabbiltajiet stabbiliti b’dan ir-Regolament.
(15)
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun involut f’ċerti aspetti tal-pjanijiet, tal-azzjonijiet u tat-twettiq tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) tal-Istati Membri jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, b’mod partikolari meta jista’ jkun mistenni li dan l-aspett għandu, jew x’aktarx se jkollu, effett materjali fuq il-prestazzjoni tan-netwerk.
(16)
L-avvenimenti marbutin mal-eruzzjoni tal-vulkan Eyjafjallajökull f’April tal-2010 wrew il-ħtieġa li tinħoloq entità ċentrali li tista’ tieħu rwol ta’ tmexxija fil-koordinazzjoni tal-ġestjoni tal-miżuri ta’ mitigazzjoni fil-livell lokali, reġjonali u tan-netwerk sabiex ikun żgurat li jkun hemm reazzjoni f’waqtha għal sitwazzjonijiet ta’ kriżi fil-ġejjieni li jaffettwaw lill-avjazzjoni.
(17)
Għandu jkun hemm koordinazzjoni bejn il-funzjonijiet tan-netwerk u l-operazzjonijiet organizzati fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(18)
Għandhom isiru konsultazzjonijiet effettivi mal-partijiet interessati fil-livell nazzjonali, f’dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u f’dak tan-netwerk.
(19)
L-ajruporti, minħabba li huma l-punti ta’ dħul u ta’ ħruġ għan-netwerk, huma kontributuri ewlenin għall-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk, u għalhekk il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jistabbilixxu kollegamenti, permezz tal-osservatorju tal-Unjoni dwar il-kapaċità tal-ajruporti, mal-operaturi tal-ajruporti li jagħmluha ta’ koordinaturi fuq l-art, bil-għan li tittejjeb kemm jista’ jkun il-kapaċità fuq l-art, biex b’hekk tittejjeb il-kapaċità ġenerali tan-netwerk.
(20)
L-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun mingħajr preġudizzju għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 tat-18 ta’ Jannar 1993 dwar ir-regoli komuni għall-allokazzjoni ta’ slots f’ajruporti tal-Komunità (5).
(21)
Filwaqt li titqies kif xieraq l-effettività tal-operazzjonijiet militari, il-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar huma importanti ħafna sabiex jintlaħqu l-għanijiet meħtieġa. Filwaqt li d-deċiżjonijiet marbutin mal-kontenut, mal-ambitu jew mat-twettiq tal-operazzjonijiet militari u mat-taħriġ imwettqa skont is-sistema operattiva tat-traffiku tal-ajru ma jaqgħux fl-ambitu tal-kompetenza tal-Unjoni, huwa importanti li jiġu koperti l-interfaċċji bejn dawn l-operazzjonijiet u dawk koperti minn dan ir-Regolament fl-interess tas-sikurezza u tal-effiċjenza reċiproka.
(22)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 li għandu l-għan li tiġi ssalvagwardjata s-sigurtà essenzali jew l-interessi tal-politika ta’ difiża jew l-applikazzjoni tal-użu flessibbli tal-ispazju tal-ajru previst fl-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(23)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu pprovduti b’mod kosteffikaċi, b’mod partikolari billi jkun evitat kwalunkwe sforz doppju, u b’hekk dawn il-funzjonijiet ikunu jistgħu jiġu pprovduti b’rekwiżiti ta’ riżorsi finanzjarji u umani mnaqqsa, jew għall-inqas mhux ogħla, fl-Istati Membri fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament, meta mqabbla mas-sitwazzjoni ta’ qabel ma nħatar Maniġer tan-Netwerk.
(24)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura sorveljanza xierqa tal-Maniġer tan-Netwerk.
(25)
Ir-rekwiżiti tas-sikurezza għall-funzjonijiet tan-netwerk iridu jkunu ta’ livell li jista’ jitqabbel mar-rekwiżiti tal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (l-Aġenzija) dwar il-provvista tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. Għandhom jiġu previsti dawn ir-rekwiżiti, kif ukoll ir-rekwiżiti dwar is-sorveljanza tas-sikurezza.
(26)
Il-kunsiderazzjoni ta’ pajjiżi terzi u l-involviment tagħhom fl-istabbiliment u fl-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jagħtu kontribut għad-dimensjoni pan-Ewropea tal-ajru uniku Ewropew.
(27)
Il-funzjonijiet tan-netwerk jistgħu jiġu estiżi skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(28)
L-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun suġġetta għal miri speċifiċi ta’ prestazzjoni li jeħtieġu emendi għar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 tad-29 ta’ Lulju 2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (6). Dawk il-miri ta’ prestazzjoni jistgħu jiġu żviluppati iktar fuq il-bażi tal-esperjenza prattika fl-eżekuzzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni.
(29)
Ir-Regolament (EU) Nru 691/2010 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(30)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 sabiex jippermetti l-aħjar użu tal-ispazju tal-ajru fl-ajru uniku Ewropew u sabiex ikun żgurat li l-utenti tal-ispazju tal-ajru jkunu jistgħu jaħdmu fuq it-trajettorji ppreferuti, filwaqt li jippermetti aċċess massimu għall-ispazji tal-ajru u għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
2. Għall-għan tal-ġestjoni tan-netwerk, dan ir-Regolament għandu japplika b’mod partikolari għall-Istati Membri, għall-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”), għall-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, għall-operaturi tal-ajruporti, għall-koordinaturi tas-slots fl-ajruporti u għall-organizzazzjonijiet operattivi, fil-livell nazzjonali jew f’dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. Skont l-Artikolu 1(3) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u mingħajr preġudizzju għat-tħaddim tal-inġenji tal-ajru tal-Istat skont l-Artikolu 3 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali, l-Istati Membri għandhom japplikaw dan ir-Regolament fl-ispazju tal-ajru mqiegħed taħt ir-responsabbiltà tagħhom fir-reġjuni EUR u AFI tal-ICAO.
4. Skont l-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, dan ir-Regolament ma għandux jimpedixxi l-applikazzjoni ta’ miżuri minn Stat Membru, sa fejn dawn ikunu meħtieġa, sabiex jiġu ssalvagwardjati s-sigurtà essenzjali jew l-interessi tal-politika tad-difiża.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijet mogħtija fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“operatur ta’ ajruport” tfisser il-“korp ta’ amministrazzjoni ta’ ajruport” kif iddefinit fil-punt (j) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KEE) Nru 95/93;
2.
“koordinatur tas-slots f’ajruport” tfisser il-funzjoni stabbilita f’ajruporti kkoordinati skont ir-Regolament (KEE) Nru 95/93;
3.
“disinn tal-ispazju tal-ajru” tfisser proċess sabiex jingħata kontribut ħalli jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni marbutin man-netwerk u sabiex ikunu sodisfatti l-ħtiġijiet tal-utenti tal-ispazju tal-ajru kif ukoll sabiex ikun żgurat jew miżjud il-livell stabbilit ta’ sikurezza u jiżdiedu l-kapaċità tal-ispazju tal-ajru u l-prestazzjoni ambjentali permezz tal-iżvilupp u tal-implimentazzjoni ta’ kapaċitajiet u ta’ tekniki navigazzjonali avanzati, ta’ netwerks ta’ rotot imtejba, inkluż it-tqassim f’setturi assoċjat magħhom, ta’ strutturi tal-ispazju tal-ajru mtejba kemm jista’ jkun u ta’ proċeduri ta’ ATM li jtejbu l-kapaċità;
4.
“prenotazzjoni tal-ispazju tal-ajru” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru rriżervat b’mod temporanju biex jintuża b’mod esklużiv jew speċifiku minn kategoriji ta’ utenti;
5.
“restrizzjoni fuq l-ispazju tal-ajru” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru li fih jistgħu jitwettqu, b’diversi modi, attivitajiet li huma perikolużi għat-titjir ta’ inġenji tal-ajru f’ħinijiet speċifiċi (“żona ta’ periklu”); jew tali spazju tal-ajru li jinsab ‘il fuq minn żoni tal-art jew minn ilmijiet territorjali ta’ Stat li fih it-titjir ta’ inġenji tal-ajru huwa ristrett skont ċerti kundizzjonijiet speċifiċi (“żona ristretta”); jew tali spazju tal-ajru li jinsab ‘il fuq minn żoni tal-art jew minn ilmijiet territorjali ta’ Stat li fih it-titjir ta’ inġenji tal-ajru huwa pprojbit (“żona pprojbita”);
6.
“struttura ta’ spazju tal-ajru” tfisser volum speċifiku ta’ spazju tal-ajru maħsub sabiex ikun żgurat it-tħaddim sikur u ottimali ta’ inġenji tal-ajru;
7.
“użu tal-ispazju tal-ajru” tfisser il-mod li bih l-ispazju tal-ajru jintuża mil-lat operattiv;
8.
“rappreżentant tal-utenti tal-ispazju tal-ajru” tfisser kwalunkwe persuna jew entità legali li tirrappreżenta l-interessi ta’ kategorija waħda jew ta’ diversi kategoriji ta’ utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
9.
“medda ta’ frekwenza tal-avjazzjoni” tfisser annotazzjoni, fit-Tabella tal-Allokazzjonijiet tal-Frekwenzi tar-Regolamenti tar-Radju tal-ITU, ta’ medda speċifika ta’ frekwenzi li fiha jsiru assenjazzjonijiet tal-frekwenzi għall-għan tat-traffiku tal-ajru ġenerali;
10.
“settur ATC” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru li għalih kontrollur/i assoċjat/i jkun/jkunu responsabbli għall-kontroll tat-traffiku tal-ajru (ATC) fi kwalunkwe ħin partikolari;
11.
“rotta tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru (rotta ATS)” tfisser parti speċifika mill-istruttura tal-ispazju tal-ajru maħsuba sabiex il-fluss tat-traffiku jkun dirett kif meħtieġ sabiex jingħataw servizzi tat-traffiku tal-ajru;
12.
“koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar” tfisser l-interazzjoni bejn l-awtoritajiet u l-komponenti ċivili u militari tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru meħtieġa sabiex ikun żgurat użu sikur, effiċjenti u armonjuż tal-ispazju tal-ajru;
13.
“rotta kundizzjonali (CDR)” tfisser rotta tal-ajru li hija disponibbli għall-ippjanar tat-titjiriet u li tista’ tintuża biss f’kundizzjonijiet speċifiċi;
14.
“teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv” tfisser proċess fejn jittieħdu deċiżjonijiet fuq il-bażi ta’ interazzjoni u ta’ konsultazzjoni kostanti mal-Istati Membri, mal-partijiet interessati operattivi u ma’ partijiet interessati oħrajn kif ikun xieraq;
15.
“kriżi tan-netwerk” tfisser stat fejn ma jkunx jista’ jiġi pprovdut servizz tan-navigazzjoni bl-ajru fil-livell meħtieġ li jwassal għal telf kbir fil-kapaċità tan-netwerk, jew fi żbilanċ kbir bejn il-kapaċità u d-domanda tan-netwerk, jew nuqqas kbir fil-fluss tal-informazzjoni f’parti waħda jew f’diversi partijiet tan-netwerk wara sitwazzjoni li ma tkunx tas-soltu u ma tkunx prevista;
16.
“Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk f’koordinazzjoni mal-partijiet interessati operattivi li jinkludi r-riżultat tal-attivitajiet operattivi tiegħu fir-rigward tad-disinn tan-netwerk tar-rotot fuq perjodu qasir u medju taż-żmien skont il-prinċipji ta’ gwida tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk;
17.
“Spazju tal-ajru b’rotot liberi” tfisser spazju tal-ajru speċifiku li fih l-utenti jistgħu jippjanaw bil-libertà kollha r-rotot tagħhom bejn punt ta’ dħul u punt tal-ħruġ mingħajr ma jirreferu għan-netwerk tar-rotot tal-ajru;
18.
“assenjazzjoni ta’ frekwenza” tfisser awtorizzazzjoni mogħtija minn Stat Membru sabiex tintuża frekwenza tar-radju jew sabiex jintuża kanal ta’ frekwenza tar-radju b’kundizzjonijiet speċifiċi;
19.
“impatt fuq in-netwerk” tfisser, fil-kuntest tal-funzjoni tal-frekwenzi tar-radju stabbilita fl-Anness II, sitwazzjoni fejn assenjazzjoni ta’ frekwenza tar-radju se tiddegrada, tfixkel jew tinterrompi l-funzjonament ta’ assenjazzjoni ta’ frekwenza tar-radju waħda jew iktar tan-netwerk, jew se topponi l-aħjar użu tal-meded ta’ frekwenza tal-avjazzjoni fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament;
20.
“possibbiltajiet ta’ rotot multipli” tfisser id-disponibbiltà, għall-utent tal-ispazju tal-ajru, ta’ iktar minn possibbiltà waħda ta’ rotta fuq in-netwerk tar-rotot tal-ajru;
21.
“pajjiżi terzi” tfisser pajjiżi li mhumiex Stati Membri iżda li huma membri tal-Eurocontrol jew li kkonkludew ftehim mal-Unjoni dwar l-implimentazzjoni tal-ajru uniku Ewropew jew li qed jieħdu sehem fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
22.
“Maniġer tan-Netwerk” tfisser il-korp stabbilit skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 sabiex iwettaq id-dmirijiet previsti f’dak l-Artikolu u f’dan ir-Regolament;
23.
“Pjan Operattiv tan-Netwerk” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk b’koordinazzjoni mal-partijiet interessati operattivi sabiex jorganizza l-attivitajiet operattivi tiegħu fuq perjodu qasir u medju taż-żmien skont il-prinċipji ta’ gwida tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk. Għal dik il-parti tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk li hija speċifika għad-disinn tan-netwerk Ewropew tar-rotot (ERND), dan jinkludi l-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot;
24.
“Pjan Strateġiku għan-Netwerk” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk, b’mod konsistenti mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, b’koordinazzjoni mal-Istati Membri u mal-partijiet interessati operattivi, li jiddefinixxi l-prinċipji ta’ gwida għat-tħaddim tan-netwerk u l-perspettiva fit-tul tiegħu;
25.
“organizzazzjoni operattiva” tfisser organizzazzjoni li għandha r-responsabbiltà tipprovdi servizzi ta’ inġinerija u servizzi tekniċi li jappoġġaw is-servizzi tat-traffiku tal-ajru, tal-komunikazzjoni, tan-navigazzjoni jew ta’ sorveljanza;
26.
“rekwiżiti operattivi” tfisser ir-rekwiżiti tan-netwerk f’termini ta’ sikurezza, ta’ kapaċità u ta’ effiċjenza;
27.
“partijiet interessati operattivi” tfisser l-utenti ċivili u militari tal-ispazju tal-ajru, il-fornituri ċivili u militari tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti, il-koordinaturi tas-slots fl-ajruporti u l-organizzazzjonijiet operattivi u kwalunkwe grupp ta’ partijiet interessati addizzjonali meqjus bħala rilevanti għall-funzjonijiet individwali;
28.
“konfigurazzjoni tas-settur” tfisser skema li tgħaqqad flimkien setturi li huma mibnija u li qegħdin fl-aħjar pożizzjoni biex jissodifaw ir-rekwiżiti operattivi u d-disponibbiltà tal-ispazju tal-ajru;
29.
“rotta mitluba mill-utent” tfisser ir-rotta mixtieqa li hija ddikjarata mill-operaturi tal-inġenji tal-ajru fl-istadju tad-disinn tal-ispazju tal-ajru sabiex jiġu sodisfatti ħtiġijiethom.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONI U ĠESTJONI TAL-FUNZJONIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 3
Stabbiliment ta’ Maniġer tan-Netwerk
1. Sabiex jitwettqu l-kompiti meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet previsti fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u fl-Annessi ta’ dan ir-Regolament, għandu jiġi stabbilit korp imparzjali u kompetenti (il-Maniġer tan-Netwerk).
2. Il-perjodu li għalih jinħatar il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun l-istess bħall-perjodi ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni previsti fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010. Dan għandu jkun twil biżżejjed sabiex tkun tista’ tiġi żviluppata ċerta maturità fit-twettiq ta’ dawn il-funzjonijiet. M’għandux ikun iqsar minn żewġ perjodi ta’ referenza u għandu jkun jista’ jiġġedded.
3. Il-ħatra tal-Maniġer tan-Netwerk għandha ssir permezz ta’ Deċiżjoni tal-Kummissjoni wara li jiġi kkonsultat il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku skont l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u għandha ssir mhux iktar tard minn tliet xhur wara li jiġi adottat dan ir-Regolament. Dik id-Deċiżjoni għandha tinkludi t-termini u l-kundizzjonijiet tal-ħatra, fosthom il-finanzjament u l-kundizzjonijiet għall-irtirar tagħha. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konformità ma’ dawk il-kundizzjonijiet fi tmiem kull perjodu ta’ referenza msemmi fil-paragrafu 2.
4. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq il-funzjonijiet li ġejjin:
(a)
għandu jiddisinja n-Netwerk Ewropew tar-Rotot kif stabbilit fl-Anness I;
(b)
għandu jikkoordina r-riżorsi skarsi, b’mod partikolari:
(i)
il-frekwenzi tar-radju fil-meded ta’ frekwenza tal-avjazzjoni użati mit-traffiku tal-ajru ġenerali kif stabbilit fl-Anness II;
(ii)
il-kodiċijiet tat-transponders SSR kif stabbilit fl-Anness III.
Lill-Maniġer tan-Netwerk, il-Kummissjoni tista’ żżidlu funzjonijiet oħrajn skont l-Artikoli 6(3) jew (4)(c) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq ukoll il-funzjoni tal-ATFM imsemmija fl-Artikolu 6(6) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u fir-Regolament (UE) Nru 255/2010.
Artikolu 4
Kompiti tal-Maniġer tan-Netwerk
1. Sabiex jappoġġa l-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet imniżżlin fl-Artikolu 3, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin, ħalli jkun hemm titjib kontinwu fl-operazzjonijiet tan-netwerk fl-ajru uniku Ewropew u b’hekk jingħata kontribut għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha mogħtija fir-Regolament (UE) Nru 691/2010, u b’mod partikolari għandu:
(a)
jiżviluppa, iżomm u jimplimenta l-Pjan Strateġiku għan-Netwerk speċifikat fl-Artikolu 5, f’konformità mal-iskema ta’ prestazzjoni prevista fir-Regolament (UE) Nru 691/2010 u mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, u billi jqis kwalunkwe Pjan tan-Navigazzjoni bl-Ajru tal-ICAO rilevanti;
(b)
jistabbilixxi fid-dettall il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk permezz ta’ Pjan Operattiv tan-Netwerk, kif speċifikat iktar fl-Artikolu 6, u għandu jindirizza, b’mod partikolari, il-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha li jkopru perjodi minn tlieta sa ħames snin, perjodi annwali, tal-istaġun, fil-ġimgħa u ta’ kuljum;
(c)
jiżviluppa Disinn integrat tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot stabbilit fl-Anness I;
(d)
jipprovdi l-funzjoni ċentrali għall-koordinazzjoni tal-frekwenzi tar-radju kif mitlub mill-Artikolu 6(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u kif stabbilit fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament;
(e)
jikkoordina t-titjib tal-proċess tal-allokazzjoni tal-kodiċijiet tat-transponders SSR stabbilit fl-Anness III;
(f)
jorganizza l-ġestjoni u l-operazzjonijiet tal-funzjonijiet u jeżegwixxi, b’mod partikolari, l-obbligi tal-Unità Ċentrali għall-ATFM;
(g)
jipprovdi approċċ ikkonsolidat u kkoordinat għall-attivitajiet kollha ta’ ppjanar u l-attivitajiet kollha operattivi tan-netwerk, inklużi l-monitoraġġ u t-titjib tal-prestazzjoni ġenerali tiegħu;
(h)
jipprovdi appoġġ għall-ġestjoni tal-kriżijiet tan-netwerk;
(i)
jappoġġa lill-partijiet interessati operattivi differenti fl-eżekuzzjoni tal-obbligi imposti fuqhom fl-użu tas-sistemi u tal-proċeduri tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u/jew tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru (ATM/ANS) skont il-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM;
(j)
jipprovdi appoġġ lill-entitajiet fdati bl-investigazzjoni tal-aċċidenti u tal-inċidenti tal-avjazzjoni ċivili jew bl-analiżi tal-okkorrenzi kif ikun mitlub minn dawk l-entitajiet fl-ambitu tar-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7);
(k)
jiżgura l-koordinazzjoni ma’ reġjuni u ma’ pajjiżi terzi oħrajn li ma jiħdux sehem f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħti kontribut għall-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
3. Sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura dan li ġej:
(a)
id-disponibbiltà, il-funzjonament u l-qsim ta’ għodod, ta’ proċessi u ta’ dejta konsistenti sabiex jingħata appoġġ lill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv fil-livell tan-netwerk, li jinkludu s-sistemi ta’ pproċessar tal-pjanijiet tat-titjiriet u s-sistemi tal-ġestjoni tad-dejta, imma li mhumiex limitati għalihom;
(b)
il-faċilitazzjoni u l-koordinazzjoni bejn il-partijiet interessati operattivi u l-appoġġ lil dawn il-partijiet interessati fl-użu u fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet u tal-miżuri relatati tan-netwerk wara t-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv;
(c)
il-koordinazzjoni operattiva, kif ukoll l-aħjar użu, l-interoperabbiltà u l-interkonnettività xierqa fil-qasam ta’ responsabbiltà tiegħu;
(d)
il-koordinazzjoni tal-proposti għal emendi fid-dokumenti xierqa tal-ICAO marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk;
(e)
ir-rappurtar, skont l-Artikolu 20, tal-aspetti kollha marbutin mal-prestazzjoni operattiva, inklużi r-riżorsi skarsi;
(f)
kollegament xieraq ma’ mezzi oħrajn tat-trasport.
4. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jissodisfa talbiet ad hoc għall-informazzjoni, il-pariri, l-analiżi jew kompiti anċillari simili oħrajn marbutin mad-diversi funzjonijiet fuq talba tal-Kummissjoni jew tal-Aġenzija.
Artikolu 5
Pjan Strateġiku għan-Netwerk
1. Sabiex jiggwida l-perspettiva fit-tul tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa, iżomm u jimplimenta Pjan Strateġiku għan-Netwerk, li għandu jkun allinjat mal-perjodu ta’ referenza previst fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010. Dan għandu jinkludi l-pjan ta’ prestazzjoni u l-miri ta’ prestazzjoni għall-perjodu ta’ referenza li jmiss u għandu jagħti l-prospetti għall-perjodi ta’ referenza tal-ġejjieni.
2. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jipprovdi l-informazzjoni stabbilita fl-Anness IV.
3. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jkollu l-għan li jilħaq il-miri ta’ prestazzjoni għall-funzjonijiet tan-netwerk previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
4. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jiġi aġġornat jekk dan ikun xieraq.
Artikolu 6
Pjan Operattiv tan-Netwerk
1. Sabiex jiġi implimentat il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk fil-livell operattiv, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa Pjan Operattiv tan-Netwerk dettaljat.
2. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jipprovdi l-informazzjoni stabbilita fl-Anness V.
3. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu, b’mod partikolari, jistabbilixxi miżuri għat-twettiq tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010 li jkopru perjodu minn tlieta sa ħames snin, perjodu annwali, tal-istaġun, fil-ġimgħa u ta’ kuljum.
4. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jinkludi rekwiżiti militari, jekk l-Istati Membri jipprovduhom.
5. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jinkludi l-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot u l-pjan ekwivalenti għall-frekwenzi tar-radju u għall-kodiċijiet tat-transponders SSR.
6. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jidentifika r-restrizzjonijiet operattivi, l-ostakli, il-miżuri ta’ titjib u s-soluzzjonijiet biex ikun hemm rimedju jew biex tittaffa l-problema.
7. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-operaturi tal-ajruporti għandhom jiżguraw li l-pjanijiet operattivi tagħhom ikunu allinjati mal-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li l-Pjan Operattiv tan-Netwerk ikun koerenti.
8. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jiġi aġġornat f’intervalli regolari, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi kollha rilevanti fil-ħtiġijiet u fir-rekwiżiti tal-funzjonijiet tan-netwerk.
Artikolu 7
Kompetenzi tal-Maniġer tan-Netwerk
1. Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet tal-Istati Membri, huwa u jwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jadotta miżuri individwali li jirriżultaw mill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv. Il-partijiet ikkonċernati minn dawk il-miżuri għandhom jimplimentawhom.
2. Fejn ir-responsabbiltajiet tal-Istat Membru ma jippermettux li jiġu adottati tali miżuri individwali, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirreferi tali każ lill-Kummissjoni għal iktar kunsiderazzjoni.
3. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirrakkomanda wkoll miżuri dwar kwistjonijiet oħrajn mitluba mill-prestazzjoni tan-netwerk.
4. Fil-qasam ta’ responsabbiltà tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jieħu miżuri bil-għan li jiżgura li jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha applikabbli msemmija fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiġbor, jikkonsolida u janalizza d-dejta kollha rilevanti identifikata fl-Annessi I sa VI. Huwa għandu jipprovdi din id-dejta lill-Kummissjoni, lill-Aġenzija jew lill-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni previst fir-Regolament (UE) Nru 691/2010, skont kif ikun mitlub.
Artikolu 8
Relazzjonijiet mal-partijiet interessati operattivi
1. Sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu ta’ monitoraġġ u ta’ titjib tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa arranġamenti xierqa ta’ ħidma, previsti fl-Artikolu 15, mal-partijiet interessati operattivi.
2. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jiżguraw li l-miżuri implimentati fil-livell lokali jew fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru jkunu kompatibbli ma’ dawk adottati fil-livell tan-netwerk permezz tal-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv.
3. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jipprovdu lill-Maniġer tan-Netwerk bid-dejta rilevanti mniżżla fl-Annessi I sa VI, u għandhom jikkonformaw ma’ kwalunkwe data ta’ skadenza u kwalunkwe rekwiżit ta’ kompletezza jew rekwiżit ta’ preċiżjoni miftehma mal-Maniġer tan-Netwerk għall-konsenja tagħha.
4. Il-partijiet interessati operattivi li jkunu kkonċernati mill-miżuri individwali meħuda mill-Maniġer tan-Netwerk skont l-Artikolu 7(1) jistgħu jitolbu li tali miżuri jiġu rreveduti fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta jiġu adottati. It-talba għal reviżjoni m’għandhiex tissospendi l-miżuri individwali.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jikkonferma jew jemenda l-miżuri kkonċernati fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol jew fi żmien 48 siegħa f’każ ta’ kriżi tan-netwerk.
Artikolu 9
Relazzjonijiet mal-Istati Membri
1. Huwa u jwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jqis, kif xieraq, ir-responsabbiltajiet tal-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Maniġer tan-Netwerk f’każ li s-sovranità u r-responsabbiltajiet tagħhom ma jħalluhomx jadottaw miżuri individwali skont l-Artikolu 7(1).
3. Meta l-Istati Membri jkunu involuti fi kwistjonijiet operattivi marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk, huma għandhom ikunu parti mill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv u għandhom jimplimentaw ir-riżultati miftehma f’dan il-proċess fil-livell nazzjonali.
Artikolu 10
Relazzjonijiet mal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib bejn il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-Maniġer tan-Netwerk, fost l-oħrajn fil-livell tal-ippjanar strateġiku u fil-ġestjoni tattika ta’ kuljum tal-flussi u tal-kapaċità.
2. Sabiex tkun iffaċilitata l-interkonnettività operattiva bejn il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-blokok funzjonali kollha tal-ispazju tal-ajru, proċessi, proċeduri u interfaċċji armonizzati, inklużi bidliet dwar aspetti marbutin mal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk.
3. L-Istati Membri li jikkooperaw fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru għandhom jiżguraw li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk.
4. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li jikkooperaw fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru għandhom jiżguraw li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati marbutin ma’ kwistjonijiet operattivi tal-funzjonijiet tan-netwerk.
5. Qabel ma jiġi stabbilit blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-Istati Membri u l-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jikkooperaw b’tali mod li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati dwar aspetti marbutin mal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk.
Artikolu 11
Kooperazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li jkun hemm arranġamenti xierqa sabiex tkun permessa u appoġġata koordinazzjoni adegwata mal-awtoritajiet militari nazzjonali.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm involviment militari xieraq fl-attivitajiet kollha marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm rappreżentanza xierqa tal-fornituri militari tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u tal-utenti militari tal-ispazju tal-ajru fl-arranġamenti operattivi kollha ta’ ħidma u ta’ konsultazzjoni stabbiliti mill-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-funzjoni tad-Disinn tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot għandha titwettaq mingħajr preġudizzju għall-prenotazzjonijiet ta’ volum ta’ spazju tal-ajru għall-użu esklużiv jew speċifiku tal-Istati Membri jew għar-restrizzjonijiet fuqu. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jinkoraġġixxi u jikkoordina d-disponibbiltà tar-rotot kundizzjonali minn dawk iż-żoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2150/2005 (8).
Artikolu 12
Rekwiżiti ġenerali għall-funzjonijiet tan-netwerk
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li jiġu sodisfatti r-rekwiżiti ġenerali għall-funzjonijiet tan-netwerk stabbiliti fl-Anness VI. Dawk ir-rekwiżiti għandhom japplikaw mid-data tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-ħatra u l-Maniġer tan-Netwerk għandu jikkonforma magħhom fi żmien tnax-il xahar wara tali data.
KAPITOLU III
GOVERNANZA TAL-FUNZJONIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 13
Teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv
1. Il-ġestjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha sseħħ permezz tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv.
2. Proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv għandu jinkludi:
(a)
proċess ta’ konsultazzjoni previst fl-Artikolu 14;
(b)
arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi previsti fl-Artikolu 15.
3. Sabiex ikunu adottati miżuri marbutin mal-governanza tal-funzjonijiet tan-netwerk u sabiex tiġi mmonitorjata l-prestazzjoni tagħhom, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk previst fl-Artikolu 16.
4. F’każ li l-Maniġer tan-Netwerk isib li parti waħda jew diversi partijiet qed ifixklu l-azzjonijiet tiegħu, il-kwistjoni għandha tintbagħat lill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk sabiex tiġi solvuta.
Artikolu 14
Proċess ta’ konsultazzjoni
1. Għandu jkun stabbilit proċess sabiex tkun organizzata konsultazzjoni xierqa u regolari mal-Istati Membri u mal-partijiet interessati operattivi.
2. Il-konsultazzjoni għandha tiffoka fuq l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati previsti fl-Artikolu 15, fuq il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk, fuq il-Pjan Operattiv tan-Netwerk, fuq il-progress fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet, fuq ir-rapporti lill-Kummissjoni u fuq kwistjonijiet operattivi, skont kif ikun xieraq.
3. Il-proċess ta’ konsultazzjoni jista’ jvarja skont in-natura tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk. Sabiex ikun żgurat li jkunu jistgħu jiġu indirizzati kwistjonijiet regolatorji, l-Istati Membri għandhom ikunu involuti meta dan ikun meħtieġ.
4. F’każ li l-partijiet interessati ma jkunux sodisfatti bil-konsultazzjoni, il-kwistjoni l-ewwel għandha tgħaddi mill-arranġament ta’ konsultazzjoni xieraq fil-livell tal-funzjoni individwali. Meta ma tkunx tista’ tinstab soluzzjoni għall-kwistjoni fil-livell tal-funzjoni individwali, il-kwistjoni għandha tintbagħat lill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk sabiex tiġi solvuta.
Artikolu 15
Arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi sabiex jindirizza aspetti ta’ ppjanar u aspetti operattivi, filwaqt li jqis, b’mod partikolari, l-ispeċifiċità u r-rekwiżiti tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk kif speċifikat fl-Annessi I sa VI.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi jinkludu regoli għan-notifika tal-partijiet interessati kkonċernati.
3. Dawn l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi jeħtieġ li jirrispettaw is-separazzjoni tal-provvista tas-servizzi u tal-kwistjonijiet regolatorji u jeħtieġ li jiżguraw li l-Istati Membri jkunu involuti, meta dan ikun meħtieġ.
Artikolu 16
Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk
1. Il-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk għandu jkun responsabbli:
(a)
għall-approvazzjoni tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk qabel ma jiġi adottat skont l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(b)
għall-approvazzjoni tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk ta’ tlieta sa ħames snin u ta’ dak annwali;
(c)
għall-approvazzjoni tal-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv, tal-proċessi ta’ konsultazzjoni kif ukoll tal-arranġamenti ta’ ħidma ddettaljati u tal-proċessi operattivi għall-funzjonijiet tan-netwerk, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(d)
għall-approvazzjoni tar-Regoli ta’ Proċedura taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni prevista fl-Artikolu 18(4), wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(e)
għall-monitoraġġ tal-progress fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet u għall-indirizzar ta’ kwalunkwe devjazzjoni potenzjali mill-pjanijiet inizjali;
(f)
għall-monitoraġġ tal-proċess ta’ konsultazzjoni mal-partijiet interessati operattivi;
(g)
għall-monitoraġġ tal-attivitajiet marbutin mal-ġestjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk;
(h)
għall-monitoraġġ tal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk marbutin mal-kriżijiet tan-netwerk;
(i)
għall-approvazzjoni tar-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 20. Dan ir-rapport għandu jinkludi l-implimentazzjoni tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk, imma m’għandux ikun limitat għaliha;
(j)
għall-indirizzar ta’ kwistjonijiet li ma ġewx solvuti fil-livell tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk;
(k)
għall-valutazzjoni ta’ jekk il-Maniġer tan-Netwerk għandux il-kompetenzi, ir-riżorsi u l-imparzjalità xierqa sabiex iwettaq il-kompiti assenjati lilu b’mod indipendenti, inklużi l-arranġamenti tas-sigurtà, tar-responsabbiltà u tal-emerġenzi;
(l)
għall-approvazzjoni tal-baġit annwali tal-Maniġers tan-Netwerk, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwaru;
(m)
għall-approvazzjoni tar-Regoli ta’ Proċedura tiegħu, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(n)
għall-indirizzar ta’ kwalunkwe suġġett addizzjonali li huwa jidentifika bħala rilevanti.
2. Dawn li ġejjin għandhom ikunu membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot:
(a)
rappreżentant wieħed tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għal kull blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru li huwa stabbilit jew li qed jiġi stabbilit, b’għadd totali ta’ erba’ voti għall-fornituri kollha tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
(b)
erba’ rappreżentanti tal-utenti ċivili kummerċjali u mhux kummerċjali tal-ispazju tal-ajru;
(c)
żewġ rappreżentanti tal-operaturi tal-ajruporti;
(d)
żewġ rappreżentanti tal-militar bħala fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u bħala utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. Dawn li ġejjin ukoll għandhom ikunu membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk:
(a)
il-president, maħtur fuq il-bażi tal-kompetenza u tal-għarfien espert tekniku fuq proposta tal-Kummissjoni, fuq il-bażi, b’mod partikolari, tal-proposti tal-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot, u wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwaru;
(b)
rappreżentant wieħed tal-Kummissjoni;
(c)
rappreżentant wieħed tal-Eurocontrol;
(d)
rappreżentant wieħed tal-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-membri għandu jkollhom sostitut.
5. Il-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot għandhom jinħatru fuq proposti mill-organizzazzjonijiet tagħhom wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom.
6. Il-Kummissjoni tista’ taħtar esperti indipendenti u rrikonoxxuti bħala konsulenti, li għandhom iservu fil-kapaċità personali tagħhom u li għandhom jirrappreżentaw firxa wiesgħa ta’ dixxiplini li jinkludu l-aspetti ewlenin tal-funzjonijiet tan-netwerk. L-Istati li jipparteċipaw f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk għandhom jipproponu kandidati għal dan il-għan.
7. Il-membri mniżżlin fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 3 għandu jkollhom id-dritt li jiċħdu proposti li jkollhom impatt fuq:
(a)
is-sovranità u r-responsabbiltajiet tal-Istati Membri, b’mod partikolari dawk marbutin mal-ordni pubbliku, mas-sigurtà pubblika u ma’ kwistjonijiet tad-difiża, kif stabbilit fl-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(b)
il-kompatibbiltà tal-attivitajiet tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk mal-għanijiet u mal-objettivi ta’ dan ir-Regolament;
(c)
l-imparzjalità u mal-ekwità tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
8. Id-dokumenti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk b’maġġoranza sempliċi tal-membri tiegħu li jkollhom il-vot.
9. Meta ma jkunx jista’ jintlaħaq qbil fuq kwistjonijiet li huma ta’ sinifikat kbir għan-netwerk, il-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk għandu jirreferi l-każ lill-Kummissjoni għal iktar azzjoni. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku.
Artikolu 17
Rwol tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirreferi kwistjonijiet regolatorji lill-Kummissjoni; il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku b’dawk il-kwistjonijiet.
2. Il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku għandu jagħti opinjoni dwar:
(a)
il-ħatra tal-Maniġer tan-Netwerk;
(b)
il-ħatra tal-president tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk;
(c)
il-ħatra tal-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot;
(d)
ir-Regoli ta’ Proċedura tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk;
(e)
il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk, u b’mod partikolari dwar l-għanijiet ta’ dan il-pjan fi stadju bikri;
(f)
il-baġit annwali tal-Maniġer tan-Netwerk;
(g)
ir-Regoli ta’ Proċedura taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni;
(h)
il-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv, il-proċessi ta’ konsultazzjoni kif ukoll l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi għall-funzjonijiet tan-netwerk.
3. Il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jista’ jagħti pariri lill-Kummissjoni meta ma jkunx jista’ jintlaħaq qbil fuq kwistjonijiet li huma ta’ sinifikat kbir għan-netwerk mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
KAPITOLU IV
ĠESTJONI TAL-KRIŻIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 18
Stabbiliment taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni
1. Il-ġestjoni tal-kriżijiet tan-netwerk għandha tkun appoġġata mill-istabbiliment ta’ Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni (l-EACCC).
2. Il-membri permanenti tal-EACCC għandhom ikunu rappreżentant wieħed tal-Istat Membru li jkollu l-Presidenza tal-Kunsill, rappreżentant wieħed tal-Kummissjoni, rappreżentant wieħed tal-Aġenzija, rappreżentant wieħed tal-Eurocontrol, rappreżentant wieħed tal-militar, rappreżentant wieħed tal-fornituri tas-serivzzi tan-navigazzjoni bl-ajru, rappreżentant wieħed tal-ajruporti u rappreżentant wieħed tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. Il-kompożizzjoni tal-EACCC tista’ tittejjeb, fuq bażi ta’ każ b’każ, permezz ta’ esperti, skont in-natura tal-kriżi speċifika.
4. L-EACCC għandha tipprepara r-Regoli ta’ Proċedura tagħha biex jiġu adottati mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħmel disponibbli r-riżorsi meħtieġa għall-istabbiliment u għall-funzjonament tal-EACCC.
Artikolu 19
Responsabbiltajiet tal-Maniġer tan-Netwerk u tal-EACCC
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun responsabbli, flimkien mal-membri tal-EACCC, biex jattiva l-EACCC u biex irendiha inattiva.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk, bl-appoġġ tal-EACCC, għandu jkun responsabbli:
(a)
għall-koordinazzjoni tal-ġestjoni tar-reazzjoni għall-kriżi tan-netwerk, skont ir-Regoli ta’ Proċedura tal-EACCC, li tinvolvi l-kooperazzjoni mill-qrib mal-istrutturi korrispondenti fl-Istati Membri;
(b)
għall-appoġġ għall-attivazzjoni u għall-koordinazzjoni tal-pjanijiet ta’ emerġenza fil-livell tal-Istati Membri;
(c)
għall-elaborazzjoni ta’ miżuri ta’ mitigazzjoni fil-livell tan-netwerk sabiex ikun żgurat li jkun hemm reazzjoni f’waqtha għal sitwazzjonijiet ta’ kriżi tan-netwerk ta’ dan it-tip ħalli jitħares u jiġi żgurat il-funzjonament kontinwat u sikur tan-netwerk. Għal dan il-għan, il-Maniġer tan-Netwerk għandu:
(i)
jimmonitorja s-sitwazzjoni tan-netwerk fir-rigward tal-kriżijiet tan-netwerk kull 24 siegħa;
(ii)
jiżgura li jkun hemm ġestjoni u komunikazzjoni effettivi tal-informazzjoni permezz tat-tixrid ta’ dejta preċiża, f’waqtha u konsistenti sabiex tiġi appoġġata l-applikazzjoni tal-prinċipji u tal-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji fil-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet;
(iii)
jiffaċilita l-ġbir organizzat u l-ħżin iċċentralizzat ta’ dik id-dejta;
(d)
għall-enfasizzar, fejn ikun xieraq, lill-Kummissjoni, lill-Aġenzija jew lill-Istati Membri, tal-opportunitajiet għal appoġġ addizzjonali għall-mitigazzjoni tal-kriżi, inklużi l-kollegamenti ma’ operaturi ta’ mezzi oħrajn tat-trasport li jistgħu jidentifikaw u jimplimentaw soluzzjonijiet intermodali;
(e)
għall-monitoraġġ tal-irkupru u tas-sostenibbiltà tan-netwerk u għar-rappurtar dwarhom.
KAPITOLU V
MONITORAĠĠ, RAPPURTAR U SORVELJANZA
Artikolu 20
Monitoraġġ u rappurtar
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi proċess ta’ monitoraġġ kontinwu:
(a)
tal-prestazzjoni operattiva tan-netwerk;
(b)
tal-miżuri meħuda u tal-eżitu tal-prestazzjoni milħuq mill-partijiet interessati operattivi u mill-Istati;
(c)
tal-effettività u tal-effiċjenza ta’ kull waħda mill-funzjonijiet koperti minn dan ir-Regolament.
2. Il-monitoraġġ kontinwu għandu jidentifika kwalunkwe devjazzjoni potenzjali mill-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u mill-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jassistu lill-Maniġer tan-Netwerk f’dan il-kompitu billi jwettqu ċerti kompiti inkluża, iżda mhux biss, il-provvista ta’ dejta.
3. Kull sena, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jippreżenta rapport lill-Kummissjoni u lill-Aġenzija dwar il-miżuri li ħa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu. Ir-rapport għandu jindirizza l-funzjonijiet individwali tan-netwerk kif ukoll is-sitwazzjoni kollha tan-netwerk u għandu jkun marbut mill-qrib mal-kontenut tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku.
Artikolu 21
Sorveljanza tal-Maniġer tan-Netwerk
Il-Kummissjoni, megħjuna mill-Aġenzija fi kwistjonijiet marbutin mas-sikurezza, għandha tiżgura s-sorveljanza tal-Maniġer tan-Netwerk, b’mod partikolari f’dak li għandu x’jaqsam mar-rekwiżiti inklużi f’dan ir-Regolament u f’leġiżlazzjoni oħra tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku kull sena jew meta tintalab b’mod speċifiku biex tagħmel dan.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 22
Relazzjonijiet ma’ pajjiżi terzi
Pajjiżi terzi, flimkien mal-partijiet interessati operattivi tagħhom, jistgħu jieħdu sehem f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk.
Artikolu 23
Finanzjament tal-Maniġer tan-Netwerk
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiffinanzjaw il-funzjonijiet tan-netwerk li jkunu fdati f’idejn il-Maniġer tan-Netwerk fuq il-bażi tat-tariffi tan-navigazzjoni bl-ajru. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi l-ispejjeż tiegħu b’mod trasparenti.
Artikolu 24
Responsabbiltà
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħmel arranġamenti sabiex tkun koperta r-responsabbiltà marbuta mal-eżekuzzjoni tal-kompiti tiegħu. Il-metodu użat sabiex tingħata din il-kopertura għandu jkun adattat għat-telf u għad-dannu potenzjali inkwistjoni, filwaqt li jitqiesu l-istatus legali tal-Maniġer tan-Netwerk u l-livell ta’ kopertura tal-assigurazzjoni kummerċjali disponibbli.
Artikolu 25
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-effettività tal-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk sa mhux iktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013, u b’mod regolari wara dik id-data, filwaqt li tqis kif xieraq il-perjodi ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
Artikolu 26
Emendi għar-Regolament (UE) Nru 691/2010
Ir-Regolament (UE) Nru 691/2010 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 3(3), għandu jiżdied il-punt (m) li ġej:
“(m)
il-valutazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk, inkluża l-konsistenza tiegħu mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha.”
(2)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 5a li ġej:
“Artikolu 5a
Maniġer tan-Netwerk
1. Il-Maniġer tan-Netwerk stabbilit bl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 (*) għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin b’rabta mal-iskema ta’ prestazzjoni:
(a)
għandu jappoġġa lill-Kummissjoni billi jipprovdi t-tagħrif rilevanti għat-tħejjija ta’ miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha qabel il-perjodi ta’ referenza u għall-monitoraġġ waqt il-perjodu ta’ referenza. B’mod partikolari, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiġbed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal kwalunkwe nuqqas sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni operattiva;
(b)
għandu jipprovdi aċċess lill-Kummissjoni għad-dejta kollha mniżżla fl-Anness IV, skont l-Artikolu 20(5);
(c)
għandu jappoġġa lill-Istati Membri u lill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru biex jilħqu l-mira ta’ prestazzjoni tagħhom waqt il-perjodi ta’ referenza;
(d)
għandu jelabora pjan ta’ prestazzjoni li għandu jiġi adottat bħala parti mill-Pjan Strateġiku għan-Netwerk qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza. Dan il-pjan ta’ prestazzjoni għandu jkun pubbliku u għandu jinkludi:
(i)
mira ta’ prestazzjoni marbuta mal-ambjent li għandha tkun konsistenti mal-mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha għall-perjodu kollu ta’ referenza, li jkollha valuri annwali li għandhom jintużaw għall-għanijiet ta’ monitoraġġ;
(ii)
miri ta’ prestazzjoni għal oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u rilevanti oħrajn, li jkunu konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropa kollha għall-perjodu kollu ta’ referenza, li jkollhom valuri annwali li għandhom jintużaw għall-għanijiet ta’ monitoraġġ;
(iii)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet ippjanati sabiex jintlaħqu l-miri;
(iv)
fejn ikun meħtieġ jew fejn ikun deċiż mill-Kummissjoni, indikaturi ewlenin tal-prestazzjoni u miri addizzjonali.
(*) ĠU L 185, 15.7.2011, p. 1.”" 						
(3)
Fl-Artikolu 17, għandu jiddaħħal il-paragrafu 2a li ġej:
“2a. Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk. Jekk waqt il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, il-Kummissjoni għandha tapplika l-miżuri xierqa speċifikati fil-pjan ta’ prestazzjoni sabiex tiġi rettifikata s-sitwazzjoni. Għal dan il-għan, għandhom jintużaw il-valuri annwali mogħtija fil-pjan ta’ prestazzjoni.”
(4)
Fl-Anness III, il-paragrafi 3 u 4 għandhom jinbidlu b’dan li ġej:
“3. L-ambjent
Id-disinn tar-rotot: Mhux applikabbli waqt l-ewwel perjodu ta’ referenza. Matul it-tieni perjodu ta’ referenza, valutazzjoni tal-proċess dwar id-disinn tar-rotot li ntuża fil-pjan ta’ prestazzjoni u l-konsistenza tiegħu mal-proċess għall-iżvilupp tal-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-kapaċità
Il-livell ta’ dewmien: Tqabbil tal-livell mistenni tad-dewmien tal-ATFM en route li ntuża fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni ma’ valur ta’ referenza pprovdut mill-proċess ta’ ppjanar tal-kapaċità tal-Eurocontrol u fil-Pjan Operattiv tan-Netwerk tal-Maniġer tan-Netwerk.”
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Lulju 2011.