PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. července 2011,
kterým se v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES Německu povoluje uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům v kotvištích přístavů („pobřežní elektřina“)
(2011/445/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (1), a zejména na článek 19 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 27. prosince 2010 požádalo Německo podle článku 19 směrnice 2003/96/ES o povolení uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům v kotvištích přístavů („pobřežní elektřina“).
(2)
Cílem snížené daně, kterou Německo zamýšlí uplatňovat, je podpora širšího využívání pobřežní elektřiny jako způsobu uspokojování energetických potřeb lodí v kotvištích přístavů, který je v porovnání se spalováním lodních paliv na palubě plavidel méně škodlivý pro životní prostředí.
(3)
Jelikož používání pobřežní elektřiny zamezuje emisím látek znečišťujících ovzduší spojených se spalováním lodních paliv na palubě plavidel v kotvištích, přispívá k zlepšení kvality místního ovzduší v přístavních městech. Předpokládá se proto, že opatření přispěje k cílům politik Unie v oblasti ochrany životního prostředí a zdraví.
(4)
Udělení povolení Německu, aby na pobřežní elektřinu uplatňovalo sníženou sazbu daně, nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení výše uvedeného cíle, protože výroba elektřiny na palubě bude ve většině případů i nadále konkurenceschopnější alternativou. Z téhož důvodu a vzhledem ke stávající poměrně nízké míře proniknutí této technologie na trh nepovede opatření pravděpodobně po dobu své platnosti k významnému narušení hospodářské soutěže, a nebude mít tedy nepříznivý dopad na řádné fungování vnitřního trhu.
(5)
Z ustanovení čl. 19 odst. 2 směrnice 2003/96/ES vyplývá, že každé povolení udělené na základě uvedeného ustanovení musí být přesně časově omezené. Vzhledem k tomu, že tato doba musí být dostatečně dlouhá, aby provozovatele přístavů neodrazovala od uskutečnění potřebných investic a nenarušila přitom potřebu přezkoumat v patřičné době situaci v Německu a potřebu budoucího vývoje stávajícího právního rámce, je vhodné udělit požadované povolení na dobu tří let, pokud však nevstoupí obecná ustanovení upravující tuto záležitost v platnost k dřívějšímu okamžiku, než je předpokládané skončení platnosti tohoto povolení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Německu se povoluje uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům zakotveným v přístavech kromě soukromých rekreačních plavidel za předpokladu, že jsou zachovány minimální úrovně zdanění podle článku 10 směrnice 2003/96/ES.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Pozbývá účinku dne 16. července 2014.
Pokud však Rada na základě článku 113 Smlouvy unie stanoví obecná pravidla pro daňové zvýhodnění pobřežní elektřiny, pozbývá toto rozhodnutí účinku dnem, k němuž tato obecná pravidla vstoupí v platnost.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 12. července 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Lulju 2011
li tawtorizza lill-Ġermanja tapplika rata mnaqqsa ta’ taxxa fuq l-elettriku pprovdut direttament lil bastimenti rmiġġati f’port (“elettriku minn fuq l-art”) f’konformità mal-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE
(2011/445/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra d-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta’ Ottubru 2003 li tirriforma l-istruttura tal-Komunità dwar tassazzjoni fuq prodotti ta’ enerġija u elettriku (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 19 tagħha,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Permezz ta’ l-ittra tas-27 ta’ Diċembru 2010, il-Ġermanja talbet l-awtorizzazzjoni biex tapplika rata mnaqqsa ta’ taxxa fuq l-elettriku pprovdut direttament lil bastimenti rmiġġati f’port (“elettriku minn fuq l-art”), skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE.
(2)
Bit-tnaqqis li hija għandha ħsieb tapplika, il-Ġermanja għandha l-għan li tippromwovi użu aktar mifrux ta’ elettriku minn fuq l-art bħala mod li jagħmel inqas ħsara lill-ambjent biex il-vapuri jissodisfaw il-ħtiġijiet tagħhom tal-elettriku waqt li jkunu rmiġġati fil-portijiet meta mqabbel mal-ħruq ta’ karburanti tal-bastimenti abbord il-bastimenti.
(3)
Billi l-użu tal-elettriku minn fuq l-art jevita l-emissjonijiet ta’ inkwinanti fl-arja assoċjati mal-ħruq ta’ karburanti tal-bastimenti abbord il-bastimenti fl-irmiġġ, huwa jikkontribwixxi għal titjib fil-kwalità tal-arja lokali fl-ibliet portwali. Il-miżura għalhekk hija mistennija li tikkontribwixxi għall-objettivi tal-politika tal-Unjoni dwar l-ambjent u s-saħħa.
(4)
L-awtorizzazzjoni tal-Ġermanja biex tapplika, għall-elettriku minn fuq l-art, rata mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq l-elettriku ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jintlaħaq l-objettiv hawn fuq imsemmi, billi fil-maġġoranza tal-każijiet, il-ġenerazzjoni abbord se tibqa’ l-iżjed alternattiva kompetittiva. Għall-istess raġuni, u minħabba l-livell preżenti relattivament baxx ta’ penetrazzjoni tat-teknoloġija fis-suq, il-miżura mhijiex probabbli li twassal għal distorsjonijiet sinifikanti fil-kompetizzjoni matul l-implimentazzjoni tal-miżura u għalhekk mhix se taffettwa b’mod negattiv il-funzjonament xieraq tas-suq intern.
(5)
Mill-Artikolu 19(2) tad-Direttiva 2003/96/KE jirriżulta li kull awtorizzazzjoni mogħtija taħt dik id-dispożizzjoni jrid ikollha żmien strettament limitat. Minħabba l-ħtieġa ta’ perijodu suffiċjentement twil sabiex l-operaturi portwali ma jiġux skoraġġuti milli jagħmlu l-investimenti meħtieġa, iżda wkoll il-ħtieġa li tiġi eżaminata s-sitwazzjoni fil-Ġermanja fil-ħin opportun u l-ħtieġa li ma jiġux imminati l-iżviluppi futuri tal-qafas legali eżistenti, huwa xieraq li l-awtorizzazzjoni mitluba tingħata għal perijodu ta’ tliet snin, suġġetta madankollu għad-dħul fis-seħħ ta’ dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-materja, f’mument aktar kmieni mill-iskadenza hekk prevista,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-Ġermanja hija b’dan awtorizzata tapplika rata mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq l-elettriku pprovdut direttament lil bastimenti, għajr dgħajjes għal użu rikreattiv privat, irmiġġati fil-portijiet (“elettriku minn fuq l-art”), sakemm ikunu rispettati l-livelli minimi ta’ tassazzjoni skont l-Artikolu 10 tad-Direttiva 2003/96/KE.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha ssir effettiva fil-jum tan-notifika tagħha.
Hija għandha tiskadi fis-16 ta’ Lulju 2014.
Madankollu, jekk il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi fuq il-bażi tal-Artikolu 113 tat-Trattat, jipprovdi għal regoli ġenerali dwar il-vantaġġi fiskali għall-elettriku minn fuq l-art, din id-Deċiżjoni għandha tiskadi dak il-jum li fih isiru applikabbli dawk ir-regoli ġenerali.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Lulju 2011.