ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 39/07, kterou Itálie poskytla společnosti Legler SpA
(oznámeno pod číslem K(2011) 1758)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/51/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ve věci předmětné podpory (1),
po vyzvání zúčastněných stran, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 5. dubna 2007, šest měsíců poté, co byla poskytnuta podpora na záchranu schválená Komisí, neboť byla považována za slučitelnou s vnitřním trhem (2), Itálie oznámila plán restrukturalizace společnosti Legler SpA.
(2)
Dne 25. září 2007 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se restrukturalizace (3). Dne 30. listopadu 2007 obdržela připomínky ze strany Itálie.
(3)
Dne 10. prosince 2007 Komise obdržela připomínky zúčastněné třetí strany, které byly Itálii předány dne 3. března 2008 a na něž Itálie odpověděla dne 20. května 2008.
(4)
Dne 23. července 2008 italské orgány stáhly oznámení plánu restrukturalizace a prohlásily, že jej nebudou provádět.
(5)
Ve dnech 8. srpna 2008, 22. října 2008, 9. února 2009, 4. září 2009 a 17. března 2010 Komise požádala o další informace a italské orgány odpověděly dopisy ze dne 26. září 2008, 1. prosince 2008, 3. června 2009, 6. října 2009, 24. února 2010 a 20. dubna 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemce
(6)
Legler SpA je mateřská společnost skupiny zabývající se výrobou textilu (dále jen „Legler“, „skupina“ nebo „společnost“) založené v roce 1863, která se v době, kdy bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, skládala z různých právnických subjektů, zejména ze společností Legler Ottana SpA, Legler Siniscola SpA a Legler Macomer SpA. Společnost Legler SpA byla držitelkou menšinového podílu ve společnosti Legler Maroc SA a vlastnila 40 % podíl ve společnosti Legler Ottana SpA. Většinovou účast ve společnosti Legler SpA měl holding Piltar Ltd (dále jen „Piltar“).
(7)
V roce 2007 měla společnost Legler 1 213 pracovních jednotek (4) a vlastnila závody na Sardinii (konkrétně v obci Macomer v provincii Oristano a v obcích Siniscola a Ottana v provincii Nuoro) a v Lombardii (v obci Ponte San Pietro v provincii Bergamo). Tržba celé skupiny dosahovala v roce 2006 částky 101 milionů EUR a v září 2007 částky 30,9 milionu EUR.
(8)
Hlavní činnost společnosti Legler spočívá ve výrobě vysoce kvalitního denimu, v níž měla společnost vedoucí postavení v Itálii a v Německu, a byla důležitým dodavatelem do Francie a Beneluxu. Podle italských orgánů má trh s denimem dvě části: konfekci pro známé značky (odvětví, v němž společnost Legler hlavně působila) a výrobky pro širokou spotřebu, tedy odvětví, kde je konkurence založena hlavně na ceně. Hlavními konkurenty společnosti Legler byli Italové, Řekové, Francouzi, Tunisané, Turci a Japonci. První problémy zažila společnost Legler v roce 2003, kdy byla značná část výroby přesunuta do Asie nebo do jižního Středomoří.
(9)
Dne 30. května 2007 bylo ve správní radě společnosti SFIRS SpA, což je investiční společnost oblasti Sardinie, rozhodnuto, že společnost SFIRS získá za 450 000 EUR pohledávku společností Intex SpA v likvidaci v nominální hodnotě rovnající se 17 milionům EUR vůči společnostem Legler SpA a Legler Siniscola SpA.
(10)
Na tomtéž zasedání bylo dále rozhodnuto, že část z celkového dluhu 17 milionů EUR, tedy 14,5 milionů EUR, bude přeměněna na kapitál společnosti Legler.
(11)
Dne 31. května 2007 se společnost SFIRS stala na valné hromadě akcionářů společnosti Legler akcionářem společnosti Legler. Přeměnou části dluhu na kapitál (debt to equity swap) v nominální hodnotě 14,5 milionu EUR společnost SFIRS získala 49 % kmenových akcií (a 100 % mimořádných akcií (5)) společnosti Legler SpA. Zbývajících 51 % měla v držení společnost Piltar.
(12)
V lednu 2008 se společnost SFIRS rozhodla postoupit svou vlastní účast ve společnosti Legler SpA a zbývající vlastní pohledávky vůči společnosti Legler a zveřejnila výzvu k vyjádření zájmu o společný nákup její účasti a jejích pohledávek.
(13)
Vítězná nabídka společnosti Ferratex s.r.l. (dále jen „Ferratex“) představovala celkovou částku 2 000 001 EUR. Podle italských orgánů cena odrážela tržní hodnotu pohledávek společnosti SFIRS vůči společnosti Legler a jejím dceřiným společnostem, které nezávislý odborník ocenil na 2 miliony EUR, k nimž se připočetla symbolická cena 1 EUR za účast společnosti SFIRS ve společnosti Legler, která se rovněž shodovala s odhadem nezávislého odborníka. K prodeji došlo dne 25. ledna 2008.
(14)
Společnost Legler ještě v období od prosince 2007 do srpna 2008 ukončila činnost v různých závodech a od té doby jsou všechny tyto závody uzavřeny.
(15)
Dne 23. července 2008 společnost Legler SpA změnila název na Texfer SpA a tato změna měla dopad na dceřiné společnosti, z nichž se staly Texfer Ottana SpA, Texfer Siniscola SpA a Texfer Macomer SpA.
(16)
Dne 18. srpna 2008 byla mateřská společnost skupiny prohlášena příslušným soudem za platebně neschopnou a dne 13. listopadu 2008 bylo vůči ní a jejím dceřiným společnostem zahájeno úpadkové řízení zvané „nucená správa“.
(17)
Záruku poskytnutou jako podporu na záchranu podniku banka uplatnila krátce po zjištění, že společnost Legler nesplatila úvěr poskytnutý na záchranu. Zodpovědné ministerstvo proto splatilo úvěr s příslušnými úroky dne 16. září 2008.
(18)
Dne 21. října 2010 společnost Texfer SpA vyhlásila úpadek a totéž proběhlo ve dnech 17. a 18. listopadu 2010 ve společnostech Texfer Ottana SpA, Texfer Siniscola SpA a Texfer Macomer SpA.
(19)
V roce 2006 vykazoval majetek společnosti Legler negativní zůstatek ve výši 8,6 milionu EUR, zatímco v roce 2005 byl zůstatek ještě pozitivní (17,2 milionu EUR). Ztráty společnosti dosáhly v roce 2006 výše 25,9 milionu EUR, zatímco v roce 2005 se rovnaly částce 28,1 milionu EUR. Hrubá marže podnikání (EBITDA) dosáhla v roce 2006 - 10,9 a v roce 2005 - 0,7. Stouply i finanční poplatky.
(20)
Dne 30. listopadu 2007 vykazoval majetek společnosti Legler negativní zůstatek 16,3 milionů EUR. Ztráty za období 2003-2007 dosáhly 94,9 milionu EUR a situace společnosti se neustále zhoršovala, jak se zvětšovaly ztráty a klesala tržba.
(21)
Od 13. listopadu 2008 byla skupina v souladu s vnitrostátními právními předpisy v úpadkovém řízení, které vedlo k vyhlášení úpadku (viz 16.-18. bod odůvodnění).
II.2 Opatření na restrukturalizaci
(22)
Plán restrukturalizace, „průmyslový plán“ (dále jen „plán“), který Itálie oznámila, měl trvat tři roky (2007-2009) a sestával ze tří opatření: i) 13 milionů EUR jako střednědobá záruka na období restrukturalizace náhradou za šestiměsíční záruku schválenou jako podporu na záchranu podniku (6), ii) 13,2 milionu EUR jako přímá dotace a iii) 13 milionů EUR jako přeměna dluhu na kapitál. Dne 31. května 2007 ale společnost SFIRS provedla přeměnu dluhu na kapitál v nominální výši 14,5 milionu EUR.
(23)
I když byl „průmyslový plán“ předložen na období 2007-2009, italské orgány tvrdily, že období restrukturalizace začíná 1. června 2007 a skončí koncem roku 2012. Jako důkaz o tom, jak má restrukturalizace společnosti probíhat v letech 2009 až 2012, byly uvedeny pouze pokladní toky a pasiva nově vytvořené společnosti (Newco).
(24)
Z tohoto širšího pohledu dosahovaly celkové náklady plánu pro nově vytvořenou společnost vzniklou spojením společnosti Legler SpA s jejími dceřinými společnostmi na Sardinii částky 106,2 milionu EUR, z čehož bylo 86,7 milionu určeno na rozsáhlou reorganizaci skupiny a zbývající část na obnovu kapitálu a na pokrytí ztrát.
(25)
Hlavní činnost nově vytvořené společnosti se soustředí na nejsilnější oblast výroby společnosti, tedy na vysoce kvalitní denim, zatímco oba další směry výroby (manšestr a hladká bavlna) budou zrušeny. I zeměpisné rozmístění skupiny bude soustředěno pouze do dvou výrobních závodů (Siniscola a Ottana), které jsou oba v jednom regionu. Zbylé činnosti budou prodány a společnost Legler tak zároveň z vlastních zdrojů přispěje na omezení nákladů za energii, dopravu a zaměstnance. Plán nezahrnoval závod v Macomeru (7).
(26)
Plán stanovil rovněž přistoupení nového akcionáře společně se společností SFIRS a uváděl nezbytnost několika soukromých úvěrových linek na předpokládanou reorganizaci.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(27)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o skutečnosti, že v přeměně dluhu na kapitál nebyly přítomny prvky státní podpory. Komise pochybovala, že soukromý investor by byl ochoten za těchto podmínek vyměnit svou pohledávku za kapitálový podíl, zejména proto, že bylo zjištěno, že činnost části podniku byla již několik měsíců zastavena a že italské orgány nepředložily Komisi alternativní scénář, který by z pohledu společnosti SFIRS ukázal, jak by mohla být investice do skupiny Legler a převzetí nákladů na restrukturalizaci z hospodářského hlediska výhodnější než likvidace skupiny.
(28)
Co se týče slučitelnosti podpory s vnitřním trhem na základě Pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (8) (dále jen „pokyny na záchranu a restrukturalizaci“), Komise měla především pochybnosti, zda většinový akcionář, společnost Piltar, může vyřešit potíže společnosti Legler a zda může uvnitř skupiny dojít k vlastnímu rozdělení nákladů.
(29)
Komise dále pochybovala o tom, že by plán mohl v dlouhodobém výhledu obnovit výnosnost, neboť předpokládané postoupení aktiv a výrobních linek vypadalo poměrně neurčitě a mnohé hypotézy týkající se budoucích provozních podmínek vypadaly téměř nereálně vzhledem k tomu, že výroba společnosti Legler byla pozastavena. Vyjadřovala kromě toho pochybnosti o tom, zda jsou navrhovaná kompenzační opatření realistická a zda jdou dále, než opatření nezbytná pro obnovení výnosnosti, zda je výše vlastního příspěvku dostatečná a zda je dodržena zásada podpory „jednou a dost“.
(30)
Komise nakonec požádala italské orgány, aby poskytly informace o skutečnostech, které vyvolaly její pochybnosti (původ úvěrů společnosti SFIRS, podrobné informace o společnosti Piltar a rozdělení nákladů uvnitř skupiny, kompenzační opatření, konkrétní možnosti, jak nalézt nového akcionáře a jak se dostat k soukromým finančním prostředkům nezbytným pro restrukturalizaci společnosti Legler).
III. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ ZÚČASTNĚNÝMI TŘETÍMI STRANAMI
(31)
V dopise ze dne 14. prosince 2007 vyjádřila zúčastněná třetí strana připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a zdůraznil škodlivý dopad uvedených opatření. Tvrdila, že pro toto odvětví je typická situace nadměrných kapacit. Poskytla navíc údaje o celosvětových kapacitách ve výrobě denimu v roce 2006 a uvedla, že na celosvětové úrovni jsou kapacity vyšší o 27 %.
IV. PŘIPOMÍNKY ITÁLIE
(32)
Italské orgány především vysvětlily, jak se společnost SFIRS stala většinovým akcionářem společnosti Legler. V březnu 2007 společnost SFIRS získala za cenu 450 000 EUR pohledávku, kterou měla společnost Intex SpA v likvidaci vůči společnostem Legler SpA a Legler Siniscola SpA. Dne 31. května 2007 společnost SFIRS použila první část této pohledávky v nominální hodnotě 14,5 milionu EUR a přeměnila ji v kapitál, čímž získala 49 % řádných akcií společnosti Legler (zatímco společnost Piltar byla držitelem zbývajících 51 %) a 100 % mimořádných akcií (9).
(33)
Italské orgány zadruhé uvedly, že společnost Piltar byla pouhým nástrojem řízeným fyzickými osobami. Společnost byla založena za účelem získání podílů ve společnosti Legler a nevyvíjela žádnou jinou obchodní činnost. Italské orgány kromě toho zdůraznily, že společnost Piltar měla po určitou dobu v úmyslu nepodporovat finančně společnost a postupně předávat svůj podíl na skupině. Společně s podílem 49 % by společnost SFIRS získala právo koupit zbývající 51 % řádný podíl.
(34)
Zatřetí, italské orgány se zavázaly poskytnout informace o kompenzačních opatřeních.
(35)
Začtvrté, Itálie poukázala na povzbudivé tendence, které se objevily v těch oblastech výroby, v nichž společnost Legler stanovila opatření na obnovení výnosnosti na základě plánu restrukturalizace, jak je popsáno v 25. bodě odůvodnění, a na úmysl společnosti nalézt soukromé úvěrové linky a nového akcionáře na financování části plánu a činnosti, které již byly v tomto směru vykonány.
(36)
V odpovědi na připomínky zúčastněné třetí strany italské orgány následně zdůraznily, že podíl společnosti Legler na trhu se v roce 2006 omezil na 0,27 %. Doplnily, že plán stanovil jako kompenzační opatření snížení kapacit společnosti o 22 % ve srovnání s rokem 2006 a o 40 % ve srovnání s rokem 2005. Proto se domnívaly, že podpora nevyvolá narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem.
(37)
V komentářích následujících po stažení plánu restrukturalizace italské orgány argumentovaly, že přeměna dluhu na kapitál neproběhla jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, neboť společnost SFIRS jednala v souladu se zásadou investora působícího v tržních podmínkách. Podle italských orgánů by soukromý investor jednal stejně, aby co nejúčinněji odvrátil úpadek a zachránil alespoň část svých pohledávek a společně s novým soukromým investorem a s novou úvěrovou linkou by restrukturalizoval společnost.
V. POSOUZENÍ
(38)
Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 (10) může zúčastněný členský stát stáhnout oznámení podle článku 2 dříve, než Komise přijme rozhodnutí podle článku 4 nebo 7.
(39)
V takovém případě Komise prohlásí formální vyšetřovací řízení, které případně zahájila, za skončené podle čl. 8 odst. 2.
(40)
Komise podotýká, že Itálie neposkytla přímou dotaci ve výši 13,2 milionu EUR a že Itálie takový plán podpory neuskuteční. Po stažení plánu restrukturalizace tedy nemá smysl pokračovat ve formálním vyšetřovacím řízení, které bylo v této věci zahájeno.
(41)
Vzhledem k tomu, že Itálie protiprávně prováděla další dvě restrukturalizační opatření, musí Komise při uzavření formálního vyšetřovacího řízení stanovit, zda jde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a v případě, že ano, zda je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
(42)
Článek 107 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(43)
V případech, kdy by měla být nebo byla státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy poskytnuta podniku, jenž má obtíže, je třeba posoudit její slučitelnost na základě pokynů pro záchranu a restrukturalizaci podniků. Podpora může být proto považována za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy jen v případě, že jsou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.
V.1 Existence podpory
(44)
Záruka poskytnutá jako podpora na záchranu podniku ve výši 13 milionů EUR nebyla po uplynutí šestiměsíčního období, na něž byla Komisí schválena, zrušena a zůstala aktivní i poté, co bylo staženo oznámení o plánu (viz 17. bod odůvodnění).
(45)
Prodloužení záruky poskytnuté jako podpora na záchranu podniku bylo oznámeno jako opatření na náklady příslušného ministerstva a financováno ze státního rozpočtu. Proto byla poskytnuta z veřejných prostředků a lze ji připisovat státu. Záruka představuje selektivní výhodu, neboť umožnila společnosti Legler přístup k finančním zdrojům, které by jinak vzhledem ke své finanční situaci nikdy neobdržela. Zbavila tak společnost Legler výdajů, které by jinak musela nést. Vzhledem k tomu, že společnost Legler uskutečňovala plán restrukturalizace zaměřený na výrobní činnost, mohla podpora navíc poškodit hospodářskou soutěž na trhu Unie a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zúčastněná třetí strana ve svých připomínkách zdůraznila škodlivý účinek opatření a upozornila navíc na to, že pro toto odvětví je typická situace nadměrné kapacity.
(46)
Komise se proto domnívá, že prodloužení záruky poskytnuté jako podpora na záchranu podniku, která představuje rovněž restrukturalizační opatření, je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(47)
Pro stanovení výše podpory Komise odkazuje na bod 4.1 písm. a) sdělení Komise o zárukách (11), v němž se připomíná, že „společnostem majícím potíže by případný tržní ručitel v okamžiku poskytnutí záruky účtoval vysokou prémii odpovídající očekávané míře pravděpodobnosti neplnění. Je-li pravděpodobnost, že dlužník nebude schopen splatit půjčku zvláště vysoká, nemusí tato tržní sazba existovat a v mimořádných situacích může prvek podpory v záruce dosáhnout stejné výše jako částka skutečně krytá zárukou“.
(48)
Vzhledem k tehdejším vážným finančním potížím společnosti Legler, které byla poskytnuta záruka (zvýšení ztrát, snížení tržby a negativní čistý majetek, jak je popsáno v 19.-21. bodě odůvodnění a v 52. bodě odůvodnění), Komise považuje za vysoce nepravděpodobné, že by podnik byl schopen získat na trhu bankovní úvěr bez zásahu státu. Komise proto dochází k závěru, že výše podpory odpovídá celkovému objemu úvěru (12).
(49)
Komise podotýká, že přeměnu provedla společnost SFIRS, veřejnoprávní subjekt, v němž většinu akcií drží region Sardinie, který má převažující vliv na jeho rozhodování (13). Itálie tuto skutečnost nikdy nepopírala. Komise proto dochází k závěru, že toto opatření lze přičítat státu a že bylo provedeno za pomoci prostředků ze státního rozpočtu. Opatření je selektivní, neboť poskytuje výhodu jedinému podniku, totiž společnosti Legler. Vzhledem k tomu, že společnost Legler uskutečňovala plán restrukturalizace zaměřený na výrobní činnost, mohla podpora navíc poškodit hospodářskou soutěž na trhu Unie a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Na případný škodlivý účinek opatření poukázala ve svých připomínkách rovněž zúčastněná třetí strana, která upozornila i na to, že pro toto odvětví je typická situace nadměrné kapacity.
(50)
Itálie naopak ve svých připomínkách tvrdila, že předmětné opatření nezvýhodňuje společnost Legler, neboť je podle jejího názoru v souladu se zásadou investora působícího v tržním hospodářství.
(51)
Podle ustálené judikatury (14) je pro zjištění, zda společnost Legler získala prostřednictvím prostředků ze státního rozpočtu výhodu, nezbytné stanovit, zda by za podobných podmínek byl soukromý investor srovnatelný se společností SFIRS ochoten provést k datu, kdy byla operace uskutečněna, podobnou přeměnu dluhu na kapitál na základě dostupných informací a předvídatelného vývoje.
(52)
Na základě finančních výkazů společnosti Legler Komise především uvádí, že v roce 2007 se kapitál společnosti rovnal 1,8 milionu EUR a zůstatek čistého majetku byl negativní v objemu 16,2 milionu EUR, že ztráty za období 2003-2007 byly potvrzeny ve výši 94,9 milionu EUR a že situace společnosti se očividně zhoršovala s tím, jak rostly ztráty a snižovala se tržba.
(53)
Komise navíc uvádí, že společnost SFIRS navzdory právě popsané kritické finanční situaci neprovedla úplnou analýzu hospodárnosti provozu, ani posouzení rizika. Přes četné žádosti Komise v tomto smyslu vlastně italské orgány nikdy nepředložily podložený alternativní scénář, který by ukázal, že volba společnosti SFIRS byla lepší, než scénář likvidace společnosti Legler.
(54)
Podobné připomínky formulovala italská centrální banka ve zprávě (15) vypracované po šetření činnosti společnosti SFIRS. V této zprávě se kritizuje chování společnosti SFIRS za neúplnost preventivní analýzy přeměny dluhu na kapitál a za zřejmý rozpor v „investici“ bez perspektivy návratu.
(55)
Ovšem i pomineme-li toto posouzení, zdá se, že finanční situace společnosti vylučuje, že by obezřetný investor působící v tržním hospodářství mohl provést uvedenou transakci.
(56)
V tomto ohledu Komise dále uvádí, že průmyslový plán oznámený společností nemůže být považován za spolehlivý základ reálné prognózy budoucího fungování podniku. Již z prosté skutečnosti, že plán se netýkal celého období restrukturalizace, ale jen jeho části, a že neobsahoval informace o tom, jak bude pokračovat restrukturalizace (viz 23. bod odůvodnění), je zřejmé, že nedostatečné informace by odradily soukromého investora od realizace uvedené transakce.
(57)
Zadruhé, nelze přehlížet skutečnost, že pokud jde o konkrétní prognózy návratnosti pohledávky společnosti SFIRS vůči společnosti Legler, došlo po přeměně dluhu na kapitál k oslabení postavení společnosti SFIRS jako akcionáře ve srovnání s předchozím postavením přednostního věřitele.
(58)
Hodnota a budoucí prognózy akcionářského podílu společnosti SFIRS se zdály být v okamžiku přeměny dluhu na kapitál příliš omezené, aby mohly vyvážit výše uvedená rizika, zejména s ohledem na kritickou finanční situaci podniku. To bylo jasně zdůrazněno ve studii zadané nezávislému odborníkovi, v níž šlo o posouzení hodnoty společnosti, která byla symbolicky stanovena ve výši 1 EUR.
(59)
Na základě výše uvedeného lze vyvodit, že pokud jde o přeměnu dluhu na kapitál, společnost SFIRS nejednala jako investor působící v obvyklých tržních podmínkách. Soukromý investor by neprovedl podobnou transakci bez spolehlivého a realistického předchozího hodnocení, z něhož by vyplývalo, že je výhodnější přeměnit dluh na kapitál, než být nadále přednostním věřitelem společnosti.
(60)
Přeměnou dluhu na kapitál poskytla společnost SFIRS výhodu společnosti Legler.
(61)
Z toho vyplývá, že taková přeměna představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(62)
Pokud jde o výpočet výše podpory, je třeba poznamenat, že pojem státní podpora je vyhrazen pro finanční podporu z veřejných prostředků. Výše podpory musí být vypočtena na základě tržní hodnoty dluhu, který společnost SFIRS přeměnila na kapitál společnosti Legler. Kdyby měla tedy pohledávka společnosti SFIRS vůči společnosti Legler nominální hodnotu 17 milionů EUR, zatímco den před přeměnou byla její tržní hodnota 450 000 EUR, odpovídá tržní hodnota transakce provedené společností SFIRS, která přeměnila 85,3 % celkového objemu dluhu na kapitál (tedy částku v nominální výši 14,5 milionu EUR), tržní hodnotě 383 850 EUR (tedy 85,3 % ze 450 000 EUR). Výhoda poskytnutá z prostředků státního rozpočtu je tedy 383 850 EUR. Nominální hodnota přeměněného úvěru může být považována za výhodu jen z čistě účetního hlediska.
V.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(63)
Jelikož vyšlo najevo, že oznámená opatření (veřejná záruka a přeměna dluhu na kapitál) představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí Komise posoudit, zda je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
(64)
Slučitelnost opatření souvisejících s předmětnou státní podporou s vnitřním trhem musí být posuzována na základě pokynů na záchranu a restrukturalizaci podniků.
(65)
Pokud jde o veřejnou záruku, je pro účely přezkumu slučitelnosti potřeba rozlišovat mezi prodloužením podpory na záchranu podniku a mezi státní podporou skrytou za střednědobou záruku, která představuje rovněž opatření na restrukturalizaci (na dobu trvání restrukturalizace).
(66)
Pokud jde o prodloužení podpory na záchranu podniku, bod 26 pokynů stanoví, že pokud členský stát předloží do šesti měsíců od schválení, nebo v případě oznámené podpory od provedení opatření, plán restrukturalizace, bude lhůta pro splacení úvěru nebo pro ukončení záruky prodloužena až do té doby, kdy Komise přijme rozhodnutí týkající se plánu, nerozhodne-li Komise o tom, že toto prodloužení je neoprávněné.
(67)
Oznámení plánu restrukturalizace umožnilo, aby podpora na záchranu podniku pokračovala i po šesti měsících. Itálie však oznámení stáhla. Z bodu 26 pokynů vyplývá, že oznámení plánu restrukturalizace je condicio sine qua non pro prodloužení podpory na záchranu podniku. Jestliže je tedy oznámený plán restrukturalizace následně stažen, prodloužení podpory na záchranu podniku musí být automaticky zastaveno.
(68)
Z rozhodovací praxe Komise vyplývá (věc Ernault (16) a věc Huta Cynku (17)), že pokud jí není předložen plán restrukturalizace, ani plán likvidace, nebo pokud je jako v přezkoumávaném případě plán likvidace stažen, není možné podporu na restrukturalizaci legitimně prodloužit ode dne, kdy členský stát stáhl oznámení o plánu restrukturalizace.
(69)
Střednědobá záruka (na dobu trvání plánu restrukturalizace) zamýšlená jako podpora na oznámenou restrukturalizaci byla slučitelná až do té doby, kdy Itálie stáhla oznámení o plánu, neboť představovala prodloužení záruky poskytnuté jako podpora na záchranu podniku.
(70)
Proto je třeba posoudit slučitelnost prodloužené záruky, která byla poskytnuta jako státní podpora, a to ode dne následujícího po dni, kdy Itálie stáhla své oznámení (tedy od 24. července 2008).
(71)
Státní podpora podniku v obtížích může být považována za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy jen za předpokladu, že jsou dodrženy podmínky stanovené v pokynech pro záchranu a restrukturalizaci.
(72)
Pro podporu na restrukturalizaci jsou podle bodu 12 písm. a) a bodu 14 těchto pokynů způsobilé jen podniky v obtížích.
(73)
Na základě bodu 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se Komise domnívá, že podnik je v obtížích, jestliže není schopen svými vlastními prostředky nebo prostředky, které může získat od svých vlastníků/akcionářů nebo věřitelů, omezit ztráty, které by bez vnějšího zásahu veřejných orgánů dovedly podnik zcela jistě k hospodářskému zhroucení.
(74)
Podle bodu 10 těchto pokynů je podnik v zásadě a bez ohledu na svou velikost považován za podnik v obtížích zejména za těchto okolností:
a)
v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců;
b)
v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců;
c)
kde nehledě na to, o jaký typ společnosti se jedná, podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(75)
Z bodu 10 písm. a) těchto pokynů tak vyplývá, že bez vnějších zásahů je podnik, který ztratil podstatnou část zapsaného kapitálu, nevyhnutelně odsouzen k zastavení vlastní činnosti v krátké nebo střednědobé lhůtě. Komise dospěla v jednom z předchozích případů (18) k závěru, že v případě, kdy má podnik zůstatek čistého majetku negativní, platí a fortiori předpoklad o obtížích. V rozsudku Biria (19) Soudní dvůr mimo jiné potvrdil, že zásadní snížení kapitálu značí obtíže a že Komise se oprávněně domnívala, že podnik s čistým negativním majetkem je podnikem v obtížích.
(76)
Společnost Legler splňovala kritérium bodu 10 písm. a) pokynů, neboť v roce 2006 měla zůstatek čistého majetku negativní (viz bod 19).
(77)
Komise navíc poznamenává, že společnost Legler byla považována za podnik v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. a) pokynů již 22. května 2007, tedy v den, kdy byla schválena záchrana.
(78)
Finanční situace společnosti Legler se následně nezlepšila. Podnik byl proto v roce 2008 příslušným soudem prohlášen za podnik v platební neschopnosti (viz 16. bod odůvodnění).
(79)
Komise také připomíná, že společnost Legler není nově vytvořeným podnikem ve smyslu bodu 12 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(80)
Na základě bodu 13 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci není podnik, který patří k větší skupině nebo byl větší skupinou převzat, za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci s výjimkou případu, kdy je možné prokázat, že jsou dané obtíže její vlastní a nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci dané skupiny, a že jsou tyto obtíže příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina.
(81)
Komise uvádí, že společnost Piltar byla pouhým nástrojem, který nevykazoval žádnou hospodářskou činnost, kromě kapitálové účasti ve společnosti Legler. Na základě informací, které má Komise k dispozici, neexistují žádné náznaky, že by obtíže podniku mohly záviset na vlastním rozdělení nákladů uvnitř skupiny. Navíc vzhledem k tomu, že všechny podíly ve společnosti měly v držení soukromé osoby a že společnost nevykazovala žádnou podnikatelskou činnost, kromě kapitálové účasti ve společnosti Legler, nebyla společnost Piltar schopna přispět k restrukturalizaci společnosti Legler.
(82)
Na základě výše uvedeného lze dojít k závěru, že je naplněn bod 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(83)
Vzhledem k tomu, že společnost Legler je způsobilá pro podporu na restrukturalizaci, je třeba posoudit, zda jsou dodržována kritéria stanovená v bodech 32-51 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci pro účely slučitelnosti podpory na restrukturalizaci.
(84)
Itálie ovšem stáhla plán restrukturalizace společnosti Legler a neexistuje tedy žádný plán restrukturalizace, který by zavazoval členský stát ve smyslu bodu 35 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Komise proto nemůže provést posouzení protiprávně poskytnuté podpory ve světle kritérií stanovených v bodech 32-51 těchto pokynů.
(85)
Komise se navíc domnívá, že veřejnou záruku a přeměnu dluhu na kapitál nelze na žádném jiném právním základě považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
VI. ZÁVĚR
(86)
Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy a které se týká přímé dotace ve výši 13,2 milionu EUR, musí být ukončeno vzhledem k tomu, že Itálie stáhla své vlastní oznámení a nemá v úmyslu uskutečnit dotyčný plán podpory.
(87)
Komise má za to, že na veřejnou záruku a přeměnu dluhu na kapitál se vztahuje čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(88)
Provedením těchto dvou opatření Itálie porušila čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(89)
Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, že členský stát musí zrušit nebo změnit podporu (20), jestliže se ukáže, že je neslučitelná s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora je cílem povinnosti členského státu zrušit podporu v případech, kdy Komise prohlásí podpory za neslučitelné s vnitřním trhem, obnovit dřívější stav (21). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jestliže příjemce vrátil všechny prostředky, které mu byly neoprávněně poskytnuty, a ztratil tak výhodu, kterou využíval na trhu ve vztahu ke svým konkurentům, a byl tak obnoven stav před poskytnutím podpory (22).
(90)
V souladu s touto judikaturou stanoví článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (23), že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(91)
Vzhledem k tomu, že dotyčná opatření je třeba považovat za protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, částky těchto dvou podpor, rovnající se 13 milionům EUR a 383 850 EUR, musí být vráceny, aby byl obnoven stav na trhu před poskytnutím podpor.
(92)
Co se týče veřejné záruky, její navrácení musí mít účinnost ode dne následujícího po dni, kdy Itálie stáhla oznámení o podpoře na restrukturalizaci, tedy od 24. července 2008, a musí zahrnovat úroky až do účinného splacení.
(93)
Co se týče přeměny dluhu na kapitál, navrácení musí mít účinnost ode dne, kdy byla podpora poskytnuta příjemci, tedy od 31. května 2007, a musí zahrnovat úroky až do účinného splacení.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy týkající se přímé dotace ve výši 13,2 milionu EUR určené pro společnost Legler SpA je skončeno.
Článek 2
Veřejná záruka na částku 13 milionů EUR a přeměna dluhu na kapitál v objemu 383 850 EUR, jejichž poskytnutím společnosti Legler SpA porušila Itálie čl. 108 odst. 3 Smlouvy, představují státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Příjemce vrátí Itálii podpory podle článku 2.
2. Vrácené podpory zahrnují úroky až do účinného splacení.
Co se týče veřejné záruky, úroky nabíhají ode dne následujícího po dni, kdy Itálie stáhla oznámení o podpoře na restrukturalizaci.
Pokud jde o přeměnu dluhu na kapitál, úroky nabíhají ode dne, kdy byla podpora poskytnuta k dispozici příjemci.
3. Úroky se vypočítávají na smíšeném základě podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (24) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (25), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinností ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Itálie zruší všechny platby stanovené pro účely podpory podle článku 2.
Článek 4
1. Navrácení podpory podle článku 2 je okamžité a účinné.
2. Itálie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí předloží Itálie Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Itálie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v článku 2 dokončeno. Na základě jednoduché žádosti Komise předloží Itálie okamžitě informace o již přijatých nebo plánovaných opatřeních pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Předloží také podrobné informace o výši podpory a úrocích, které již příjemce navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 23. března 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Marzu 2011
dwar għajnuna mill-Istat C 39/07 implimentata mill-Italja għal Legler S.p.A.
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1758)
(Il-verżjoni Taljana biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/51/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem, it-Trattat), u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) ta’ dan,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) ta’ dan,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-5 t’April 2007, sitt xhur wara l-għoti ta’ għajnuna ta’ salvataġġ approvata bħala kompatibbli mas-suq intern mill-Kummissjoni (2), l-Italja nnotifikat pjan ta’ ristrutturazzjoni għal Legler S.p.A.
(2)
Fil-25 ta’ Settembru 2007, il-Kummissjoni bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward il-pjan ta’ Ristrutturazzjoni (3). L-osservazzjonijiet mill-Italja waslu fit-30 ta’ Novembru 2007.
(3)
Fl-10 ta’ Diċembru 2007, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn parti interessata waħda. Hija trażmettiet il-kummenti lill-Italja permezz ta’ ittra datata 3 ta’ Marzu 2008. L-Italja pprovdiet il-kummenti tagħha permezz ta’ ittra datata 20 ta’ Mejju 2008.
(4)
Fit-23 ta’ Lulju 2008, l-awtoritajiet Taljani rtiraw in-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, billi ddikjaraw li l-pjan kien ġie abbandunat.
(5)
Il-Kummissjoni talbet iżjed informazzjoni mill-awtoritajiet Taljani fit-8 t’Awwissu 2008, it-22 t’Ottubru 2008, id-9 ta’ Frar 2009, l-4 ta’ Settembru 2009 u s-17 ta’ Marzu 2010, u għal dawn l-awtoritajiet Taljani wieġbu permezz ta’ ittri datati 26 ta’ Settembru 2008, 1 ta’ Diċembru 2008, 3 ta’ Ġunju 2009, 6 t’Ottubru 2009, 24 ta’ Frar 2010 u 20 t’April 2010.
II. DESKRIZZJONI
II.1. Benefiċjarju
(6)
Leger S.p.A. hija l-kumpanija possedenti ta’ grupp Taljan ta’ manifattura ta’ tessuti (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ bħala: “Legler”, “il-grupp” jew “il-kumpanija”) imwaqqfa fl-1863 li, fiż-żmien li nbdiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, kienet tinkludi bosta entitajiet legali, jiġifieri: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. u Legler Macomer S.p.A.. Legler S.p.A. kellha sehem minoritarju f’Legler Maroc SA u sehem ta’ 40 % f’Legler Ottana S.p.A. Is-sehem maġġoritarju f’Legler S.p.a kien f’idejn il-kumpanija holding Piltar Ltd (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala: “Piltar”).
(7)
Fl-2007, Legler impjegat 1 213-il (4) persuna u kellha impjanti fir-Reġjun ta’ Sardinja (f’Macomer - fil-provinċja ta’ Oristano, u f’Siniscola u Ottana - fil-provinċja ta’ Nuoro) u fir-Reġjun tal-Lombardija (f’Ponte San Pietro - fil-provinċja ta’ Bergamo). Il-qligħ tal-grupp kien ta’ EUR 101 miljun fl-2006 u EUR 30,9 miljun f’Settembru 2007.
(8)
L-attività ewlenija ta’ Legler kienet il-manifattura ta’ tessut tad-denim ta’ kwalità għolja, settur li fih il-kumpanija kienet attur ewlieni fl-Italja u l-Ġermanja u produttur importanti għal Franza u l-Benelux. Skont l-awtoritajiet Taljani, is-suq tad-denim jinkludi żewġ segmenti: il-prêt-à-porter għall-marki magħrufa (dan kien is-settur ewlieni ta’ Legler) u prodotti tas-suq tal-massa, fejn il-kompetizzjoni prinċipalment hija bbażata fuq il-prezzijiet. Il-kompetituri ewlenin ta’ Legler kienu bbażati fl-Italja, il-Greċja, Franza, it-Tuneżija, it-Turkija u l-Ġappun. Legler beda jkollha diffikultajiet fl-2003, meta parti sinifikanti tal-produzzjoni ġiet rilokata fl-Asja jew in-Nofsinhar tal-Mediterran.
(9)
Fit-30 ta’ Mejju 2007, f’laqgħa tal-bord ta’ SFIRS S.p.A., kumpanija ta’ investiment tar-Reġjun ta’ Sardinja, ġie deċiż li SFIRS kellha tixtri mingħand Intex S.p.A., f’likwidazzjoni, għall-prezz ta’ EUR 450 000, dejn ta’ valur nominali ta’ EUR 17-il miljun li kellu jitħallas minn Legler S.p.A. u Legler Siniscola S.p.A.
(10)
Fl-istess laqgħa, SFIRS iddeċidiet ukoll li tikkonverti parti mid-dejn ta’ EUR 17-il miljun ta’ Legler, għal ammont ta’ EUR 14,5 miljun, f’parteċipazzjoni fl-ekwità ta’ Legler.
(11)
Fil-31 ta’ Mejju 2007, saret is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità f’laqgħa tal-azzjonisti ta’ Legler. Billi kkonvertiet parti mid-dejn ta’ Legler (għal valur effettiv ta’ EUR 14,5 miljun) f’kapital ta’ Legler, SFIRS akkwistat 49 % tal-ishma ordinarji (u 100 % tal-ishma straordinarji (5)) f’Legler S.p.A. Il-51 % li kien fadal inżammu minn Piltar.
(12)
F’Jannar 2008, SFIRS iddeċidiet li tirrinunzja sehemha f’Legler S.p.A., u mill-bqija tad-dejn tal-grupp ta’ Legler, u nediet sejħa għal espressjonijiet ta’ interess għax-xiri konġunt tal-ekwità u d-dejn ta’ Legler.
(13)
L-offerta rebbieħa, sottomessa mill-kumpanija Ferratex s.r.l. (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala: “Ferratex”) kienet ta’ ammont totali ta’ EUR 2 000 001. Skont l-awtoritajiet Taljani, dan il-prezz kien jirrifletti l-valur tas-suq tal-ammont riċevibbli totali ta’ SFIRS mingħand Legler u s-sussidjarji tagħha, li l-valur ikkalkulat tiegħu skont espert indipendenti kien ta’ EUR 2 miljun, kif ukoll il-prezz simboliku ta’ EUR 1 għall-holding ta’ SFIRS fl-ekwità ta’ Legler, ibbażata wkoll fuq stima ta’ espert indipendenti. Il-bejgħ sar fil-25 ta’ Jannar 2008.
(14)
Madankollu, Legler waqqfet l-operazzjonijiet fl-impjanti kollha tagħha fil-perjodu bejn Diċembru 2007 u Awwissu 2008 u minn dakinhar l-impjanti kollha tagħha baqgħu inattivi.
(15)
Fit-23 ta’ Lulju 2008 Legler S.p.a bidlet isimha għal Texfer S.p.A. L-ismijiet tas-sussidjarji tagħha ta’ Sardinja ġew ukoll mibdula rispettivament għal Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. u Texfer Macomer S.p.A.
(16)
Fit-18 t’Awwissu tal-2008 il-kumpanija possedenti tal-grupp ġiet iddikjarata insolventi mill-qorti kompetenti, u fit-13 ta’ Novembru 2008 ġiet ammessa fil-proċeduri kollettivi ta’ insolvenza magħrufa bħala “amministrazione straordinaria”, flimkien mas-sussidjarji tagħha.
(17)
Il-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ ġiet imsejħa mill-bank ftit wara n-nuqqas min-naħa ta’ Legler li tħallas lura s-self ta’ salvataġġ sal-iskadenza. Konsegwentement, il-Ministeru kompetenti ħallas lura s-self kif ukoll l-interessi fis-16 ta’ Settembru 2008.
(18)
Fil-21 t’Ottubru 2010 Texfer S.p.A. ġiet iddikjarata falluta. Fis-17 u t-18 ta’ Novembru 2010 Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. u Texfer Macomer S.p.A. ġew iddikjarati falluti wkoll.
Sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju
(19)
Fl-2006, l-ekwità ta’ Legler, EUR - 8,6 miljun, kienet negattiva meta mqabbla mal-valur li kien għadu pożittiv ta’ EUR 17,2 miljun fl-2005. Il-kumpanija rrapurtat telf ta’ EUR 25,9 miljun fl-2006 u ta’ EUR 28,1 miljun fl-2005. Il-qligħ tagħha kien jammonta għal EUR 101,4 miljun fl-2006 waqt li kien ta’ EUR 124,2 miljun fl-2005. L-EBITDA kien jammonta għal - 10,9 fl-2006 u - 0,7 fl-2005. L-ispejjeż tal-interessi kienu qegħdin jiżdiedu wkoll.
(20)
Fit-30 ta’ Novembru 2007, l-ekwità ta’ Legler kienet negattiva għal ammont ta’ EUR 16,3 miljun. It-telf matul il-perjodu 2003-2007 kien laħaq EUR 94,9 miljun u s-sitwazzjoni tal-kumpanija kienet qiegħda tmur għall-agħar b’pass mgħaġġel, b’telf li kien qed jiżdied u qligħ li dejjem kien qed jonqos.
(21)
Fit-13 ta’ Novembru 2008 il-grupp ġie soġġett għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza taħt il-liġi nazzjonali, li spiċċaw f’falliment (ara l-premessi (16) - (18)).
II.2. Il-miżuri ta’ ristrutturazzjoni
(22)
Il-pjan ta’ ristrutturazzjoni (piano industriale) innotifikat mill-Italja (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ukoll “il-pjan”) kopra perjodu ta’ 3 snin (2007-2009) u kien jikkonsisti fi tliet miżuri: (i) EUR 13-il miljun fil-forma ta’ garanzija fuq perjodu medju għall-perjodu ta’ ristrutturazzjoni, li tieħu post il-garanzija ta’ 6 xhur awtorizzata bħala għajnuna ta’ salvataġġ (6), (ii) EUR 13,2 miljun fil-forma ta’ għotja diretta u (iii) EUR 13-il miljun fil-forma ta’ konverżjoni ta’ dejn f’ekwità. Madankollu, fil-31 ta’ Mejju 2007 SFIRS implimentat is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità għal ammont nominali ta’ EUR 14,5 miljun.
(23)
Minkejja li l-awtoritajiet Taljani kienu ssottomettew pjan ta’ ristrutturazzjoni (piano industriale) għall-perjodu 2007-2009, huma sostnew li l-perjodu effettiv ta’ ristrutturazzjoni kellu jkun mill-1 ta’ Ġunju 2007 sal-aħħar tal-2012. L-unika dejta pprovduta sabiex jiġi mmappjat il-progress tar-ristrutturazzjoni tal-kumpanija mill-2009 sal-2012 kienet il-flussi tal-flus u l-evoluzzjoni tal-obbligi tal-kumpanija li għadha kif twaqqfet (NewCo).
(24)
F’dan il-perjodu usa’ ta’ żmien, l-ispejjeż ġenerali għat-twaqqif ta’ kumpanija ġdida mill-fużjoni ta’ Legler S.p.A. u s-sussidjarji ta’ Sardinja tagħha kienu jammontaw għal EUR 106,2 miljun, inklużi EUR 86,7 miljun għar-riorganizzazzjoni estensiva tal-grupp, waqt li l-bilanċ għandu jirrestawra l-kapital u jkopri t-telf.
(25)
L-attività ta’ New Co għandha tiffoka fuq in-negozju ewlieni tradizzjonali tal-kumpanija, jiġifieri d-denim ta’ kwalità għolja, billi ż-żewġ linji l-oħra ta’ produzzjoni (il-korduroj u l-qoton ċatt) għandhom jingħalqu. Il-post ġeografiku tal-grupp għandu jkun ikkonċentrat ukoll f’żewġ impjanti biss ta’ produzzjoni (Siniscola u Ottana), li jinsabu fl-istess reġjun. L-assi li jifdal għandhom jinbiegħu sabiex Legler tkun tista’ tipprovdi l-kontribut tagħha stess u tnaqqas l-ispejjeż tal-enerġija, it-trasport u l-persunal. L-impjant ta’ Macomer ma ġiex inkluż fil-pjan (7).
(26)
Fil-pjan kien previst ukoll id-dħul ta’ azzjonist ieħor flimkien ma’ SFIRS, u indika l-ħtieġa li jinkisbu intestaturi ta’ kreditu minn sorsi privati għall-implimentazzjoni tal-proċess ta’ riorganizzazzjoni.
II.3. Raġunijiet sabiex tinbeda l-proċedura
(27)
Fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura, il-Kummissjoni kellha dubji jekk is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità kinitx ħielsa minn elementi ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni kellha dubji jekk investitur privat kienx jaċċetta s-sostituzzjoni ta’ dejn b’ishma fil-kumpanija fiċ-ċirkostanzi, b’mod speċjali billi kien jidher li parti mill-attivitajiet tal-kumpanija kienu ġew sospiżi għal diversi xhur u l-awtoritajiet Taljani ma kienu ssottomettew lill-Kummissjoni l-ebda xenarju kontrafattwali li jappoġġja s-suppożizzjoni ta’ SFIRS li investiment f’Legler u l-irfigħ tal-ispejjeż ta’ ristrutturazzjoni tagħha kienu ħafna iżjed kost-effettivi mil-likwidazzjoni tal-grupp.
(28)
Għal dak li jirrigwarda l-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern fuq il-bażi tal-Community Guidelines on State Aid for Rescuing and Restructuring Firms in Difficulty (8) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala l-“Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni”), l-ewwel nett il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk id-diffikultajiet ta’ Legler setgħux jiġu solvuti minn Piltar, l-azzjonista maġġoritarju, u jekk kinitx saret allokazzjoni arbitrarja tal-ispejjeż fil-grupp.
(29)
It-tieni nett, il-Kummissjoni kellha dubji jekk il-pjan kienx ikun kapaċi jirrestawra l-vijabilità fuq perjodu twil, billi kien jidher li l-privazzjoni ppjanata mill-assi u l-linji ta’ produzzjoni kienet pjuttost indeterminata u ħafna suppożizzjonijiet dwar il-kundizzjonijiet tal-operat futuri ma kinux realistiċi, meta wieħed jikkunsidra s-sospensjoni tal-produzzjoni ta’ Legler. Il-Kummissjoni ddubitat ukoll jekk il-miżuri kumpensatorji proposti kinux reali u kinux imorru lil hinn mill-miżuri meħtieġa sabiex tiġi restawrata l-vijabilità, jekk il-livell ta’ kontribut proprju kienx biżżejjed u jekk il-prinċipju ta’ non-rikorrenza kienx ġie rrispettat.
(30)
Finalment, il-Kummissjoni talbet lil-awtoritajiet Taljani sabiex jissottomettu informazzjoni li tikkonċerna d-dubji mqajma (l-oriġini tal-kreditu ta’ SFIRS, informazzjoni dettaljata dwar Piltar u dwar l-allokazzjoni ta’ spejjeż fil-grupp, dwar il-miżuri kumpensatorji, dwar il-probabbiltà effettiva li Legler issib azzjonist ġdid u dwar l-aċċess għall-finanzjament privat meħtieġ għal organizzazzjoni mill-ġdid ta’ Legler).
III. KUMMENTI MINGĦAND IL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
B’ittra datata 14 ta’ Diċembru 2007, parti interessata ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ. Il-parti terza sostniet li l-miżuri inkwistjoni setgħu joħolqu distorsjonijiet fil-kompetizzjoni u ssottolineat li s-settur kien affettwat minn kapaċità produttiva għola sew minn dak li hu meħtieġ. Hija pprovdiet figuri dwar il-kapaċità ta’ produzzjoni ta’ denim madwar id-dinja għas-sena 2006, fejn uriet li kienet teżisti kapaċità żejda globali ta’ 27 %.
IV. KUMMENTI MILL-ITALJA
(32)
L-ewwel nett, l-awtoritajiet Taljani spjegaw kif SFIRS kienet saret l-azzjonista maġġoritarju f’Legler. F’Marzu tal-2007 SFIRS xtrat dejn ta’ Legler S.p.a u Legler Siniscola S.p.A. mingħand il-kumpanija Intex S.p.A., kumpanija f’likwidazzjoni, għall-prezz ta’ EUR 450 000. Fil-31 ta’ Mejju 2007 SFIRS ikkonvertiet parti minn dak id-dejn, li kellu valur nominali ta’ EUR 14,5 miljun, f’ekwità ta’ Legler, u b’hekk akkwistat 49 % tal-ishma ordinarji ta’ Legler (waqt li Piltar żammet il-51 % li kien fadal) u 100 % tal-ishma straordinarji tagħha (9).
(33)
It-tieni nett, l-awtoritajiet Taljani spjegaw li Piltar kienet sempliċement strument ikkontrollat minn persuni naturali. Kienet ġiet stabbilita esklużivament għall-għan li jinkiseb sehem f’Legler u ma kienet involuta fl-ebda attività oħra ta’ negozju. L-awtoritajiet Taljani żiedu jgħidu li Piltar kienet iċċarat żmien ilu li ma kellha l-ebda pjan li tappoġġja l-kumpanija finanzjarjament u li l-għan tagħha kien li tirrinunzja sehemha fil-grupp b’mod gradwali. Tabilħaqq, jidher li flimkien mas-sehem ta’ 49 % SFIRS kienet akkwistat id-dritt li tixtri l-51 % tal-ishma ordinarji ta’ Legler li kien fadal.
(34)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Taljani wiegħdu li jipprovdu informazzjoni dwar il-miżuri kumpensatorji.
(35)
Ir-raba’ nett, l-Italja ddikjarat li s-segmenti tas-suq fil-mira tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni ta’ Legler għar-restawr tal-vijabilità finanzjarja, deskritti fil-premessa (25) kienu qegħdin juru tendenzi inkuragġanti. L-awtoritajiet Taljani semmew ukoll l-intenzjoni tal-kumpanija li tiggarantixxi linji ta’ kreditu privati u azzjonista ġdid sabiex tiġi ffinanzjata parti mill-pjan, u ddikjaraw li kienu diġà ttieħdu passi f’dak ir-rigward.
(36)
Wara, bħala tweġiba għall-kummenti tal-parti terza, l-awtoritajiet Taljani ssottolineaw li s-sehem mis-suq ta’ Legler fis-sena 2006 kien jasal biss sa 0,27 %. Huma żiedu li bħala miżura kumpensatorja, il-pjan kien jinvolvi tnaqqis ta’ 22 % fil-kapaċità tal-kumpanija meta mqabbla mal-2006 u tnaqqis ta’ 40 % meta mqabbla mal-2005. Għalhekk, huma kkunsidraw li l-għajnuna ma kelliex tgħawweġ il-kompetizzjoni sal-punt li jkun kontra l-interess komuni.
(37)
Fis-sottomissjonijiet tagħhom wara l-irtirar tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni, l-awtoritajiet Taljani sostnew li s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità ma kellhiex tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, billi SFIRS kienet aġixxiet b’konformità mal-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq. Skont l-awtoritajiet Taljani investitur privat kien jaġixxi bl-istess mod sabiex jevita l-falliment u jirkupra mill-inqas parti mill-kreditu tiegħu bl-iżjed mod effettiv possibbli, jiġifieri billi jikkonvertih f’kapital u jirristruttura l-kumpanija flimkien ma’ investitur privat ġdid u linja ta’ kreditu ġdida.
V. EVALWAZZJONI
(38)
Taħt l-Artikolu 8(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (10), l-Istat Membru kkonċernat jista’ jirtira n-notifika kif mifhum fl-Artikolu 2 fil-ħin qabel ma l-Kummissjoni tkun ħadet deċiżjoni skont l-Artikolu 4 jew 7.
(39)
F’dan il-każ, fejn il-Kummissjoni tkun bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni għandha tagħlaq dik il-proċedura skont l-Artikolu 8(2) tal-istess Regolament.
(40)
Il-Kummissjoni tinnota li l-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun ma ġietx implimentata mill-Italja u li l-Italja mhijiex se tkompli tmexxi ‘l quddiem dan il-pjan ta’ għajnuna. Billi l-pjan ta’ ristrutturazzjoni ġie rtirat, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni li nfetħet fuq din il-miżura ma għadha sservi għall-ebda għan.
(41)
Billi ż-żewġ miżuri l-oħra ta’ ristrutturazzjoni nnotifikati ġew implimentati b’mod illegali mill-Italja, sabiex tagħlaq il-proċedura formali ta’ investigazzjoni l-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, u jekk huwa hekk, jekk din l-għajnuna hijiex kompatibbli mas-suq intern.
(42)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistabbilixxi li kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(43)
Fejn tkun se tingħata jew tkun ingħatat għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat lil kumpanija f’diffikultà, il-kompatibilità ta’ din l-għajnuna għandha tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u Ristrutturazzjoni. Konsegwentement, l-għajnuna tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat biss jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
V.1. Eżistenza ta’ għajnuna
L-estensjoni tal-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ għad-durata kollha tal- perjodu ta’ ristrutturazzjoni
(44)
Il-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ fl-ammont ta’ EUR 13-il miljun ma ġietx terminata mal-iskadenza tal-perjodu ta’ sitt xhur li għalih kienet ġiet approvata mill-Kummissjoni, iżda baqgħet fis-seħħ wara li ġiet irtirata n-notifika tal-pjan (ara l-premessa (17)).
(45)
L-estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ ġiet notifikata bħala miżura mogħtija mir-riżorsi tal-Ministeru kompetenti, iffinanzjati mill-baġit tal-Istat. Għalhekk, ingħatat mir-riżorsi tal-Istat u hija imputabbli lill-Istat. Il-garanzija tikkostitwixxi vantaġġ selettiv billi hija ppermettiet lil Legler li taċċedi għal riżorsi finanzjarji li, meta wieħed jikkunsidra s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha, ma kienx ikollha l-possibbiltà li tikseb b’mod ieħor. Għalhekk, hija ħelset lil Legler mill-ispejjeż li kieku kien ikollha terfa’. Barra dan, billi Legler kienet qiegħda timplimenta proċess ta’ ristrutturazzjoni bl-għan li terġa’ tibda l-produzzjoni, l-għajnuna kellha l-potenzjal li tgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq intern u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-effett distorsiv tal-miżura ġie ssottolineat minn parti terza, li ssottolineat ukoll li s-settur isofri minn kapaċità żejda.
(46)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ, li hija wkoll miżura ta’ ristrutturazzjoni, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(47)
Meta tkun qiegħda tiddetermina l-ammont ta’ għajnuna, il-Kummissjoni tfakkar il-paragrafu 4.1(a) tal-Avviż ta’ Garanzija (11), li jiddikjara li “għal kumpaniji f’diffikultà, garanti tas-suq, jekk ikun hemm, jitlob fiż-żmien meta ssir il-garanzija ħlas ta’ premium għoli meta wieħed iqis ir-rata mistennija ta’ inadempjenza. Jekk il-probabilità li min jissellef ma jkunx kapaċi jħallas lura s-self issir partikolarment kbira, huwa possibbli li din ir-rata tas-suq ma tkunx teżisti u f’ċirkostanzi eċċezzjonali l-element tal-għajnuna tal-garanzija jista’ jirriżulta li jkun għoli daqs l-ammont effettivament kopert minn dik il-garanzija.”
(48)
Fid-dawl tad-diffikultà finanzjarja serja ta’ Legler fiż-żmien li saret il-garanzija (telf li kien qed jiżdied, qligħ li kien qed jonqos u ekwità negattiva kif deskritt fil-premessi 19 sa 21 u 52), il-Kummissjoni tikkunsidra li kien wisq improbabbli li l-kumpanija kienet tkun kapaċi tikseb self mingħand bank fis-suq mingħajr l-intervent tal-Istat; għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ammont ta’ għajnuna jikkorrispondi għat-totalità tal-ammont tas-self (12).
Sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità
(49)
Il-Kummissjoni tosserva li s-sostituzzjoni ġiet implimentata minn SFIRS, entità pubblika li l-azzjonista ewlieni tagħha, ir-Reġjun ta’ Sardinja, jeżerċita influwenza dominanti fuq id-deċiżjonijiet tagħha (13). L-Italja qatt ma ċaħdet dan il-fatt. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura inkwistjoni hija imputabbli lill-Istat u ngħatat permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Din il-miżura hija wkoll selettiva billi tiffavorixxi kumpanija waħda, Legler. Barra dan, billi l-għan ta’ Legler kien proċess ta’ ristrutturazzjoni bil-mira li tinbeda mill-ġdid il-produzzjoni, l-għajnuna potenzjalment setgħet tgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq intern u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-impatt potenzjalment distorsiv tal-miżura ġie enfasizzat ukoll fil-kummenti sottomessi minn parti terza, li ssottolineat ukoll li s-settur isofri minn kapaċità żejda.
(50)
Fit-tweġiba tagħha, l-Italja sostniet li l-miżura inkwistjoni ma kienet tagħti l-ebda vantaġġ lil Legler billi, fl-opinjoni tagħha, kienet konformi mal-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq.
(51)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita (14), sabiex jiġi determinat jekk Legler irċevietx jew le vantaġġ mir-riżorsi tal-Istat huwa meħtieġ li jiġi kkunsidrat jekk, f’ċirkostanzi simili, investitur privat b’karatteristiċi paragunabbli għal dawk ta’ SFIRS kienx ikun lest li jwettaq sostituzzjoni simili ta’ dejn għal ekwità, b’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni disponibbli u l-iżviluppi prevedibbli fid-data li fiha ġiet implimentata t-tranżazzjoni.
(52)
L-ewwel nett, fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ Legler, il-Kummissjoni tinnota li fl-2007 il-kumpanija kellha kapital ta’ EUR 1,8 miljun u ekwità negattiva ta’ EUR - 16,2 miljun; matul il-perjodu mill-2003 sal-2007 it-telf laħaq EUR 94,9 miljun u kien jidher ċar li s-sitwazzjoni tal-kumpanija kienet sejra lura, b’telf li kien qed jiżdied u qligħ li kien qed jonqos.
(53)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja kritika deskritta fil-qosor hawn fuq, SFIRS ma wettqitx analiżi komprensiva tal-ispejjeż/benefiċċji u evalwazzjoni tar-riskji għat-tranżazzjoni. Fil-fatt, minkejja t-talbiet numerużi mill-Kummissjoni f’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Taljani qatt ma ssottomettew xenarju kontrafattwali ssustanzjat li juri li l-għażla ta’ SFIRS kienet preferibbli mix-xenarju tal-likwidazzjoni ta’ Legler.
(54)
Tabilħaqq, kummenti simili saru mill-Bank tal-Italja f’rapport (15) maħruġ wara investigazzjoni fl-attività ta’ SFIRS. Ir-rapport ikkritika l-imġiba ta’ SFIRS għan-nuqqas ta’ kompletezza tal-analiżi tagħha ta’ qabel tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità u għall-kontradizzjoni inerenti li jsir “investiment” li ma joffri l-ebda prospetti konkreti ta’ rkupru.
(55)
Irrispettivament minn din l-evalwazzoni, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija kienet tali li f’ekonomija tas-suq l-ebda investitur privat raġjonevoli ma kien jidħol fi tranżazzjoni simili.
(56)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ ristrutturazzjoni (Piano industriale) innotifikat mill-kumpanija ma jistax jiġi kkunsidrat bħala bażi realistika sabiex tiġi prevista l-prestazzjoni futura tal-kumpanija. Il-fatt biss li l-pjan kopra parti biss mill-perjodu ta’ ristrutturazzjoni minflok il-perjodu kollu, u ma pprovda l-ebda informazzjoni dwar il-progress sussegwenti tar-ristrutturazzjoni (ara l-premessa 23), juri biċ-ċar li nuqqas bħal dan ta’ informazzjoni iddiswada lil kwalunkwe investitur privat milli jidħol fit-tranżazzjoni inkwistjoni.
(57)
It-tieni, għal dak li jirrigwarda l-prospetti effettivi ta’ SFIRS li tirkupra l-flus li Legler għandha tagħtiha, billi saret azzjonista permezz tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità SFIRS effettivament dgħajfet il-pożizzjoni tal-pretensjoni tagħha, meta mqabbla mal-pożizzjoni tagħha ta’ qabel bħala kreditur preferenzjali.
(58)
Il-valur u l-prospetti futuri tal-investiment ta’ ekwità ta’ SFIRS fil-mument tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità kienu jidhru limitati żżejjed sabiex jagħmlu tajjeb għar-riskji deskritti fil-qosor hawn fuq, b’mod partikolari fid-dawl tas-sitwazzjoni finanzjarja kritika tal-kumpanija. Dan ġie enfasizzat b’mod ċar minn evalwazzjoni indipendenti tal-kumpanija, li tagħtiha l-figura simbolika ta’ EUR 1.
(59)
Minn dan ta’ hawn fuq jista’ jiġi konkluż li fit-twettiq tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità SFIRS ma aġixxietx bħala investitur privat li kien qed jopera taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Investitur privat ma kienx jidħol għal tranżazzjoni bħal din mingħajr valutazzjoni kredibbli u realistika minn qabel li turi li kien ikun iżjed kost-effettiv li d-dejn jiġi sostitwit b’ekwità minflok ma jibqa’ kreditur preferenzjali tal-kumpanija.
(60)
Għaldaqstant, bit-twettiq tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità, SFIRS ipprovdiet vantaġġ lil Legler.
(61)
Minn dan isegwi li s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(62)
Għal dak li jirrigwarda l-kalkolu tal-ammont tal-għajnuna, għandu jiġi nnotat li l-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat hija limitata għal għajnuna mogħtija permezz ta’ riżorsi pubbliċi. L-ammont ta’ għajnuna għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-valur tas-suq tad-dejn li SFIRS ikkonvertiet f’ekwità ta’ Legler. Għalhekk, jekk it-total tal-valur nominali tad-dejn ta’ Legler ma’ SFIRS kien ta’ EUR 17-il miljun, waqt li fil-jum ta’ qabel is-sostituzzjoni l-valur tas-suq tiegħu kien ta’ EUR 450 000, il-valur tas-suq tat-tranżazzjoni li biha SFIRS ikkonvertiet 85,3 % tal-kreditu totali tagħha, jiġifieri valur nominali ta’ EUR 14,5 miljun, f’ekwità, kien ta’ EUR 383 850 (jiġifieri 85,3 % ta’ EUR 450 000). Għalhekk, il-vantaġġ mogħti permezz ta’ riżorsi tal-Istat kien ta’ EUR 383 850. Min-naħa l-oħra, il-valur nominali tal-kreditu sostitwit ma jistax jiġi kkunsidrat bħala vantaġġ minbarra f’termini purament ta’ kontabilità.
V.2 Kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern
(63)
Billi nstab li ż-żewġ miżuri notifikati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk din l-għajnuna hijiex kompatibbli mas-suq intern.
(64)
Il-kompatibilità tal-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat inkwistjoni mas-suq intern għandha tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(65)
Għal dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, sabiex tiġi evalwata l-kompatibilità tagħha għandha ssir distinzjoni min-naħa waħda bejn l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ, u min-naħa l-oħra l-provvista ta’ għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanzija fuq perjodu medju, li hija wkoll miżura ta’ ristrutturazzjoni (għad-durata tal-perjodu ta’ ristrutturazzjoni).
(66)
Għal dak li jirrigwarda l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ, il-punt 26 tal-Linji Gwida jipprovdi li fejn l-Istat Membru jkun issottometta pjan ta’ ristrutturazzjoni fi żmien sitt xhur mid-data tal-awtorizzazzjoni jew, fil-każ ta’ għajnuna mhux notifikata, mill-implimentazzjoni tal-miżura, l-iskadenza għar-rimborż tas-self jew għat-twaqqif tal-garanzija tiġi estiża sakemm il-Kummissjoni tilħaq id-deċiżjoni tagħha dwar il-pjan, sakemm il-Kummissjoni ma tiddeċidix li estensjoni bħal din mhijiex ġustifikata.
(67)
In-notifika tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni ppermettiet li l-għajnuna ta’ salvataġġ titkompla lil hinn minn 6 xhur. Madankollu, iżjed tard l-Italja rtirat din in-notifika. Skont il-punt 26 tal-Linji Gwida in-notifika ta’ pjan ta’ ristrutturazzjoni hija kundizzjoni sine qua non għal estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ. Għalhekk, jekk pjan ta’ ristrutturazzjoni notifikat jiġi rtirat iżjed tard, l-estensjoni permessa għall-għajnuna ta’ salvataġġ għandha tintemm.
(68)
Skont il-prattika tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni (il-każijiet Ernault (16) u Huta Cynku (17)) jekk la pjan ta’ ristrutturazzjoni u lanqas pjan ta’ likwidazzjoni ma jkunu ġew notifikati lill-Kummissjoni jew, bħal fil-każ preżenti, jekk il-pjan ta’ ristrutturazzjoni jkun ġie rtirat, l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ inkwistjoni ma tistax tinżamm lil hinn mid-data li fiha l-Istat Membru jkun irtira n-notifika tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni.
(69)
Billi l-garanzija għal perjodu medju (għad-durata tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni), maħsuba bħala għajnuna ta’ ristrutturazzjoni notifikata, kienet estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ, hija kienet kompatibbli sakemm l-Italja rtirat in-notifika tagħha.
(70)
Għalhekk, il-kompatibilità tal-garanzija estiża tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern għandha tiġi evalwata mill-jum wara dak li fih l-Italja rtirat in-notifika tagħha (jiġifieri mill-24 ta’ Lulju 2008).
Eliġibbiltà tal-kumpanija għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni
(71)
L-għoti ta’ għajnuna mill-Istat lil kumpanija f’diffikultà tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat biss jekk jiġu rispettati l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(72)
Skont il-punti 12(a) u 14 tal-Linji Gwida, l-impriżi f’diffikultà biss huma eliġibbli għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni.
(73)
Taħt il-punt 9 tal-Linji Gwida, impriża, irrispettivament mid-daqs tagħha, tiġi kkunsidrata f’diffikultà meta ma tkunx kapaċi, permezz tar-riżorsi proprji jew bil-fondi li tkun kapaċi tikseb mill-azzjonisti tagħha jew mis-suq, li twaqqaf it-telf li, mingħajr intervent minn barra min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament ikun se jikkundannaha għall-għeluq tan-negozju tagħha.
(74)
Taħt il-punt 10 tal-Linji Gwida impriża tiġi kkunsidrata f’diffikultà fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ kumpanija ta’ responsabbiltà limitata, fejn iżjed min-nofs tal- kapital irreġistrat ikun sparixxa u iżjed minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta’ qabel,
(b)
fil-każ ta’ kumpanija fejn mill-inqas ċerti membri jkollhom responsabbiltà mingħajr limitu għad-dejn tal-kumpanija, fejn iżjed minn nofs il-kapital tagħha skont il-kontijiet tal-kumpanija jkun sparixxa u iżjed minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef fit-12-il xahar ta’ qabel,
(c)
tkun liema tkun it-tip ta’ kumpanija kkonċernata, fejn tilħaq il-kriterji taħt il-liġi domestika sabiex tkun is-suġġett ta’ proċedimenti kollettivi ta’ insolvenza.
(75)
Isegwi mill-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni li mingħajr intervent minn barra kumpanija li jkollha telf enormi ta’ kapital irreġistrat inevitabilment ma tkunx tista’ tinnegozja iżjed fil-perjodu qasir jew medju. F’deċiżjoni li saret iktar kmieni (18) l-Kummissjoni kkonkludiet li kumpanija li jkollha ekwità negattiva tiġi kkunsidrata a fortiori bħala waħda li tkun f’diffikultà. Fis-sentenza ta’ Biria tagħha (19) l-Qorti Ġenerali kkonfermat ukoll li telf enormi ta’ kapital huwa tabilħaqq sinjal ta’ diffikultà, u li l-Kummissjoni kellha raġun li tikkonkludi li kumpanija b’ekwità negattiva hija kumpanija f’diffikultà.
(76)
Legler laħqet il-kriterju tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni billi kellha ekwità negattiva fis-sena 2006 (ara l-premessa (19)).
(77)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li Legler diġà kienet ikkunsidrata bħala impriża f’diffikultà kif mifhum fil-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni fit-22 ta’ Mejju 2007, meta l-għajnuna ta’ salvataġġ ġiet awtorizzata.
(78)
Minn hemm ‘il quddiem, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Legler ma marritx għall-aħjar. Fil-fatt, ġiet iddikjarata insolventi mill-qorti kompetenti fl-2008 (ara l-premessa 16).
(79)
Il-Kummissjoni osservat ukoll li Legler mhijiex impriża li għadha kif inħalqet kif mifhum fil-punt 12 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(80)
Skont il-punt 13 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, impriża li tkun il-proprjetà ta’ jew tittieħed minn grupp kummerċjali ikbar ma tistax bi prinċipju tibbenefika minn għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturazzjoni, minbarra meta jkun jista’ jintwera li d-diffikultajiet tal-impriża huma intrinsiċi u mhumiex ir-riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp, u li d-diffikultajiet ikunu serji wisq sabiex jiġu solvuti mill-grupp innifsu.
(81)
Il-Kummissjoni tinnota li Piltar kienet sempliċement strument kummerċjali, li l-eżerċizzju tagħha ma kien jinvolvi l-ebda attività ta’ negozju minbarra ż-żamma ta’ ishma f’Legler. L-ebda informazzjoni minn dik disponibbli għall-Kummissjoni ma tissuġġerixxi li d-diffikultajiet tal-kumpanija kienu r-riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp. Barra dan, billi Piltar kienet il-proprjetà sħiħa ta’ individwi privati u ma kienet involuta fl-ebda attività kummerċjali minbarra l-investiment ta’ ekwità tagħha f’Legler, ma kinitx f’pożizzjoni li tikkontribwixxi għar-ristrutturazzjoni ta’ Legler.
(82)
Fuq il-bażi tal-preċedenti, jista’ jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 9 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni ntlaħqu.
(83)
Billi Legler hija eliġibbli għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, issa għandu jiġi evalwat jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punti 32 sa 51 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni għall-kompatibilità tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni intlaħqux jew le.
Konsegwenza tal-irtirar tal-pjan fuq il-kompatibilità tal-miżuri ta’ ristrutturazzjoni
(84)
Madankollu, l-Italja rtirat il-pjan ta’ ristrutturazzjoni ta’ Legler, u għalhekk ma għadha impenjata għall-ebda pjan ta’ ristrutturazzjoni kif mifhum fil-punt 35 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax tevalwa l-għajnuna illegali fid-dawl tal-kriterji stabbiliti fil-punti 32 sa 51 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(85)
Barra dan, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-garanzija pubblika u s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità ma jistawx jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern fuq l-ebda bażi legali oħra.
VI. KONKLUŻJONI
(86)
Il-proċedura formali ta’ investigazzjoni taħt l-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun, għandha tintemm billi l-Italja rtirat in-notifika tagħha u mgħandhiex l-intenzjoni li tkompli dan il-proġett ta’ għajnuna.
(87)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanzija pubblika u s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità jaqgħu taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(88)
Dawn iż-żewġ miżuri ġew implimentati mill-Italja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(89)
Skont it-Trattat u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta sabet li l-għajnuna ma kinitx kompatibbli mas-suq intern il-Kummissjoni tkun kompetenti li tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat għandu jirrevokaha jew ibiddilha (20). Il-Qorti sostniet ukoll b’mod konsistenti li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala mhux kompatibbli mas-suq intern huwa maħsub sabiex tiġi restawrata s-sitwazzjoni eżistenti qabel (21). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li l-għan ikun intlaħaq ladarba r-reċipjent ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna illegali, u b’hekk ikun qed jirrinunzja l-vantaġġ li kien qed igawdi fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u s-sitwazzjoni ta’ qabel il-ħlas tiġi restawrata (22).
(90)
Skont dak il-każ ta’ ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/99 (23) stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(91)
Għalhekk, billi l-miżuri disponibbli għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna llegali u mhux kompatibbli mas-suq intern, l-ammonti ta’ għajnuna ta’ dawn iż-żewġ miżuri, jiġifieri EUR 13-il miljun u EUR 383 850 rispettivament, għandhom jiġu rkuprati sabiex tiġi restawrata s-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna.
(92)
F’dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, l-irkupru għalhekk għandu jsir mill-jum wara l-irtirar min-naħa tal-Italja tan-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, jiġifieri mill-24 ta’ Lulju 2008, u għandha tkun tinkludi l-imgħax għall-irkupru sakemm jiġu effettivament irkuprati.
(93)
F’dak li jirrigwarda s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità, is-somom li jkollhom jiġu rkuprati għandhom ikunu jinkudu l-imgħax mid-data li fiha l-għajnuna tkun tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, jiġifieri mill-31 ta’ Mejju 2007, sakemm jiġu effettivament irkuprati.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
Il-proċedura formali tal-investigazzjoni taħt l-Artikolu 108(2) tat-Trattat rigward l-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun lill-kumpanija Legler S.p.A. hija magħluqa.
Artikolu 2
Il-garanzija pubblika li tammonta għal EUR 13-il miljun u s-sostituzzjoni tad-dejn b’ekwità ta’ EUR 383 850 rispettivament, mogħtija mill-Italja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat favur Legler S.p.A. jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat mhux kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. L-Italja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandhom ikunu jinkludu l-imgħax sad-data tal-irkupru effettiv tagħhom.
F’dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, imgħax bħal dan għandu jiġi kkalkulat mill-jum wara l-irtirar min-naħa tal-Italja tan-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni.
F’dak li jirrigwarda s-sostituzzjoni tad-dejn b’ekwità, imgħax bħal dan għandu jiġi kkalkulat mid-data li fiha l-għajnuna saret disponibbli lill-benefiċjarju.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (24) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (25) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. L-Italja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Italja għandha tiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Italja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (prinċipal u imgħax) li jkollu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jħallas lura l-għajnuna.
2. L-Italja għandha żżomm lill-Kummissjoni informata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 tkun ġiet irkuprata kompletament. Hija għandha tissottometti minnufih, mat-talba min-naħa tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda u ppjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax li diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Italja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Marzu 2011.