NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 57/2011
tat-18 ta' Jannar 2011
li jiffissa għall-2011 l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut, applikabbli fl-ilmijiet tal-UE u, għal bastimenti tal-UE, f'ċerti ilmijiet mhux tal-UE
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 43(3) tat-Trattat, il-Kunsill, fuq proposta tal-Kummissjoni, għandu jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd.
(2)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta' Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta' riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (1) jirrikjedi li jiġu stabbiliti miżuri li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u l-insegwiment sostenibbli ta' attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jitqiesu l-pariri xjentifiċi, tekniċi u ekonomiċi disponibbli u b'mod partikolari r-rapporti mfassla mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF).
(3)
Hija r-responsabbiltà tal-Kunsill li jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd skont l-attività tas-sajd jew skont grupp tal-attivitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kondizzjonijiet li huma marbuta b'mod funzjonali, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu distribwiti fost l-Istati Membri b'tali mod li f'kull Stat Membru tiġi żgurata stabbilta' relattiva ta' attivitajiet tas-sajd għal kull stokk jew sajd u b'kunsiderazzjoni xierqa għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
(4)
Meta qabada totali permessibbli (TAC) ikun allokat lil Stat Membru wieħed biss, huwa xieraq li l-Istat Membru kkonċernat jingħata s-setgħa li jiddetermina l-livell ta' dan it-TAC skont l-Artikolu 2(1). Għandhom isiru dispożizzjonijiet biex ikun żgurat li, meta jiġi ffissat il-livell tat-TAC, l-Istat Membru kkonċernat jaġixxi b'manjiera totalment konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd u jiżġura li l-istokk inkwistjoni huwa sfruttat f'livelli li għandhom, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja, jipproduċu l-ogħla rendiment sostenibbli mill-2015 'il quddiem, inkluż billi jittieħdu l-miżuri meħtieġa biex tinġabar data rilevanti, jiġi vvalutat l-istokk ikkonċernat u jiġu determinati l-livelli tal-ogħla rendiment possibbli ta' dak l-istokk.
(5)
It-TACs għandhom jiġu stabbiliti abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, billi jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinijonijiet espressi matul il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b'mod partikolari l-Kumitat Konsultattiv dwar is-Sajd u l-Akkwakultura u l-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali kkonċernati
(6)
Għall-istokkijiet soġġetti għal pjanijiet speċifiċi multiannwali, it-TACs għandhom ikunu stabbiliti skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-marlozz, il-ksampu u l-lingwata fil-Bajja ta' Biscay, il-Kanal tal-Punent u l-Baħar tat-Tramuntana, tal-barbun tat-tbajja' fil-Baħar tat-Tramuntana, tal-aringi fil-Punent tal-Iskozja u tal-merluzz fil-Kattegat, fil-Baħar tat-Tramuntana, fi Skagerrak, fil-Kanal tal-Lvant, sal-Punent tal-Iskozja u fil-Baħar Irlandiż għandhom jiġu stabbiliti skont ir-regoli stipulati fi: ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 811/2004 tal-21 ta' April 2004 li jistabbilixxi l-miżuri għall-irkupru tal-istokk ta' marlozz tat-tramuntana (2) (3); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2166/2005 tal-20 ta' Diċembru 2005 li jistabbilixxi miżuri għall-irkupru tal-istokkijiet tal-merluzz tan-Nofsinhar u l-awwista Norveġiża fil-Baħar tal-Kantabrija u l-peniżola tal-Iberja tal-Punent (4); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 388/2006 tat-23 ta' Frar 2006 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli ta' istokkijiet tal-lingwata fil-Bajja ta' Biskajja (5), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 509/2007 tas-7 ta' Mejju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet tal-lingwata fil-Fliegu tal-Punent (6); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 676/2007 tal-11 ta' Ġunju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għas-sajd li jisfrutta l-ħażniet [l-istokkijiet] tal-barbun tat-tbajja' u tal-lingwata fil-Baħar tat-Tramuntana (7); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1300/2008 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-istokk ta' aringi li jinsab fil-Punent tal-Iskozja u għas-sajd li jisfrutta dak l-istokk, ir-Regolament (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perijodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet (8) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 tas-6 ta' April 2009 li jistabbilixxi pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran (9).
(7)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 tas-6 ta' Mejju 1996 li jintroduċi kondizzjonijiet addizzjonali għal tmexxija minn sena għal sena tat-TAC u l-kwoti (10), huwa meħtieġ li jiġu identifikati l-istokkijiet li huma soġġetti għall-miżuri varji msemmija fih.
(8)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta' klieb il-baħar, anke attività limitata ta' sajd tista' tirriżulta f'riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti kompletament permezz ta' projbizzjoni ġenerali għas-sajd ta' dawk l-ispeċijiet.
(9)
Il-ksampu jinqabad fis-sajd demersali mħallat flimkien ma' speċijiet oħra varji. F'żona fil-Punent tal-Irlanda magħrufa bħala l-Porcupine Bank hemm ħtieġa urġenti ta' konservazzjoni biex kemm jista' jkun jitnaqqas il-qbid tal-ksampu. Għalhekk, huwa xieraq li l-opportunitajiet tas-sajd f'din iż-żona jkunu limitati biss għall-qbid tal-ispeċijiet pelaġiċi li magħhom ma jinqabadx il-ksampu.
(10)
B'konsiderazzjoni tal-iżviluppi reċenti fis-sajd għall-pixxitrombetta fis-subżoni ICES VI, VII u VIII u sabiex tiġi żgurata ġestjoni sostenibbli ta' dan l-istokk, huwa opportun li jsir provvediment għal-limiti tal-qbid ta' dan l-istokk.
(11)
Huwa meħtieġ li jkunu stabbiliti l-limiti massimi tal-isforz permessi għall-2011 skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2166/2005, l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 509/2007, l-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 676/2007, l-Artikoli 11 u 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 u l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas-27 ta' Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta' bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (11).
(12)
Grupp ta' bastimenti Franċiżi huwa eskluż mill-applikazzjoni tar-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 754/2009. Abbażi tal-informazzjoni pprovduta minn Franza fl-2010, l-esklużjoni ta' dak il-grupp ta' bastimenti mir-reġim tal-isforz m'għadux jikkostitwixxi aktar tnaqqis fil-piż amministrattiv. Għalhekk waħda mill-kondizzjonijiet għall-esklużjoni m'għadhiex tiġi sodisfatta. Għalhekk huwa adatt li dak il-grupp ta' bastimenti Franċiżi jiġi inkluż mill-ġdid fir-reġim tal-isforz tas-sajd imsemmi hawn fuq. Peress li l-perijodu ta' ġestjoni tas-sajd stabbilit mill-Anness IIA għar-Regolament (KE) Nru 53/2010 (12) jieqaf japplika fil-31 ta' Jannar 2011, din l-inklużjoni mill-ġdid għandha tapplika mill-1 ta' Frar 2011.
(13)
Huwa meħtieġ, skont il-pariri tal-ICES, li tinżamm u tiġi eżaminata mill-ġdid sistema għall-ġestjoni taċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u tas-subżona IV.
(14)
Fid-dawl tal-pariri xjentifiċi l-aktar reċenti mill-ICES u skont l-impenji internazzjonali fil-kuntest tal-Konvenzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tal-Grigal (NEAFC), huwa meħtieġ li l-isforz tas-sajd ikun limitat għal ċerti tipi ta' speċijiet tal-baħar fond.
(15)
Skont il-proċeduri previsti fil-ftehimiet jew protokolli dwar relazzjonijiet tas-sajd man-Norveġja (13), il-Gżejjer Faeroe (14) u l-Groenlandja (15), l-Unjoni wettqet konsultazzjonijiet dwar drittijiet tas-sajd ma' dawk l-imsieħba. Il-konsultazzjonijiet mal-Gżejjer Faroe ma ġewx iffinalizzati u l-arranġamenti għall-2011 ma' dak is-sieħeb mistennija li jiġu konklużi fil-bidu tal-2011. Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet ta' sajd tal-Unjoni filwaqt li jippermettu għall-flessibbiltà neċessarja għall-konklużjoni ta' dawk l-arranġamenti fil-bidu tal-2011, huwa opportun li l-Unjoni tistabbilixxi l-opportunitajiet ta' sajd għal stokkijiet soġġetti għall-ftehim mal-Gżejjer Faroe fuq bażi proviżorja.
(16)
L-Unjoni hija parti kontraenti għal diversi organizzazzjonijiet tas-sajd u tipparteċipa f'organizzazzjonijiet oħrajn bħala parti kooperattiva mhux kontraenti. Barra minn hekk, permezz tal-Att tal-Adeżjoni tal-2003, ftehimiet tas-sajd li kienu konklużi qabel mir-Repubblika tal-Polonja, bħall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' riżorsi tal-Pollakkju fiċ-ċentru tal-Baħar Bering, huma, sa mid-data tal-adeżjoni tal-Polonja fl-Unjoni Ewropea, ġestiti mill-Unjoni. Dawk l-organizzazzjonijiet tas-sajd irrakkomandaw l-introduzzjoni ta' għadd ta' miżuri għall-2011, inklużi opportunitajiet tas-sajd għall-bastimenti tal-UE. Dawk l-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(17)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, il-Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali (IATTC) naqqset milli tasal għall-kunsens dwar l-adozzjoni ta' miżuri ta' konservazzjoni għat-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit. Madankollu, il-maġġoranza tal-Partijiet Kontraenti, inkluża l-Unjoni, ikkunsidraw li l-opportunitajiet tas-sajd għal dawn it-tliet stokkijiet għandhom ikunu regolati sabiex tiġi żgurata l-ġestjoni sostenibbli tagħhom. Għalhekk, huwa xieraq li l-Unjoni tadotta miżuri għal dan il-għan.
(18)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2010, il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Preservazzjoni tat-Tonn Atlantiku (ICCAT) adottat tabelli li jindikaw l-utilizzazzjoni nieqsa u l-utilizzazzjoni żejda tal-opportunitajiet tas-sajd tal-Partijiet Kontraenti tal-ICCAT. F'dak il-kuntest, l-ICCAT adottat deċiżjoni li tosserva li matul is-sena 2009, l-Unjoni ma sfruttatx biżżejjed il-kwota tagħha għall-pixxispad tat-Tramuntana u tan-Nofsinhar, it-tonn t'għajnu kbira u l-alonga tat-Tramuntana. Sabiex jiġu rrispettati l-aġġustamenti tal-kwoti tal-Unjoni stabbiliti mill-ICCAT, huwa neċessarju li d-distribuzzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd li jirriżultaw minn din l-utilizzazzjoni nieqsa li għandu jsir fuq il-bażi tal-kontribut rispettiv ta' kull Stat Membru lejn l-utilizzazzjoni nieqsa mingħajr ma tinbidel is-sistema ta' distribuzzjoni stabbilita f'dan ir-Regolament fir-rigward tal-allokazzjoni annwali tat-TACs. F'din l-istess laqgħa ġie emendat il-pjan ta' rkupru għat-tonn. Barra minn hekk, l-ICCAT adottat rakkomandazzjonijiet dwar il-konservazzjoni ta' klieb il-baħar bigeye thresher, kurazzi komuni u klieb il-baħar oceanic whitetip. Huwa neċessarju li jiġu implimentati dawk il-miżuri fil-liġi tal-Unjoni sabiex ikun hemm kontribut għall-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut.
(19)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, il-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC) irrevediet il-kapaċità ġenerali tal-flotot li stadu għat-tonnijiet tropikali bejn l-2006 u l-2008 kif ukoll għall-pixxispad u l-alonga bejn l-2007 u l-2008. L-IOTC approvat ukoll l-implimentazzjoni ta' pjanijiet għall-iżvilupp tal-flotot. Barra minn hekk, l-IOTC approvat Riżoluzzjoni dwar il-konservazzjoni tal-pixxivolpi (il-familja Alopiidae) li jinqabdu matul attivitajiet tas-sajd fiż-żona tal-kompetenza tagħha.
(20)
Matul it-Tielet Laqgħa Internazzjonali, li saret f'Mejju 2007, għall-ħolqien ta' Organizzazzjoni Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMO) fl-ibħra miftuħa tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (SPRFMO), il-parteċipanti adottaw miżuri interim, inklużi opportunitajiet tas-sajd, sabiex jiġu rregolati l-attivitajiet tas-sajd pelaġiku kif ukoll tas-sajd tal-qiegħ f'din iż-żona sakemm tiġi stabbilita tali RFMO. Dawk il-miżuri interim ġew riveduti waqt it-tmien laqgħa tal-Konsultazzjonijiet Internazzjonali għall-Istabbiliment tal-SPRFMO f'Novembru tal-2009 u huma mistennija li jerġgħu jiġu riveduti fit-tieni Konferenza Preparatorja li jmiss għall-Kummissjoni tal-SPRFMO f'Jannar tal-2011. Skont il-ftehim milħuq mill-parteċipanti, dawk il-miżuri interim huma volontarji u mhumiex legalment vinkolanti skont il-liġi internazzjonali. Madankollu, fid-dawl tad-dispożizzjonijiet relatati tal-Ftehim dwar l-Istokkijiet tal-Ħut tan-Nazzjonijiet Uniti, huwa rakkomandat li dawk il-miżuri jiġu inkorporati fil-liġi tal-Unjoni.
(21)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, l-Organizzazzjoni għas-Sajd fix-Xlokk tal-Atlantiku (SEAFO) adottat limiti tal-qbid għal erba' stokkijiet ta' ħut fiż-żona tal-Konvenzjoni SEAFO. Huwa meħtieġ li dawk il-limiti tal-qbid jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(22)
Skont l-Artikolu 291 tat-Trattat, il-miżuri meħtieġa għall-iffissar tal-limiti tal-qbid għal ċerti stokkijiet b'ħajja qasira għandhom jiġu addottati skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat-28 ta' Ġunju 1999 li tipprovdi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat ta' implimentazzjoni konferiti fuq il-Kummissjoni (16) għal raġunijiet ta' urġenza.
(23)
Ċerti miżuri internazzjonali li joħolqu jew jirrestrinġu opportunitajiet tas-sajd għall-Unjoni huma adottati mill-RFMO rilevanti fl-aħħar tas-sena u jiġu applikabbli qabel id-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament. Għalhekk, huwa meħtieġ li d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw tali miżuri fil-liġi tal-Unjoni japplikaw b'mod retroattiv. B'mod partikolari, peress li ċerti opportunitajiet tas-sajd fiż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stabbiliti għal perijodu ta' żmien li jibda mill-1 ta' Diċembru 2010, huwa adatt li d-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan ir-Regolament japplikaw minn dik id-data. Tali applikazzjoni retroattiva tkun mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-istennijiet leġittimi peress li l-membri tas-CCAMLR huma pprojbiti milli jistadu fiż-żona tal-Konvenzjoni mingħajr awtorizzazzjoni.
(24)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd stipulati f'dan ir-Regolament huwa soġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta' Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta' kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd (17), u b'mod partikolari għall-Artikoli 33 u 34 tiegħu dwar ir-reġistrar tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-data dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, huwa meħtieġ li jkunu speċifikati l-kodiċijiet li għandhom jintużaw mill-Istati Membri meta tintbagħat data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-istokkijiet soġġetti għal dan ir-Regolament.
(25)
Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex jiġi żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2011, ħlief għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz, li għandhom japplikaw mill-1 ta' Frar 2011, u dispożizzjonijiet speċifiċi b'mod partikolari reġjuni, li għandu jkollhom data speċifika ta' applikazzjoni kif indikat fil-premessa 23. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(26)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom ikunu użati f'konformità sħiħa mal-leġiżlazzjoni applikabbli tal-Unjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
AMBITU U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Is-Suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd li ġejjin:
(a)
għas-sena 2011, il-limiti ta' qbid għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut;
(b)
għall-perijodu mill-1 ta' Frar 2011 sal-31 ta' Jannar 2012, ċerti limiti tal-isforz;
(c)
għall-perijodi stipulati fl-Artikoli 20, 21 u 22 u fl-Annessi IE u V, l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku (CCALMR); u
(d)
għall-perijodi stipulati fl-Artikolu 28, l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-Kummizzjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali (IATTC).
2. Dan ir-Regolament jiffissa wkoll opportunitajiet ta' sajd proviżorji għal ċerti stokkijiet ta' ħut jew gruppi ta' stokkijiet ta' ħut li huma s-suġġett ta' konsultazzjonijiet bilaterali dwar is-sajd mal-Gżejjer Faroe. L-opportunijiet ta' sajd definittivi għandhom jiġu ffissati mill-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni.
3. Ċerti opportunijiet ta' sajd identifikati fl-Anness I jibqgħu mhux allokati u ma jistgħux jinqabdu mill-Istati Membri sakemm ma jiġux stabbiliti opportunijiet ta' sajd definittivi skont il-paragrafu 2. Dawk l-opportunijiet ta' sajd jinkludu opportunijiet ta' sajd addizzjonali għall-kavalli li jirriżultaw minn kwota mhux maqbuda fl-2010.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
Sakemm ma jkunx ipprovdut mod ieħor, dan ir-Regolament għandu japplika għal:
(a)
bastimenti tal-UE; u
(b)
bastimenti ta' pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-UE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“bastiment tal-UE” tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar bandiera ta' Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
“bastiment ta' pajjiżi terzi” tfisser bastimeni tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta', u li huwa rreġistrat f’pajjiż terz;
(c)
“ilmijiet tal-UE” tfisser l-ilmijiet taħt is-sovranità u l-ġuriżdizzjoni tal-Istati Membri ħlief l-ilmijiet li jmissu mat-territorji msemmija fl-Anness II għat-Trattat;
(d)
“qabda totali permessibbli” (TACs) tfisser il-kwantità li tista' tittieħed u tinħatt l-art minn kull stokk kull sena;
(e)
“kwota” tfisser proporzjon mit-TAC allokata lill-Unjoni, lil Stati Membru jew lil pajjiż terz;
(f)
“ilmijiet internazzjonali” tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tal-ebda Stat;
(g)
“daqs tal-malja” tfisser id-daqs tal-malja kif iddeterminat skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (18);
(h)
“reġistru tal-flotot tas-sajd tal-UE” tfisser ir-reġistru stabbilit mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(i)
“ġurnal ta' abbord dwar is-sajd” tfisser il-ġurnal ta' abbord imsemmi fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 4
Iż-żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
Iż-żoni ICES (Il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma kif definiti fir-Regolament (KE) Nru 218/2009 (19);
(b)
“Skagerrak” tfisser iż-żona kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta' Hanstholm għall-fanal ta' Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt fuq il-kosta Svediża;
(c)
“Kattegat” tfisser iż-żona kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt fuq il-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenøre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
“iż-żona VII (Porcupine Bank - Unità 16)” tfisser iż-żona kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu l-pożizzjonijiet li ġejjin flimkien b'mod sekwenzjali:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
“Golf ta' Cádiz” tfisser iż-żona tal-ICES diviżjoni IXa fil-lvant tal-lonġitudni 7° 23′ 48″ W;
(f)
iż-żoni CECAF (Atlantiku tal-Lvant Ċentrali jew żona prinċipali ta' sajd FAO 34) huma kif definiti fir-Regolament (KE) Nru 216/2009 (20);
(g)
iż-żoni NAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd fil-Majjistral tal-Atlantiku) huma kif definit fir-Regolament (KE) Nru 217/2009 (21)
(h)
iż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd fix-Xlokk tal-Atlantiku) hija kif definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' Riżorsi tas-Sajd fix-Xlokk tal-Oċean Atlantiku (22);
(i)
iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT (il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn Atlantiku) hija kif definita fil-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (23);
(j)
iż-Żona ta' Konvenzjoni tas-CCAMLR (Il-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni tar-Riżorsi Ħajjin tal-Baħar Antartiku) hija kif definita fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 601/2004 (24);
(k)
iż-żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC (il-Kummissjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali) hija kif definita fil-Konvenzjoni għat-Tisħiħ tal-Kummissjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali stabbilita mill-Konvenzjoni tal-1949 bejn l-Istati Uniti tal-Amerika u r-Repubblika tal-Kosta Rika (25);
(l)
iż-żona tal-IOTC (il-Kummissjoni tat-Tonn tal-Oċean Indjan) hija kif definita fil-Ftehim għall-ħolqien tal-Kummissjoni dwar it-Tonn tal-Oċean Indjan (26);
(m)
iż-żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO (l-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku) tfisser iż-żona ta' ibħra miftuħa fin-Nofsinhar fi 10° N, fit-Tramuntana taż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, fil-Lvant taż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SIOFA kif definita fil-Ftehim dwar is-Sajd fin-Nofsinhar tal-Oċean Indjan (27), u fil-Punent taż-żoni tal-ġuriżdizzjonijiet tas-sajd tal-Istati tal-Amerika t'Isfel;
(n)
iż-żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC (il-Kummissjoni tas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u fil-Paċifiku Ċentrali) hija kif definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' Stokkijiet ta' Ħut Migratorju fil-Punent tal-Oċean Paċifiku u l-Oċean Paċifiku Ċentrali (28);
(o)
“l-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering” tfisser iż-żona tal-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering 'il barra minn 200 mil nawtiku mil-linji bażi li minnhom titkejjel il-wisa' tal-ibħra territorjali tal-Istati Kostali tal-Baħar Bering.
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TAL-UE
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 5
It-TACs u l-allokazzjonijiet
1. It-TACs għall-bastimenti tal-UE fl-ilmijiet tal-UE jew f'ċerti ilmijiet li mhumiex tal-UE u l-allokazzjoni ta' TACs bħal dawn fost l-Istati Membri u l-kondizzjonijiet marbuta magħhom b'mod funzjonali, fejn hu xieraq, huma stipulati fl-Anness I.
2. Il-bastimenti tal-UE huma awtorizzati li jwettqu qabdiet, skont it-TACs stabbiliti fl-Anness I, f'ilmijiet li jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tas-sajd tal-Gżejjer Faeroe, il-Groenlandja, l-Islanda u n-Norveġja, u ż-żona tas-sajd madwar Jan Mayen, soġġetti għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 15 u l-Anness III ta' dan ir-Regolament u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008 (29) u d-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni tiegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffissa TACs għall-capelin fl-ilmijiet tal-Groenlandja fis-subżoni tal-ICES V u XIV disponibbli għall-Unjoni abbażi tat-TAC u l-allokazzjoni għall-Unjoni stabbiliti mill-Groenlandja skont il-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, min-naħa waħda, u l-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja, min-naħa l-oħra, u l-Protokoll għalih.
4. Fid-dawl tal-informazzjoni xjentifika miġbura waqt l-ewwel nofs tal-2011, it-TACs stipulati fl-Anness I għall-istokkijiet li ġejjin jistgħu jiġu rriveduti mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 30(2) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002:
a)
iċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-UE fid-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u fis-subżona tal-ICES IV skont l-Anness IID għal dan ir-Regolament;
b)
l-istokk tan-Norway pout fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u fis-subżona tal-ICES IV u l-istokk tal-laċċa l-kaħla fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni tal-ICES IIa u fis-subżona tal-ICES IV.
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet speċjali dwar ċerti TACs
1. Ċerti TACs fl-Anness IA, identifikati minn nota f'qiegħ il-paġna b'referenza trasversali għal dan l-Artikolu, għandhom jiġu determinati mill-Istat Membru kkonċernat, abbażi tad-data miġbura u vvalutata minn dak l-Istat Membru, f'livell li:
(a)
huwa konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-politika komuni tas-sajd, b'mod partikolari l-prinċipju ta' sfruttament sostenibbli tal-istokk; u
(b)
għandu, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja, jirriżulta fl-isfruttament tal-istokk konsistenti mal-ogħla rendiment sostenibbli mill-2015 'il quddiem.
2. Sat-28 ta' Frar 2011 l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma lill-Kummissjoni bil-livell adottat skont il-paragrafu 1 u dwar il-miżuri li beħsiebu jieħu biex jikkonforma ma' dik id-dispożizzjoni. Fid-dawl ta' din l-informazzjoni, u fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi dwar miżuri ta' emerġenza.
Artikolu 7
Allokazzjoni addizzjonali għal bastimenti li jipparteċipaw f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova
1. Għal ċerti stokkijiet elenkati fl-Anness IA u identifikati minn nota f'qiegħ il-paġna b'referenza trasversali għal dan l-Artikolu, Stat Membru jista’, taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, jagħtu allokazzjoni addizzjonali lil bastimenti li jipparteċipaw f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova f'limitu ġenerali stabbilit fl-Anness IA bħala perċentwal tal-kwota allokata għal dak l-Istat Membru.
2. Stat Membru jista’ jagħti allokazzjoni addizzjonali lil bastimenti biss f'konformità mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
a)
il-bastiment jagħmel użu minn kameras tat-televiżjoni b'ċirkwit magħluq (CCTV), assoċjati ma' sistema ta' sensers, li jirreġistraw l-attivitajiet kollha ta' sajd u ta' proċessar abbord il-bastiment;
b)
l-ammont tal-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil bastiment individwali li jipparteċipa f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova m'għandux ikun aktar minn 75 % tal-ħut mormi minn dak it-tip ta' bastiment, u fi kwalunkwe każ m'għandux jirrappreżenta żieda ta' aktar minn 30 % tal-allokazzjoni tal-bastiment;
c)
il-qabdiet kollha tal-istokk rilevanti minn dak il-bastiment għandhom jitqiesu bħala parti mill-allokazzjoni tiegħu.
3. Fejn Stat Membru jsib li bastiment li qed jipparteċipa f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova jonqos milli jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni mogħtija lill-bastiment ikkonċernat u jeskludih mill-parteċipazzjoni f'dawn il-provi għall-bqija tas-sena 2011.
4. Stat Membru li jkun beħsiebu japplika l-paragrafi 1, 2 u 3, għandu, qabel ma tingħata kwalunkwe allokazzjoni addizzjonali, jippreżenta lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
-
il-lista ta' bastimenti li jkunu jipparteċipaw fil-provi, u l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir ta' monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord;
-
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni ta' rkapti użati minn dawk il-bastimenti;
-
ir-rati stmati ta' rimi ta' ħut minn dawk it-tipi ta' bastimenti; kif ukoll
-
l-ammont ta' qabdiet tal-istokk soġġett għat-TAC rilevanti magħmula fl-2010 minn dawk il-bastimenti.
Artikolu 8
L-ispeċijiet ipprojbiti
1. Għandu jkun ipprojbit li bastimenti tal-UE jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw jew iħottu l-art l-ispeċijiet li ġejjin:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar l-abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha tal-UE u li mhumiex tal-UE;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE fid-diviżjoni tal-ICES IIau fis-subżoni tal-ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX u X;
(d)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES i tal-ICES VI, VII, VIII, IX u X;
(e)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet internazzjonali u
(f)
il-guitarfishes (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
Artikolu 9
Id-dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjonijiet
1. L-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd bejn l-Istati Membri kif stabbiliti f'dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
skambji magħmula skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(b)
riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikoli 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008;
(c)
ħatt l-art addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(d)
kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 37, 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I għal dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għal stokkijiet soġġetti għal TAC ta' prekawzjoni u l-Artikoli 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament għandu japplika għal stokkijiet soġġetti għal TAC analitiku.
Artikolu 10
Il-limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta' Frar 2011 sal-31 ta' Jannar 2012, il-miżuri dwar l-isforz tas-sajd li huma stipulati fi:
(a)
l-Anness IIA, għandu japplika għall-ġestjoni ta' ċerti stokkijiet fil-Kattegat, fi Skagerrak u dik il-parti taż-żona tad-diviżjoni IIIa mhux koperta minn Skagerrak u l-Kattegat, is-subżona tal-ICES IV, u s-subdiviżjonijiet tal-ICES VIa, VIIa u VIId u l-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u Vb;
(b)
l-Anness IIB, għandu japplika għall-irkupru tal-marlozz u l-ksampu fid-diviżjonijiet tal-ICES VIIIc u IXa bl-eċċezzjoni tal-Golf ta' Cádiz;
(c)
l-Anness IIC, għandu japplika għall-ġestjoni tal-istokk tal-lingwata fid-diviżjoni tal-ICES VIIe.
Artikolu 11
Il-limiti tal-qbid u tal-isforz tas-sajd tal-baħar fond
1. L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 (30) għandu japplika għall-ħalibatt tal-Groenlandja. Il-qbid, iż-żamma abbord, it-trasbord u l-ħatt l-art tal-ħalibatt tal-Groenlandja għandhom ikunu soġġetti għall-kondizzjonijiet imsemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-2011 il-livelli tal-isforz tas-sajd, imkejla bħala jiem kilowatt barra mill-port, minn bastimenti detenturi ta' permessi tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 ma jaqbżux il-65 % tal-medja tal-isforz tas-sajd annwali magħmul mill-bastimenti tal-Istati Membri fl-2003 fi vjaġġi meta kien hemm il-permessi tas-sajd tal-baħar fond jew inqabdu speċijiet tal-baħar fond, kif elenkat fl-Annessi I u II għal dak ir-Regolament. Dan il-paragrafu għandu japplika biss għal vjaġġi tas-sajd li fihom inqabdu aktar minn 100 kg ta' speċijiet tal-baħar fond, minbarra l-arġentina.
Artikolu 12
Il-kondizzjonijiet għall-ħatt l-art tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Ħut minn stokkijiet li għalihom huma stabbiliti TACs għandhom jinżammu abbord jew jinħattu l-art biss jekk:
(a)
il-qabdiet saru minn bastimenti ta' Stat Membru li għandu kwota u dik il-kwota ma ġietx eżawrita; jew
(b)
il-qabdiet jikkonsistu f'parti minn sehem ta' kwota tal-UE li ma kinitx ġiet allokata permezz ta' kwota bejn l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-UE ma ġietx eżawrita.
Artikolu 13
Ir-restrizzjonijiet fuq l-użu ta' ċerti opportunitajiet tas-sajd
1. L-opportunitajiet tas-sajd iffissati fl-Anness I, għat-tusk, il-merluzz, il-megrim, il-petriċi, il-haddock, il-merlangu, il-marlozz, il-linarda, il-lipp, il-ksampu, il-barbun tat-tbajja', il-pollakju, il-pollakju (saithe), ir-rebekkini u r-raj, il-lingwata u l-mazzola l-griża fiż-subżona tal-ICES VII jew fid-diviżjonijiet rilevanti tagħha, għandhom ikunu ristretti mill-projbizzjoni li wieħed jistad jew iżomm abbord speċijiet bħal dawn matul il-perijodu mill-1 ta' Mejju sal-31 ta' Lulju 2011 fil-Porcupine Bank. L-annotazzjonijiet rilevanti fl-Anness I huma identifikati mill-kontroreferenza għal dan l-Artikolu.
2. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Il-latitudni
Il-lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13.5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. B'deroga mill-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, it-transitu mill-Porcupine Bank, il-ġarr abbord tal-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu, għandhom ikunu permessi skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 12
It-trasmissjoni tad-data
Meta, skont l-Artikoli 33 u 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, l-Istati Membri jibagħtu data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art ta' kwantitajiet ta' stokkijiet maqbuda, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet imniżżla fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
Awtorizzazzjoni tas-sajd f'ilmijiet ta' pajjiżi terzi
Artikolu 15
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tas-sajd tal-UE f'ilmijiet ta' pajjiż terz huwa stipulat fl-Anness III.
2. Meta Stat Membru jittrasferixxi l-kwota tiegħu lil Stat Membru ieħor (tpartit) fiż-żoni ta' sajd stipulati fl-Anness III, abbażi tal-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, it-trasferiment għandu jinkludi trasferiment xieraq tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd u dan għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni. Madankollu, l-għadd totali ta' awtorizzazzjonijiet għal kull żona ta' sajd, kif stipulat fl-Anness III, ma għandux jinqabeż.
KAPITOLU III
Opportunitajiet tas-sajd f'ilmijiet ta' organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd
Taqsima 1
Iż-żona tal-Konvenzjoni ICCAT,
Artikolu 14
Il-limitazzjonijiet fuq il-kapaċità tas-sajd, tal-koltivazzjoni u tat-tismin għat-tonn
1. L-għadd ta' dgħajjes tal-UE tas-sajd bil-lixka u tas-sajd bir-rixa awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Lvant tal-Atlantiku għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness IV.
2. L-għadd ta' dgħajjes tas-sajd kostali artiġjanali tal-UE awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness IV.
3. L-għadd ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn fil-Baħar Adrijatiku għall-finijiet ta' koltivazzjoni, awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 3 tal-Anness IV.
4. L-għadd u l-kapaċità totali f'tunnellaġġ gross ta' bastimenti tas-sajd awtorizzati li jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw, jittrasportaw, jew iħottu l-art tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 4 tal-Anness IV.
5. L-għadd ta' nases involuti fis-sajd tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 5 tal-Anness IV.
6. Il-kapaċità tal-koltivazzjoni tat-tonn, il-kapaċità tat-tismin u l-input massimu ta' tonn selvaġġ allokat għall-istabbilimenti tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 6 tal-Anness IV.
Artikolu 17
Il-kondizzjonijiet addizzjonali għall-kwota tat-tonn allokata fl-Anness ID
B'żieda mal-perijodu ta' projbizzjoni pprovdut fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, is-sajd bil-purse seine għat-tonn għandu jkun ipprojbit fl-Atlantiku tal-Lvant u fil-Mediterran matul il-perijodu mill-15 ta' April sal-15 ta' Mejju 2011.
Artikolu 18
Is-sajd rikreattiv u sportiv
L-Istati Membri għandhom jallokaw, mill-kwoti tagħhom allokati fl-Anness ID, kwota speċifika tat-tonn għas-sajd rikreattiv u sportiv.
Artikolu 19
Il-klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trasord jew il-ħatt l-art ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' pixxivolpi għajnu kbira (Alopias superciliosus) f'kull tip ta' sajd għandu jkun ipprojbit.
2. Għandu jkun ipprojbit sajd dirett għal speċijiet ta' pixxivolpi tal-ġeneru Alopias.
3. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' kurazzi komuni tal-familja Sphyrnidae (ħlief għas-Sphyrna tiburo) b'assoċjazzjoni mas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT.
4. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasord jew l-iżbark ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' klieb il-baħar oceanic whitetip (Carcharhinus longimanus) maqbuda f'kull tip ta' sajd.
Taqsima 2
Żona tal-Konvenzjoni CCAMLR
Artikolu 20
Il-projbizzjonijiet u l-limiti tal-qbid
1. Sajd dirett għall-ispeċijiet imsemmija fil-Parti A tal-Anness V, għandu jkun ipprojbit fiż-żoni u matul il-perijodi stipulati f'dak l-Anness.
2. Għal sajd ġdid u esploratorju, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali stabbiliti fil-Parti B tal-Anness V għandhom japplikaw fis-subżoni msemmija f'dik il-Parti.
Artikolu 21
Is-sajd esploratorju
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jipparteċipaw f'sajd esploratorju bil-konzijiet għad-Dissostichus spp. fis-Subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 kif ukoll fid-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2 barra minn żoni ta' ġurisdizzjoni nazzjonali matul l-istaġun tas-sajd tal-2011. Jekk tali Stat Membru ikollu l-intenzjoni li jipparteċipa f'tali sajd, dan għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont l-Artikoli 7 u 7a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-24 ta' Lulju 2011.
2. Fir-rigward tas-subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 kif ukoll tad-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali għal kull subżona u diviżjoni, u d-distribuzzjoni tagħhom f'Unitajiet ta' Riċerka fuq Skala Żgħira (SSRUs) fi ħdan kull waħda minnhom għandhom isiru kif stipulat fil-Parti B tal-Anness V. Għandu jieqaf is-sajd f'kull SSRU meta l-qabda rrappurtata tilħaq it-TAC speċifikat u dik l-SSRU għandha tingħalaq għas-sajd għall-bqija tal-istaġun.
3. Is-sajd għandu jseħħ fuq medda ġeografika u batimetrika kbira kemm jista' jkun sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa biex jiġi determinat il-potenzjal tas-sajd u sabiex tiġi evitata l-konċentrazzjoni żejda fuq il-qbid u l-isforz tas-sajd. Madankollu, is-sajd fis-Subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 u fid-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2 għandu jkun ipprojbit f'fond ta' inqas minn 550 m.
Artikolu 22
Is-sajd għall-krill matul l-istaġun tas-sajd 2011/2012
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma Membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jistadu għall-krill (Euphausia superba) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR matul l-istaġun tas-sajd 2011/2012. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, huwa għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR, skont l-Artikolu 5a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004, u lill-Kummissjoni, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta' Ġunju 2011:
(a)
bl-intenzjoni tiegħu li jistad għall-krill, bl-użu tal-format stipulat fil-Parti C tal-Anness V;
(b)
bl-għamla tal-konfigurazzjoni tax-xibka bl-użu tal-format stipulat fil-Parti D tal-Anness V.
2. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tinkludi l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 għal kull bastiment li għandu jiġi awtorizzat mill-Istat Membru biex jipparteċipa fis-sajd għall-krill.
3. L-Istati Membri li għandhom l-intenzjoni li jistadu għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandhom jinnotifikaw biss bastimenti awtorizzati li jtajru l-bandiera tagħhom fiż-żmien tan-notifika.
4. L-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jawtorizzaw parteċipazzjoni f'sajd għall-krill minn bastiment barra dawk notifikati lis-Segretarjat tal-CCAMLR skont il-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, jekk bastiment awtorizzat ma jitħalliex jipparteċipa minħabba raġunijiet operazzjonali leġittimi jew ta' force majeure. F'ċirkostanzi bħal dawk l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma minnufih lis-Segretarjat tas-CCAMLR u lill-Kummissjoni, billi jipprovdi:
(a)
dettalji sħaħ tal-bastiment(i) maħsub(a) li se jissostitwixxi/u, inkluża l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004;
(b)
rendikont komprensiv tar-raġunijiet li jiġġustifikaw is-sostituzzjoni u kwalunkwe evidenza jew referenza rilevanti ta' appoġġ.
5. L-Istati Membri ma għandhomx jawtorizzaw bastimenti elenkati fi kwalunkwe waħda mil-listi ta' Bastimenti IUU tas-CCAMLR sabiex jipparteċipaw fis-sajd għall-krill.
Taqsima 3
Iż-żona IOTC
Artikolu 23
Il-limitu fil-kapaċità tas-sajd ta' bastimenti li jistadu fiż-Żona tal-IOTC
1. L-għadd massimu ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn tropikali fiż-żona tal-IOTC u l-kapaċità korrispondenti f'tunellaġġ gross, għandhom ikunu stipulati fil-punt 1 tal-Anness VI.
2. L-għadd massimu ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) u l-alonga (Thunnus alalunga) fiż-Żona tal-IOTC, u l-kapaċità korrispondenti f'tunellaġġ gross, għandhom ikunu stipulati fil-punt 2 tal-Anness VI.
3. L-Istati Membri jistgħu jallokaw mill-ġdid bastimenti assenjati lil wieħed miż-żewġ tipi ta' sajd imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 lit-tip ta' sajd l-ieħor, bil-kondizzjoni li jistgħu juru lill-Kummissjoni li din l-bidla ma twassalx għal żieda fl-isforz tas-sajd tal-istokkijiet tal-ħut involuti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta jkun hemm trasferiment ta' kapaċità propost għall-flotta tagħhom, il-bastimenti li jkunu se jiġu trasferiti jkunu fuq ir-Reġistru ta' Bastimenti tal-IOTC jew fuq ir-reġistru ta' bastimenti ta' organizzazzjonijiet reġjonali oħra tas-sajd tat-tonn. Ma jistgħu jiġu ttrasferiti l-ebda bastimenti li jinsabu fuq lista ta' bastimenti involuti f'attivitajiet ta' sajd illegali, mhux rapportati u mhux regolati (Bastimenti IUU) ta' xi RFMO.
5. Sabiex titqies l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta' żvilupp ippreżentati lill-IOTC, l-Istati Membri jistgħu biss iżidu l-kapaċità tas-sajd tagħhom lil hinn mil-limiti msemmija fil-paragrafi 1 u 2, fil-limiti stabbiliti f'dawk il-pjanijiet ta' żvilupp.
Artikolu 24
Il-klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trasbord jew il-ħatt l-art ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa tal-ispeċijiet kollha tal-familja Alopiidae f'kull tip ta' sajd għandu jkun ipprojbit.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
Taqsima 4
Iż-żona tal-Konvenzjoni SPRFMO
Artikolu 25
Is-sajd pelaġiku - il-limitazzjoni tal-kapaċità
L-Istati Membri li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, 2008 jew l-2009 għandhom jillimitaw il-livell totali ta' tunnellaġġ gross ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom li jistadu għall-istokkijiet pelaġiċi fl-2011 għal-livelli ta' total ta' 78 610 tunnellaġġ gross f'dik iż-Żona b'mod li jiġi żgurat l-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi pelaġiċi tas-sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku.
Artikolu 26
L-attivitajiet tas-sajd pelaġiku - TACs
1. Dawk l-Istati Membri biss li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fis-snin 2007, 2008 jew 2009, kif imsemmi fl-Artikolu 25, jistgħu jistadu għal stokkijiet pelaġiċi f'dik iż-Żona skont it-TACs stipulati fl-Anness IJ.
2. L-Istati Membri għandhom fuq bażi ta' kull xahar, jinnotifikaw lill-Kummissjoni bl-ismijiet u l-karatteristiċi, inkluż it-tunnellaġġ gross, tal-bastimenti tagħhom impenjati fis-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu.
3. Għall-fini tal-monitoraġġ tas-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, sabiex jikkomunikawhom lis-Segretarjat Interim tal-SPRFMO, rekords tas-sistema ta' monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), rapporti ta' kull xahar dwar il-qbid u, fejn disponibbli, id-daħliet fil-portijiet mhux aktar tard mill-ħmistax-il jum tax-xahar ta' wara.
Artikolu 27
Is-sajd tal-qiegħ
L-Istati Membri msmmija fl-Artikolu 25 għandhom jillimitaw l-isforz tas-sajd tal-qiegħ jew il-qbid mill-qiegħ fiż-żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO għal-livelli annwali medji matul il-perijodu mill-1 ta' Jannar 2002 sal-31 ta' Diċembru 2006 f'termini tal-għadd ta' bastimenti tas-sajd u parametri oħra li jirriflettu l-livell tal-qbid, l-isforz tas-sajd, u l-kapaċità tas-sajd u biss għal dawk il-partjiet taż-Żona tal-Konvenzjoni SPRFMO fejn is-sajd tal-qiegħ kien seħħ fl-istaġun tas-sajd preċedenti.
Taqsima 5
Iż-żona tal-Konvenzjoni IATTC,
Artikolu 28
Is-sajd bil-purse seine
1. Is-sajd minn bastimenti bil-purse seine għat-tonna safra (Thunnus albacares), it-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus) u l-palamit (Katsuwonus pelamis) għandu jkun ipprojbit:
(a)
jew mid-29 ta' Lulju sat-28 ta' Settembru 2011 jew mit-18 ta' Novembru 2011 sat-18 ta' Jannar 2012 fiż-żona definita bil-limiti li ġejjin:
-
il-linji tal-kosta tal-Paċifiku tal-Ameriki,
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-latitudni 40° N,
-
il-latitudni 40° S;
(b)
mid-29 ta' Settembru sad-29 ta' Ottubru 2011 fiż-żona definita bil-limiti li ġejjin:
-
il-lonġitudni 96° W,
-
il-lonġitudni 110° W,
-
il-latitudni 4° N,
-
il-latitudni 3° S.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-perijodu ta' għeluq magħżul kif imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 qabel l-1 ta' April 2011. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jieqfu mis-sajd bil-purse seine fiż-żoni definiti fil-paragrafu 1 tul il-perijodu magħżul.
3. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC għandhom iżommu abbord u mbagħad iħottu l-art it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira, u l-palamit maqbud kollu, ħlief għal ħut meqjus mhux tajjeb għall-konsum tal-bniedem għal raġunijiet għajr dawk ta' daqs. Eċċezzjoni unika għandha tkun l-aħħar tefgħa ta' xibka ta' vjaġġ, meta jista' ma jkunx baqa' spazju biżżejjed fejn jitqiegħed it-tonn kollu maqbud f'dik it-tefgħa.
Taqsima 6
Iż-żona tal-Konvenzjoni SEAFO
Artikolu 29
Il-miżuri għall-protezzjoni tal-klieb il-baħar tal-fond
Is-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO immirat lejn il-klieb il-baħar tal-fond li ġejjin għandu jkun ipprojbit:
-
rebekkini (Rajidae),
-
mazzola tax-xewka (Squalus acanthias),
-
blurred smooth lanternshark (Etmopterus bigelowi),
-
shorttail lanternshark (Etmopterus brachyurus),
-
great lanternshark (Etmopterus princeps),
-
smooth lanternshark (Etmopterus pusillus),
-
ghost catshark (Apristurus manis),
-
velvet dogfish (Scymnodon squamulosus),
-
u klieb il-baħar tas-superordni Selachimorpha.
Taqsima 7
Iż-żona tal-Konvenżjoni WCPFC
Artikolu 30
Il-limitazzjonijiet tal-isforz tas-sajd għat-tonn għajnu kbira, it-tonna safra, il-palamit u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-isforz totali tas-sajd għat-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus), it-tonna safra (Thunnus albacares), il-palamit (Katsuwonus pelamis) u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (Thunnus alalunga) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC ikun limitat għall-isforz tas-sajd previst fil-ftehimiet ta' sħubija tas-sajd bejn l-Unjoni u l-Istati kostali fir-reġjun.
Artikolu 31
Iż-żona magħluqa għal sajd FAD
1. Fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC li tinsab bejn 20° N u 20° S, attivitajiet ta' sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse seine li jużaw apparat ta' aggregazzjoni tal-ħut (FADs) għandhom ikunu pprojbiti bejn 00:00 tal-1 ta' Lulju 2011 u 24:00 tat-30 ta' Settembru 2011. Matul dan il-perijodu, bastiment tas-sajd bil-purse seine jista' jkun involut f'operazzjonijiet tas-sajd f'dik il-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC, biss jekk ikollu abbord osservatur sabiex jissorvelja li l-bastiment f'ebda ħin ma:
(a)
juża jew jagħti servizz lil FAD jew apparat elettroniku assoċjat;
(b)
jistad fuq ġlejjeb ta' ħut b'assoċjazzjoni mal-FADs.
2. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha li jistadu fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom iżommu abbord u fuq l-art jew jittrasbordaw it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit maqbud kollu.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
fl-aħħar tefgħa ta' xibka ta' vjaġġ, jekk il-bastiment ma jkollux spazju biżżejjed sabiex joqgħod il-ħut kollu;
(b)
meta l-ħut ma jkunx tajjeb għal konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġunijiet għajr dawk ta' daqs; jew
(c)
meta sseħħ ħsara serja fl-apparat tal-friża.
Artikolu 32
Iż-żoni magħluqa għas-sajd bil-purse seine
Is-sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn għajnu kbira u għat-tonna safra għandu jkun projbit fiż-żoni tal-ibħra miftuħa li ġejjin:
a)
l-ilmijiet internazzjonali mdawra mill-konfini taż-żoni ekonomiċi esklussivi (ŻEE) tal-Indoneżja, il-Palaw, il-Mikroneżja u l-Papwa Ginea Ġdida;
b)
l-ilmijiet internazzjonali mdawra mill-konfini taż-ŻEE tal-Mikroneżja, il-Gżejjer Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiġi, il-Gżejjer Solomon u l-Papwa Ginea Ġdida;
Artikolu 33
Il-limiti fil-għadd ta' bastimenti tal-UE awtorizzati biex jistadu għall-pixxispad
L-għadd massimu ta' bastimenti tal-UE awtorizzati sabiex jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladiu) f'żoni fin-Nofsinhar ta' 20° S taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC għandu jkun kif indikat fl-Anness VII.
Taqsima 8
Baħar Bering
Artikolu 34
Il-projbizzjoni fuq is-sajd fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering
Is-sajd għall-pollakkju (Theragra chalcogramma) fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering għandu jkun ipprojbit.
TITOLU III
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TA' PAJJIŻI TERZI FL-ILMIJIET TAL-UE
Artikolu 35
It-TACs
Il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tan-Norveġja u bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Gżejjer Faeroe għandhom ikunu awtorizzati li jagħmlu qabdiet fl-ilmijiet tal-UE, skont it-TACs stipulati fl-Anness I għal dan ir-Regolament u soġġetti għall-kondizzjonijiet previsti f'dan it-Titolu u fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008.
Artikolu 36
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tas-sajd ta' pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-UE huwa stipulat fl-Anness VIII.
2. Ħut minn stokkijiet li għalihom hemm TACs stabbiliti ma għandux jinżamm abbord jew jinħatt l-art ħlief jekk il-qabdiet ikunu ttieħdu minn bastimenti ta' pajjiż terz li għandu kwota u dik il-kwota ma tkunx eżawrita.
Artikolu 37
L-ispeċijiet ipprojbiti
1. Għandu jkun ipprojbit li bastimenti ta' pajjiżi terzi jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw jew iħottu l-art l-ispeċijiet li ġejjin:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar l-abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni tal-ICES IIa u tas-subżoni tal-ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX u X;
(d)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES VI, VII, VIII, IX u X; u
(e)
il-guitarfishes (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 38
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 754/2009
Il-punt (h) tal-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 754/2009 huwa mħassar.
Artikolu 39
Id-dħul fis-seħħ u l-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2011.
Madanakollu, l-Artikolu 38 għandu japplika mill-1 ta' Frar 2011.
Fejn l-opportunitajiet tas-sajd għaż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stipulati għal perijodi li jibdew qabel l-1 ta' Jannar 2011, l-Artikoli 20, 21 u 22 u l-Annessi IE u V għandhom japplikaw b'effett mill-bidu tal-perijodi rispettivi ta' applikazzjoni ta' dawk l-opportunitajiet tas-sajd.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Jannar 2011.