NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 566/2012
ze dne 18. června 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Doporučení Komise 2009/23/ES ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (3), schválené v závěrech Rady ze dne 10. února 2009, definuje společné zásady pro vzory používané na národních stranách oběžných euromincí a stanoví postupy, kterými se členské státy navzájem informují o vzorech a Komise tyto vzory schvaluje.
(2)
Jelikož euromince obíhají v rámci celé eurozóny, podoba jejich národních vzorů je záležitostí společného zájmu. S cílem umožnit hladký oběh euromincí a v zájmu právní jistoty a transparentnosti je vhodné, aby se pravidla obsažení v doporučení 2009/23/ES, která se týkají nominálních hodnot a technických specifikací euromincí určených pro peněžní oběh, stala právně závazná tím, že se začlení do nařízení (ES) č. 975/98 (4).
(3)
Euromince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu. Společné evropské strany euromincí obsahují jak název jednotné měny, tak nominální hodnotu mince. Na národní straně by se již neměl opakovat ani název jednotné měny ani nominální hodnota mince.
(4)
Na národní straně mince by měl být jasně vyznačen název vydávajícího členského státu, aby uživatelé mincí mohli v případě zájmu vydávající členský stát snadno rozpoznat.
(5)
Vlys hrany euromincí by měl být považován za součást národní strany, a nemělo by na něm proto být znovu uvedeno označení hodnoty s výjimkou dvoueurové mince za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
(6)
O vzorech na národních stranách mincí rozhodují jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro, a tyto vzory by měly zohledňovat skutečnost, že euromince obíhají v celé eurozóně, a nikoli pouze ve vydávajícím členském státě. Aby bylo zajištěno, že také národní strana je okamžitě rozpoznatelná jako euromince, měl by vzor být zcela lemován dvanácti hvězdami vlajky Unie.
(7)
Aby se usnadnilo rozpoznávání oběžných mincí a aby byla zajištěna řádná kontinuita ražby v mincovnách, mělo by být členským státům umožněno měnit vzory používané na národních stranách běžných oběžných mincí pouze jednou za patnáct let s výjimkou případů, kdy se změní hlava státu zobrazená na minci. Tím by však neměly být dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí. O změnách vzoru společných stran by měla rozhodovat Rada, přičemž by hlasovací práva měla být omezena na členské státy, jejichž měnou je euro.
(8)
Jednotlivým členským státům by však mělo být umožněno vydávat pamětní mince pro připomenutí významných příležitostí národního nebo evropského významu, přičemž pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, by měly být určeny pouze pro příležitosti nejvyššího evropského významu. K tomuto účelu jsou nejvhodnější dvoueurové mince, především pro svůj velký průměr a technické charakteristiky, které poskytují odpovídající ochranu proti padělání.
(9)
Vzhledem k tomu, že euromince obíhají v celé eurozóně, a s cílem zabránit používání nevhodných vzorů by měly vydávající členské státy informovat sebe navzájem a Komisi o návrzích vzorů národních stran euromincí s dostatečným předstihem před plánovaným datem jejich vydání. Komise by měla ověřit, zda jsou tyto návrhy vzorů v souladu s technickými požadavky podle tohoto nařízení. Návrhy vzorů by měly být Komisi předloženy s dostatečným předstihem před plánovaným datem vydání, aby měl vydávající členský stát dostatek času k provedení změny vzoru v případě, že se to ukáže jako nezbytné.
(10)
Dále je třeba stanovit jednotné podmínky pro schvalování vzorů národních stran euromincí s cílem zabránit tomu, aby byly vybírány vzory, které by mohly být v některých členských státech považovány za nevhodné. Vzhledem ke skutečnosti, že natolik citlivá otázka, jakou je vzor národní strany euromicí, spadá do pravomoci vydávajících členských států, by tudíž měly být prováděcí pravomoci svěřeny Radě. Prováděcí rozhodnutí přijímaná na tomto základě Radou úzce souvisejí s akty, které Rada přijímá na základě čl. 128 odst. 2 Smlouvy; na přijímání těchto rozhodnutí Radou by se tudíž mělo vztahovat pozastavení hlasovacích práv členů Rady zastupujících členské státy, jejichž měnou není euro, jak je uvedeno v čl. 139 odst. 4 Smlouvy. Tento postup by měl vydávajícím členským státům umožnit, aby svůj vzor v případě nutnosti ve stanovené lhůtě změnily.
(11)
Nařízení (ES) č. 975/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (ES) č. 975/98
Do nařízení (ES) č. 975/98 se vkládají nové články, které znějí:
„Článek 1a
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„oběžnými mincemi“ euromince určené k peněžnímu oběhu, jejichž nominální hodnoty a technické specifikace jsou stanoveny v článku 1;
2)
„běžnými mincemi“ oběžné mince s výjimkou pamětních mincí;
3)
„pamětními mincemi“ oběžné mince, které mají připomínat zvláštní příležitost, jak je uvedeno v čl. 1h.
Článek 1b
Oběžné mince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu.
Článek 1c
1. Na národní straně oběžných mincí se znovu neuvádí nominální hodnota mince, ani jakákoli její část. Neopakuje se ani název jednotné měny nebo její podjednotky, pokud potřeba takového označení nevychází z používání rozdílné abecedy.
2. Odchylně od odstavce 1 může vlys hrany dvoueurové euromince obsahovat označení nominální hodnoty za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
Článek 1d
Národní strana všech nominálních hodnot oběžných mincí obsahuje označení vydávajícího členského státu ve formě názvu členského státu nebo jeho zkratky.
Článek 1e
1. Národní strana oběžných mincí obsahuje kruh dvanácti hvězd, které zcela lemují národní vzor, a to včetně označení roku a názvu vydávajícího členského státu. Tato skutečnost nebrání tomu, aby některé prvky vzoru přesahovaly do kruhu hvězd, a to pod podmínkou, že jsou všechny hvězdy zřetelně a plně viditelné. Dvanáct hvězd je zobrazeno stejně jako na vlajce Unie.
2. Vzory národních stran oběžných mincí se vyberou s přihlédnutím k tomu, že euromince obíhají ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.
Článek 1f
1. Změny vzorů národních stran běžných mincí lze provádět pouze jednou za patnáct let, aniž jsou dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, lze změny vzorů národních stran běžných mincí provádět v případě, že dojde ke změně hlavy státu zobrazené na minci Dočasné uvolnění či provizorní obsazení funkce hlavy státu nedává žádné dodatečné právo k provedení této změny.
Článek 1g
Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. června 2062.
Článek 1h
1. Pamětní mince zobrazují jiný národní vzor než ten, který je použit na běžných mincích, a připomínají pouze významné příležitosti národního nebo evropského významu. Pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, připomínají pouze příležitosti nejvyššího evropského významu a jejich vzorem nesmějí být dotčeny případné ústavní požadavky těchto členských států.
2. Vlys hrany pamětních mincí je shodný s vlysem hrany běžných mincí.
3. Pamětní mince mohou být pouze v nominální hodnotě dvou eur.
Článek 1i
1. Členské státy se vzájemně informují o návrzích vzorů nových národních stran oběžných mincí včetně vlysu hrany mince a v případě pamětních mincí o odhadovaném objemu emise, a to před formálním schválením těchto vzorů.
2. Pravomoc schvalovat vzory nových či pozměněných národních stran oběžných mincí se svěřuje Radě, která rozhoduje kvalifikovanou většinou v souladu s postupem uvedeným v odstavcích 3 až 7.
Při přijímání rozhodnutí podle tohoto článku se pozastavují hlasovací práva členských států, jejichž měnou není euro.
3. Pro účely odstavce 1 vydávající členský stát předloží návrhy vzorů oběžných mincí Radě, Komisi a ostatním členským státům, jejichž měnou je euro, zpravidla nejpozději tři měsíce před plánovaným datem vydání.
4. Do sedmi dní od předložení návrhů podle odstavce 3 může kterýkoli členský stát, jehož měnou je euro, vznést k návrhu vzoru předloženému vydávajícím členským státem námitku v odůvodněném stanovisku určeném Radě a Komisi, pokud je pravděpodobné, že daný návrh vzoru vyvolá mezi jeho občany nepříznivé reakce.
5. Pokud se Komise domnívá, že návrh vzoru nesplňuje technické požadavky stanovené tímto nařízením, musí do sedmi dní od předložení návrhu podle odstavce 3 předložit Radě negativní hodnocení.
6. Pokud není Radě ve lhůtě podle odstavců 4 a 5 předloženo odůvodněné stanovisko ani negativní hodnocení, považuje se rozhodnutí, kterým se návrh schvaluje, za přijaté Radou dnem následujícím po dni uplynutí lhůty podle odstavce 5.
7. Ve všech ostatních případech Rada neprodleně rozhodne o schválení návrhu vzoru, pokud do sedmi dní od předložení odůvodněného stanoviska nebo negativního hodnocení vydávající členský stát svůj předložený návrh nestáhne a Radu neinformuje o svém úmyslu předložit nový návrh vzoru.
8. Všechny příslušné informace týkající se nových vzorů národních stran oběžných mincí zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1j
Články 1c, 1d a 1e a čl. 1h odst. 2:
a)
se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012;
b)
se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 18. června 2012.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 566/2012
tat-18 ta’ Ġunju 2012
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 975/98 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EUROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari, l-Artikolu 128(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (2),
Billi:
(1)
Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2009/23/KE tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar il-linji gwida komuni għall-uċuħ nazzjonali u l-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (3), approvata bil-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2009, tiddefinixxi l-prinċipji komuni għad-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u tistabbilixxi proċeduri li permezz tagħhom l-Istati Membri jinformaw lil xulxin b’abbozzi ta’ disinji, u għall-approvazzjoni ta’ dawn id-disinji.
(2)
Ladarba l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fiż-żona tal-euro kollha, il-karatteristiċi tad-disinn nazzjonali tagħhom huma ta’ interess komuni. Għal ċirkolazzjoni mingħajr xkiel u fl-interess taċ-ċertezza u t-trasparenza legali, hu meħtieġ li r-regoli definiti fir-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE dwar denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni jsiru legalment vinkolanti billi jiġu integrati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 (4).
(3)
Il-muniti tal-euro għandhom naħa Ewropea komuni u naħa nazzjonali distintiva. In-naħat Ewropej komuni tal-muniti tal-euro juru kemm l-isem tal-munita unika kif ukoll id-denominazzjoni tal-munita. In-naħa nazzjonali la għandha tirripeti l-isem tal-munita unika u lanqas id-denominazzjoni tal-munita.
(4)
Għandu jkun hemm indikazzjoni ċara tal-isem tal-Istat Membru emittenti fuq in-naħa nazzjonali tal-munita sabiex l-utenti interessati fil-muniti jkunu jistgħu jidentifikaw faċilment l-Istat Membru emittenti.
(5)
L-ittri fit-truf tal-muniti tal-euro għandhom ikunu kkunsidrati bħala parti min-naħa nazzjonali u għaldaqstant ma jistgħu jirripetu l-ebda indikazzjoni tad-denominazzjoni, bl-eċċezzjoni tal-munita taż-żewġ euro, u sakemm jintużaw biss iċ-ċifra “2” jew it-terminu “euro” fl-alfabett rilevanti, jew it-tnejn li huma.
(6)
Id-disinji fuq in-naħat nazzjonali tal-muniti jiġu deċiżi minn kull “Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro” u għandu jitqies il-fatt li li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fiż-żona kollha tal-euro u mhux biss fl-Istat Membru emittenti. Sabiex ikun żgurat li l-muniti ikunu rikonoxxibbli immedjatament bħala muniti tal-euro anke min-naħa nazzjonali tagħhom, id-disinn għandu jkun kompletament imdawwar bit-12-il stilla tal-bandiera tal-Unjoni.
(7)
Sabiex ikun iffaċilitat ir-rikonoxximent tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni u sabiex tkun żgurata kontinwità xierqa fiz-zekka, l-Istati Membri għandhom jitħallew jimmodifikaw id-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti regolari fiċ-ċirkolazzjoni kull ħmistax-il sena biss, ħlief jekk jinbidel il-Kap tal-Istat imsemmi fuq il-munita. Madankollu, dan għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-bidliet meħtieġa għall-prevenzjoni tal-falsifikazzjoni tal-munita. Il-bidliet fid-disinn tan-naħa komuni Ewropea tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu deċiżi mill-Kunsill u d-drittijiet ta’ votazzjoni għandhom ikunu ristretti għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
(8)
L-Istati Membri individwali għandhom jitħallew joħorġu muniti kommemorattivi sabiex jiċċelebraw avvenimenti ta’ rilevanza ewlenija nazzjonali jew Ewropea, filwaqt li l-muniti kommemorattivi li jinħarġu b’mod kollettiv mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom ikunu riżervati għal suġġetti tal-ogħla rilevanza Ewropea. Il-munita taż-żewġ euro hija l-aktar denominazzjoni adatta għal dan il-għan, prinċipalment minħabba d-dijametru kbir tal-munita u l-karatteristiċi tekniċi tagħha, li joffru protezzjoni adegwata kontra l-falsifikazzjoni.
(9)
B’kont meħud li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fiż-żona tal-euro kollha, u biex ikun evitat l-użu ta’ disinji inadegwati, l-Istati Membri emittenti għandhom jinfurmaw lil xulxin u lill-Kummissjoni dwar abbozzi l-ġodda tan-naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro qabel id-data ta’ ħruġ ippjanata. Il-Kummissjoni għandha tivverifika l-konformità tad-disinji mar-rekwiżiti tekniċi ta’ dan ir-Regolament. Il-preżentazzjoni ta’ abbozzi ta’ disinji lill-Kummissjoni għandha ssir ferm qabel id-data ta’ ħruġ ippjanata għall-Istat Membru emittenti, sabiex id-disinn jiġi mmodifikat jekk dan ikun meħtieġ.
(10)
Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti kondizzjonijiet uniformi għall-approvazzjoni tad-disinji tan-naħat nazzjonali tal-muniti tal-euro sabiex tiġi evitata l-għażla ta’ disinji li jistgħu jitqiesu inadegwati f’xi Stati Membri. Fid-dawl tal-fatt li l-Istati Membri emittenti għandhom il-kompetenza fir-rigward ta’ kwistjoni sensittiva bħad-disinn tan-naħat nazzjonali tal-muniti tal-euro, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom għalhekk jiġu kkonferiti lill-Kunsill. Kawlunkwe deċiżjoni ta’ implimentazzjoni meħuda abbażi ta’ dan mill-Kunsill tkun marbuta mill-qrib mal-atti adottati mill-Kunsill abbażi tal-Artikolu 128(2) tat-Trattat: għalhekk, is-sospensjoni tad-drittijiet ta’ votazzjoni tal-membri tal-Kunsill li jirrappreżentaw l-Istati Membri li munita tagħhom mhijiex l-euro għall-adozzjoni mill-Kunsill ta’ dawk id-deċiżjonijiet għandha tapplika kif stipulat fl-Artikolu 139(4) tat-Trattat. Il-proċedura għandha tippermetti lill-Istati Membri emittenti li jimmodifikaw id-disinn fiż-żmien dovut jekk dan ikun meħtieġ.
(11)
Ir-Regolament (KE) Nru 975/98 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendament tar-Regolament (KE) Nru 975/98
Fir-Regolament (KE) Nru 975/98 għandhom jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 1a
Tipi ta’ muniti tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni: Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“muniti għaċ-ċirkolazzjoni” tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fl-Artikolu 1;
2.
“muniti regolari” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni esklużi l-muniti kommemorattivi;
3.
“muniti kommemorattivi” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw suġġett speċifiku kif speċifikat fl-Artikolu 1 h.
Artikolu 1b
Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom ikollhom naħa Ewropea komuni u naħa nazzjonali distintiva.
Artikolu 1c
1. In-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni ma għandha tirripeti l-ebda indikazzjoni tad-denominazzjoni, jew xi partijiet minnha, tal-munita. Hija m’għandhiex tirripeti l-isem tal-munita unika jew xi sottodiviżjoni tagħha, sakemm din l-indikazzjoni ma tirriżultax mill-użu ta’ alfabett differenti.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, l-ittri fit-truf tal-munita taż-żewġ euro jistgħu jinkludu indikazzjoni tad-denominazzjoni, sakemm jintużaw biss iċ-ċifra ‘2’ jew it-terminu ‘euro’ fl-alfabett rilevanti, jew it-tnejn.
Artikolu 1d
In-naħa nazzjonali tad-denominazzjonijiet kollha tal-muniti għaċ-ċirkulazzjoni għandha tagħti indikazzjoni tal-Istat Membru emittenti permezz tal-isem tal-Istat Membru jew ta’ abbrevjazzjoni tiegħu.
Artikolu 1e
1. In-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandha turi ċirku ta’ 12-il stilla li għandu jiċċirkonda totalment id-disinn nazzjonali, inkluża l-marka tas-sena u l-indikazzjoni tal-isem tal-Istat Membru emittenti. Dan m’għandux jipprevjeni li xi elementi tad-disinn jestendu għaċ-ċirku tal-istilel, sakemm l-istilel kollha jkunu ċari u kompletament viżibbli. It-12-il stilla għandhom jiġu stampati kif jidhru fuq il-bandiera tal-Unjoni.
2. Id-disinji għan-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jintgħażlu b’kont meħud tal-fatt li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fl-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro.
Artikolu 1f
1. Il-bidliet fid-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti regolari jistgħu jsiru biss darba kull ħmistax-il sena, mingħajr preġudizzju għall-bidliet meħtieġa għall-prevenzjoni tal-falsifikazzjoni tal-munita.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, id-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti regolari jistgħu jsiru fejn jinbidel il-Kap ta’ Stat indikat fuq munita. Madankollu, kariga temporanjament vakanti jew kariga provviżorja tal-funzjoni ta’ Kap ta’ Stat ma għandhom jagħtu l-ebda dritt addizzjonali għal tali bidla.
Artikolu 1g
L-Istati Membri emittenti għandhom jaġġornaw in-naħat nazzjonali tagħhom tal-muniti regolari sabiex jikkonformaw bis-sħiħ ma’ dan ir-Regolament sal-20 ta’ Ġunju 2062.
Artikolu 1h
1. Il-muniti kommemorattivi għandhom juru disinn nazzjonali differenti minn dak li jidher fuq il-muniti regolari u għandhom biss jikkommemoraw avvenimenti ta’ rilevanza ewlenija nazzjonali jew Ewropea. Il-muniti kommemorattivi maħruġa b’mod kollettiv mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom jikkomemoraw biss avvenimenti tal-ogħla rilevanza Ewropea u d-disinn tagħhom għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti kostituzzjonali possibbli ta’ dawn l-Istati Membri.
2. L-ittri fit-truf tal-muniti kommemorattivi għandhom ikunu l-istess bħal dawk fuq il-muniti regolari.
3. Il-muniti kommemorattivi jista’ jkollhom valur nominali ta’ 2 euro biss.
Artikolu 1i
1. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin bl-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali ġodda tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni, inklużi l-ittri tat-truf, u, għall-muniti kommemorattivi, tal-istima ta’ volum ta’ ħruġ, qabel l-approvazzjoni formali ta’ dawk id-disinji.
2. Is-setgħa ta’ approvazzjoni ta’ disinji għan-naħat nazzjonali ġodda jew modifikati tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni hija mogħtija lill-Kunsill li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata f’konformità mal-proċedura stabbilita fil-paragrafi 3 sa 7.
Fit-teħid tad-deċiżjonijiet imsemmija f’dan l-Artikolu, id-drittijiet ta’ vot tal-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro għandhom ikunu sospiżi.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-abbozzi tad-disinji tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu ppreżentati mill-Istat Membru emittenti lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn li l-munita tagħhom hija l-euro, bħala prinċipju tal-inqas tliet xhur qabel id-data ta’ ħruġ ippjanata.
4. Fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni msemmija fil-paragrafu 3, kwalunkwe Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro jista’, f’opinjoni motivata indirizzata lill-Kunsill u lill-Kummissjoni, iqajjem oġġezzjoni għall-abbozz ta’ disinn propost mill-Istat Membru emittenti jekk dak id-disinn tal-abbozz x’aktarx li joħloq reazzjonijiet negattivi fost iċ-ċittadini.
5. Fejn il-Kummissjoni tqis li l-abbozz ta’ disinn ma jirrispettax ir-rekwiżiti tekniċi stipulati minn dan ir-Regolament, hija għandha, fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni msemmija fil-paragrafu 3, tippreżenta valutazzjoni negattiva lill-Kunsill.
6. Jekk ma tiġi ppreżentata l-ebda opinjoni motivata jew valutazzjoni negattiva lill-Kunsill fl-iskadenza msemmija fil-paragrafi 4 u 5 rispettivament, id-deċiżjoni li tapprova d-disinn titqies li ġiet adottata mill-Kunsill fil-jum wara l-iskadenza tal-perijodu ta’ żmien imsemmi fil-paragrafu 5.
7. Fil-każijiet l-oħra kollha, il-Kunsill għandu jiddeċiedi mingħajr dewmien dwar l-approvazzjoni tal-abbozz ta’ disinn, sakemm, fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni ta’ opinjoni motivata jew ta’ valutazzjoni negattiva, l-Istat Membru emittenti ma jirtirax il-preżentazzjoni tiegħu u jinforma lill-Kunsill dwar l-intenzjoni tiegħu li jippreżenta abbozz ġdid tad-disinn.
8. L-informazzjoni rilevanti kollha dwar disinji ġodda tal-muniti nazzjonali għaċ-ċirkolazzjoni għandha tiġi ppubblikata mill-Kummissjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 1j
L-Artikoli 1c, 1d u 1e u 1h(2):
(a)
ma għandhomx japplikaw għall-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li nħarġu jew ġew prodotti qabel id-19 ta’ Ġunju 2012.
(b)
matul perijodu transizzjonali li jintemm fl-20 ta’ Ġunju 2062, ma għandhomx japplikaw għad-disinji li diġà qed jintużaw b’mod legali fuq il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni fid-19 ta’ Ġunju 2012. Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li nħarġu jew li ġew prodotti matul il-perijodu transizzjonali jistgħu jibqgħu bħala valuta legali mingħajr limitu ta’ żmien.”
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fil-Lussemburgu, it-18 ta’ Ġunju 2012.