NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 492/2011
ze dne 5. dubna 2011
o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie
(kodifikované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 46 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Volný pohyb pracovníků v Unii musí být zajištěn. Dosažení tohoto cíle předpokládá odstranění jakékoli diskriminace mezi pracovníky členských států na základě státní příslušnosti, pokud jde o zaměstnávání, odměnu za práci a jiné pracovní podmínky, jakož i právo těchto pracovníků volně se pohybovat uvnitř Unie za účelem výkonu zaměstnání, s výhradou omezení odůvodněných veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím.
(3)
Je třeba přijmout předpisy umožňující dosažení cílů v oblasti volného pohybu stanovených v článcích 45 a 46 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Volný pohyb představuje základní právo pracovníků a jejich rodin. Mobilita pracovníků uvnitř Unie musí být jedním z prostředků, které pracovníkům zajišťují možnost zlepšení životních a pracovních podmínek a usnadnění jejich společenského postavení, a současně přispívat k uspokojování potřeb hospodářství členských států. Je třeba potvrdit právo všech pracovníků v členských státech vykonávat uvnitř Unie činnost podle vlastní volby.
(5)
Toto právo by mělo být shodně přiznáno stálým, sezonním a příhraničním pracovníkům i těm, kteří vykonávají svou činnost za účelem poskytování služeb.
(6)
Aby mohlo být právo volného pohybu vykonáváno za objektivních podmínek svobody a důstojnosti, musí být fakticky i právně zajištěna rovnost zacházení ve všech věcech, které se týkají vlastního výkonu zaměstnání a přístupu k bydlení, a rovněž odstraněny překážky mobility pracovníků, zejména pokud jde o podmínky začlenění rodiny pracovníka do prostředí hostitelské země.
(7)
Zásada nediskriminace pracovníků v Unii znamená, že pro všechny státní příslušníky členských států se uznává stejná přednost pro přístup k zaměstnání, jakou mají pracovníci daného státu.
(8)
Postupy zprostředkování zaměstnání a dosahování rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou, zejména cestou přímé spolupráce mezi ústředními službami zaměstnanosti a rovněž mezi regionálními službami zaměstnanosti, jakož i koordinace výměny informací zajišťují větší průhlednost trhu práce. Pracovníci, kteří se chtějí přemisťovat, by měli být pravidelně informováni o životních a pracovních podmínkách.
(9)
Mezi volným pohybem pracovníků, zaměstnaností a odborným vzděláváním existují úzké vztahy, zejména směřuje-li toto vzdělávání k vytvoření možnosti pro pracovníky vyhovět nabídkám na zaměstnání z jiných regionů v Unii. Tyto vztahy vyžadují, aby související obtíže již nebyly zkoumány odděleně, ale ve vzájemných vazbách a rovněž s ohledem na obtíže na regionální úrovni. Je proto nezbytné směrovat úsilí členských států ke koordinaci jejich politik zaměstnanosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ZAMĚSTNÁVÁNÍ, ROVNÉ ZACHÁZENÍ A RODINY PRACOVNÍKŮ
ODDÍL I
Přístup k zaměstnání
Článek 1
1. Každý státní příslušník členského státu má právo, bez ohledu na své bydliště, na přístup k zaměstnání a na jeho výkon na území jiného členského státu v souladu s právními a správními předpisy, které upravují zaměstnávání státních příslušníků tohoto státu.
2. Na území jiného členského státu požívá zejména stejné přednosti pro přístup k volnému zaměstnání, jakou mají státní příslušníci tohoto státu.
Článek 2
Každý státní příslušník členského státu a každý zaměstnavatel vykonávající činnost na území členského státu si mohou vyměňovat nabídky volných pracovních míst a žádosti o zaměstnání a uzavírat a provádět pracovní smlouvy v souladu s platnými právními a správními předpisy, aniž by to mohlo vést k jakékoli diskriminaci.
Článek 3
1. V souladu s tímto nařízením se nepoužijí právní a správní předpisy ani správní postupy členského státu:
a)
které omezují poptávku po zaměstnání nebo jeho nabídku, přístup k zaměstnání a jeho výkon cizími státními příslušníky nebo je podmiňují požadavky, které neplatí pro tuzemské státní příslušníky, nebo
b)
které, ačkoli se používají bez ohledu na státní příslušnost, mají za výlučný nebo hlavní cíl nebo účel znemožnit státním příslušníkům jiných členských států přístup k nabízenému zaměstnání.
První pododstavec se nevztahuje na podmínky týkající se jazykových znalostí požadovaných z důvodu povahy pracovního místa, které má být obsazeno.
2. Mezi předpisy nebo postupy členského státu zmíněné v odst. 1 prvním pododstavci patří zejména ty, které v členském státě:
a)
požadují pro cizí státní příslušníky zvláštní postup při zaměstnávání;
b)
omezují nabídku zaměstnání nebo ji podmiňují požadavky na zveřejnění v tisku nebo jiným způsobem a které neplatí pro zaměstnavatele vykonávající činnost na území tohoto členského státu;
c)
podmiňují přístup k zaměstnání zařazením pracovníků do evidence u orgánu práce nebo brání zaměstnávání jednotlivých pracovníků, pokud jde o osoby, které nemají bydliště na území tohoto státu.
Článek 4
1. Právní a správní předpisy členských států, které omezují početně nebo procentně zaměstnávání cizích státních příslušníků v podnicích, oborech nebo regionech nebo na celostátní úrovni, se nevztahují na státní příslušníky ostatních členských států.
2. Je-li v některém členském státu poskytnutí jakékoli výhody podnikům podmíněno zaměstnáním minimálního procenta tuzemských pracovníků, považují se státní příslušníci ostatních členských států za tuzemské pracovníky, s výhradou směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (5).
Článek 5
Státnímu příslušníkovi jednoho členského státu, který se uchází o zaměstnání na území jiného členského státu, se v tomto státě poskytuje stejná pomoc, jakou poskytují služby zaměstnanosti tohoto státu jeho vlastním státním příslušníkům při vyhledávání zaměstnání.
Článek 6
1. Zaměstnání a získávání státního příslušníka členského státu na pracovní místo v jiném členském státě nesmí být závislé na kritériích souvisejících se zdravotním stavem či povoláním nebo jiných kritériích, která jsou diskriminační na základě státní příslušnosti ve srovnání s kritérii používanými pro státní příslušníky jiného členského státu, kteří chtějí vykonávat stejnou činnost.
2. Státní příslušník, který má jmenovitou nabídku od zaměstnavatele z jiného členského státu než je stát, jehož je příslušníkem, může podléhat podmínce složení odborné zkoušky, pokud to zaměstnavatel výslovně požaduje při předložení nabídky.
ODDÍL 2
Výkon zaměstnání a rovnost zacházení
Článek 7
1. S pracovníkem, který je státním příslušníkem členského státu, nesmí být na území jiného členského státu zacházeno z důvodu jeho státní příslušnosti jinak než s tuzemskými pracovníky, jde-li o podmínky zaměstnávání a pracovní podmínky, zejména z oblasti odměňování, skončení pracovního poměru a návratu k povolání nebo opětného zaměstnání, pokud se stal nezaměstnaným.
2. Požívá stejné sociální a daňové výhody jako tuzemští pracovníci.
3. Využívá rovněž na stejném základě a za stejných podmínek jako tuzemští pracovníci vzdělávání na odborných školách a ve střediscích pro rekvalifikaci.
4. Jakékoli ustanovení v kolektivní nebo individuální smlouvě nebo v jiném kolektivním ujednání týkající se přístupu k zaměstnání, odměňování a jiných pracovních podmínek nebo podmínek skončení pracovního poměru je od počátku neplatné, pokud stanoví nebo povoluje diskriminační podmínky vůči pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států.
Článek 8
Pracovník, který je státním příslušníkem jednoho členského státu a je zaměstnán na území jiného členského státu, požívá rovného zacházení v oblasti členství v odborových organizacích a výkonu práv spojených s odborovou činností, včetně hlasovacího práva a práva přístupu na správní nebo vedoucí místa v odborových organizacích. Může být vyloučen z účasti ve vedení subjektů veřejného práva a z výkonu veřejnoprávních funkcí. Rovněž požívá práva být volen do orgánů zastupujících pracovníky v podnicích.
Prvním pododstavcem nejsou dotčeny právní předpisy, které v některých členských státech přiznávají pracovníkům z ostatních členských států širší práva.
Článek 9
1. Pracovník, který je státním příslušníkem jednoho členského státu a je zaměstnán na území jiného členského státu, požívá všech práv a výhod udělovaných tuzemským pracovníkům v oblasti bydlení, včetně vlastnictví bydlení, které potřebuje.
2. Pracovník uvedený v odstavci 1 se může na základě stejného práva jako tuzemský pracovník zapsat v regionu, ve kterém je zaměstnán, na seznam žadatelů o bydlení v místě, kde jsou seznamy vedeny, a požívá z toho plynoucí výhody a přednosti.
Na jeho rodinu, která zůstala v zemi posledního pobytu pracovníka, se pro tento účel hledí, jako kdyby bydlela ve zmíněném regionu, pokud stejná domněnka platí pro tuzemské pracovníky.
ODDÍL 3
Rodiny pracovníků
Článek 10
Děti státního příslušníka členského státu, který je nebo byl zaměstnán na území jiného členského státu, mají přístup k obecnému, učňovskému a odbornému vzdělání za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu, pokud tyto děti mají bydliště na jeho území.
Členské státy podporují podněty umožňující těmto dětem získávat uvedené vzdělání za co nejlepších podmínek.
KAPITOLA II
ZPROSTŘEDKOVÁNÍ ZAMĚSTNÁNÍ A DOSAŽENÍ ROVNOVÁHY MEZI NABÍDKOU A POPTÁVKOU
ODDÍL 1
Spolupráce mezi členskými státy a s Komisí
Článek 11
1. Členské státy nebo Komise podnítí nebo společně vypracují studie v oblasti zaměstnanosti a nezaměstnanosti, které považují za nezbytné pro volný pohyb pracovníků uvnitř Unie.
Ústřední služby zaměstnanosti členských států úzce spolupracují mezi sebou navzájem a s Komisí v oblasti vyrovnávání nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání v Unii a souvisejícího umisťování pracovníků.
2. K tomuto účelu určí členské státy zvláštní služby, které jsou pověřeny organizováním činnosti v oblastech uvedených v odst. 1 druhém pododstavci a které spolupracují mezi sebou navzájem a s útvary Komise.
Členské státy oznámí Komisi všechny změny v pověření těchto služeb. Komise tato sdělení pro informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
1. Členské státy předají Komisi informace o obtížích týkající se volného pohybu a zaměstnávání pracovníků a související údaje, jakož i informace o stavu a vývoji zaměstnanosti.
2. Komise určí s co nejvyšším ohledem na stanovisko technického výboru uvedeného v článku 29 (dále jen „technický výbor“) způsob, kterým se připravují informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku.
3. V souladu s postupem stanoveným Komisí a s co nejvyšším ohledem na stanovisko technického výboru zašle zvláštní služba každého členského státu zvláštním službám ostatních členských států a Evropskému koordinačnímu úřadu uvedenému v článku 18 informace o životních a pracovních podmínkách a o stavu trhu práce, které mohou pracovníkům z jiných členských států poskytovat přehled. Tyto informace jsou pravidelně aktualizovány.
Zvláštní služby ostatních členských států zajistí těmto informacím širokou publicitu, zejména jejich rozšířením v příslušných službách zaměstnanosti a pomocí všech vhodných sdělovacích prostředků sloužících k informování dotčených pracovníků.
ODDÍL 2
Mechanismus pro dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou
Článek 13
1. Zvláštní služba každého členského státu pravidelně předává zvláštním službám ostatních členských států a Evropskému koordinačnímu úřadu uvedenému v článku 18:
a)
nabídky volných pracovních míst, kterým by mohli vyhovět státní příslušníci ostatních členských států;
b)
nabídky volných pracovních míst určené třetím zemím;
c)
žádosti o zaměstnání osob, které formálně prohlásily, že chtějí pracovat v jiném členském státě;
d)
informace podle regionů a oborů činnosti o uchazečích o zaměstnání, kteří prohlásili, že jsou připraveni vykonávat zaměstnání v jiné zemi.
Zvláštní služba každého členského státu předá tyto informace co nejdříve příslušným službám a subjektům zaměstnanosti.
2. Nabídky volných pracovních míst a žádosti o zaměstnání uvedené v odstavci 1 jsou rozšiřovány podle jednotného systému vypracovaného Evropským koordinačním úřadem uvedeným v článku 18 ve spolupráci s technickým výborem.
Bude-li to nezbytné, může být tento systém upraven.
Článek 14
1. Všechny nabídky volných pracovních míst podle článku 13 předložené službám zaměstnanosti členského státu se oznamují příslušným službám zaměstnanosti ostatních dotyčných členských států, které je zpracují.
Tyto služby předloží službám prvního členského státu vhodné a přesné žádosti o zaměstnání.
2. Na žádosti o zaměstnání podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) odpovědí příslušné služby členských států v přiměřené lhůtě, která nesmí přesáhnout jeden měsíc.
3. Služby zaměstnanosti přiznají pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členských států, stejnou přednost, jaká je udělována tuzemským pracovníkům vůči státním příslušníkům třetích zemí.
Článek 15
1. Činnosti vymezené v článku 14 vykonávají zvláštní služby. Avšak v případech, kdy jsou zmocněny ústředními službami a kdy to uspořádání služeb zaměstnanosti členského státu a používaný způsob zprostředkování umožňují:
a)
regionální služby zaměstnanosti členských států:
i)
na základě informací uvedených v článku 13, po kterých následují příslušná opatření, přímo přistoupí ke zprostředkování a k vyrovnání nabídky a poptávky,
ii)
vytvoří přímé vztahy pro dosažení rovnováhy:
-
v případě jmenovité nabídky,
-
v případě individuální žádosti o zaměstnání předložené buď určené službě zaměstnanosti, nebo zaměstnavateli vykonávajícímu svou činnost v oblasti, pro kterou je místně příslušná tato služba,
-
v případě, kdy se vyrovnání týká sezonních pracovníků, kteří musí být zaměstnáni co nejdříve;
b)
služby místně příslušné pro pohraniční oblasti dvou nebo více členských států si pravidelně vyměňují údaje týkající se nabídky volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na své úrovni a provádějí přímo mezi sebou, v souladu se svými vztahy s ostatními službami zaměstnanosti svých zemí, zprostředkování a vyrovnání nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání.
Je-li to nezbytné, vytvoří služby místně příslušné pro pohraniční oblasti rovněž postupy pro spolupráci a služby s cílem poskytnout:
-
uživatelům co nejvíce užitečných informací o různých hlediscích mobility a
-
sociálním a hospodářským partnerům, sociálním službám (zejména veřejným, soukromým nebo veřejně prospěšným) a všem dotyčným institucím soubor koordinovaných opatření v oblasti mobility;
c)
úřady práce specializované pro některá povolání nebo určité kategorie osob mezi sebou naváží přímou spolupráci.
2. Zúčastněné členské státy zašlou Komisi seznam služeb uvedených v odstavci 1, který sestaví po vzájemné dohodě. Komise tento seznam a jeho změny pro informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 16
Využití postupů pro získávání pracovníků, které používají subjekty pro provádění ustavené v dohodách uzavřených mezi dvěma nebo více členskými státy, není povinné.
ODDÍL 3
Opatření pro kontrolu rovnováhy na trhu práce
Článek 17
1. Na základě zprávy Komise vypracované v souladu s informacemi poskytnutými členskými státy analyzují tyto státy spolu s Komisí alespoň jednou ročně výsledky opatření provedených na úrovni Unie v oblasti nabídky volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání.
2. Členské státy spolu s Komisí prozkoumají všechny možnosti pro poskytnutí přednosti státním příslušníkům členských států při obsazování volných pracovních míst s cílem dosáhnout rovnováhy mezi nabídkou zaměstnání a poptávkou po zaměstnání uvnitř Unie. K tomuto účelu přijmou nezbytná opatření.
3. Každé dva roky podá Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o uplatňování kapitoly II, v níž shrne informace a údaje získané z provedených studií a výzkumů a ukáže veškerá užitečná zjištění týkající se vývoje trhu práce v Unii.
ODDÍL 4
Evropský koordinační úřad
Článek 18
Obecným úkolem Evropského úřadu pro koordinaci vyrovnávání nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání (dále jen „Evropský koordinační úřad“), zřízeného v rámci Komise, je podporovat zprostředkování a vyrovnávání nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání na úrovni Unie. Zejména je pověřen všemi technickými úkoly, které jsou v této oblasti na základě tohoto nařízení svěřeny Komisi, a zvláště poskytováním pomoci vnitrostátním službám zaměstnanosti.
Provádí syntézu informací uvedených v článcích 12 a 13 a údajů vyplývajících ze studií a výzkumů prováděných na základě článku 11 za účelem zveřejnění užitečných poznatků o pravděpodobném vývoji trhu práce v Unii; tyto poznatky se předkládají zvláštním službám členských států, poradnímu výboru uvedenému v článku 21 a technickému výboru.
Článek 19
1. Evropský koordinační úřad je zejména pověřen, aby:
a)
koordinoval praktická opatření nezbytná ke zprostředkovávání a vyrovnávání nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání na úrovni Unie a analyzoval z toho vyplývající pohyb pracovníků;
b)
přispíval ve spolupráci s technickým výborem k zavedení společných prostředků činnosti na administrativní a technické úrovni k dosažení těchto cílů;
c)
prováděl, objeví-li se zvláštní potřeba, v dohodě se zvláštními službami zprostředkování nabídky zaměstnání a poptávky po zaměstnání, jejichž vyrovnání provádějí tyto služby.
2. Předává zvláštním službám nabídky volných pracovních míst a žádosti o zaměstnání, které byly přímo zaslány Komisi, a je informován o jejich vyřizování.
Článek 20
Komise může v dohodě s příslušným orgánem každého členského státu a v souladu s podmínkami a podrobnostmi, které určí na základě stanoviska technického výboru, organizovat návštěvy a přidělení úředníků ostatních členských států a doškolovací programy pro specializované zaměstnance.
KAPITOLA III
SUBJEKTY PRO ZAJIŠŤOVÁNÍ ÚZKÉ SPOLUPRÁCE MEZI ČLENSKÝMI STÁTY V OBLASTI VOLNÉHO POHYBU PRACOVNÍKŮ A JEJICH ZAMĚSTNÁVÁNÍ
ODDÍL 1
Poradní výbor
Článek 21
Poradní výbor má za úkol být nápomocen Komisi při zkoumání všech otázek, které vyplývají z provádění Smlouvy o fungování Evropské unie a opatření přijatých k jejímu provedení v oblasti volného pohybu pracovníků a jejich zaměstnávání.
Článek 22
Poradní výbor je pověřen, aby zejména:
a)
zkoumal obtíže volného pohybu a zaměstnávání v rámci vnitrostátních politik zaměstnanosti s cílem koordinovat politiky zaměstnanosti členských států na úrovni Unie a přispívat tak k rozvoji hospodářství a ke zlepšení rovnováhy na trhu práce;
b)
obecně studoval důsledky používání tohoto nařízení a případných doplňujících opatření;
c)
případně předkládal Komisi odůvodněné návrhy na přezkum tohoto nařízení;
d)
zaujímal, na žádost Komise nebo z vlastního podnětu, odůvodněná stanoviska k obecným nebo zásadním otázkám, zejména v oblasti výměny informací o vývoji trhu práce, pohybu pracovníků mezi členskými státy, programů nebo opatření k rozvoji poradenství pro volbu povolání a odborného vzdělávání, které mohou vést ke zlepšení možností volného pohybu a zaměstnávání, jakož i všech forem pomoci pracovníkům a jejich rodinám, včetně sociální pomoci a bydlení pracovníků.
Článek 23
1. Poradní výbor se skládá ze šesti členů za každý členský stát, z nichž dva zastupují vládu, dva odborové organizace a dva organizace zaměstnavatelů.
2. Každý členský stát jmenuje pro každou z kategorií uvedených v odstavci 1 jednoho náhradníka.
3. Funkční období členů a jejich náhradníků je dva roky. Mohou být jmenováni opakovaně.
Po uplynutí funkčního období zůstávají členové a jejich náhradníci ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo dokud nejsou znovu jmenováni.
Článek 24
Členy a náhradníky poradního výboru jmenuje Rada, která při výběru zástupců odborů a organizací zaměstnavatelů usiluje o to, aby bylo ve výboru dosaženo rovnoměrného zastoupení různých dotčených hospodářských odvětví.
Seznam členů a náhradníků Rada pro informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 25
Poradnímu výboru předsedá člen Komise nebo jeho zástupce. Předseda nehlasuje. Výbor se schází nejméně dvakrát ročně. Svolává ho předseda z vlastního podnětu nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů.
Funkce sekretariátu zajišťují útvary Komise.
Článek 26
Předseda může k účasti na zasedání pozvat jako pozorovatele nebo odborníky osoby nebo zástupce subjektů, kteří mají velkou zkušenost v oblasti zaměstnávání a pohybu pracovníků. Předsedovi mohou být nápomocni techničtí poradci.
Článek 27
1. Poradní výbor se platně usnáší, pokud jsou přítomny dvě třetiny členů.
2. Stanoviska musí být odůvodněna; přijímají se nadpoloviční většinou platně odevzdaných hlasů; připojí se k nim poznámka, která uvádí názory vyjádřené menšinou, pokud o to požádá.
Článek 28
Poradní výbor určí své postupy práce v jednacím řádu, který vstupuje v platnost po schválení Radou na základě stanoviska Komise. Vstup v platnost případných změn, které se výbor rozhodne provést, podléhá stejnému postupu.
ODDÍL 2
Technický výbor
Článek 29
Technický výbor má být nápomocen Komisi při přípravě, prosazování a sledování výsledků všech technických prací a opatření k provedení tohoto nařízení a případných doplňujících předpisů.
Článek 30
Technický výbor je pověřen, aby zejména:
a)
podporoval a zdokonaloval spolupráci mezi dotčenými správními orgány členských států ve všech technických otázkách vztahujících se k volnému pohybu pracovníků a jejich zaměstnávání;
b)
vypracovával postupy pro organizaci společných činností dotčených správních orgánů;
c)
usnadňoval shromažďování informací pro využití Komisí nebo vypracovávání studií a výzkumů stanovených v tomto nařízení a podporoval výměnu informací a zkušeností mezi dotčenými správními orgány;
d)
studoval z technického hlediska harmonizaci kritérií, podle nichž členské státy hodnotí situaci na svém trhu práce.
Článek 31
1. Technický výbor se skládá ze zástupců vlád členských států. Každá vláda jmenuje členem technického výboru jednoho z členů, který ji zastupuje v poradním výboru.
2. Každá vláda jmenuje ze svých dalších zástupců v poradním výboru, členů nebo náhradníků, jednoho náhradníka.
Článek 32
Technickému výboru předsedá člen Komise nebo jeho zástupce. Předseda nehlasuje. Předsedovi a členům výboru mohou být nápomocni techničtí poradci.
Funkce sekretariátu zajišťují útvary Komise.
Článek 33
Návrhy podané a stanoviska zaujatá technickým výborem jsou předkládány Komisi a oznamovány poradnímu výboru. K těmto návrhům a stanoviskům se připojí poznámka, která uvádí názory vyjádřené různými členy technického výboru, pokud o to požádají.
Článek 34
Technický výbor určí své postupy práce v jednacím řádu, který vstupuje v platnost po schválení Radou na základě stanoviska Komise. Vstup v platnost případných změn, které se výbor rozhodne provést, podléhá stejnému postupu.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 35
Jednací řády poradního výboru a technického výboru, které byly použitelné dne 8. listopadu 1968, zůstávají použitelné i nadále.
Článek 36
1. Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, která se vztahují na přístup ke kvalifikovaným zaměstnáním v oblasti jaderné energie, ani předpisy přijaté k provedení této smlouvy.
Toto nařízení se však vztahuje na pracovníky kategorie uvedené v prvním pododstavci a jejich rodinné příslušníky, pokud jejich právní postavení není zmíněnou smlouvou nebo předpisy upraveno.
2. Tímto nařízením nejsou dotčena opatření přijatá v souladu s článkem 48 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Toto nařízení se nedotýká povinností členských států vyplývajících ze zvláštních vztahů nebo budoucích dohod s některými neevropskými zeměmi nebo územími, které jsou založeny na institucionálních vazbách existujících dne 8. listopadu 1968 nebo vyplývajících z dohod s některými neevropskými zeměmi nebo územími existujících dne 8. listopadu 1968, které jsou založeny na institucionálních vazbách mezi nimi.
Pracovníci z těchto zemí nebo území, kteří v souladu s tímto ustanovením vykonávají zaměstnání na území některého z těchto členských států, se nemohou dovolávat práv z tohoto nařízení na území ostatních členských států.
Článek 37
Členské státy sdělí Komisi pro informaci znění smluv, úmluv nebo ujednání, které mezi sebou uzavřou v oblasti zaměstnanosti, mezi dnem jejich podpisu a dnem jejich vstupu v platnost.
Článek 38
Komise přijme prováděcí opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení. Za tímto účelem úzce spolupracuje s ústředními orgány členských států.
Článek 39
Náklady na fungování poradního výboru a technického výboru jsou zahrnuty do souhrnného rozpočtu Evropské unie do oddílu, který se týká Komise.
Článek 40
Toto nařízení se vztahuje na členské státy a jejich státní příslušníky, aniž jsou dotčeny články 2 a 3.
Článek 41
Nařízení (EHS) č. 1612/68 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 42
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 5. dubna 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 492/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-5 ta’ April 2011
dwar il-moviment liberu tal-ħaddiema fi ħdan l-Unjoni
(kodifikazzjoni)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 46 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KEE) Nru 1612/68 tal-Kunsill tal-15 ta’ Ottubru 1968 dwar il-libertà tal-moviment għall-ħaddiema fi ħdan il-Komunità (3) ġie emendat kemm-il darba b'mod sostanzjali (4). Għal iktar ċarezza u razzjonalità, l-imsemmi Regolament għandu jiġi kkodifikat.
(2)
Il-moviment liberu tal-ħaddiema għandu jkun żgurat fi ħdan l-Unjoni. Il-ksib ta’ dan l-għan jimplika l-abolizzjoni ta’ kull diskriminazzjoni minħabba ċittadinanza bejn il-ħaddiema tal-Istati Membri dwar l-impjieg, il-paga u l-kondizzjonijiet l-oħra ta’ xogħol u impjieg, kif ukoll id-dritt ta’ tali ħaddiema li jispostaw ruħhom liberament fl-Unjoni sabiex iwettqu attivitajiet bħala persuni impjegati suġġett għal kwalunkwe limitazzjonijiet ġustifikati minħabba ordni pubbliku, sigurtà pubblika jew saħħa pubblika.
(3)
Għandhom jiġu previsti dispożizzjonijiet li jippermettu li jintlaħqu l-għanijiet stabbiliti bl-Artikoli 45 u 46 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fil-qasam tal-moviment liberu.
(4)
Il-moviment liberu jikkonstitwixxi dritt fundamentali għall-ħaddiema u l-familji tagħhom. Il-mobbiltà tax-xogħol fi ħdan l-Unjoni għandha tkun wieħed mill-mezzi li bihom ħaddiem hu garantit il-possibbiltà li jtejjeb il-kondizzjonijiet tal-ħajja u tax-xogħol tiegħu u jmexxi 'l quddiem l-avvanz soċjali tiegħu, filwaqt li tgħin biex jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet tal-ekonomiji tal-Istati Membri. Għandu jiġi affermat id-dritt tal-ħaddiema kollha fl-Istati Membri li jwettqu l-attività tal-għażla tagħhom fi ħdan l-Unjoni.
(5)
Dritt bħal dan għandu jkun gawdut mingħajr diskriminazzjoni minn ħaddiema permanenti, staġjonali u tal-fruntiera u minn dawk li jwettqu l-attivitajiet tagħhom għall-iskop li jipprovdu servizzi.
(6)
Id-dritt tal-moviment liberu, sabiex ikun jista' jiġi eżerċitat bi standards oġġettivi, bil-libertà u d-dinjità, jeħtieġ li l-ugwaljanza fit-trattament tkun żgurata fil-fatt u fid-dritt fir-rigward tal-materji kollha li għandhom x'jaqsmu mat-twettiq attwali ta’ attivitajiet bħala persuni impjegati u mal-eliġibbiltà għal dar fejn joqogħdu, u wkoll li ostakoli għall-mobbiltà tal-ħaddiema għandhom ikunu eliminati, b'mod partikolari fir-rigward tal-kondizzjonijiet għall-integrazzjoni tal-familja tal-ħaddiem fl-ambjent tal-pajjiż ospitanti.
(7)
Il-prinċipju ta’ non-diskriminazzjoni bejn ħaddiema tal-Unjoni jeżiġi li ċ-ċittadini kollha tal-Istati Membri jkollhom l-istess prijorità fir-rigward tal-impjieg kif hu gawdut minn ħaddiema nazzjonali.
(8)
Il-mekkaniżmu għall-ikklerjar ta’ postijiet vakanti, partikolarment permezz tal- kooperazzjoni diretta bejn is-servizzi ċentrali tal-impjieg u wkoll bejn is-servizzi reġjonali, kif ukoll permezz tal-koordinazzjoni ta l-iskambju tal-informazzjoni jiżgura b'mod ġenerali stampa ċara tas-suq tax-xogħol. Il-ħaddiema li jkunu jixtiequ jispostaw ruħhom iridu wkoll ikunu regolarment infurmati dwar kondizzjonijiet tal-ħajja u tax-xogħol.
(9)
Rabtiet mill-qrib jeżistu bejn il-moviment liberu tal-ħaddiema, l-impjieg u t-taħriġ professjonali, partikolarment fejn tal-aħħar jimmira li jqiegħed lill-ħaddiema f'qagħda li jkunu jistgħu jilqgħu offerti tal-impjieg minn reġjuni oħra tal-Unjoni. Rabtiet bħal dawn jeħtieġu li l-problemi li jinqalgħu f'dan ir-rigward m'għandhomx ikunu aktar studjati għalihom waħedhom imma kkunsidrati bħala interdipendenti, billi jittieħdu inkunsiderazzjoni wkoll il-problemi tal-impjieg fil-livell reġjonali, u hu għalhekk neċessarju li jiġu diretti l-isforzi tal-Istati Membri għall-koordinazzjoni tal-politika tagħhom dwar ix-xogħol,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
L-IMPJIEG, L-UGWALJANZA FIT-TRATTAMENT U L-FAMILJI TAL-ĦADDIEMA
TAQSIMA I
Eliġibbiltà għall-impjieg
Artikolu 1
1. Kwalunkwe ċittadin ta’ xi Stat Membru, għandu, irrispettivament mill-post ta’ residenza tiegħu, ikollu d-dritt li jidħol għall-attività bħala persuna impjegata, u li jwettaq attività tali, fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti b'liġi, regolament jew azzjoni amministrattiva li jirregolaw l-impjieg taċ-ċittadini ta’ dak l-Istat.
2. Hu għandu, b'mod partikolari, ikollu d-dritt li jidħol għall-impjieg disponibbli fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor bl-istess prijorità ta’ ċittadini ta’ dak l-Istat.
Artikolu 2
Kwalunkwe ċittadin ta’ xi Stat Membru u kull min iħaddem li jkunu qegħdin iwettqu xi attività fit-territorju ta’ xi Stat Membru jistgħu jiskambjaw l-applikazzjonijiet tagħhom għal u l-offerti tagħhom ta’ impjieg, u jistgħu jikkonkludu u jħaddmu kuntratti ta’ impjieg skont id-dispożizzjonijiet fis-seħħ stabbiliti b'liġi, regolament, jew azzjoni amministrativa, mingħajr l-ebda diskriminazzjoni riżultanti minnhom.
Artikolu 3
1. Taħt dan ir-Regolament, dispożizzjonijiet stabbiliti b'liġi, regolament, jew azzjoni amministrativa ta’ xi Stat Membru m'għandhomx japplikaw:
(a)
fejn huma jillimitaw l-applikazzjoni għal u l-offerti ta’ impjieg, jew id-dritt ta’ ċittadini barranin li jidħlu għal u jwettqu xogħol jew jissuġġettaw lil dawn għall-kondizzjonijiet mhux applikabbli fir-rigward tal-istess ċittadini tagħhom; jew
(b)
fejn, għalkemm applikabbli irrispettivament miċ-ċittadinanza, l-għan jew l-effett esklużiv jew prinċipali tagħhom hu li jżommu ċittadini ta’ Stati Membri oħra 'l bogħod mill-impjieg offrut.
L-ewwel subparagrafu m'għandux japplika għall-kondizzjonijiet marbutin ma’ għarfien lingwistiku minħabba n-natura tal-kariga li għandha timtela.
2. Għandhom ikunu inklużi b'mod partikolari fost id-dispożizzjonijiet jew prattiki ta’ xi Stat Membru li saret referenza għalihom fl-ewwel sub-paragrafu tal-paragrafu 1 dawk li:
(a)
jippreskrivu proċedura speċjali għar-reklutaġġ ta’ ċittadini barranin;
(b)
jillimitaw jew jagħmlu restrizzjoni fuq ir-reklamar tal-postijiet vakanti fl-istampa jew permezz ta’ xi mezz ieħor jew jagħmluh soġġett għall-kondizzjonijiet ta’ xort'oħra minn dawk applikabbli għal dawk li jħaddmu li jwettqu l-attivitajiet tagħhom fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru;
(c)
jissuġġettaw l-eliġibbiltà għall-impjieg għall-kondizzjonijiet ta’ reġistrazzjoni mal-uffiċċji tal-impjieg jew jimpedixxu reklutaġġ ta’ ħaddiema individwali, fejn persuni li ma jgħixux fit-territorju ta’ dak l-Istat huma kkonċernati.
Artikolu 4
1. Dispożizzjonijiet stabbiliti b'liġi, regolament, jew azzjoni amministrattiva tal-Istati Membri li jirrestrinġu b'numru jew persentaġġ l-impjieg ta’ ċittadini barranin fi kwalunkwe intrapriża, fergħa ta’ attività jew reġjun, jew f'livell nazzjonali, m'għandhomx japplikaw għal ċittadini tal-Istati Membri l-oħra.
2. Meta fi Stat Membru l-għoti ta’ kwalunkwe benefiċċju lill-intrapriżi huwa suġġett għall-impjieg ta’ persentaġġ minimu ta’ ħaddiema nazzjonali, iċ-ċittadini tal-Istati Membri l-oħra għandhom jingħaddu bħala ħaddiema nazzjonali, suġġett għad-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar ir-Rikonoxximent ta’ Kwalifiki Professjonali (5).
Artikolu 5
Ċittadin ta’ xi Stat Membru li jfittex impjieg fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għandu jirċievi l-istess għajnuna hemmhekk bħal dik mogħtija mill-uffiċċji tal-impjieg f'dak l-Istat lil ċittadini tagħhom li jkunu qegħdin ifittxu impjieg.
Artikolu 6
1. L-ingaġġ u r-reklutaġġ ta’ ċittadin ta’ Stat Membru wieħed għal kariga fi Stat Membru ieħor m'għandhomx jiddependu fuq kriterji mediċi, professjonali jew kriterji oħrajn li huma diskriminatorji fuq il-bażi ta’ ċittadinanza, bi tqabbil ma’ dawk applikati għal ċittadini tal-Istat Membru l-ieħor li jkunu jixtiequ jwettqu l-istess attività.
2. Ċittadin ta’ Stat Membru li għandu offerta f'ismu mingħand persuna li tħaddem fi Stat Membru minbarra dak li tiegħu hu għandu ċ-ċittadinanza jista' jkollu joqgħod għal test professjonali, jekk min iħaddem espressament jitlob dan meta jkun qed jagħmel l-offerta tiegħu ta’ impjieg.
TAQSIMA 2
Impjieg u ugwaljanza fit-trattament
Artikolu 7
1. Ħaddiem ċittadin ta’ xi Stat Membru ma jistax, fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor, ikun trattat b'mod differenti minn ħaddiema nazzjonali minħabba ċ-ċittadinanza tiegħu fir-rigward ta’ kwalunkwe kondizzjoni tal-impjieg u tax-xogħol, partikolarment fir-rigward ta’ paga, tkeċċija u jekk hu jisfa' mingħajr xogħol, ingaġġ mill-ġdid jew impjieg mill-ġdid.
2. Huwa għandu jgawdi l-istess vantaġġi soċjali u ta’ taxxa bħall-ħaddiema nazzjonali.
3. Huwa għandu ukoll, bis-saħħa tal-istess dritt u taħt l-istess kondizzjonijiet bħall-ħaddiema nazzjonali, ikollu aċċess għal taħriġ fi skejjel professjonali u ċentri għal taħriġ mill-ġdid.
4. Kwalunkwe klawżola ta’ ftehim kollettiv jew individwali jew ta’ kwalunkwe regolament kollettiv ieħor li tikkonċerna l-eliġibbiltà għall-impjieg, paga u kondizzjonijiet oħra ta’ xogħol jew tkeċċija għandha tkun nulla u bla effett sa fejn tistabbilixxi jew tawtorizza kondizzjonijiet diskriminatorji fir-rigward ta’ ħaddiema ċittadini tal-Istati Membri l-oħra.
Artikolu 8
Ħaddiem ċittadin ta’ Stat Membru u li hu impjegat fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għandu jgawdi ugwaljanza fit-trattament fir-rigward ta’ sħubija fi trejdunjins u t-tħaddim ta’ drittijiet marbutin magħhom, inkluż id-dritt għall-vot u li jkun eliġibbli għall-postijiet ta’ amministrazzjoni jew treġija ta’ trejdunjin. Hu jista' jkun eskluż milli jieħu sehem fit-tmexxija ta’ korpi rregolati mid-dritt pubbliku u milli jieħu impjieg irregolat mid-dritt pubbliku. Barra minn dan, huwa għandu jkollu d-dritt ta’ eleġibbiltà għal korpi rappreżentattivi tal-ħaddiema fl-intrapriża.
L-ewwel subparagrafu ta’ dan l-Artikolu m'għandux jaffettwa liġijiet jew regolamenti f'ċerti Stati Membri li jagħtu drittijiet aktar estensivi lil ħaddiema ġejjin minn Stati Membri oħra.
Artikolu 9
1. Ħaddiem ċittadin ta’ xi Stat Membru u li hu impjegat fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għandu jgawdi d-drittijiet u l-benefiċċji kollha mogħtija lill-ħaddiema nazzjonali f'dak li għandu x'jaqsam ma’ dar fejn jgħix inkluża l-proprjetà tat-tip ta’ dar li jeħtieġ.
2. Il-ħaddiem imsemmi fil-paragrafu 1 jista', bl-istess dritt bħaċ-ċittadini ta’ dak l-Istat Membru, iniżżel ismu fil-lista ta’ djar għall-abitazzjoni fir-reġjun li fih hu jkun impjegat fejn lista bħal din teżisti; huwa għandu jgawdi l-benefiċċji u prijoritajiet li jirrizultaw.
Jekk il-familja tiegħu tkun baqgħet fil-pajjiż mnejn hu jkun ġie, hija għandha tiġi kkunsidrata għal dan l-iskop bħala li toqgħod fir-reġjun imsemmi, fejn il-ħaddiema nazzjonali jibbenefikaw minn preżunzjoni simili.
TAQSIMA 3
Il-familji tal-ħaddiema
Artikolu 10
It-tfal ta’ ċittadin ta’ Stat Membru li hu jew kien impjegat fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għandhom ikunu ammessi għall-korsijiet edukattivi ġenerali, ta’ apprendistat u ta’ taħriġ professjonali ta’ dak l-Istat taħt l-istess kondizzjonijiet bħal ċittadini ta’ dak l-Istat, jekk dawn it-tfal ikunu qegħdin jgħixu fit-territorju tiegħu.
L-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu l-isforzi kollha biex dawn it-tfal ikunu jistgħu jattendu għal dawn il-korsijiet taħt l-aħjar kondizzjonijiet possibbli.
KAPITOLU II
L-IKKLERJAR TA' POSTIJIET VAKANTI U APPLIKAZZJONIJIET GĦALL-IMPJIEG
TAQSIMA 1
Kooperazzjoni bejn l-istat membri u mal-kummissjoni
Artikolu 11
1. L-Istati Membri jew il-Kummissjoni għandhom jinstigaw jew flimkien jidħlu għal kwalunkwe studju dwar l-impjieg jew il-qgħad li huma jikkunsidraw neċessarju għall-moviment liberu tal-ħaddiema fi ħdan l-Unjoni.
Is-servizzi ċentrali tal-impjieg tal-Istati Membri għandhom jikkooperaw mill-qrib ma’ xulxin u mal-Kummissjoni bil-għan li jaġixxu flimkien fir-rigward ta’ kklerjar ta’ postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg fi ħdan l-Unjoni u l-ippustjar riżultanti ta’ ħaddiema fl-impjieg.
2. Għal dan il-għan l-Istati Membri għandhom jaħtru servizzi speċjalizzati li għandhom ikunu fdati bl-organizzazzjoni ta’ xogħol fl-oqsma li saret referenza għalihom fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 u jikkooperaw ma’ xulxin u mad-dipartimenti tal-Kummissjoni.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummisjoni dwar kwalunkwe tibdil fil-ħatra ta’ dawn is-servizzi; il-Kummissjoni għandha tippubblika dettalji dwarhom għall-informazzjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 12
1. L-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni informazzjoni dwar problemi li jinħolqu inkonnessjoni mal-moviment liberu u l-impjieg tal-ħaddiema, kif ukoll informazzjoni dwar l-istat u l-iżvilupp tal-impjieg.
2. Il-Kummissjoni, filwaqt li tieħu inkonsiderazzjoni bl-aħjar mod possibbli l-opinjoni tal-Kumitat Tekniku msemmi fl-Artikolu 29 (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “Kumitat Tekniku”), għandha tistabbilixxi l-mod li bih l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tiġi mħejjija.
3. Skont il-proċedura stabbilita mill-Kummissjoni, filwaqt li jieħu inkonsiderazzjoni bl-aħjar mod possibbli l-opinjoni tal-Kumitat Tekniku, is-servizz speċjalizzat ta’ kull Stat Membru għandu jibgħat lis-servizzi speċjalizzati tal-Istati Membri l-oħra u lill-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni msemmi fl-Artikolu 18, l-informazzjoni li tikkonċerna l-kondizzjonijiet tal-ħajja u tax-xogħol u l-istat tas-suq tax-xogħol li tista' tkun ta’ gwida għall-ħaddiema mill-Istati Membri l-oħra. Din l-informazzjoni għandha tiġi aġġornata regolarment.
Is-servizzi speċjalizzati tal-Istati Membri l-oħra għandhom jiżguraw li tingħata pubbliċità wiesgħa lil din l-informazzjoni, partikolarment billi tiċċirkolaha fost is-servizzi tal-impjieg xierqa u bil-mezzi kollha ta’ komunikazzjoni adattati biex jinfurmaw lill-ħaddiema kkonċernati.
TAQSIMA 2
Makkinarju għall-ikklerjar ta' postijiet vakanti
Artikolu 13
1. Is-servizz speċjalizzat ta’ kull Stat Membru għandu regolarment jibgħat lis-servizzi speċjalizzati tal-Istati Membri l-oħra u lill-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni msemmi fl-Artikolu 18:
(a)
dettalji tal-postijiet vakanti li jistgħu jimtlew minn ċittadini ta’ Stati Membri oħra;
(b)
dettalji tal-postijiet vakanti indirizzati lil pajjiżi terzi;
(c)
dettalji tal-applikazzjonijiet għal impjieg ta’ dawk li esprimew formalment ix-xewqa li jaħdmu fi Stat Membru ieħor;
(d)
informazzjoni, skont ir-reġjun u l-fergħa ta’ attività, dwar applikanti li ddikjaraw li huma effettivament lesti jaċċettaw impjieg f'pajjiż ieħor.
Is-servizz speċjalizzat ta’ kull Stat Membru għandu jgħaddi din l-informazzjoni lis-servizzi u lill-aġenziji tal-impjieg xierqa kemm jista' jkun malajr.
2. Id-dettalji ta’ postijiet vakanti u applikazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu ċċirkolati skont sistema uniformi li għandha titwaqqaf mill-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni msemmi fl-Artikolu 18 b'kollaborazzjoni mal-Kumitat Tekniku.
Din is-sistema tista' tigi adattata jekk ikun meħtieġ.
Artikolu 14
1. Kull post vakanti fis-sens tal-Artikolu 13, ikkomunikat lis-servizzi tal-impjieg ta’ Stat Membru, għandu jiġi nnotifikat lil u pproċessat mis-servizzi tal-impjieg kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kkonċernati.
Dawn is-servizzi għandhom jgħaddu lis-servizzi tal-ewwel Stat Membru d-dettalji ta’ applikazzjonijiet adattati.
2. L-applikazzjonijiet għall-impjieg imsemmija fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 13(1), għandhom ikunu mwieġba mis-servizzi rilevanti tal-Istati Membri fi żmien raġonevoli, li ma jaqbiżx xahar.
3. Is-servizzi tal-impjieg għandhom jagħtu lill-ħaddiema li huma ċittadini tal-Istati Membri l-istess prijorità li jagħtu l-miżuri rilevanti lill-ħaddiema nazzjonali vis-à-vis ħaddiema li huma ċittadini ta’ pajjiżi terzi.
Artikolu 15
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 14 għandhom jiġu implimentati mis-servizzi speċjalizzati. Madanakollu, sa fejn kienu awtorizzati mis-servizzi ċentrali u sa fejn l-organizzazzjoni tas-servizzi tal-impjieg ta’ Stat Membru u t-tekniki tat-tqegħid użati jagħmluh possibbli,
(a)
is-servizzi tal-impjieg reġjonali tal-Istati Membri għandhom:
(i)
fuq il-bażi tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 13, li fuqha l-azzjoni approprjata tittieħed, iġibu flimkien b'mod dirett u jikklerjaw postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg;
(ii)
jistabbilixxu relazzjonijiet diretti għall-ikklerjar:
-
ta' postijiet vakanti offerti lil impjegat imsemmi;
-
tal-applikazzjonijiet individwali għall-impjieg mibgħutin jew lil servizz tal-impjieg speċifiku jew lil min iħaddem li qiegħed iwettaq l-attività tiegħu fl-inħawi koperti minn dan is-servizz;
-
fejn l-operazzjonijiet ta’ kklerjar jikkonċernaw ħaddiema staġjonali li għandhom ikunu reklutati malajr kemm jista' jkun;
(b)
is-servizzi responsabbli territorjalment għar-reġuni fil-fruntiera ta’ żewġ Stati Membri jew iktar għandhom regolarment jiskambjaw informazzjoni dwar postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg fir-reġjun tagħhom u, waqt li jaġixxu skont l-arranġamenti tagħhom ma’ servizzi tal-impjieg tal-pajjiżi tagħhom, għandhom direttament iġibu flimkien u jikklerjaw postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg.
Jekk ikun meħtieġ, is-servizzi responsabbli territorjalment għal reġuni fil-fruntiera għandhom iwaqqfu wkoll strutturi ta’ servizz u kooperazzjoni sabiex jipprovdu:
-
lill-utenti b'informazzjoni prattika kemm jista' jkun dwar aspetti varji ta’ mobbiltà, u
-
lill-amministrazzjoni u l-forza tax-xogħol, lis-servizzi soċjali (partikolarment pubbliċi, privati jew dawk ta’ interess pubbliku) u lill-istituzzjonijiet kollha kkonċernati, b'qafas ta’ miżuri koordinati dwar il-mobbiltà;
(c)
is-servizzi uffiċjali tal-impjieg li jispeċjalizzaw f'xi okkupazzjonijiet jew kategoriji speċifiċi ta’ persuni għandhom jikkooperaw direttament ma’ xulxin.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni l-lista, imħejjija bi qbil komuni, ta’ servizzi msemmija fil-paragrafu 1; il-Kummissjoni għandha tippubblika din il-lista, u kwalunkwe emenda għaliha, f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 16
L-adozzjoni ta’ proċeduri ta’ reklutaġġ kif applikati mill-korpi ta’ implimentazzjoni previsti taħt ftehimiet konklużi bejn żewġ Stati Membri jew aktar m'għandhiex tkun obbligatorja.
TAQSIMA 3
Miżuri biex jiġi kkontrollat il-bilanċ tas-suq tax-xogħol
Artikolu 17
1. Fuq il-bażi ta’ rapport mill-Kummissjoni ppreparat abbażi ta’ informazzjoni mogħtija mill-Istati Membri, dawn tal-aħħar u l-Kummissjoni għandhom mill-inqas darba fis-sena janalizzaw flimkien ir-riżultati tal-arranġamenti tal-Unjoni dwar il-postijiet vakanti u l-applikazzjonijiet għall-impjieg.
2. L-Istati Membri għandhom jeżaminaw mal-Kummissjoni l-possibbiltajiet kollha biex tingħata prijorità lil ċittadini ta’ Stati Membri meta jimtlew postijiet vakanti għall-impjieg sabiex jinkiseb bilanċ bejn il-postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg fi ħdan l-Unjoni. Huma għandhom jadottaw kull miżura neċessarja għal dan il-għan.
3. Kull sentejn, il-Kummissjoni għandha tagħti rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew dwar l-implimentazzjoni tal-Kapitolu II, li jiġbor fil-qosor l-informazzjoni meħtieġa u l-informazzjoni miksuba mill-istudji u r-riċerki magħmula, u jenfasizza kull punt utli fir-rigward tal-iżviluppi fis-suq tax-xogħol tal-Unjoni.
TAQSIMA 4
Uffiċċju ewropew għall-koordinazzjoni
Artikolu 18
L-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni ta’ Kklerjar ta’ Postijiet Vakanti u Applikazzjonijiet għall-Impjieg (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “l-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni”), stabbilit fi ħdan il-Kummissjoni għandu jkollu l-kompitu ġenerali li jippromwovi kklerjar ta’ postijiet vakanti fuq il-livell tal-Unjoni. Huwa għandu jkun responsabbli, partikolarment, għad-doveri tekniċi kollha f'dan il-qasam li, taħt id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, huma assenjati lill-Kummissjoni, u speċjalment sabiex jgħin is-servizzi tal-impjieg nazzjonali.
Huwa għandu jagħti fil-qosor l-informazzjoni msemmija fl-Artikoli 12 u 13 u d-data li toħroġ mill-istudji u riċerka mwettqa b'konformità mal-Artikolu 11, sabiex joħroġ fid-deher kwalunkwe fatt utli dwar żviluppi mbassra fuq is-suq tax-xogħol tal-Unjoni; fatti bħal dawn għandhom ikunu kkomunikati lis-servizzi speċjalizzati tal-Istati Membri u lill-Kumitat Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 21 u lill-Kumitat Tekniku.
Artikolu 19
1. L-Uffiċċju Ewropew għall-Koordinazzjoni għandu jkun responsabbli, partikolarment:
(a)
biex jikkoordina l-mizuri prattiċi neċessarji għall-ikklerjar ta’ postijiet vakanti fuq il-livell tal-Unjoni u biex janalizza l-movimenti riżultanti tal-ħaddiema;
(b)
biex jikkontribwixxi għal tali objettivi billi jimplimenta, f'kooperazzjoni mal-Kumitat Tekniku, metodi ta’ azzjoni konġunta fuq livell amministrattiv u tekniku;
(c)
biex iwettaq, fejn tqum ħtieġa speċjali, u bi ftehim mas-servizzi speċjalizzati, il-ġbir flimkien ta’ postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg għall-ikklerjar minn dawn is-servizzi speċjalizzati.
2. Huwa għandu jikkomunika lis-servizzi speċjalizzati postijiet vakanti u applikazzjonijiet għall-impjieg mibgħuta direttament lill-Kummissjoni, u għandu jkun infurmat bl-azzjoni li ttieħdet dwarhom.
Artikolu 20
Il-Kummissjoni tista', bi ftehim mal-awtorità kompetenti ta’ kull Stat Membru, u skont il-kondizzjonijiet u proċeduri li hija għandha tiddetermina fuq il-bażi tal-Opinjoni tal-Kumitat Tekniku, torganizza żjarat u inkarigi għall-uffiċjali ta’ Stati Membri oħra u wkoll programmi avvanzati għall-persunal speċjalizzat.
KAPITOLU III
KUMITATI BIEX TIĠI ŻGURATA KOOPERAZZJONI MILL-QRIB BEJN L-ISTATI MEMBRI F'MATERJI LI JIKKONĊERNAW IL-MOVIMENT LIBERU TAL-ĦADDIEMA U L-IMPJIEG TAGĦHOM
TAQSIMA 1
Il-kumitat konsultattiv
Artikolu 21
Il-Kumitat Konsultattiv għandu jkun responsabbli biex jassisti l-Kummissjoni fl-eżami ta’ kwistjonijiet li jirriżultaw mill-applikazzjoni tat-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea u l-miżuri meħuda għall-implimentazzjoni tiegħu, f'materji li jikkonċernaw il-moviment liberu tal-ħaddiema u l-impjieg tagħhom.
Artikolu 22
Il-Kumitat Konsultattiv għandu jkun responsabbli, partikolarment:
(a)
biex jeżamina kull problema li tikkonċerna l-moviment liberu u l-impjieg fil-qafas tal-politiki nazzjonali dwar ħaddiema disponibbli, bil-għan li ssir koordinazzjoni tal-politiki tal-impjieg tal-Istati Membri, li b'hekk tikkontribwixxi għall-izvilupp tal-ekonomiji u għal titjib fil-bilanċ tas-suq tax-xogħol;
(b)
biex jagħmel studju ġenerali tal-effetti tal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u kwalunkwe mizuri supplementari;
(c)
biex jissottometti lill-Kummissjoni kwalunkwe proposta motivata sabiex jiġi rivedut dan ir-Regolament;
(d)
biex jagħti, jew fuq talba tal-Kummissjoni inkella fuq l-inizjattiva tiegħu stess, opinjonijiet motivati dwar kwistjonijiet ġenerali jew dwar kwistjonijiet ta’ prinċipju, partikolarment dwar skambju ta’ informazzjoni li tikkonċerna żvilupp fis-suq tax-xogħol, dwar il-moviment ta’ ħaddiema bejn Stati Membri, dwar programmi jew mizuri biex jiġu żviluppati gwida professjonali u taħriġ professjonali li x'aktarx izidu l-possibbiltajiet ta’ moviment liberu u impjieg, u dwar il-forom kollha ta’ assistenza lill-ħaddiema u l-familji tagħhom, inklużi għajnuna soċjali u djar għall-ħaddiema.
Artikolu 23
1. Il-Kumitat Konsultattiv għandu jkun kompost minn sitt membri għal kull Stat Membru, li tnejn minnhom għandhom jirrappreżentaw il-Gvern, tnejn lit-trejdunjins u tnejn lill-assoċjazzjonijiet ta’ min iħaddem.
2. Għal kull waħda minn dawn il-kategoriji msemmija fil-paragrafu 1, membru supplenti wieħed għandu jkun maħtur minn kull Stat Membru.
3. Iż-żmien ta’ kariga tal-membri u tal-membri supplenti għandu jkun ta’ sentejn. Il-ħatra tagħhom tista' tiġi mġedda.
Mat-tmiem taż-żmien tagħhom fil-kariga, il-membri u l-membri supplenti għandhom jibqgħu fil-kariga sakemm jiġu mibdula jew sakemm il-ħatriet tagħhom jiġu mġedda.
Artikolu 24
Il-membri u l-membri supplenti tal-Kumitat Konsultattiv għandhom ikunu maħtura mill-Kunsill li għandu jagħmel ħiltu, meta jkun qiegħed jagħżel rappreżentanti ta’ trejdunjins u assoċjazzjonijiet ta’ min iħaddem, biex jikseb rappreżentazzjoni adekwata fuq il-Kumitat tas-setturi ekonomiċi varji konċernati.
Il-lista tal-membri u tal-membri supplenti għandha tkun ippubblikata mill-Kunsill għall-informazzjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 25
Il-Kumitat Konsultattiv għandu jkun ippresedut minn membru tal-Kummissjoni jew rappreżentant tiegħu. Il-President m'għandux jivvota. Il-Kumitat għandu jiltaqa' għall-inqas darbtejn fis-sena. Huwa għandu jiġi msejjaħ mill-President tiegħu, jew fuq inizjattiva tiegħu stess, inkella fuq talba ta’ mill-inqas terz tal-membri.
Is-servizzi segretarjali għandhom ikunu pprovduti għall-Kumitat mill-Kummissjoni.
Artikolu 26
Il-President jista' jistieden individwi jew rappreżentanti ta’ korpi b'esperjenza wiesgħa fil-qasam tal-impjieg jew moviment ta’ ħaddiema biex jieħdu sehem f'laqgħat bħala osservaturi jew bħala esperti. Il-President jista' jkun assistit minn konsulenti esperti.
Artikolu 27
1. Opinjoni mogħtija mill-Kumitat m'għandhiex tkun valida jekk żewġ terzi tal-membri ma jkunux preżenti.
2. Opinjonijiet għandhom jaffermaw ir-raġunijiet li fuqhom huma bbażati; huma għandhom jiġu adottati b'maġġoranza assoluta tal-voti validament mitfugħa; huma għandhom ikunu akkumpanjati bi stqarrija bil-miktub tal-opinjonijiet espressi mill-minoranza, meta din tal-aħħar titlob hekk.
Artikolu 28
Il-Kumitat Konsultattiv għandu jistabbilixxi l-metodi ta’ ħidma tiegħu b'regoli ta’ proċedura li għandhom jidħlu fis-seħħ wara li l-Kunsill, wara li jkun irċieva opinjoni mill-Kummissjoni, ikun ta l-approvazzjoni tiegħu. Id-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda li l-Kumitat jiddeċiedi li jagħmel għal dawn ir-regoli għandu jkun suġġett għall-istess proċedura.
TAQSIMA 2
Il-kumitat tekniku
Artikolu 29
Il-Kumitat Tekniku għandu jkun responsabbli li jassisti lill-Kummissjoni biex tħejji, tippromwovi u ssegwi x-xogħol u l-miżuri tekniċi kollha sabiex jingħata effett lil dan ir-Regolament u kwalunkwe miżura supplementari.
Artikolu 30
Il-Kumitat Tekniku għandu jkun responsabbli, partikolarment:
(a)
biex jippromwovi u javvanza kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet pubbliċi konċernati fl-Istati Membri dwar il-kwistjonijiet tekniċi kollha marbutin mal-moviment liberu tal-ħaddiema u l-impjieg tagħhom;
(b)
biex jifformula proċeduri għall-organizzazzjoni tal-attivitajiet konġunti tal-awtoritajiet pubbliċi kkonċernati;
(c)
biex jiffaċilita l-ġbir ta’ informazzjoni li x'aktarx tkun ta’ użu għall-Kummissjoni u għall-istudji u riċerka previsti f'dan ir-Regolament u jinkoraġġixxi skambju ta’ informazzjoni u esperjenza bejn il-korpi amministrattivi kkonċernati;
(d)
biex jinvestiga fuq livell tekniku l-armonizzazzjoni tal-kriterji li bihom Stati Membri jevalwaw l-istat tas-swieq tax-xogħol tagħhom.
Artikolu 31
1. Il-Kumitat Tekniku għandu jkun kompost minn rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istat Membri. Kull Gvern għandu jaħtar bħala membru tal-Kumitat Tekniku, wieħed mill-membri li jirrappreżentawh fuq il-Kumitat Konsultattiv.
2. Kull Gvern għandu jaħtar membru supplenti minn fost ir-rappreżentanti l-oħra tiegħu, membri jew membri supplenti, fuq il-Kumitat Konsultattiv.
Artikolu 32
Il-Kumitat Tekniku għandu jkun ippresedut minn membru tal-Kummissjoni jew rappreżentant tiegħu. Il-President m'għandux jivvota. Il-President u l-membri tal-Kumitat jistgħu jkunu assistiti minn konsulenti esperti.
Is-servizzi segretarjali għandhom ikunu pprovduti lill-Kumitat mill-Kummissjoni.
Artikolu 33
Il-proposti u l-opinjonijiet formulati mill-Kumitat Tekniku għandhom ikunu sottomessi lill-Kummissjoni, u l-Kumitat Konsultattiv għandu jkun infurmat b'dan. Kwalunkwe proposta u opinjoni tali għandha tkunu akkumpanjata bi stqarrija bil-miktub tal-opinjonijiet espressi mill-membri varji tal-Kumitat Tekniku meta dawn tal-aħħar jitolbu hekk.
Artikolu 34
Il-Kumitat Tekniku għandu jistabbilixxi l-metodi ta’ ħidma tiegħu b'regoli ta’ proċedura li għandhom jidħlu fis-seħħ wara li l-Kunsill, wara li jkun irċieva opinjoni mill-Kummissjoni, ikun ta l-approvazzjoni tiegħu. Id-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda li l-Kumitat jiddeċiedi li jagħmel għal dawn ir-regoli għandu jkun suġġett għall-istess proċedura.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 35
Ir-regoli ta’ proċedura tal-Kumitat Konsultattiv u tal-Kumitat Tekniku fis-seħħ fit-8 ta’ Novembru 1968 għandhom ikomplu japplikaw.
Artikolu 36
1. Dan ir-Regolament m'għandux jaffettwa d-dispożizzjonijiet tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika li jittrattaw dwar eliġibbiltà għall-impjieg imħarreġ fil-qasam tal-enerġija nukleari, lanqas kwalunkwe miżura meħuda b'konformità ma’ dan it-Trattat.
Madanakollu, dan ir-Regolament għandu japplika għall-kategorija ta’ ħaddiema msemmija fl-ewwel subparagrafu u għall-membri tal-familji tagħhom sa fejn il-pożizzjoni legali tagħhom mhijiex irregolata mit-Trattat jew il-mizuri msemmija hawn fuq.
2. Dan ir-Regolament m'għandux jaffettwa miżuri meħudin skont l-Artikolu 48 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
3. Dan ir-Regolament m'għandux jaffettwa l-obbligi ta’ Stati Membri li joħorġu minn relazzjonijiet speċjali jew ftehimiet fil-futur ma’ ċerti pajjiżi jew territorji mhux Ewropej, ibbazati fuq rabtiet istituzzjonali eżistenti fit-8 ta’ Novembru 1968, jew ftehim diġà ezistenti fit-8 ta’ Novembru 1968 ma’ ċerti pajjiżi jew territorji mhux Ewropej, ibbazati fuq rabtiet istituzzjonali bejniethom.
Ħaddiema minn pajjiżi jew territorji bħal dawn li skont din id-dispożizzjoni qegħdin iwettqu attivitajiet bħala persuni impjegati fit-territorju ta’ xi wieħed minn dawk l-Istati Membri ma jkunux jistgħu jinvokaw il-benefiċċju tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament fit-territorju tal-Istati Membri l-oħra.
Artikolu 37
L-Istati Membri għandhom, għal skopijiet ta’ informazzjoni, jikkomunikaw lill-Kummisjoni t-test ta’ ftehimiet, konvenzjonijiet jew arranġamenti konklużi bejniethom fil-qasam tal-ħaddiema disponibbli bejn id-data tal-iffirmar tagħhom u dik tad-dħul fis-seħħ tagħhom.
Artikolu 38
Il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri b'konformità ma’ dan ir-Regolament għall-implimentazzjoni tiegħu. Għal dan il-għan, hija għandha taġixxi b'kooperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet pubbliċi ċentrali tal-Istati Membri.
Artikolu 39
In-nefqa amministrattiva tal-Kumitat Konsultattiv u tal-Kumitat Tekniku għandha tkun inkluża fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea fit-taqsima dwar il-Kummissjoni.
Artikolu 40
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-Istati Membri u għaċ-ċittadini tagħhom, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 2 u 3.
Artikolu 41
Ir-Regolament (KEE) Nru 1612/68 huwa mħassar.
Referenzi għar-Regolament li ġie mħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness II.
Artikolu 42
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-5 ta’ April 2011.