PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1207/2011
ze dne 22. listopadu 2011,
kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise pověřila Eurocontrol v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2) vypracováním požadavků na výkonnost a interoperabilitu přehledu v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu („EATMN“). Toto nařízení je založeno na výsledné zprávě o pověření ze dne 9. července 2010.
(2)
Plynulost provozu závisí na jednotnosti minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly používaných v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(3)
Pro zajištění interoperability by měly být uplatňovány společné zásady při výměně přehledových dat mezi systémy. Dále by měly být určeny minimální schopnosti a výkonnost palubních složek přehledových systémů.
(4)
Schopnosti palubních složek přehledových systémů by měly poskytovatelům letových navigačních služeb nabízet dostatečnou pružnost při výběru nejvhodnějších řešení pozemního přehledu pro své konkrétní prostředí.
(5)
Prováděním tohoto nařízení by nemělo být dotčeno zavádění jiných přehledových aplikací a technologií, které jsou výhodné pro zvláštní prostředí.
(6)
Provozovatelé potřebují dostatečnou lhůtu k tomu, aby mohli nová letadla a stávající letecký park vybavit novými schopnostmi. To je nutno zohlednit při stanovení dat pro povinné vybavení.
(7)
Měla by být určena kritéria pro možné výjimky zejména na základě hospodářských nebo závažných technických hledisek, která provozovatelům umožní určité typy letadel požadovanými schopnostmi výjimečně nevybavit. Je nutno stanovit vhodné postupy, které by Komisi umožnily přijímat v tomto ohledu rozhodnutí.
(8)
S cílem zajistit interoperabilitu palubních a pozemních přehledových systémů by měla být přidělena a provozována ICAO 24bitová adresa letadla v souladu s požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví („ICAO“).
(9)
Základ, který provozovatelé letadel vytvořili zavedením schopností automatického závislého přehledového systému - vysílání (ADS-B OUT), by měl umožnit zavedení pozemních aplikací a rovněž by měl usnadnit zavádění budoucích palubních aplikací.
(10)
Systémy EATMN by měly podporovat zavádění moderních, schválených a ověřených provozních koncepcí pro všechny fáze letu, zejména tak, jak to předpokládá hlavní plán ATM projektu modernizace uspořádání letového provozu v Evropě („SESAR“).
(11)
Výkonnost systémů v oblasti působnosti tohoto nařízení a jejich složek by měla být pravidelně posuzována s přihlédnutím k místnímu prostředí, ve kterém jsou provozovány.
(12)
Jednotné použití zvláštních postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe je zásadní pro dosažení interoperability a plynulosti provozu.
(13)
Spektrum využívané přehledovými systémy by mělo být chráněno tak, aby se zabránilo škodlivému rušení. Členské státy by měly v tomto ohledu přijmout nezbytná opatření.
(14)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(15)
V zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by se mělo od členských států požadovat zajištění toho, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a postupů k jejich zmírnění. Harmonizované provádění těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, si vyžaduje, aby specifické požadavky na bezpečnost byly stanoveny pro všechny požadavky na interoperabilitu a výkonnost.
(16)
Podle nařízení (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat jednotlivé postupy při posuzování shody, které se mají použít pro posuzování shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i ověření systémů.
(17)
V případě letových provozních služeb poskytovaných především letadlům provozovaným v rámci všeobecného letového provozu pod vojenským dohledem by dodržování tohoto nařízení mohla bránit omezení spojená se zadáváním zakázek.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na systémy, které přispívají k poskytování přehledových informací, jejich složky a související postupy v zájmu zajištění harmonizace výkonnosti, interoperability a účinnosti těchto systémů v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a pro účely civilně-vojenské koordinace.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na řetězec v rámci přehledu, který sestává:
a)
z palubních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
b)
z pozemních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
c)
ze systémů zpracování přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů;
d)
ze systémů komunikace země-země používaných pro šíření přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů v rámci vzdušného prostoru vymezeného v čl. 1 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (3), s výjimkou čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 4, které se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu.
3. Toto nařízení se vztahuje na poskytovatele letových provozních služeb, kteří poskytují služby řízení letového provozu na základě přehledových dat, a na poskytovatele komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb, kteří provozují systémy stanovené v odstavci 1.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„přehledovými daty“ se rozumí jakákoli položka dat v rámci přehledového systému, která je nebo není opatřena časovým údajem a která se týká:
a)
dvojrozměrné polohy letadla;
b)
vertikální polohy letadla;
c)
letové polohy letadla;
d)
totožnosti letadla;
e)
ICAO 24bitové adresy letadla;
f)
záměru letadla;
g)
rychlosti letadla;
h)
zrychlení letadla;
2)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
3)
„ADS-B“ se rozumí automatický závislý přehledový systém - vysílání, způsob sledování, pro který letadlo automaticky poskytuje datovým spojem informaci získanou z palubních navigačních systémů a systémů určování polohy;
4)
„ADS-B OUT“ se rozumí poskytnutí přehledových dat ADS-B z pohledu jejich vysílání z letadla;
5)
„škodlivým rušením“ se rozumí rušení, které brání dosahování požadavků na výkonnost;
6)
„řetězcem v rámci přehledu“ se rozumí systém sestávající ze souboru palubních a pozemních složek, které se používají k určení příslušných položek přehledových dat letadel, včetně systému zpracování přehledových dat, je-li zaveden;
7)
„řetězcem v rámci kooperativního přehledu“ se rozumí řetězec v rámci přehledu, který k určení položek přehledových dat vyžaduje jak pozemní, tak palubní složky;
8)
„systémem zpracování přehledových dat“ se rozumí systém, který zpracovává všechna přijatá vstupní přehledová data s cílem podat co nejlepší odhad aktuálních přehledových dat letadla;
9)
„identifikací letadla“ se rozumí skupina písmen, číslic nebo jejich kombinace, která je buď totožná s volací značkou letadla nebo je kódovaným ekvivalentem volací značky letadla, jež se má používat při spojení letadlo-země, a která se používá k identifikaci letadla při spojení země-země v rámci letových provozních služeb;
10)
„státním letadlem“ se rozumí všechna letadla používaná pro vojenské, celní a policejní účely;
11)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly určené pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
12)
„extrapolováním“ se rozumí projekce, prognóza nebo rozšíření známých dat na základě hodnot v rámci již pozorovaného časového intervalu;
13)
„pasivním“ se rozumí extrapolovaný po dobu, která přesahuje dobu aktualizace pozemních přehledových systémů;
14)
„dobou platnosti“ se rozumí okamžik, v němž řetězec v rámci přehledu změří položku dat, nebo doba, na niž řetězec v rámci přehledu tuto položku vypočte;
15)
„přesností“ se rozumí stupeň shody získané hodnoty položky dat s její skutečnou hodnotou v okamžiku, kdy tato položka dat vystoupí z řetězce v rámci přehledu;
16)
„dostupností“ se rozumí stupeň, v jakém jsou systém nebo složka v provozu a přístupné, je-li třeba je použít;
17)
„integritou“ se rozumí stupeň nezjištěné (na úrovni systému) neshody vstupní hodnoty položky dat s její výstupní hodnotou;
18)
„kontinuitou“ se rozumí pravděpodobnost, že systém bude provádět požadované funkce bez neplánovaného přerušení, za předpokladu, že je tento systém dostupný na počátku zamýšlené operace;
19)
„včasností“ se rozumí rozdíl mezi okamžikem výstupu položky dat a dobou platnosti této položky dat.
Článek 4
Požadavky na výkonnost
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí plynulost provozu v rámci vzdušného prostoru spadajícího do jejich pravomoci a na hranici s přilehlými vzdušnými prostory uplatněním příslušných minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby na podporu minimálních rozstupů uplatňovaných v souladu s odstavcem 1 byly jako nezbytné zavedeny systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby data na výstupu z řetězce v rámci přehledu podle čl. 2 odst. 1 byla v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v příloze I za předpokladu, že používané funkce palubních složek jsou v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
4. Pokud poskytovatel letových navigačních služeb u některého letadla zjistí, že jeho avionika vykazuje funkční anomálii, informuje provozovatele letu o odchylce od požadavků na výkonnost. Provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
Článek 5
Požadavky na interoperabilitu
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všechna přehledová data předávaná z jejich systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům navigačních služeb byla v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb při předávání přehledových dat ze svých systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb stanoví s těmito poskytovateli formální ujednání pro výměnu dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby řetězec v rámci kooperativního přehledu disponoval nejpozději do 2. ledna 2020 nezbytnou schopností, která jim umožní stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem, jíž disponují letadla vybavená v souladu s přílohou II.
4. Provozovatelé zajistí, aby:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
5. Provozovatelé zajistí, aby nejpozději do 7. prosince 2017:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
6. Provozovatelé zajistí, aby letadla vybavená v souladu s odstavci 4 a 5 s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů byla provozována s anténním systémem umožňujícím výběr, jak stanoví bod 3.1.2.10.4 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
7. Členské státy mohou uložit požadavky na vybavení v souladu s odst. 4 písm. b) a odst. 5 písm. b) všem letadlům provozovaným při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 v oblastech, kde jsou přehledové služby pomocí přehledových dat uvedených v části B přílohy II zajišťovány poskytovateli letových navigačních služeb.
8. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby před uvedením systémů podle čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozu uplatňovali ta nejúčinnější zaváděcí řešení, která zohledňují místní provozní prostředí, omezení a potřeby, jakož i schopnosti uživatelů vzdušného prostoru.
Článek 6
Ochrana spektra
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru na palubě všech letadel přelétávajících přes členský stát nebyl vystavován nadměrnému počtu dotazů, které jsou vysílány pozemními dotazovači přehledového radaru a které buď vyvolávají odpovědi, nebo odpovědi nevyvolávají, ale mají dostatečný výkon na to, aby překročily minimální prahovou úroveň přijímače odpovídače sekundárního přehledového radaru.
2. Pro účely odstavce 1 platí, že součet těchto dotazů nesmí způsobit, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru překročil rychlost odpovědí za sekundu, s výjimkou vysílání dotazovacího signálu, která je pro odpovědi módu A/C stanovena v bodě 3.1.1.7.9.1 a pro odpovědi módu S v bodě 3.1.2.10.3.7.3 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání).
3. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby použití pozemního vysílače provozovaného v členském státě nevytvářelo škodlivé rušení na jiných přehledových systémech.
4. Dojde-li mezi členskými státy v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavcích 1 a 3 k neshodě, předloží dotyčné členské státy záležitost Komisi.
Článek 7
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb posoudí úroveň výkonnosti pozemního řetězce v rámci přehledu před jeho uvedením do provozu, jakož i pravidelně během provozu v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
2. Provozovatelé zajistí, aby alespoň každé dva roky, a kdykoli je zjištěna anomálie u konkrétního letadla, byla provedena kontrola tak, aby na výstupu odpovídačů sekundárního přehledového radaru instalovaných na palubě jejich letadel byly správné položky dat stanovené v bodě 3 části A přílohy II, v bodě 3 části B přílohy II a případně v bodě 2 části C přílohy II. Pokud některá položka dat není správná, provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
3. Členské státy zajistí, aby přidělení ICAO 24bitové adresy letadla letadlům vybaveným odpovídačem módu S bylo v souladu s hlavou 9 a jejím doplňkem přílohy 10 svazku III Chicagské úmluvy (2. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
4. Provozovatelé zajistí, aby na palubě letadel, která provozují, pracovaly všechny odpovídače módu S s ICAO 24bitovou adresou letadla, která odpovídá registraci, již přidělil stát, v němž je letadlo registrováno.
Článek 8
Státní letadla
1. Členské státy nejpozději do 7. prosince 2017 zajistí, aby státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II.
2. Členské státy nejpozději do 1. ledna 2019 zajistí, aby státní letadla přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována v souladu s čl. 2 odst. 2, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B a části C uvedené přílohy.
3. Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2016 seznam státních letadel, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2018 seznam státních letadel přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části B a části C přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Důvodem nevybavení mohou být:
a)
závažné technické důvody;
b)
státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2, která budou vyřazena z provozu nejpozději do 1. ledna 2020;
c)
omezení spojená se zadáváním zakázek.
4. Pokud státní letadla nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jak je stanoveno v odstavci 1 nebo 2 z důvodu uvedeného v odst. 3 písm. c), členské státy do odůvodnění zahrnou své plány v oblasti zadávání zakázek týkající se těchto letadel.
5. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby státní letadla uvedená v odstavci 3 byla zapojena do provozu za předpokladu, že s nimi lze bezpečně nakládat v rámci kapacity systému uspořádání letového provozu.
6. Členské státy zveřejní postupy pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavců 1 nebo 2, ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
7. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavce 1 nebo 2. Tyto plány se definují s přihlédnutím k omezením ve spojení s postupy uvedenými v odstavci 6.
Článek 9
Požadavky na bezpečnost
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby dotčené strany provedly hodnocení bezpečnosti u všech stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
2. Členské státy zajistí, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami.
3. Během posouzení uvedeného v odstavcích 1 a 2 se zohlední alespoň požadavky stanovené v příloze VI.
Článek 10
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo jejich zplnomocnění zástupci usazení v Unii shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v příloze VII.
Za přijatelné postupy pro posouzení shody složek se však považují procesy certifikace v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4), pokud zahrnují prokázání souladu s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 11
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou prokázat nebo kteří prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IX.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, uzavřou poddodavatelskou smlouvu s oznámeným subjektem o ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d). Toto ověření se provede v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy IX.
3. Za přijatelné postupy pro ověření systémů se považují certifikační procesy v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, pokud zahrnují prokázání shody s platnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Dodatečné požadavky
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všichni dotčení pracovníci byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a udržují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni dotčení pracovníci mohli používat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmenu a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a uspořádání dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
3. Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby pracovníci provozující a udržující přehledové vybavení byli řádně informováni o příslušných ustanoveních tohoto nařízení, absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce a aby pokyny k používání tohoto vybavení byly v případě, že je to proveditelné, k dispozici v pilotní kabině.
4. Členské státy zajistí souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací o přehledovém vybavení ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
Článek 13
Výjimky týkající se řetězce v rámci kooperativního přehledu
1. Ve zvláštním případě přístupových oblastí, ve kterých jsou letové provozní služby poskytovány vojenskými jednotkami nebo pod vojenským dohledem, a v případě, že souladu s čl. 5 odst. 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, sdělí členské státy Komisi do 31. prosince 2017 datum zajištění souladu řetězce v rámci kooperativního přehledu, které musí být stanoveno nejpozději na 2. ledna 2025.
2. Po konzultacích s manažerem struktury vzdušného prostoru a nejpozději do 31. prosince 2018 může Komise přezkoumat výjimky sdělené podle odstavce 1, které by mohly mít významný dopad na EATMN.
Článek 14
Výjimky týkající se letadel
1. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 8. ledna 2015, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů a na jejichž palubní digitální sběrnici není dostupný úplný soubor parametrů stanovených v části C přílohy II, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. c).
2. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 1. ledna 1990, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 6.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2017 podrobné informace odůvodňující nutnost udělit těmto určitým typům letadel výjimky na základě kritérií uvedených v odstavci 5.
4. Komise posoudí žádosti o výjimku uvedenou v odstavci 3 a po konzultaci s dotčenými stranami přijme rozhodnutí.
5. Kritéria uvedená v odstavci 3 zahrnují:
a)
určité typy letadel, jejichž výroba končí;
b)
určité typy letadel, které jsou vyráběny v omezeném počtu;
c)
nepřiměřené náklady na přepracování.
Článek 15
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 7 odst. 1 se použijí ode dne 13. prosince 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. listopadu 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1207/2011
tat-22 ta’ Novembru 2011
li jistabbilixxi rekwiżiti għall-prestazzjoni u l-interoperabilità tas-sorveljanza għall-ajru uniku Ewropew
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 552/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-interoperabilità tax-Xibka Ewropea ta’ Amministrazzjoni ta’ Traffiku tal-Ajru (ir-Regolament ta’ interoperabilità) (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 3(5) tiegħu,
Billi:
(1)
Il-Kummissjoni tat mandat lill-Eurocontrol skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (2) biex tiżviluppa rekwiżiti għall-prestazzjoni u l-interoperabilità tas-sorveljanza fi ħdan in-netwerk Ewropew għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (l-EATMN). Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq ir-rapport tad-9 ta’ Lulju 2010 li rriżulta minn dan il-mandat.
(2)
Il-funzjonament kontinwu tal-operazzjonijiet jiddependi fuq il-koerenza tar-rekwiżiti minimi għad-distanza bejn l-inġenji tal-ajru applikati fl-ispazju tal-ajru tal-ajru uniku Ewropew.
(3)
Sabiex tkun żgurata l-interoperabilità, għandhom ikunu applikati prinċipji komuni meta jkun hemm skambju tad-dejta ta’ sorveljanza bejn is-sistemi. Barra minn hekk, għandhom jiġu identifikati l-kapaċitajiet u l-prestazzjonijiet minimi applikabbli għall-komponenti tas-sistemi ta’ sorveljanza li jinġarru fl-ajru.
(4)
Il-kapaċitajiet tal-komponenti li jinġarru fl-ajru tas-sistemi ta’ sorveljanza għandhom jagħtu l-flessibilità lill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru biex jagħżlu s-soluzzjonijiet għas-sorveljanza mill-art li jkunu l-aktar xierqa għall-ambjenti partikolari tagħhom.
(5)
L-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-użu ta’ applikazzjonijiet u teknoloġiji oħra ta’ sorveljanza li jagħtu benefiċċji f’ambjenti speċifiċi.
(6)
L-operaturi jeħtieġ li jkunu avżati biżżejjed bil-quddiem biex ikunu jistgħu jarmaw l-inġenji tal-ajru l-ġodda u l-flotot eżistenti b’kapaċitajiet ġodda. Dan għandu jitqies meta jkunu qed jiġu ddefiniti d-dati għat-tagħmir mandatorju.
(7)
Għandhom jiġu identifikati l-kriterji għal eżenzjoni potenzjali, ibbażati b’mod partikolari fuq kunsiderazzjonijiet ekonomiċi jew tekniċi konvinċenti, biex l-operaturi jitħallew ma jarmawx, eċċezzjonalment, ċerti tipi ta’ inġenji tal-ajru speċifiċi b’uħud mill-kapaċitajiet meħtieġa. Għandhom jiġu stabbiliti proċeduri xierqa biex il-Kummissjoni tkun tista’ tieħu deċiżjonijiet f’dan ir-rigward.
(8)
L-indirizz ICAO ta’ inġenju tal-ajru ta’ 24 bit għandu jkun assenjat u mħaddem f’konformità mar-rekwiżiti tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (l-ICAO) sabiex tkun żgurata l-interoperabilità tas-sistemi ta’ sorveljanza tal-ajru u tal-art.
(9)
Il-bażi stabbilita permezz tal-implimentazzjoni tal-kapaċitajiet tal-ADS-B “Out” mill-operaturi tal-inġenji tal-ajru għandha tippermetti l-użu tal-applikazzjonijiet fuq l-art u għandha tiffaċilita wkoll l-użu ta’ applikazzjonijiet li jinġarru fl-ajru tal-ġejjieni.
(10)
Is-sistemi tal-EATMN għandhom jappoġġaw l-implimentazzjoni ta’ kunċetti avvanzati, miftehma u vvalidati ta’ operazzjoni għall-fażijiet kollha tat-titjira, b’mod partikolari kif previst fil-Pjan Komprensiv tal-ATM għall-iżvilupp tas-sistema Ewropea ta’ ġenerazzjoni ġdida għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (SESAR).
(11)
Il-prestazzjoni tas-sistemi fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament u tal-komponenti tagħhom għandhom jiġu vvalutati regolarment filwaqt li jitqies l-ambjent lokali li joperaw fih.
(12)
L-applikazzjoni uniformi ta’ proċeduri speċifiċi fl-ispazju tal-ajru tal-ajru uniku Ewropew hija kruċjali biex jinkisbu l-interoperabilità u l-funzjonament kontinwu tal-operazzjonijiet.
(13)
L-ispettru użat mis-sistemi ta’ sorveljanza għandu jkun protett biex ikunu evitati interferenzi li jagħmlu l-ħsara. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa f’dan ir-rigward.
(14)
Dan ir-Regolament m’għandux ikopri l-operazzjonijiet u t-taħriġ militari, kif imsemmi fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
(15)
Bil-għan li jinżammu jew jisseddqu l-livelli tas-sikurezza tal-operazzjonijiet li diġà jeżistu, l-Istati Membri għandhom ikunu meħtieġa jiżguraw li l-partijiet ikkonċernati jwettqu valutazzjoni tas-sikurezza, inklużi l-identifikazzjoni tal-perikli, il-valutazzjoni tar-riskji u l-proċessi ta’ mitigazzjoni. L-implimentazzjoni armonizzata ta’ dawn il-proċessi għas-sistemi koperti minn dan ir-Regolament teħtieġ l-identifikazzjoni ta’ rekwiżiti speċifiċi tas-sikurezza għar-rekwiżiti kollha tal-interoperabilità u l-prestazzjoni.
(16)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 552/2004, ir-regoli ta’ implimentazzjoni għall-interoperabilità għandhom jiddeskrivu l-proċeduri speċifiċi tal-valutazzjoni tal-konformità li jridu jintużaw biex tiġi vvalutata l-konformità jew l-adegwatezza għall-użu tal-komponenti, kif ukoll għall-verifika tas-sistemi.
(17)
Fil-każ tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru pprovduti primarjament lil inġenji tal-ajru li jtiru bħala traffiku tal-ajru ġenerali taħt sorveljanza militari, il-limitazzjonijiet marbuta mal-akkwist jistgħu jostakolaw il-konformità ma’ dan ir-Regolament.
(18)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi rekwiżiti għas-sistemi li jikkontribwixxu għall-għoti ta’ dejta ta’ sorveljanza, għall-komponenti tagħhom u għall-proċeduri assoċjati magħhom sabiex ikunu żgurati l-armonizzazzjoni tal-prestazzjoni, l-interoperabilità u l-effiċjenza ta’ dawn is-sistemi fi ħdan in-netwerk Ewropew għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (l-EATMN) u sabiex ikun hemm koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-katina ta’ sorveljanza kkostitwita minn:
(a)
sistemi ta’ sorveljanza li jinġarru fl-ajru, il-komponenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati magħhom;
(b)
sistemi ta’ sorveljanza bbażati fuq l-art, il-komponenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati magħhom;
(c)
sistemi ta’ pproċessar tad-dejta ta’ sorveljanza, il-komponenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati magħhom;
(d)
sistemi ta’ komunikazzjoni mill-art għall-art użati għad-distribuzzjoni tad-dejta ta’ sorveljanza, il-komponenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati magħhom.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika għat-titjiriet kollha li joperaw bħala traffiku tal-ajru ġenerali skont ir-regoli tat-titjir bl-istrumenti fl-ispazju tal-ajru previst fl-Artikolu 1(3) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3), bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 7(3) u 7(4) li għandhom japplikaw għat-titjiriet kollha li joperaw bħala traffiku tal-ajru ġenerali.
3. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru li jipprovdu servizzi ta’ kontroll tat-traffiku tal-ajru bbażati fuq id-dejta ta’ sorveljanza, u għall-fornituri tas-servizzi ta’ komunikazzjoni, ta’ navigazzjoni jew ta’ sorveljanza li joperaw is-sistemi stabbiliti fil-paragrafu 1.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet mogħtija fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Għandhom japplikaw ukoll id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“dejta ta’ sorveljanza” tfisser kwalunkwe element tad-dejta, stampat bil-ħin jew le, fi ħdan is-sistema ta’ sorveljanza li għandha x’taqsam:
(a)
mal-pożizzjoni 2D tal-inġenju tal-ajru;
(b)
mal-pożizzjoni vertikali tal-inġenju tal-ajru;
(c)
mal-pożizzjonament tal-inġenju tal-ajru;
(d)
mal-identità tal-inġenju tal-ajru;
(e)
mal-indirizz ICAO ta’ 24 bit tal-inġenju tal-ajru;
(f)
mal-intenzjoni tal-inġenju tal-ajru;
(g)
mal-veloċità tal-inġenju tal-ajru;
(h)
mal-aċċellerazzjoni tal-inġenju tal-ajru;
(2)
“operatur” tfisser persuna, organizzazzjoni jew intrapriża impenjata fi jew li toffri li timpenja ruħha f’operazzjoni ta’ inġenju tal-ajru;
(3)
“ADS-B” tfisser sorveljanza dipendenti awtomatika fil-funzjoni tax-xandir, li hija teknika ta’ sorveljanza li permezz tagħha l-inġenju tal-ajru awtomatikament jipprovdi, permezz tat-trażmissjoni tad-dejta, id-dejta miksuba mis-sistemi ta’ navigazzjoni u ta’ determinazzjoni tal-pożizzjoni mmuntati fih;
(4)
“ADS-B Out” tfisser l-għoti ta’ dejta ta’ sorveljanza ADS-B mill-perspettiva tat-trażmissjoni mill-inġenju tal-ajru;
(5)
“interferenza ta’ ħsara” tfisser interferenza li timpedixxi l-ksib tar-rekwiżiti tal-prestazzjoni;
(6)
“katina ta’ sorveljanza” tfisser sistema magħmula mill-aggregazzjoni ta’ komponenti li jinġarru fl-ajru u bbażati fuq l-art użati biex ikunu stabbiliti l-elementi rispettivi tad-dejta ta’ sorveljanza ta’ inġenju tal-ajru, inkluża s-sistema ta’ pproċessar tad-dejta ta’ sorveljanza, jekk tkun qed tintuża;
(7)
“katina ta’ sorveljanza kooperattiva” tfisser katina ta’ sorveljanza li tirrikjedi kemm komponenti tal-art kif ukoll li jinġarru fl-ajru biex ikunu stabbiliti l-elementi tad-dejta ta’ sorveljanza;
(8)
“sistema ta’ pproċessar tad-dejta ta’ sorveljanza” tfisser sistema li tipproċessa d-dejta kollha mdaħħla dwar is-sorveljanza li tkun waslet biex tiġi ffurmata l-aħjar stima tad-dejta ta’ sorveljanza attwali tal-inġenju tal-ajru;
(9)
“identifikazzjoni tal-inġenju tal-ajru” tfisser grupp ta’ ittri, ċifri jew kombinazzjoni tagħhom li huwa identiku għall-kodiċi tal-inġenju tal-ajru li għandu jintuża fil-komunikazzjonijiet bejn l-ajru u l-art, u li jintuża biex ikun identifikat l-inġenju tal-ajru fil-komunikazzjonijiet tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru mill-art għall-art jew li huwa l-ekwivalenti kkodifikat tiegħu;
(10)
“inġenju tal-ajru tal-Istat” tfisser kwalunkwe inġenju tal-ajru użat għal finijiet militari, doganali u ta’ pulizija;
(11)
“inġenju tal-ajru tal-Istat tat-tip tat-trasport” tfisser inġenju tal-ajru tal-Istat bil-ġwienaħ fissi li huwa ddisinjat biex fuqu jinġarru l-persuni u/jew il-merkanzija;
(12)
“estrapolata” tfisser li dejta magħrufa tkun ipproġettata, imbassra jew estiża fuq il-bażi tal-valuri fi ħdan intervall taż-żmien osservat diġà;
(13)
“coasted” tfisser estrapolata għal perjodu itwal mill-perjodu ta’ aġġornament tas-sistemi ta’ sorveljanza tal-art;
(14)
“ħin tal-applikabilità” tfisser il-ħin li fih ikun tkejjel l-element tad-dejta mill-katina ta’ sorveljanza jew il-ħin li għalih dan ikun ġie kkalkulat mill-katina ta’ sorveljanza;
(15)
“preċiżjoni” tfisser il-grad ta’ konformità tal-valur ta’ element tad-dejta pprovdut mal-valur attwali tiegħu fil-ħin meta l-element tad-dejta jirriżulta mill-katina ta’ sorveljanza;
(16)
“disponibilità” tfisser il-grad ta’ kemm sistema jew komponent ikun operattiv u aċċessibbli meta jkun hemm bżonn jintuża;
(17)
“integrità” tfisser il-grad ta’ nuqqas ta’ konformità mhux innutat (fil-livell tas-sistema) tal-valur tad-dħul tal-element tad-dejta mal-valur tal-ħruġ tiegħu;
(18)
“kontinwità” tfisser il-probabilità li sistema twettaq il-funzjoni meħtieġa minnha mingħajr interruzzjoni mhux skedata, jekk wieħed jassumi li s-sistema tkun disponibbli meta tinbeda l-operazzjoni intenzjonata;
(19)
“puntwalità” tfisser id-differenza bejn il-ħin tal-ħruġ ta’ element tad-dejta u l-ħin tal-applikabilità ta’ dak l-element tad-dejta.
Artikolu 4
Rekwiżiti tal-prestazzjoni
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw il-funzjonament kontinwu tal-operazzjonijiet fl-ispazju tal-ajru taħt ir-responsabilità tagħhom u fil-konfini ma’ spazji tal-ajru li jmissu magħhom billi japplikaw rekwiżiti minimi xierqa għad-distanza bejn l-inġenji tal-ajru.
2. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li s-sistemi msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1) jintużaw kif meħtieġ biex jappoġġaw ir-regoli minimi għad-distanza applikati skont il-paragrafu 1.
3. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li r-riżultat tal-katina ta’ sorveljanza msemmija fl-Artikolu 2(1) ikun konformi mar-rekwiżiti tal-prestazzjoni mniżżla fl-Anness I dejjem jekk il-funzjonijiet tal-komponenti li jinġarru fl-ajru użati jkunu konformi mar-rekwiżiti mniżżla fl-Anness II.
4. Jekk fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jidentifika inġenju tal-ajru li l-avjonika tiegħu turi anomalija funzjonali, huwa għandu jinforma lill-operatur tat-titjira bid-devjazzjoni mir-rekwiżiti tal-prestazzjoni. L-operatur għandu jinvestiga l-kwistjoni qabel tinbeda t-titjira sussegwenti u kwalunkwe rettifika meħtieġa għandha titwettaq skont il-manutenzjoni normali u skont il-proċeduri korrettivi għall-inġenju tal-ajru u l-avjonika tiegħu.
Artikolu 5
Rekwiżiti tal-interoperabilità
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li d-dejta ta’ sorveljanza kollha ttrasferita mis-sistemi tagħhom identifikati fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 2(1) lill-fornituri l-oħra tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru tkun konformi mar-rekwiżiti mniżżla fl-Anness III.
2. Meta jittrasferixxu d-dejta ta’ sorveljanza mis-sistemi tagħhom identifikati fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 2(1) lil fornituri oħra tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jistabbilixxu arranġamenti formali magħhom għall-iskambju tad-dejta skont ir-rekwiżiti mniżżla fl-Anness IV.
3. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard mit-2 ta’ Jannar 2020, il-katina ta’ sorveljanza kooperattiva jkollha l-kapaċità meħtieġa li tippermettilhom jistabbilixxu l-identifikazzjoni ta’ inġenji tal-ajru individwali permezz tal-identifikazzjoni tal-inġenju tal-ajru mniżżla b’mod elettroniku mgħoddija mill-inġenji tal-ajru mgħammra skont l-Anness II.
4. L-operaturi għandhom jiżguraw li:
(a)
l-inġenji tal-ajru li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2) b’ċertifikat individwali tal-ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba fit-8 ta’ Jannar 2015 jew wara, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II;
(b)
l-inġenji tal-ajru b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2), b’ċertifikat individwali tal-ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba fit-8 ta’ Jannar 2015 jew wara, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li, minbarra li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II, ikollhom ukoll il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti B ta’ dak l-Anness;
(c)
l-inġenji tal-ajru bi ġwienaħ fissi b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2), b’ċertifikat individwali tal-ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba fit-8 ta’ Jannar 2015 jew wara, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li, minbarra li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II, ikollhom ukoll il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti C ta’ dak l-Anness.
5. L-operaturi għandhom jiżguraw li sa mhux aktar tard mis-7 ta’ Diċembru 2017:
(a)
l-inġenji tal-ajru li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2) b’ċertifikat individwali ta’ ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba qabel it-8 ta’ Jannar 2015, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II;
(b)
l-inġenji tal-ajru b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2), b’ċertifikat individwali tal-ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba qabel it-8 ta’ Jannar 2015, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li, minbarra li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II, ikollhom ukoll il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti B ta’ dak l-Anness;
(c)
l-inġenji tal-ajru bi ġwienaħ fissi b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2), b’ċertifikat individwali tal-ajrunavigabilità li jkun inħareġ għall-ewwel darba qabel it-8 ta’ Jannar 2015, ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li, minbarra li jkollhom il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti A tal-Anness II, ikollhom ukoll il-kapaċitajiet imniżżla fil-Parti C ta’ dak l-Anness.
6. L-operaturi għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru mgħammra skont il-paragrafi 4 u 5 u li jkollhom massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar joperaw b’diversi antenni kif preskritt fil-paragrafu 3.1.2.10.4 tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, Volum IV, ir-Raba’ Edizzjoni, inklużi l-emendi kollha san-Nru 85.
7. L-Istati Membri jistgħu jimponu rekwiżiti tat-trasport skont il-punt (b) tal-paragrafu 4 u l-punt (b) tal-paragrafu 5 għall-inġenji tal-ajru kollha li joperaw it-titjiriet imsemmija fl-Artikolu 2(2) f’żoni fejn is-servizzi ta’ sorveljanza li jużaw id-dejta ta’ sorveljanza identifikata fil-Parti B tal-Anness II jkunu pprovduti mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
8. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li, qabel jibdew jużaw is-sistemi msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1), huma jkunu qed jimplimentaw is-soluzzjonijiet ta’ użu l-aktar effiċjenti filwaqt li jqisu l-ambjenti operattivi, il-limitazzjonijiet u l-ħtiġijiet lokali kif ukoll il-kapaċitajiet tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
Artikolu 6
Protezzjoni tal-ispettru
1. Sa mhux aktar tard mill-5 ta’ Frar 2015, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li t-transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza abbord kwalunkwe inġenju tal-ajru li jkun qed itir fuq Stat Membru ma jkunx soġġett għal interrogazzjonijiet eċċessivi trażmessi mill-interrogaturi tas-sorveljanza bbażati fuq l-art u li jew jesiġu tweġiba jew li għalkemm ma jesiġux tweġiba jkunu qawwija biżżejjed biex jaqbżu l-livell minimu tal-limitu tar-riċevitur tat-transponder tar-radar sekondarju ta’ sorveljanza.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-għadd totali ta’ tali interrogazzjonijiet m’għandux iwassal sabiex it-transponder tar-radar sekondarju ta’ sorveljanza jaqbeż ir-rati tat-tweġibiet kull sekonda, minbarra kwalunkwe trażmissjoni tat-tip squitter, speċifikati fil-paragrafu 3.1.1.7.9.1 għat-tweġibiet tal-Mod A/C u fil-paragrafu 3.1.2.10.3.7.3 għat-tweġibiet tal-Mod S tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, Volum IV, ir-Raba’ Edizzjoni.
3. Sa mhux aktar tard mill-5 ta’ Frar 2015, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-użu ta’ trażmettitur ibbażat fuq l-art operat fi Stat Membru ma joħloqx interferenza ta’ ħsara fuq sistemi oħra ta’ sorveljanza.
4. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ qbil bejn l-Istati Membri dwar il-miżuri deskritti fil-paragrafi 1 u 3, l-Istati Membri kkonċernati għandhom iressqu l-kwistjoni lill-Kummissjoni għal azzjoni.
Artikolu 7
Proċeduri assoċjati
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jivvalutaw il-livell tal-prestazzjoni tal-katina ta’ sorveljanza bbażata fuq l-art qabel ma jibdew iħaddmuha kif ukoll b’mod regolari waqt li jkunu qed iħaddmuha, skont ir-rekwiżiti mniżżla fl-Anness V.
2. L-operaturi għandhom jiżguraw li jitwettaq kontroll mill-inqas kull sentejn u kull meta tkun innutata anomalija fuq inġenju tal-ajru speċifiku, sabiex l-elementi tad-dejta mniżżla fil-punt 3 tal-Parti A tal-Anness II, fil-punt 3 tal-Parti B tal-Anness II u fil-punt 2 tal-Parti C tal-Anness II, jekk ikunu applikabbli, jiġu pprovduti b’mod korrett fir-riżultati mogħtija mit-transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza installati abbord l-inġenji tal-ajru tagħhom. Jekk xi wieħed mill-elementi tad-dejta ma jiġix ipprovdut b’mod korrett, l-operatur għandu jinvestiga l-kwistjoni qabel tinbeda t-titjira sussegwenti u għandha titwettaq kwalunkwe rettifika meħtieġa skont il-manutenzjoni normali u skont il-proċeduri korrettivi għall-inġenju tal-ajru u l-avjonika tiegħu.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-għoti tal-indirizzi ICAO ta’ 24 bit tal-inġenji tal-ajru lil inġenji tal-ajru mgħammra bi transponder tal-Mod S ikun konformi mal-Kapitolu 9 u mal-appendiċi tiegħu tal-Anness 10 tal-Konvenzjonii ta’ Chicago, Volum III, it-Tieni Edizzjoni, inklużi l-emendi kollha san-Nru 85.
4. L-operaturi għandhom jiżguraw li abbord l-inġenju tal-ajru li huma qed joperaw, kwalunkwe transponder tal-Mod S jopera b’indirizz ICAO ta’ 24 bit tal-inġenju tal-ajru li jkun jikkorrispondi għar-reġistrazzjoni mogħtija mill-Istat li fih huwa rreġistrat l-inġenju tal-ajru.
Artikolu 8
Inġenji tal-ajru tal-Istat
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard mis-7 ta’ Diċembru 2017, l-inġenji tal-ajru tal-Istat li joperaw skont l-Artikolu 2(2) ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li jkollhom il-kapaċità mniżżla fil-Parti A tal-Anness II.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2019, l-inġenji tal-ajru tal-Istat tat-tip tat-trasport b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li joperaw skont l-Artikolu 2(2), ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li, minbarra li jkollhom il-kapaċità mniżżla fil-Parti A tal-Anness II, ikollhom ukoll il-kapaċità mniżżla fil-Parti B u l-Parti C ta’ dak l-Anness.
3. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2016, il-lista tal-inġenji tal-ajru tal-Istat li ma jistgħux ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li jikkonformaw mar-rekwiżiti mniżżla fil-Parti A tal-Anness II, flimkien mal-ġustifikazzjoni għan-nuqqas ta’ tagħmir.
L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2018, il-lista tal-inġenji tal-ajru tal-Istat tat-tip tat-trasport b’massa ta’ tluq massima ċċertifikata li taqbeż il-5 700 kg jew b’kapaċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li ma jistgħux ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza li jikkonformaw mar-rekwiżiti mniżżla fil-Parti B u l-Parti C tal-Anness II, flimkien mal-ġustifikazzjoni għan-nuqqas ta’ tagħmir.
Il-ġustifikazzjoni għan-nuqqas ta’ tagħmir għandha tkun waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
raġunijiet tekniċi konvinċenti;
(b)
inġenji tal-ajru tal-Istat li joperaw skont l-Artikolu 2(2) li se jitneħħew mis-servizz operattiv sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2020;
(c)
limitazzjonijiet marbuta mal-akkwist.
4. Meta l-inġenji tal-ajru tal-Istat ma jistgħux ikunu mgħammra bi transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza kif speċifikat fil-paragrafi 1 jew 2 għar-raġuni msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 3, l-Istati Membri għandhom jinkludu fil-ġustifikazzjoni l-pjanijiet tagħhom tal-akkwist dwar dawn l-inġenji tal-ajru.
5. Il-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat identifikati fil-paragrafu 3 jkunu jistgħu jiġu akkomodati, sakemm dawn ikunu jistgħu jiġu ttrattati b’mod sikur fi ħdan il-kapaċità tas-sistema ta’ ġestjoni tat-traffiku tal-ajru.
6. L-Istati Membri għandhom jippubblikaw il-proċeduri biex jiġu ttrattati l-inġenji tal-ajru tal-Istat li mhumiex mgħammra skont il-paragrafi 1 jew 2 fil-pubblikazzjonijiet nazzjonali tal-informazzjoni ajrunawtika.
7. Il-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru għandhom jikkomunikaw, fuq bażi annwali, lill-Istat Membru li ħatarhom, il-pjanijiet tagħhom biex jittrattaw l-inġenji tal-ajru tal-Istat li mhumiex mgħammra skont il-paragrafi 1 jew 2. Dawk il-pjanijiet għandhom jiġu ddefiniti billi jitqiesu l-limiti tal-kapaċità assoċjati mal-proċeduri msemmija fil-paragrafu 6.
Artikolu 9
Rekwiżiti tas-sikurezza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard mill-5 ta’ Frar 2015, titwettaq valutazzjoni tas-sikurezza mill-partijiet ikkonċernati għas-sistemi kollha eżistenti msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1).
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, qabel ma ssir kwalunkwe bidla fis-sistemi eżistenti msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1) jew qabel ma jiddaħħlu sistemi ġodda, ssir valutazzjoni tas-sikurezza mill-partijiet ikkonċernati, li tkun tinkludi l-identifikazzjoni tal-perikli u l-valutazzjoni u l-mitigazzjoni tar-riskji.
3. Matul il-valutazzjonijiet identifikati fil-paragrafi 1 u 2, għandhom jitqiesu, bħala minimu, ir-rekwiżiti mniżżla fl-Anness VI.
Artikolu 10
Il-konformità jew l-adegwatezza għall-użu tal-komponenti
Qabel ma tinħareġ dikjarazzjoni KE ta’ konformità jew adegwatezza għall-użu msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 552/2004, il-manifatturi tal-komponenti tas-sistemi msemmija fl-Artikolu 2(1) ta’ dan ir-Regolament jew ir-rappreżentanti awtorizzati tagħhom stabbiliti fl-Unjoni għandhom jivvalutaw il-konformità jew l-adegwatezza għall-użu ta’ dawk il-komponenti f’konformità mar-rekwiżiti mniżżla fl-Anness VII.
Madankollu, il-proċessi ta’ ċertifikazzjoni li jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), għandhom jitqiesu bħala proċeduri aċċettabbli għall-valutazzjoni tal-konformità tal-komponenti jekk ikunu jinkludu l-wiri tal-konformità mar-rekwiżiti applikabbli tal-interoperabilità, tal-prestazzjoni u tas-sikurezza ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Verifika tas-sistemi
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li jistgħu juru jew li wrew li huma jissodisfaw il-kundizzjonijiet imniżżla fl-Anness VIII għandhom iwettqu verifika tas-sistemi msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1) f’konformità mar-rekwiżiti mniżżla fil-Parti A tal-Anness IX.
2. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li ma jistgħux juru li huma jissodisfaw il-kundizzjonijiet imniżżla fl-Anness VIII għandhom jagħtu b’subappalt lil korp innotifikat il-verifika tas-sistemi msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 2(1). Din il-verifika għandha titwettaq skont ir-rekwiżiti mniżżla fil-Parti B tal-Anness IX.
3. Il-proċessi ta’ ċertifikazzjoni li jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 għandhom jitqiesu bħala proċeduri aċċettabbli għall-verifika tas-sistemi jekk ikunu jinkludu l-wiri tal-konformità mar-rekwiżiti applikabbli tal-interoperabilità, tal-prestazzjoni u tas-sikurezza ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 12
Rekwiżiti addizzjonali
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li l-persunal kollu kkonċernat ikun mgħarraf kif xieraq bir-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament u li huwa jkun imħarreġ b’mod adegwat biex jaqdi l-funzjonijiet tal-impjieg tiegħu.
2. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom:
(a)
jiżviluppaw u jżommu manwali tal-operazzjonijiet li jkun fihom l-istruzzjonijiet u l-informazzjoni meħtieġa biex il-persunal kollu kkonċernat jkun jista’ japplika dan ir-Regolament;
(b)
jiżguraw li l-manwali msemmija fil-punt (a) jkunu aċċessibbli u li dawn jinżammu aġġornati u jiżguraw li l-aġġornament u d-distribuzzjoni tagħhom ikunu soġġetti għal ġestjoni kif xierqa tal-kwalità u tal-konfigurazzjoni tad-dokumentazzjoni;
(c)
jiżguraw li l-metodi tax-xogħol u l-proċeduri tal-operat ikunu konformi ma’ dan ir-Regolament.
3. L-operaturi għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li l-persunal li jħaddem it-tagħmir ta’ sorveljanza u li jagħmel il-manutenzjoni tiegħu, ikun mgħarraf kif xieraq bid-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament, li huwa jkun imħarreġ b’mod adegwat biex jaqdi l-funzjonijiet tal-impjieg tiegħu, u li struzzjonijiet dwar kif jintuża dan it-tagħmir ikunu disponibbli fil-kabina tal-pilota, fejn dan ikun fattibbli.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw il-konformità ma’ dan ir-Regolament, inkluża l-pubblikazzjoni tal-informazzjoni rilevanti dwar it-tagħmir ta’ sorveljanza fil-pubblikazzjonijiet nazzjonali tal-informazzjoni ajrunawtika.
Artikolu 13
Eżenzjonijiet marbutin mal-katina ta’ sorveljanza kooperattiva
1. Għall-każ speċifiku taż-żoni tal-approċċ fejn is-servizzi tat-traffiku tal-ajru huma pprovduti minn unitajiet militari jew taħt sorveljanza militari u meta l-limitazzjonijiet marbuta mal-akkwist jimpedixxu l-konformità mal-Artikolu 5(3), l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017, id-data tal-konformità tal-katina ta’ sorveljanza kooperattiva, li m’għandhiex tkun aktar tard mit-2 ta’ Jannar 2025.
2. Wara konsultazzjoni mal-Maniġer tan-Netwerk u sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2018, il-Kummissjoni tista’ tirrevedi l-eżenzjonijiet ikkomunikati skont il-paragrafu 1 li jista’ jkollhom impatt sinifikanti fuq l-EATMN.
Artikolu 14
Eżenzjonijiet marbutin mal-inġenji tal-ajru
1. Inġenji tal-ajru ta’ tipi speċifiċi li l-ewwel ċertifikat tal-ajrunavigabilità tagħhom inħareġ qabel it-8 ta’ Jannar 2015 u li għandhom massa ta’ tluq massima li taqbeż il-5 700 kg jew veloċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar, li m’għandhomx is-sett sħiħ tal-parametri deskritti fil-Parti C tal-Anness II disponibbli fuq bus diġitali abbord l-inġenju tal-ajru jistgħu jkunu eżentati mill-konformità mar-rekwiżiti tal-punt (c) tal-Artikolu 5(5).
2. Inġenji tal-ajru ta’ tipi speċifiċi li l-ewwel ċertifikat tal-ajrunavigabilità tagħhom inħareġ qabel l-1 ta’ Jannar 1990 u li għandhom massa ta’ tluq massima li taqbeż il-5 700 kg jew veloċità massima ta’ tajran b’veloċità moderata reali fl-arja ta’ aktar minn 250 mil tal-baħar jistgħu jkunu eżentati mill-konformità mar-rekwiżiti tal-Artikolu 5(6).
3. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2017, l-informazzjoni dettaljata li tiġġustifika l-ħtieġa li jingħataw eżenzjonijiet lil dawk it-tipi speċifiċi ta’ inġenji tal-ajru fuq il-bażi tal-kriterji mogħtija fil-paragrafu 5.
4. Il-Kummissjoni għandha teżamina t-talbiet għal eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 3 u, wara konsultazzjoni mal-partijiet ikkonċernati, għandha tadotta deċiżjoni.
5. Il-kriterji msemmija fil-paragrafu 3 għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
it-tipi speċifiċi ta’ inġenji tal-ajru li jkunu resqin lejn tmiem il-ħajja produttiva tagħhom;
(b)
it-tipi speċifiċi ta’ inġenji tal-ajru li jkunu qed jiġu prodotti f’numri limitati;
(c)
spejjeż sproporzjonati ta’ modernizzazzjoni.
Artikolu 15
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 4, l-Artikolu 5(1) u (2) u l-Artikolu 7(1) għandhom japplikaw minn tta-13 ta' Diċembru 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Novembru 2011.