NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1043/2011
tad-19 ta’ Ottubru 2011
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ aċidu ossaliku li joriġina mill-Indja u mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fis-26 ta’ Jannar 2011, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (in-notifika tal-inizjazzjoni), il-bidu ta’ proċediment antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ aċidu ossaliku li joriġina mill-Indja u mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) jew (il-pajjiżi kkonċernati).
(2)
Il-proċediment antidumping inbdiet wara ilment li ġie ppreżentat fit-13 ta’ Diċembru 2010 mill-Kunsill Ewropew tal-Industrija Kimika (CEFIC) f’isem Oxaquim S.A. (“il-kwerelant”), li tirrappreżenta proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ aċidu ossaliku. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kienet meqjusa bħala biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat b’mod uffiċjali lill-kwerelant, produtturi tal-Unjoni magħrufa oħrajn, produtturi esportaturi u rappreżentanti tal-pajjiżi kkonċernati, importaturi u utenti, kif ukoll assoċjazzjonijiet magħrufa bħala li huma kkonċernati, dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ sal-limitu ta’ żmien stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Il-partijiet kollha interessati, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(4)
Fid-dawl tal-għadd apparentement għoli ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati, it-teħid tal-kampjuni kien previst fin-notifika tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dumping u l-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni jkunx meħtieġ u jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha fil-pajjiżi kkonċernati ntalbu jagħmlu lilhom infushom magħrufa mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifika tal-inizjazzjoni, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2010 u l-31 ta’ Diċembru 2010. Għall-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni wieġbu erba’ kumpaniji Indjani, li kumpanija waħda minnhom ma rrapportat ebda bejgħ lejn l-Unjoni, u tliet gruppi ta’ kumpaniji mir-RPĊ. Minħabba n-numru limitat ta’ kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji li kkooperaw, it-teħid tal-kampjuni ma kienx meqjus bħala meħtieġ la għall-Indja u lanqas għar-RPĊ, u l-partijiet kollha kienu informati li ma kinux ser jintgħażlu kampjuni.
(5)
Sussegwentement, grupp wieħed ta’ kumpaniji mir-RPĊ irtira mill-kooperazzjoni ulterjuri fl-investigazzjoni fi stadju bikri. Barra minn hekk, kumpanija Indjana waħda rrifjutat li tagħti aċċess lill-Kummissjoni għall-impjant tal-produzzjoni tagħha sabiex tkun tista’ ssir żjara ta’ verifika. Konsegwentement, hija kienet ikkunsidrata bħala li ma kinitx qiegħda tikkoopera skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u ġiet informata dwar il-konsegwenzi possibbli ta’ dan.
(6)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ ikunu jistgħu jissottomettu talba għal trattament tal-ekonomija tas-suq (“TES”) jew li jitolbu trattament individwali (“TI”), il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talbiet lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw u lill-awtoritajiet tar-RPĊ fi ħdan l-iskadenzi stabbiliti fin-notifika tal-inizjazzjoni. Grupp Ċiniż wieħed ta’ kumpaniji talab TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku jew, fin-nuqqas ta’ dan, TI, filwaqt li grupp ieħor ta’ kumpaniji talab TI biss.
(7)
Intbagħtu kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati. Waslu tweġibiet minn tliet kumpaniji fl-Indja u minn żewġ gruppi ta’ kumpaniji fir-RPĊ, kif ukoll mill-kwerelant. Il-produttur l-ieħor tal-Unjoni ma kkooperax. It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu wkoll mingħand tliet utenti u tmien importaturi, li fosthom saritilhom żjara l-utenti kollha u erba’ importaturi.
(8)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li kienet meqjusa bħala meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni, filwaqt li wettqet verifiki fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Oxaquim S.A. (Spanja)
(b)
Utenti
-
OMG Kokkola (il-Finlandja)
-
P.A.G. Srl (l-Italja)
-
It-tielet utent talab biex jibqa’ mhux magħruf
(ċ)
Importaturi
-
Brenntag BV (il-Pajjiżi l-Baxxi)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (il-Polonja)
-
Norkem Limited (ir-Renju Unit)
-
Geratech Marketing (il-Belġju)
(d)
Produtturi esportaturi fl-Indja
-
Punjab Chemicals u Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd u Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (“Shandong Fengyuan Group”)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd u Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (“Shanxi Reliance Group”)
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2010 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-aħħar tal-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(10)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-aċidu ossaliku, kemm jekk f’forma diidrata (numru CUS 0028635-1 u numru CAS 6153-56-6) jew f’forma anidrata (numru CUS 0021238-4 u numru CAS 144-62-7) u kemm jekk f’soluzzjoni milwiema jew le, li bħalissa jaqa’ fi ħdan il-kodiċi NM ex 2917 11 00 u li joriġina mill-Indja u mir-RPĊ. Hemm żewġ tipi ta’ aċidu ossaliku aċidu ossaliku mhux raffinat u aċidu ossaliku raffinat. L-aċidu ossaliku raffinat, li jiġi manifatturat fir-RPĊ iżda mhux fl-Indja, jiġi manifatturat permezz ta’ proċess ta’ purifikazzjoni tal-aċidu ossaliku mhux raffinat, li l-għan tiegħu huwa li jneħħi l-ħadid, il-kloruri, traċċi tal-metall u impuritajiet oħrajn.
(11)
L-aċidu ossaliku jintuża f’firxa wiesgħa ta’ applikazzjonijiet, pereżempju bħala aġent tat-tnaqqis u aġent għall-ibbliċjar, f’sintesi farmaċewtika u fil-manifattura tas-sustanzi kimiċi.
2.2. Il-prodott simili
(12)
L-investigazzjoni wriet li l-aċidu ossaliku manifatturat u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, l-aċidu ossaliku manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja u tar-RPĊ u l-aċidu ossaliku importat fl-Unjoni mill-Indja u r-RPĊ għandu essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użijiet finali bażiċi.
(13)
Għalhekk, dawn il-prodotti huma provviżorjament ikkunsidrati bħala li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. DUMPING
3.1. L-Indja
3.1.1. Rimarka preliminari
(14)
Matul iż-żjara ta’ verifika fl-Indja, kumpanija waħda naqset li tipprovdi l-informazzjoni mitluba fil-ħin jew fil-format mitlub. Bħala riżultat, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika l-informazzjoni ppreżentata b’reazzjoni għall-kwestjonarju dwar l-antidumping. Il-kumpanija ġiet informata bil-miktub li hija tista’ ma tiġix ikkunsidrata bħala parti li tikkoopera u li jistgħu jsiru sejbiet fuq il-bażi tal-fatti disponibbli. Fit-tweġiba tagħha, il-kumpanija sostniet li kien hemm ċirkostanzi ta’ mitigazzjoni, li, madankollu, ma kinux tali li jwasslu għal konklużjoni differenti. Għalhekk, l-Artikolu 18 kien applikat għal din il-kumpanija u s-sejbiet magħmula fuq il-bażi tal-fatti disponibbli. Għaldaqstant, produttur esportatur wieħed biss mill-Indja huwa meqjus bħala li kkoopera mal-Kummissjoni fl-investigazzjoni attwali.
3.1.2. Valur normali
(15)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti mill-produttur esportatur kienx rappreżentattiv. Minħabba li dan il-bejgħ ikkostitwixxa aktar minn 5 % tal-volum tal-bejgħ tiegħu tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni, ġie konkluż li l-bejgħ globali tal-prodott simili kien rappreżentattiv.
(16)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-produttur esportatur jistax jitqies bħala li sar matul il-kors ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti tal-bejgħ kollu tal-prodott simili.
(17)
Meta l-bejgħ bi profitt jammonta għal mill-inqas 80 % tal-bejgħ kollu, il-valur normali jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-bejgħ kollu, inkluż kwalunkwe bejgħ mingħajr profitt. Min-naħa l-oħra, jekk il-bejgħ bi profitt jammonta għal inqas minn 80 % iżda aktar minn 20 % tal-bejgħ kollu, u jekk l-ispiża sħiħa medja peżata tkun ogħla mill-prezz medju peżat, il-valur normali jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-bejgħ bi profitt biss. Bejgħ jitqies bħala wieħed bi profitt fejn il-prezz tal-unità jkun daqs jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni.
(18)
L-analiżi mill-Kummissjoni tal-bejgħ domestiku wriet li 41 % tal-bejgħ kollu tal-prodott ikkonċernat kien bejgħ bi profitt u li l-ispiża sħiħa medja peżata hija ogħla mill-prezz medju peżat. Għaldaqstant, il-valur normali jiġi kkalkolat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ bi profitt biss.
3.1.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(19)
Il-produttur esportatur fl-Indja esporta l-prodott ikkonċernat direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, il-prezzijiet tal-esportazzjoni huma stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli minn dawk il-klijenti indipendenti għall-prodott ikkonċernat meta esportat lejn l-Unjoni.
3.1.4. Tqabbil
(20)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni isir fuq bażi ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika. Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, isiru konċessjonijiet xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(21)
Għaldaqstant, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-immaniġġjar u l-ippakkjar, l-ispejjeż ta’ kreditu u l-kummissjoni.
3.1.5. Il-marġini tad-dumping
(22)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping għall-produttur Indjan li kkoopera jiġi stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat.
(23)
Abbażi ta’ dan, il-marġini tad-dumping provviżorju, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 22,8 % għal Punjab Chemicals u Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Sabiex jiġi kkalkolat il-marġini ta’ dumping mal-pajjiż kollu li huwa applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-livell ta’ kooperazzjoni ġie stabbilit permezz ta’ tqabbil tal-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrapportat mill-produttur esportatur li kkoopera mal-istatistika tal-Eurostat. Minħabba li l-kooperazzjoni mill-Indja kienet baxxa, jiġifieri 38 %, huwa meqjus bħala xieraq li l-marġini ta’ dumping għal pajjiż kollu applikabbli għall-esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tat-tranżazzjoni li hija l-aktar oġġetta għal dumping tal-produttur li kkoopera.
(25)
Abbażi ta’ dan, il-livell ta’ dumping għal pajjiż kollu huwa provviżorjament stabbilit għal 43,6 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
3.2. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
3.2.1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (TES)/Trattament individwali (TI)
(26)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li ssodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor u biex iservu biss bħala referenza ta’ malajr, dawn il-kriterji huma miġbura fil-qosor hawn taħt:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jittieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż għandhom jirriflettu l-valuri tas-suq;
-
L-impriżi għandhom sett wieħed ċar ta’ kotba tal-kontijiet bażiċi, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u jiġu applikati għall-għanijiet kollha;
-
Ma hemm ebda distorsjoni sinifikanti trasferita ‘l quddiem mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jiggarantixxu stabilità u ċertezza legali; u
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rati tas-suq.
(27)
Grupp wieħed ta’ kumpaniji fir-RPĊ talbu TES u ssottomettew formoli b’talba għal TES għat-tliet kumpaniji l-oħrajn involuti fil-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodott ikkonċernat. L-informazzjoni pprovduta kienet sussegwentement ivverifikata mill-Kummissjoni fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(28)
L-investigazzjoni tat-TES uriet li kumpanija waħda naqset milli tissodisfa r-rekwiżiti tal-kriterji minn 1 sa 3. L-ewwel nett, hija naqset milli turi li l-ispejjeż tagħha kienu jirriflettu l-valuri tas-suq minħabba intervent finanzjarju sinifikanti mill-Istat li affettwa l-istruttura tal-ispejjeż tal-kumpanija fil-forma ta’, pereżempju, eżenzjonijiet mit-taxxa u self mingħajr imgħax. It-tieni, l-investigazzjoni tat-TES stabbilixxiet għadd ta’ nuqqasijiet u żbalji serji fil-kontijiet tagħha u li dawn ma kinux ivverifikati skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità (IAS). It-tielet, instabu distorsjonijiet trasferiti ‘l quddiem mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq fir-rigward tad-drittijiet tal-kumpanija dwar l-użu tal-art. B’mod aktar partikolari, il-kumpanija kisbet ċertifikat dwar l-użu tal-art mingħajr ma kkonformat mat-termini kuntrattwali jew ħallset b’mod sħiħ.
(29)
Barra minn hekk, kumpanija oħra fil-grupp naqset milli turi li hija ssodisfat il-kriterju 2 minħabba l-fatt li hija ma kinitx ivverifikat il-kontijiet b’mod indipendenti.
(30)
Il-Kummissjoni żvelat ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-grupp ta’ kumpaniji kkonċernati u lill-kwerelant u tathom l-opportunità li jipprovdu l-kummenti tagħhom. Is-sejbiet ġew żvelati wkoll lill-awtoritajiet tar-RPĊ. Ma ġie ppreżentat l-ebda kumment lill-Kummissjoni.
(31)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li tnejn mill-kumpaniji fil-grupp naqsu milli jissodisfaw il-kriterji tat-TES. B’konformità mal-prattika konsistenti tal-Unjoni li teżamina jekk grupp ta’ kumpaniji relatati b’mod ġenerali jissodisfawx il-kundizzjonijiet għal TES, il-grupp kollu kemm hu kien imċaħħad it-TES.
(32)
Kif imsemmi fil-premessa 6 aktar ‘il fuq, iż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw talbu TI. Minħabba li nstab li ż-żewġ gruppi ssodisfaw il-kriterji kollha tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, ġie deċiż provviżorjament li huma għandhom jingħataw TI.
3.2.2. Il-Pajjiż analogu
(33)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali f’pajjiż analogu.
(34)
Fin-notifika tal-inizjazzjoni, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Indja bħala l-pajjiż analogu xieraq bil-għan li jiġi stabbilit il-valur normali u stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw. Ma wasal ebda kumment. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis l-Indja bħala l-pajjiż analogu xieraq minħabba li l-uniku pajjiż produttur ieħor barra l-Unjoni, il-Ġappun, għandu suq monopolju magħluq għall-kompetizzjoni u jimmanifattura l-aċidu ossaliku permezz ta’ metodu uniku li mhuwiex komparabbli mar-RPĊ. B’kuntrast ma’ dan, il-produtturi Indjani jużaw metodu tal-produzzjoni komparabbli mar-RPĊ u huma soġġetti għall-kompetizzjoni fis-suq domestiku.
3.2.3. Valur normali
(35)
Il-kumpaniji Ċiniżi jimmanifatturaw u jesportaw żewġ tipi ta’ aċidu ossaliku lejn l-Unjoni: aċidu ossaliku mhux raffinat u aċidu ossaliku mhux raffinat. L-aċidu ossaliku raffinat, li ma jiġix prodott fil-pajjiż analogu, jiġi manifatturat permezz ta’ proċess ta’ purifikazzjoni tal-aċidu ossaliku mhux raffinat, li l-għan tiegħu huwa li jneħħi l-ħadid, il-kloruri, traċċi tal-metall u impuritajiet oħrajn. L-ispejjeż addizzjonali għall-produzzjoni tal-aċidu ossaliku raffinat huma stmati għal 12 % meta mqabbla ma’ dawk għall-produzzjoni tal-aċidu ossaliku mhux raffinat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni dehrilha li huwa xieraq li jiġi stabbilit valur normali għaż-żewġ tipi ta’ aċidu ossaliku.
(36)
Fir-rigward tal-aċidu ossaliku mhux raffinat, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-valur normali stabbilit għall-Indja skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali ġie stabbilit, kif deskritt fil-premessa 18 aktar ‘il fuq, fuq il-bażi tal-bejgħ bi profitt biss. Fir-rigward tal-aċidu ossaliku raffinat, li ma jiġix prodott fil-pajjiż analogu, b’konformità mal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-ispejjeż tal-manifattura għall-aċidu ossaliku mhux raffinat fil-pajjiż analogu. L-ispejjeż tal-manifattura jiġu aġġustati b’irfigħ ta’ 12 % sabiex jiġu kkunsidrati l-ispejjeż tal-manifattura addizzjonali (ara l-premessa 35 ta’ hawn fuq) flimkien mal-ispejjeż tal-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u dawk amministrattivi (SG&A) u l-profitt.
(37)
L-ispejjeż SG&A u l-profitt ġew stabbiliti, permezz ta’ analogu għall-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, permezz taż-żieda tal-ispejjeż SG&A u l-profitt għall-bejgħ domestiku tal-aċidu ossaliku mhux raffinat mill-produttur esportatur li kkoopera fil-pajjiż analogu.
3.2.4. Il-prezz tal-esportazzjoni
(38)
Minħabba li ż-żewġ gruppi ngħataw TI, il-prezz tal-esportazzjoni ġie bbażat fuq il-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli mill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(39)
Iż-żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ esportaw l-aċidu ossaliku lejn l-Unjoni permezz ta’ negozjanti relatati, li wassal għal żieda fil-prezz imħallas lill-produtturi. Din iż-żieda tiġi kkunsidrata meta l-prezz tal-esportazzjoni jitqabbel mal-valur normali stabbilit (ara l-premessa 42 ta’ hawn taħt).
3.2.5. Tqabbil
(40)
Fir-rigward tal-aċidu ossaliku mhux raffinat, il-prezz tal-esportazzjoni fil-livell ta’ kif joħroġ mill-fabbrika kien imqabbel mal-valur normali stabbilit għall-pajjiż analogu.
(41)
Il-prezz tal-esportazzjoni għall-aċidu ossaliku raffinat fil-livell ta’ kif joħroġ mill-fabbrika kien imqabbel mal-valur normali stabbilit (ara l-premessa 36 ta’ hawn fuq).
(42)
Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali jew il-valur normali stabbilit u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, sar aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) għall-kummissjonijiet li ġew irċevuti minn negozjanti relatati.
(43)
F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-Kummissjoni sabet li n-negozjanti relatati li permezz tagħhom il-produtturi esportaturi fir-RPĊ esportaw l-aċidu ossaliku lejn l-UE ma jistgħux jitqiesu bħala dipartimenti tal-bejgħ interni, minħabba li huma jinnegozjaw ukoll aċidu ossaliku u prodotti kimiċi oħrajn mixtrija minn fornituri mhux relatati għal skopijiet ta’ esportazzjoni u/jew għal bejgħ domestiku. Għalhekk, huwa konkluż li l-funzjonijiet ta’ dawn in-negozjanti huma simili għal dawk ta’ aġent li jaħdem fuq bażi ta’ kummissjoni. Għaldaqstant, iż-żieda fil-prezz min-negozjanti tneħħiet sabiex ikun żgurat tqabbil ġust bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. L-aġġustament kien ikkalkolat abbażi tal-profitt ta’ negozjant mhux relatat tal-UE, kif ukoll abbażi tal-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi tan-negozjant Ċiniż rispettiv.
(44)
Barra minn hekk, saru aġġustamenti oħrajn, fejn kien xieraq, fir-rigward tat-taxxi indiretti, il-merkanzija, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż anċillari u tal-immaniġġjar, l-ippakkjar u l-ispejjeż ta’ kreditu, fejn dawn instabu li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġjati b’evidenza vverifikata.
3.2.6. Il-marġini tad-dumping
Għall-produtturi esportaturi li kkooperaw
(45)
Skont l-Artikoli 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju peżat ta’ kull tip ta’ prodott mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat ta’ kull kumpanija għall-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni, kif indikat hawn fuq.
(46)
Abbażi ta’ dan, il-marġini tad-dumping provviżorji espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd u Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
Għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha li ma kkooperawx
(47)
Sabiex jiġi kkalkolat il-marġini ta’ dumping mal-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha fir-RPĊ, il-livell ta’ kooperazzjoni ġie stabbilit permezz ta’ tqabbil tal-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrapportat mill-produttur esportatur li kkoopera mal-istatistika tal-Eurostat.
(48)
Minħabba li l-kooperazzjoni mir-RPĊ kienet baxxa f’madwar 46 %, huwa meqjus bħala xieraq li l-marġini ta’ dumping għall-pajjiż kollu li huwa applikabbli għall-esportaturi l-oħrajn kollha fir-RPĊ għandu jiġi bbażat fuq it-tranżazzjoni li kienet l-aktar l-oġġett ta’ dumping tal-esportaturi li kkooperaw.
(49)
Abbażi ta’ dan, il-livell ta’ dumping għall-pajjiż kollu huwa provviżorjament stabbilit għal 52,2 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
4. ĦSARA
4.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(50)
L-ilment kien ippreżentat mill-Kunsill Ewropew tal-Industrija Kimika (CEFIC) f’isem Oxaquim S.A., minn hawn ‘il quddiem “il-Kwerelant”, kumpanija li tipproduċi l-aċidu ossaliku fl-Unjoni, li jirrappreżenta propozjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PI. It-tieni produttur tal-Unjoni, Clariant, ma oġġezzjonax għall-bidu tal-investigazzjoni iżda ddeċieda li ma jikkooperax. Bħalissa ma hemm ebda produttur ieħor tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni. Abbażi ta’ dan iż-żewġ produtturi, Oxaquim S.A. u Clariant, jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku, li jirrappreżentaw 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. Minn hawn ‘il quddiem, ser issir referenza għalihom bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(51)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar iż-żewġ produtturi Oxaquim S.A. u Clariant, inkluż l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-kwerelant qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni laħqet firxa ta’ bejn 11 000 u 15 000 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat.
4.2. Id-determinazzjoni tas-suq tal-Unjoni rilevanti
(52)
Instab li wieħed mill-produtturi tal-Unjoni uża parti mill-produzzjoni tiegħu tal-aċidu ossaliku bħala materjal intermedjarju għall-produzzjoni tal-ossalati (tetra-ossalat, aċetosella u biossalati tal-potassju). Dan l-aċidu ossaliku kien sempliċiment trasferit (mingħajr fattura) fi ħdan l-istess kumpanija. Dan l-użu ristrett tal-aċidu ossaliku ma daħalx fis-suq ħieles u għalhekk mhuwiex espost għall-kompetizzjoni diretta mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. B’kuntrast ma’ dan, il-produzzjoni destinata għall-bejgħ fis-suq ħieles instabet li kienet f’kompetizzjoni diretta mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat.
(53)
Sabiex tiġi pprovduta stampa kemm jista’ jkun kompleta tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, id-dejta nkisbet u ġiet analizzata għall-attività kollha tal-aċidu ossaliku u sussegwentement ġie stabbilit jekk il-produzzjoni kinitx destinata għal użu ristrett jew għas-suq ħieles.
(54)
Għall-indikaturi ekonomiċi li ġejjin relatati mal-industrija tal-Unjoni, instab li l-analiżi u l-evalwazzjoni kellhom jiffokaw fuq is-sitwazzjoni prevalenti fis-suq ħieles: il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, is-sehem tas-suq, it-tkabbir, il-volum tal-esportazzjoni, il-prezzijiet, il-profittabilità, ir-ritorn fuq l-investimenti u l-fluss tal-flus.
(55)
Madankollu, fir-rigward ta’ indikaturi ekonomiċi oħrajn, instab fuq il-bażi tal-investigazzjoni, li dawn jistgħu raġonevolment jiġu eżaminati biss billi ssir referenza għall-attività kollha. Tabilħaqq, il-produzzjoni (kemm għall-użu ristrett kif ukoll dik destinata għas-suq ħieles), il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-investimenti, il-ħażniet, l-impjiegi, il-produttività, il-pagi u l-abbiltà li jżidu l-kapital jiddependu fuq l-attività kollha, kemm jekk il-produzzjoni tkun ristretta kif ukoll jekk tinbiegħ fis-suq ħieles.
4.3. Il-konsum tal-Unjoni
(56)
Minħabba li l-aċidu ossaliku huwa parti minn kodiċi NM li jinkludi wkoll prodotti oħrajn, ma kienx possibbli li jiġu stabbiliti l-volumi tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat. Għaldaqstant, il-konsum kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta dwar il-volum tal-importazzjoni pprovduta mill-kwerelant, ikkontrollat bir-reqqa fl-isfond tad-dejta vverifikata pprovduta mill-produtturi esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati, u l-volum tal-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(57)
Fid-dawl tan-numru żgħir ta’ fornituri u l-ħtieġa li tiġi protetta l-informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, l-iżvilupp tal-konsum matul il-perjodu kkunsidrat kien indiċizzat.
Tabella 1
Il-konsum fl-Unjoni
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Konsum totali
100
124
61
95
(58)
Fl-2008 kien hemm żieda qawwija fil-konsum totali fl-Unjoni b’24 %, filwaqt li l-konsum naqas b’50 % matul is-sena ta’ wara qabel reġa’ żdied matul il-PI. B’mod ġenerali, il-konsum fis-suq tal-UE naqas b’5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5. IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
5.1. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(59)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-aċidu ossaliku mir-RPĊ u mill-Indja għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(60)
Fir-rigward tal-effetti tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja, l-investigazzjoni wriet li l-marġini tad-dumping kienu ‘l fuq mil-limitu de minimis kif definit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u l-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn kull wieħed miż-żewġ pajjiżi kkonċernati ma kienx negliġibbli fis-sens tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
(61)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u mill-Indja, minn naħa waħda, u bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u mill-Indja u l-prodott simili, fuq in-naħa l-oħra, l-investigazzjoni wriet li dawn kienu simili. B’mod aktar speċifiku, il-prodotti importati jinbiegħu permezz tal-istess mezzi ta’ bejgħ u lil kategoriji simili ta’ klijenti biex b’hekk jikkompetu ma’ xulxin u mal-aċidu ossaliku manifatturat fl-Unjoni.
(62)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament ikkunsidrat li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku huma ssodisfati u li l-importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Indja għandhom jiġu eżaminati b’mod kumulattiv.
5.2. Il-volum u s-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati
(63)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet ta’ aċidu ossaliku mir-RPĊ u mill-Indja żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Indja
Volumi tal-importazzjoni (MT)
2007
2008
2009
PI
Ir-RPĊ u l-Indja
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indiċi 2007 = 100)
100
154
62
104
Is-sehem tas-suq
(Indiċi 2007 = 100)
100
125
101
110
Sors: Informazzjoni mingħand il-kwerelant u mit-tweġibiet għall-kwestjonarju
(64)
L-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu b’4 % fil-volum matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-konsum totali fis-suq tal-UE naqas b’5 % matul l-istess perjodu (ara t-Tabella 1 fuq). Kif muri fit-Tabella ta’ fuq, kien hemm ukoll profitt sinifikanti fis-sehem tas-suq ta’ 25 % bejn l-2007 u l-2008 u ta’ 10 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.3. Il-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-twaqqigħ tal-prezz
(65)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi ikkonċernati żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Il-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Indja
Il-prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/MT)
2007
2008
2009
PI
Ir-RPĊ u l-Indja
470
641
474
545
(Indiċi 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni żdiedu b’36 % bejn l-2007 u l-2008 qabel ma fl-2009 waqgħu lura għall-prezzijiet simili għal dawk fl-2007. Il-prezzijiet reġgħu żdiedu bi kważi 15 % fil-PI. Il-prezzijiet żdiedu b’16 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, huwa notevoli li l-prezzijiet tal-importazzjoni naqsu b’20 % bejn l-2008 u l-PI, minkejja ż-żieda fil-prezzijiet tal-inputs ewlenin (is-sorsi tal-karbonju u l-enerġija) f’dan il-perjodu.
(67)
Bil-għan li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezzijiet il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika, jiġifieri esklużi l-ispejjeż tal-merkanzija fl-Unjoni u wara t-tnaqqis ta’ skontijiet u roħs, ġew imqabbla mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-esportaturi li kkooperaw mir-RPĊ u mill-Indja lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri nett ta’ skontijiet u aġġustati, fejn meħtieġ, għall-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, debitament aġġustat għall-ispejjeż tal-approvazzjoni doganali u għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(68)
It-tqabbil wera li matul il-PI l-prodott ikkonċernat li huwa l-oġġett ta’ dumping li oriġina mir-RPĊ u mill-Indja u mibjugħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b’16,9 % għal 34,6 %. Dan il-livell ta’ twaqqigħ fil-prezz kien ikkombinat ma’ żvilupp negattiv tal-prezzijiet fis-suq u b’hekk wassal għal tnaqqis sostanzjali fil-prezzijiet.
6. IS-SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
6.1. Rimarki preliminari
(69)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkluda evalwazzjoni tal-fatturi u l-indiċi ekonomiċi kollha relatati mal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2007 sal-aħħar tal-PI.
(70)
L-indikaturi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, il-volumi tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, l-impjiegi, il-produttività, il-pagi u l-kobor tal-marġini tad-dumping) kienu evalwati fil-livell tal-industrija tal-Unjoni, filwaqt li l-indikaturi mikro-ekonomiċi (il-ħażniet, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-ritorn fuq l-investiment, l-abbiltà li jżidu l-kapital u l-investimenti, l-ispejjeż tal-produzzjoni) kienu bbażati fuq l-informazzjoni derivata mill-kwestjonarji debitament ivverifikati li kienu sottomessi mill-produttur tal-Unjoni waħdieni li kkoopera.
(71)
Meta wieħed jikkunsidra l-fatt li d-dejta għall-analiżi tal-ħsara hija primarjament derivata minn sors wieħed biss, id-dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni kellha tiġi indiċizzata sabiex tiġi ppriservata l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
6.2. Dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni (indikaturi makroekonomiċi)
6.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 4
Il-produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità totali
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Il-produzzjoni totali
100
101
89
106
Il-kapaċità tal-produzzjoni totali
100
100
77
77
L-użu tal-kapaċità totali
100
101
116
138
(72)
It-Tabella ta’ hawn fuq tinkludi dejta dwar il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll, għall-2007 u l-2008, dejta ta’ produttur ieħor tal-Unjoni li waqqaf il-produzzjoni tal-aċidu ossaliku fl-2008.
(73)
Kif muri fit-Tabella ta’ hawn fuq, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet relattivament stabbli fl-2007 u fl-2008 qabel naqset drastikament fl-2009. Il-produzzjoni żdiedet matul il-PI. B’mod ġenerali, matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni żdiedet b’6 %.
(74)
Minħabba l-għeluq tal-faċilità tal-produzzjoni ta’ produttur ieħor tal-Unjoni matul l-2008, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset drastikament fl-2008 bi 23 %.
(75)
Il-kombinazzjoni ta’ dawn iż-żewġ fatturi, jiġifieri ż-żieda fil-volum tal-produzzjoni u t-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni minħabba l-għeluq ta’ unità tal-produzzjoni mit-tielet produttur tal-Unjoni mill-2008, wasslet għal żieda sinifikanti fl-użu tal-kapaċità ta’ 38 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.2.2. Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq
Tabella 5
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Bejgħ totali
100
97
61
86
Sehem tas-suq (%)
100
79
99
91
(76)
Il-volumi tal-bejgħ għall-2007 u l-2008 jinkludu l-bejgħ tal-produttur tal-Unjoni li waqqaf il-produzzjoni fl-2008.
(77)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b’5 % matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa 58 aktar ‘il fuq), il-volum tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni lil klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni naqas b’14 % matul l-istess perjodu, li wassal għal telf ta’ 9 % fis-sehem tas-suq.
(78)
Meta nħarsu lejn l-iżvilupp matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis ta’ 14 % fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien ferm aktar evidenti mit-tnaqqis ta’ 5 % fil-konsum tal-Unjoni. Bħala konsegwenza, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas ukoll b’mod sinifikanti b’9 punti perċentwali matul l-istess perjodu.
6.2.3. L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
Tabella 6
L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numru totali ta’ impjegati
100
119
108
96
Il-produttività totali (unità/impjegat)
100
85
83
111
Il-pagi annwali totali
100
121
110
99
L-ispejjeż medji tax-xogħol għal kull impjegat
100
119
118
104
(79)
In-numru ta’ impjegati naqas b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ta’ min jinnota li l-produzzjoni tal-aċidu ossaliku ma tirrikjedix ħafna ħaddiema.
(80)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produttività totali għal kull impjegat żdiedet bi 11 %, minħabba li l-produttività żdiedet, filwaqt li kien hemm tnaqqis fl-għadd ta’ impjegati.
(81)
Matul il-perjodu totali kkunsidrat, il-pagi naqsu b’1 %. Wara żieda inizjali fil-pagi ta’ 21 % bejn l-2007 u l-2008, huma komplew jonqsu kontinwament sal-PI.
6.2.4. Id-daqs tal-marġini tad-dumping attwali
(82)
Il-marġinijiet tad-dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar id-dumping. Il-marġinijiet kollha stabbiliti huma ‘l fuq sew mil-livell de minimis. Barra minn hekk, minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġinijiet tad-dumping attwali ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
6.3. Dejta relatata mal-produttur tal-Unjoni li kkoopera (indikaturi Mikroekonomiċi)
6.3.1. Rimarka ġenerali
(83)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (il-prezzijiet tal-bejgħ u l-ispiża tal-produzzjoni, il-ħażniet, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-ritorn fuq l-investiment, l-abbiltà li jżidu l-kapital u l-investimenti) twettqet fil-livell tal-kwerelant biss minħabba li ma nkisbet ebda dejta mill-produttur l-ieħor tal-UE kif deskritt fil-premessa 70.
6.3.2. Il-prezzijiet ta’ unità medji tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera u l-ispiża tal-produzzjoni
Tabella 7
Il-prezzijiet tal-bejgħ
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Il-prezz medju tal-bejgħ ta’ unità
100
143
136
131
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(84)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ fil-livell ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni żdiedu b’31 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Spiża tal-produzzjoni
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
COP medja/tunnellata
100
103
102
98
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(85)
L-investigazzjoni wriet li l-ispiża medja tal-produzzjoni tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera kienet relattivament stabbli matul is-snin minħabba titjib kostanti fil-proċess tal-produzzjoni tagħhom, li seta’ jkun possibbli biss permezz ta’ investimenti qawwija (ara t-Tabelli 9 u 11).
6.3.3. Ħażniet
(86)
Minħabba n-natura tal-prodott ikkonċernat, ma nżammet ebda ħażna. Il-prodott ikkonċernat jinxef malajr u mbagħad jagħqad, għalhekk il-produtturi jipproduċu biss prodotti għal konsenja immedjata.
6.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-ritorn fuq l-investiment, l-abbiltà li jżidu l-kapital u l-investimenti
Tabella 9
Il-profittabilità
Indiċi 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Profittabilità (fl-UE)
- 100
4
-2
3
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(87)
Il-profittabilità għall-prodott simili kienet stabbilita billi l-profitt nett ta’ qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili mill-kwerelant jiġi espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ.
(88)
Wara li ġġenera telf drammatiku fl-2007, il-kwerelant għamel profitt żgħir fl-2008 qabel reġa’ lura għat-telf fl-2009. Il-kwerelant għamel profitt żgħir fil-PI, grazzi għal tnaqqis f’xi elementi tas-COP, kif muri fit-Tabella 8 ta’ hawn fuq.
Tabella 10
Il-fluss tal-flus
Indiċi 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Fluss tal-flus
- 100
3 054
1 994
868
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(89)
Ix-xejra murija mil-fluss tal-flus, li hija l-abbiltà tal-industrija li tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, tirrifletti ħafna l-evoluzzjoni tal-profittabilità. Konsegwentement, il-fluss tal-flus kien negattiv fl-2007 u minkejja xi titjib li sar fl-2008, dan naqas bejn l-2008 u l-PI, biex b’hekk iddgħajfet is-sitwazzjoni finanzjarja tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera.
Tabella 11
Investimenti
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti totali
100
111
185
277
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(90)
It-Tabella ta’ hawn fuq turi li l-kwerelant żied l-investimenti tiegħu fil-prodott ikkonċernat, anki meta ffaċċjat bi profittabilità baxxa. L-investimenti prinċipalment saru fl-implimentazzjoni ta’ għodod ġodda tal-produzzjoni u fl-introduzzjoni ta’ proċessi ġodda tal-produzzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza. Iż-żieda fl-investimenti turi li l-industrija ma ffaċċjatx diffikultajiet sabiex iżżid il-kapital, u b’hekk turi l-vijabbiltà kontinwa tal-industrija.
(91)
L-investimenti żdiedu b’177 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(92)
Billi żiedet l-investimenti tagħha sabiex ittejjeb il-proċessi tal-produzzjoni tagħha l-industrija, li tirrikjedi kapital intensiv, xorta waħda wriet abbiltà li żżid il-kapital; madankollu, din l-abbiltà hija mfixkla mit-tnaqqis fil-bejgħ u d-diffikultajiet dejjem jikbru fil-ġenerazzjoni tal-fluss tal-flus.
Tabella 12
Ritorn fuq l-Investiment (ROI)
Indiċi 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
ROI
- 100
13
-14
-51
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(93)
Minkejja ż-żieda fl-investiment, l-ROI tal-prodott ikkonċernat ma laħaqx ir-ritorn mistenni. Għalkemm kien hemm xi titjib fl-2008, l-ROI baqa’ negattiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(94)
Għalhekk, it-tkabbir tal-industrija huwa limitat u sproporzjonat b’mod ċar għall-investimenti li saru fis-snin riċenti.
7. KONKLUŻJONI DWAR IL-ĦSARA
(95)
L-investigazzjoni wriet li xi indikaturi tal-ħsara juru xejra pożittiva: il-volum tal-produzzjoni żdied b’6 %, l-użu tal-kapaċità żdied bi 38 %, l-investiment żdied b’177 %, li ppermettew lill-kumpanija tikseb profitt kemmxejn relattiv (minn telf sinifikanti fl-2007 għal profitt żgħir fil-PI). Madankollu, kif intwera hawn fuq, għadd ta’ indikaturi li jappartjenu għas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ddeterjoraw b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat.
(96)
Wara l-għeluq tal-faċilità tal-produzzjoni ta’ produttur wieħed tal-Unjoni, il-volum tal-bejgħ naqas b’14 %. L-impjiegi kellhom jitnaqqsu b’4 % u l-kapaċità tal-produzzjoni naqset bi 23 %. Filwaqt li l-konsum naqas b’5 % biss, is-sehem tas-suq naqas bi kważi 9 %. Għalhekk, il-profittabilità kienet baxxa, tant li affettwat ir-ritorn fuq l-investimenti u l-fluss tal-flus b’mod negattiv, speċjalment bejn l-2008 u l-PI. Il-livell tal-profittabilità tjieb matul il-perjodu kkonċernat iżda baqa’ baxx ħafna fil-PI u mhuwiex biżżejjed sabiex il-produzzjoni tinżamm fuq perjodu medju.
(97)
Anki jekk il-produzzjoni globali kibret, l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem sinifikanti tas-suq. Fl-istess ħin, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati wrew żieda sinifikanti.
(98)
Meta wieħed iqis dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-PI skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
8. KAWŻALITÀ
8.1. Introduzzjoni
(99)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kinitx ikkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati. Barra minn hekk, fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu kienu ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex ikun żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(100)
Il-konsum tal-Unjoni ta’ aċidu ossaliku naqas b’5 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu b’aktar minn 4 % matul dan il-perjodu. L-ogħla żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ġiet irreġistrata bejn l-2007 u l-2008 meta dawn żdiedu b’54 %. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żiedu s-sehem tas-suq tagħhom b’25 % bejn l-2007 u l-2008, liema żieda kkoinċidiet ma’ tnaqqis ta’ 21 % fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul dak il-perjodu.
(101)
Filwaqt li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni żdiedu b’16 % matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet tal-importazzjoni waqqgħu dawk tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera b’medja ta’ 21,9 % matul il-PI, biex b’hekk eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fl-industrija tal-Unjoni u żammew lura lill-produttur tal-Unjoni li kkoopera milli jgħolli l-prezzijiet għal livelli aktar profittabbli.
(102)
Huwa mfakkar li l-industrija tal-Unjoni ffaċċjat tnaqqis sinifikanti fil-volum tal-bejgħ tagħha (- 14 %). Madankollu, dan it-tnaqqis fil-bejgħ kien ferm akbar mill-waqgħa fid-domanda u wassal għal telf tas-sehem mis-suq ta’ 9 %. Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tal-pajjiżi kkonċernati żdied b’10 %. Dan juri li l-biċċa l-kbira tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ttieħdet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
(103)
Għalhekk, huwa meqjus li l-pressjoni kontinwa eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċernati fis-suq tal-Unjoni ma ppermettietx li l-Unjoni tadatta l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha għall-ispejjeż miżjuda tal-materja prima u tal-enerġija. Dan wassal għat-telf fis-sehem mis-suq u għal sitwazzjoni ta’ profittabilità kontinwament ħażina għall-industrija tal-Unjoni.
(104)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċernati kellha impatt negattiv konsiderevoli fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
8.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
(105)
Il-fatturi l-oħrajn li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma l-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet tal-materja prima, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn tal-prodott ikkonċernat u l-użu ristrett tal-industrija tal-aċidu ossaliku, kif ukoll il-kriżi ekonomika.
8.3.1. L-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni
(106)
Kif indikat fit-Tabella 1 aktar ‘il fuq, il-konsum tal-Unjoni tal-aċidu ossaliku l-ewwel żdied b’24 % fl-2008, filwaqt li naqas b’39 % matul is-sena ta’ wara biex imbagħad reġa’ żdied matul il-PI. B’mod ġenerali, il-konsum fis-suq tal-UE naqas b’5 % matul il-perjodu kkunsidrat. Matul l-istess perjodu l-industrija tal-Unjoni tilfet is-sehem mis-suq.
(107)
Għalkemm l-investigazzjoni żvelat li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati kienu affettwati wkoll mill-waqgħa fid-domanda fis-suq tal-Unjoni fl-2009, ta’ min jinnota li, matul il-perjodu kkunsidrat, l-esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati rnexxielhom iżidu l-volumi tal-bejgħ tagħhom u s-sehem mis-suq permezz tal-pressjoni tal-prezzijiet eżerċitata fuq is-suq mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(108)
Għaldaqstant, huwa provviżorjament ikkunsidrat li d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment ikkawżat miż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u mit-twaqqigħ tal-prezzijiet ipprattikat mill-esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati u mhux mit-tnaqqis fil-konsum. Għalkemm it-tnaqqis fid-domanda kkontribwixxa għall-ħsara, ma setax ikisser ir-rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba u ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.3.2. Il-prezzijiet tal-materja prima prinċipali
(109)
Kif muri fit-Tabella 8 aktar ‘il fuq, l-ispiża medja tal-produzzjoni baqgħet relattivament stabbli minkejja żieda qawwija fl-ispiża tal-materja prima prinċipali (iz-zokkor). Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-ispiża tal-produzzjoni tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera ma segwietx l-istess xejra bħall-evoluzzjoni tal-prezzijiet ta’ waħda mill-materji primi prinċipali fil-produzzjoni tal-aċidu ossaliku. Iż-żieda qawwija fil-prezzijiet medji taz-zokkor b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat kienet imtaffija mill-investimenti magħmula mill-produttur tal-Unjoni li kkoopera sabiex jitjiebu l-proċessi tal-produzzjoni tiegħu. Għalhekk, b’mod ġenerali, l-effett nett kien tnaqqis ta’ 12 % fl-ispiża tal-produzzjoni. Madankollu, kif muri fit-Tabella 7 aktar ‘il fuq, il-prezz tal-bejgħ ta’ unità żdied b’31 % matul il-perjodu kkunsidrat. Instab li l-esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati kienu soġġetti għall-istess kundizzjonijiet ekonomiċi fir-rigward tal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-materja prima, minħabba li l-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ unità segwew l-istess xejra bħall-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera, minkejja li f’livelli aktar baxxi.
(110)
Fin-nuqqas ta’ dumping dannuż wieħed seta’ jistenna li l-prezzijiet jiġu adattati regolarment sabiex ikunu jirriflettu l-iżvilupp tal-komponenti varji tal-ispiża tal-produzzjoni. Madankollu, dan ma sarx. Il-produttur tal-Unjoni li kkoopera ma setax jikseb il-marġinijiet ta’ profitt solidi meħtieġa għal dan il-produttur b’kapital intensiv u l-fluss tal-flus tiegħu naqas ukoll.
(111)
Għaldaqstant, huwa provviżorjament ikkunsidrat li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati, li waqqgħu l-prezzijiet tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera, baxxew il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u żammew lura lill-produttur tal-Unjoni li kkoopera milli jżid il-prezzijiet tal-bejgħ tiegħu biex ikopri l-ispejjeż tiegħu jew biex jikseb profitt raġonevoli.
(112)
Minħabba li l-prezzijiet tal-materja prima kienu qegħdin jaffettwaw ukoll lill-esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati, kien provviżorjament konkluż li ż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima ma setax ikollha impatt fuq il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
8.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
Tabella 13
Il-volum tal-esportazzjoni u l-prezzijiet tal-unità
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Esportazzjonijiet f’tunnellati
100
80
140
152
Il-prezz medju tal-esportazzjoni
100
104
103
91
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju
(113)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni kienet eżaminata wkoll bħala wieħed mill-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu fl-istess ħin kienu ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, sabiex ikun żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma kinitx attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(114)
L-analiżi wriet li l-bejgħ mill-esportazzjoni lil partijiet mhux relatati magħmul mill-produttur tal-Unjoni li kkoopera kien jirrappreżenta parti importanti tal-bejgħ totali tagħhom (madwar 30 %). Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi tal-esportazzjoni tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera żdiedu bi 52 %, filwaqt li l-prezz ta’ unità tal-bejgħ mill-esportazzjoni naqas b’mod konsiderevoli, b’kuntrast mal-prezz tal-bejgħ tal-produttur tal-Unjoni li kkoopera fl-Unjoni, li żdied b’mod sinifikanti. L-investigazzjoni żvelat li l-esportazzjonijiet kellhom irwol importanti sabiex iżommu l-użu tal-kapaċità f’livell għoli bil-għan li jkunu koperti l-ispejjeż fissi u l-ispejjeż tal-investimenti fil-makkinarji. Anki jekk il-bejgħ mill-esportazzjoni kien sar bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk fis-suq tal-Unjoni, dawn il-prezzijiet baxxi rriżultaw mill-kompetizzjoni mal-aċidu ossaliku bi prezz baxx fis-swieq tal-esportazzjoni mill-esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati. L-investigazzjoni wriet li dawn l-esportazzjonijiet ippermettew lill-produttur tal-Unjoni li kkoopera jnaqqas il-ħsara mġarrba fis-suq tal-UE u għalhekk mhumiex tali li jistgħu jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
8.3.4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(115)
Fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn minbarra l-pajjiżi kkonċernati, dan l-element ma kellu ebda impatt fuq is-suq tal-UE.
8.3.5. Użu ristrett
(116)
Kif imsemmi fil-premessi minn 52 sa 55 aktar ‘il fuq, l-użu ristrett huwa limitat għal trasferimenti vinkolanti fi ħdan wieħed mill-produtturi tal-Unjoni, fejn l-aċidu ossaliku jiġi ttrasformat f’ossalati fil-kumpanija. Il-profitti li jsiru mill-bejgħ tal-ossalati huma konsiderevoli u attwalment ippermettew lill-produttur ikompli bl-attivitajiet tiegħu minkejja t-telf fuq l-aċidu ossaliku. Għalhekk, dan l-element ma jikkontribwixxix għall-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
8.3.6. Kriżi ekonomika
(117)
Fl-2009 il-konsum mill-Unjoni tal-aċidu ossaliku naqas bin-nofs meta mqabbel mal-2008 minħabba l-kriżi ekonomika, li kkontribwixxiet għal telf fil-volum tal-bejgħ (- 40 %) u fil-valur (- 45 %) għall-industrija tal-Unjoni. Madankollu, billi naqqset il-prezzijiet f’dan il-perjodu b’madwar 5 % l-industrija setgħet tikseb sehem tas-suq (11 %) u b’hekk tnaqqas l-effetti negattivi tal-kriżi. Tabilħaqq, l-industrija kienet qrib bilanċ bejn il-qligħ u t-telf fl-2009.
(118)
Għalkemm il-kriżi ekonomika fl-2008-2009 setgħet ikkontribwixxiet għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, din ma setgħetx titqies bħala li għandha impatt b’tali mod li tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni.
8.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(119)
L-analiżi msemmija hawn fuq uriet li kien hemm żieda fil-volum tal-bejgħ u fis-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li matul il-PI kienu inqas ħafna - bi kważi 22 % - mill-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat.
(120)
Din iż-żieda fil-volum u fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċernati nkisbet minkejja tnaqqis ġenerali fid-domanda fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem dejjem jikber tas-suq tal-importazzjonijiet kkoinċida mal-iżvilupp negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Fl-istess ħin, kien osservat żvilupp negattiv fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni kif muri hawn fuq.
(121)
Il-waqgħa fil-konsum fis-suq tal-Unjoni fl-2009 affettwat b’mod negattiv il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, b’mod ġenerali, dan il-fattur u l-fatturi l-oħrajn ma jistgħux jitqiesu bħala li għandhom impatt b’tali mod li jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni.
(122)
Abbażi tal-analiżi msemmija hawn fuq, li ddistingwiet u firdet tajjeb l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati kkawżaw ħsara materjali fl-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
9. L-INTERESS TAL-UNJONI
9.1. Rimarka preliminari
(123)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku kien eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex ikun konkluż li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri antidumping provviżorji f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi varji kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti tal-prodott ikkonċernat.
9.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(124)
L-industrija tal-Unjoni tikkonsisti f’żewġ produtturi, b’fabbriki li jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, li jimpjegaw direttament bejn 30 u 50 ruħ fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili.
(125)
Wieħed miż-żewġ produtturi tal-Unjoni ma oġġezzjonax għall-bidu tal-investigazzjoni, iżda ma pprovdiex aktar informazzjoni u ma kkooperax matul l-investigazzjoni.
(126)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati. Ta’ min ifakkar li l-aktar indikaturi ta’ ħsara rilevanti wrew xejra negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi ta’ ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-ritorn fuq l-investimenti, kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa kkunsidrat li l-irkupru fis-settur tal-aċidu ossaliku mhuwiex ser ikun biżżejjed li jippermetti l-irkupru tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni u jista’ jkompli jiddeterjora.
(127)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri għandha trodd lura kundizzjonijiet kummerċjali effettivi u ġusti fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-aċidu ossaliku sabiex ikunu jirriflettu l-ispiża tal-produzzjoni. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni tal-miżuri tagħti ċ-ċans lill-industrija tal-Unjoni terġa’ tikseb, għall-inqas parti mis-sehem tas-suq li kien intilef matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv ulterjuri fuq is-sitwazzjoni ekonomika u l-profittabilità tagħha.
(128)
Għalhekk, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ aċidu ossaliku li joriġina mir-RPĊ u mill-Indja għandha tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
9.3. L-interess tal-importaturi
(129)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand tmien importaturi mhux relatati. Tlieta minn dawn l-importaturi importaw biss volumi żgħar tal-prodott ikkonċernat u jistgħu jittrasferixxu ż-żieda fil-prezz lill-klijenti tagħhom. Uħud minnhom indikaw li huma jistgħu jikkunsidraw li jneħħu l-prodott mill-firxa ta’ prodotti tagħhom jekk jiġu imposti xi dazji antidumping.
(130)
Ir-raba’ produttur sostna li l-klijenti tiegħu jistgħu jużaw l-iskema ta’ ipproċessar attiv għall-prodotti finali tagħhom kollha li jużaw l-aċidu ossaliku fil-proċess tal-produzzjoni u esportati mill-ġdid barra mill-UE. Għaldaqstant, l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fuq dan l-importatur ma għandux ikun sinifikanti.
(131)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri ma għandux ikollha, b’mod ġenerali, impatt sinifikanti fuq l-importaturi. B’mod ġenerali, il-marġinijiet tal-profitt fuq l-aċidu ossaliku huma konsiderevolment għolja għall-importaturi u dawn qegħdin jistennew li jkunu jistgħu jittrasferixxu ż-żidiet fil-prezz lill-klijenti tagħhom.
9.4. L-interess tal-utenti
(132)
L-utenti li kkooperaw ammontaw għal 22 % tal-konsum mill-Unjoni tal-aċidu ossaliku matul il-PI. L-investigazzjoni wriet li d-distinzjoni bejn l-użijiet tal-aċidu ossaliku mhux raffinat u l-aċidu ossaliku raffinat hija pertinenti għat-test tal-interess tal-UE fir-rigward tal-utenti. L-industrija tal-Unjoni li kkooperat tipproduċi aċidu ossaliku mhux raffinat, filwaqt li l-produttur l-ieħor tal-UE li ma kkooperax jipproduċi l-aċidu ossaliku raffinat li jintuża prinċipalment fis-setturi tal-farmaċewtika, tal-ikel u tal-estrazzjoni ta’ trab fin tal-metall.
(133)
L-utenti tal-aċidu ossaliku mhux raffinat sostnew li l-impożizzjoni tal-miżuri għandha twassal għal żieda fil-prezz mill-industrija tal-Unjoni li kkooperat, li hija l-uniku fornitur tal-UE. Min-naħa l-oħra, l-utenti semmew ukoll li mhijiex sitwazzjoni mixtieqa li jkunu kompletament dipendenti fuq importazzjonijiet barranin.
(134)
Għall-utenti li jipproduċu prodotti tat-tindif u tal-ibbliċjar, l-aċidu ossaliku jirrappreżenta biss parti żgħira tal-inputs tagħhom u probabbilment jistgħu jittrasferixxu ż-żieda fil-prezz li tirriżulta mid-dazji antidumping lill-klijenti tagħhom jew inkella jbiddlu l-formuli tal-prodotti tagħhom, fejn ikun possibbli, sabiex jużaw prodotti ta’ sostituzzjoni minflok l-aċidu ossaliku.
(135)
Għall-utenti li jipproduċu prodotti tal-illustrar, l-aċidu ossaliku jirrappreżenta sehem kbir tal-ispejjeż tal-investiment tagħhom u mhuwiex sostitwibbli. Mhuwiex probabbli li l-utenti jkunu jistgħu jittrasferixxu kompletament iż-żidiet fil-prezz lill-klijenti tagħhom minħabba l-kompetizzjoni minn produtturi mhux mill-UE. Madankollu, huma jesportaw 95 % tal-prodotti tagħhom barra mill-UE u jistgħu jitolbu lura d-dazji fil-qafas tas-sistema ta’ ipproċessar attiv.
(136)
Għall-utenti li jużaw l-aċidu ossaliku għal applikazzjonijiet oħrajn bħal metall tar-riċiklaġġ minn ruttam, l-aċidu ossaliku jirrappreżenta porzjon importanti tal-ispejjeż totali għall-produzzjoni tal-prodott finali li għalih jintuża l-aċidu ossaliku. Is-suq tal-prodott finali huwa volatili ħafna. L-aċidu ossaliku mhuwiex sostitwibbli fil-proċess tal-produzzjoni. Ir-riċiklatur ewlieni tar-ruttam tal-Unjoni bħalissa jixtri l-aċidu ossaliku kollu tiegħu mingħand il-produtturi tal-Unjoni. Bl-impożizzjoni ta’ dazji antidumping, l-industrija tkun f’pożizzjoni li tagħżel kemm iżżid il-prezzijiet, jekk tagħmel dan, sabiex tibbenifika mill-impożizzjoni tad-dazji. Għalhekk, l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri fuq dan l-utent mhuwiex ċar. Madankollu, minħabba li dan l-utent bħalissa qiegħed jagħmel profitti baxxi mill-bejgħ tiegħu tal-prodott lest, kwalunkwe żieda fil-prezz ikollha impatt negattiv jekk il-kumpanija ma tkunx tista’ tgħaddi ż-żieda fil-prezz.
(137)
L-aċidu ossaliku “raffinat” jintuża, fost l-oħrajn, għall-produzzjoni ta’ trab ta’ ċerti metalli. L-aċidu ossaliku jirrappreżenta parti konsiderevoli mill-ispejjeż totali tal-produzzjoni. F’dan il-proċess, l-aċidu ossaliku mhuwiex sostitwibbli. Madankollu, il-profitti f’dan is-settur jistgħu jkunu sinifikanti. Minħabba li l-kuntratti annwali huma komuni f’dan is-settur, fuq perjodu ta’ żmien qasir, mhuwiex ser ikun faċli li l-utenti jgħaddu ż-żidiet fil-prezzijiet. Madankollu, meta wieħed iżomm f’moħħu li l-inqas rata ta’ dazju proposta hija 14,6 % u li qegħdin jinkisbu profitti għolja, għandu jkun possibbli li tiġi assorbita kull żieda fil-prezzijiet fuq perjodu ta’ żmien qasir.
(138)
Utent wieħed sostna li l-produzzjoni tal-aċidu ossaliku raffinat ma kinitx biżżejjed sabiex tintlaħaq id-domanda. F’dan ir-rigward, instab li n-nuqqas fl-Unjoni bejn il-produzzjoni tat-tip raffinat u l-konsum kienet ta’ madwar 1 000-2 000 tunnellata fis-sena. Minħabba li l-biċċa l-kbira tal-prodotti finali li għalihom jintuża l-aċidu ossaliku raffinat matul il-proċess tal-produzzjoni jiġu esportati, l-utenti jistgħu, fi kwalunkwe każ, joperaw taħt is-sistema ta’ ipproċessar attiv jekk ikunu jixtiequ.
9.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(139)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li, b’mod ġenerali, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu ossaliku li joriġina mir-RPĊ u mill-Indja.
10. MIŻURI ANTIDUMPING PROVVIŻORJI
10.1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(140)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji sabiex ikun evitat li tiġi kkawżata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(141)
Bil-għan li jkun iddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, ittieħed kont tal-marġinijiet tad-dumping li nstabu u tal-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex tiġi eliminata l-ħsara sostnuta mill-industrija tal-Unjoni.
(142)
Meta jiġi kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, kien ikkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali tal-kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa kkunsidrat li l-profitt li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping huwa 8 % tal-fatturat u li dan il-marġini ta’ profitt jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping dannuż.
(143)
Abbażi ta’ dan, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni għall-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb permezz taż-żieda tal-marġini ta’ profitt ta’ 8 % imsemmi fuq mal-ispiża tal-produzzjoni.
(144)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz kienet imbagħad iddeterminata fuq il-bażi ta’ tqabbil għal kull tip ta’ prodott tal-prezz medju peżat tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ u fl-Indja, debitament aġġustata għall-ispejjeż tal-importazzjoni u d-dazji doganali mal-prezz mhux dannuż tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil kienet imbagħad espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju tal-importazzjoni tat-tipi mqabbla.
10.2. Miżuri provviżorji
(145)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, huwa meqjus li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja fil-livell l-aktar baxx tal-marġinijiet tad-dumping u tal-ħsara, skont ir-regola tal-inqas dazju.
(146)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, huma jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma b’hekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja u manifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija b’mod speċifiku fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(147)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpaniji individwali (pereżempju, wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (3) minnufih bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u l-bejgħ tal-esportazzjoni assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
(148)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju residwu ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhom l-ebda esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI.
(149)
Il-marġinijiet tad-dumping u l-ħsara stabbiliti huma kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
%
Marġini ta’ ħsara
%
L-Indja
Punjab Chemicals u Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
43,6
50,7
Ir-RPĊ
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd u Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
52,2
66,3
11. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(150)
Kull produttur esportatur ta’ aċidu ossaliku fir-RPĊ li jkun għadu ma għamilx lilu nnifsu magħruf, minħabba li jkun tal-fehma li ma ssodisfax la l-kriterji tat-TES u lanqas il-kriterji tat-TI, iżda li jqis li għandu jiġi stabbilit dazju separat, huwa mistieden jagħmel lilu nnifsu magħruf lill-Kummissjoni Ewropea fi żmien għaxart ijiem mill-għada tal-pubblikazzjoni ta’ dan ir-Regolament f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4).
(151)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li jkunu għamlu lilhom infushom magħrufa sal-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika tal-inizjazzjoni jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ.
(152)
Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe sejbiet definittivi,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping provviżorju huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ aċidu ossaliku, kemm jekk f’forma diidrata (numru CUS 0028635-1 u numru CAS 6153-56-6) jew f’forma anidrata (numru CUS 0021238-4 u numru CAS 144-62-7) u kemm jekk f’soluzzjoni milwiema jew le, li bħalissa jaqa’ fi ħdan il-kodiċi NM ex 2917 11 00 (kodiċi TARIC 2917110091) u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorja applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji msemmija hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju provviżorju
%
Kodiċi addizzjonali TARIC
L-Indja
Punjab Chemicals u Crop Protection Limited
22,8
B230
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
43,6
B999
Ir-RPĊ
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
52,2
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvediment ta’ sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien adottat dan ir-Regolament, jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu b’mod orali mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Ottubru 2011.