PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 452/2011
ze dne 6. května 2011
o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ
(1)
Dne 17. dubna 2010 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. března 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování bezdřevého natíraného papíru a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela náležitě doložený podnět, podle nějž působí subvencovaný dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a aby bylo dosaženo řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. V jejich průběhu se nepodařilo řešení na základě dohody nalézt. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Dne 18. února 2010 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
(5)
Dne 17. listopadu 2010 uložila Komise nařízením (EU) č. 1042/2010 (4) na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy, jež vznesly strany při jednom z těchto řízení, zohledněny při obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddíle 2.1). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, dvě skupiny čínských vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(10)
Jak je vysvětleno ve 53. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(11)
Jak je vysvětleno ve 54. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům.
(13)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly doručeny od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, od CEPIFINE, od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a jednoho dalšího výrobce v Unii, dále od třinácti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, pěti uživatelů a od jednoho sdružení tiskařského průmyslu.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
Vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
c)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ning-po, provincie Če-ťiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ning-po, provincie Če-ťiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(15)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(17)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za zaměnitelné a za přímo soutěžící s archy.
(18)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(19)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(20)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 18. bodě odůvodnění jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(21)
Navíc zmíněná strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(22)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(23)
Navíc z ČLR nebyly v posuzovaném období dovezeny žádné kotouče určené pro kotoučové stroje. Rovněž lze považovat za nepravděpodobné, že by tyto výrobky byly dováženy v budoucnu, neboť pořizování těchto výrobků na dlouhou vzdálenost je z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění ekonomicky neúnosné.
(24)
Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(25)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecná a její výsledky kromě toho mohou být ovlivněny vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek, jež proběhly v její vlastní laboratoři a při nichž byla měřena pevnost v tahu kotoučů pro kotoučové stroje, jež vyrábějí výrobci v Unii, je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Tato strana na základě tohoto důkazu tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje byly z oblasti působnosti šetření vyloučeny svévolně.
(26)
V souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz.
(27)
Výsledky zkoušek předložené vyvážejícím výrobcem spočívaly v souhrnu výsledků zkoušek provedených v jeho vlastní laboratoři. Nejdůležitější však je, že výsledky nebyly poskytnuty k nahlédnutí a připomínkování dalšími zúčastněnými stranami, zejména výrobním odvětvím Unie, a vyvážející výrobce ani přes opakované upomínky nepředložil smysluplné shrnutí nedůvěrné povahy.
(28)
Po poskytnutí základních informací vyvážející výrobce nepředložil žádné další podrobnější informace, které by mohly pomoci posoudit spolehlivost zkoušky. Jelikož nebyla poskytnuta nedůvěrná verze této zkoušky, nemohly společnosti, jejichž kotouče pro kotoučové stroje byly údajně testovány, na výsledky zkoušky reagovat. Komise proto nemohla objektivně zjistit, zda jsou předložené výsledky zkoušky spolehlivé a správné a zda se na ně lze pro účely šetření spolehnout. Na základě údajů, jež měla Komise k dispozici, bylo zjištěno, že objektivita a spolehlivost zkoušky je nedostatečná, jelikož informace předložené v rámci utajení nemohly být ověřeny podle žádných spolehlivých zdrojů.
(29)
Po zveřejnění příslušných zjištění týž vyvážející výrobce předložil výsledky další zkoušky provedené v jeho zastoupení externí zkušební laboratoří a znovu zopakoval, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl z rozsahu šetření svévolně vyloučen. V protokolu o zkoušce je uvedeno, že pevnost v tahu se měřila na 25 vzorcích kotoučů pro kotoučové stroje, jež laboratoři poskytl vyvážející výrobce a označil je za vzorky papíru vyráběného výrobci v Unii. Podle tohoto protokolu žádný ze vzorků papíru nesplnil obě kritéria uvedená v 18. bodě odůvodnění.
(30)
Posouzení zprávy o zkoušce ukázalo, že tato zpráva vypracovaná zmíněnou externí laboratoří se za prvé týká většinou výrobků, pro něž byly tyto výsledky bezpředmětné, neboť naprostá většina zkoušených vzorků ve skutečnosti nebyly kotouče pro kotoučové stroje; za druhé se zpráva týká výrobků, které nebyly dostatečně identifikovány, jelikož na základě protokolu o zkoušce nelze určit, zda je testovaný papír určen k archovému tisku nebo k tisku z kotoučů, jelikož druh papíru popsaný v protokolu existuje v obou formátech. Kromě toho neposkytl protokol o zkoušce jistotu, že kotouče, z nichž vzorky údajně pocházejí, jsou skutečně totožné s kotouči, jež byly testovány.
(31)
V reakci na zprávu o zkoušce vypracovanou zmíněnou externí laboratoří žadatel předložil výsledky zkoušek, jež provedl jeden z unijních výrobců na stejných vzorcích kotoučů pro kotoučové stroje, které údajně zkoušela uvedená externí laboratoř. Výsledky této zkoušky byly odlišné. Dle žadatele byly odlišnosti způsobeny možnými odlišnými podmínkami zkoušky, a tudíž možným nedodržením normy ISO 3783:2006, tj. normy, podle které by měla měřit pevnost v tahu dle vymezení v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po poskytnutí konečných zjištění zmíněný vyvážející výrobce zpochybnil objektivnost rozhodnutí Komise odmítnout výsledek uvedené zkoušky provedené externí laboratoří. Prohlásil, že zkoušku provedl nezávislý odborník na náhodném vzorku a v souladu s příslušnou normou ISO. Poskytl přísežné prohlášení svého vedoucího s vysvětlením postupu výběru vzorku pro zkoušky tak, aby byla zajištěna nezávislost, správnost a reprezentativnost zkoušky.
(33)
Za prvé, Komise nikdy nezpochybnila objektivitu zprávy o zkoušce vypracované uvedenou externí laboratoří a z tohoto hlediska není důležité, zda byla zkouška provedena na náhodném vzorku. Na druhou stranu byly vyjádřeny pochyby, pokud jde o ujištění týkající se výběru a původu zkoušených vzorků, a nikoli pokud jde o zkoušku samotnou. Argumenty zmíněného vyvážejícího výrobce tyto pochybnosti neodstranily, neboť nebyly ucelené a byly v řadě ohledů nejasné; např. zařazení výrobků jiných než kotoučů pro kotoučové stroje bylo podle jeho tvrzení způsobeno administrativními chybami nebo byla vina připisována chybám dodavatelů, kteří údajně zřejmě dodali špatné vzorky.
(34)
Jelikož ani zdroj, ani vzorky údajně zkoušených výrobků nebyly jasně identifikovány a výsledky zkoušek provedených různými stranami byly protichůdné, mělo se za to, že předložená zpráva o zkoušce vypracovaná externí laboratoří jednající jménem příslušného čínského vyvážejícího výrobce neprokazuje nade vší pochybnost, že zkouška pevnosti v tahu nebyla vhodná pro odlišení bezdřevého natíraného papíru vhodného pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevého natíraného papíru vhodného pro archové tiskařské stroje. Uvedená zpráva o zkoušce tudíž neprokázala, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje byl z oblasti působnosti šetření vyloučen svévolně.
(35)
Co se týče vhodnosti zvolení pevnosti v tahu jako rozlišovacího kritéria pro určení kotoučů vhodných pro tisk na kotoučových tiskových strojích, je třeba připomenout, že v definici výrobku jsou tyto dvě skupiny výrobků od sebe odlišeny mimo jiné na základě jejich použití, tzn. zda je daný výrobek vhodný k použití při kotoučovém tisku, nebo archovém tisku, což se určuje na základě požadavků příslušných strojů, pro něž jsou určeny, kterým odpovídá, mimo jiné, pevnost v tahu. Dále je třeba poznamenat, že pevnost v tahu je pouze jednou z vlastností, které odlišují bezdřevý natíraný papír vhodný pro použití při kotoučovém tisku od bezdřevého natíraného papíru používaného při archovém tisku; v 18. a 20. bodě odůvodnění jsou uvedena další kritéria, která nebyla dotyčným vyvážejícím výrobcem zpochybněna. Jedna ze stran prohlásila, že vlhkost, jak je definována ve 20. bodě odůvodnění, není základní rozlišující vlastností výrobků. Během šetření se však další strany k této otázce vyjadřovaly různě. V každém případě bylo shledáno, že tuhost a pevnost v tahu jsou nejdůležitější činitele.
(36)
V podání v reakci na výše uvedené žadatel uznal, že mohou existovat kotouče, které sice zcela nesplňují všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu uvedená v 18. bodě odůvodnění, ale přesto by se daly použít při kotoučovém tisku. Nadále však trval na svém názoru, že pevnost v tahu je jedinou zkouškou, která může s jistotou stanovit, že je daný kotouč skutečně vhodný pro kotoučový tisk, tzn. že pokud určitý kotouč splňuje kritérium pevnosti v tahu uvedené v 18. bodě odůvodnění, jedná se zcela jistě o kotouč pro kotoučový tisk.
(37)
Na podporu výše uvedených tvrzení o pevnosti v tahu odkázal vyvážející výrobce na argumenty předložené jedním žadatelem z řad výrobců v Unii v rámci antidumpingových a antisubvenčních šetření v USA, ve kterých dotyčný výrobce z Unie údajně uznal, že kotouče pro kotoučový tisk nelze rozlišit na základě zkoušky pevnosti v tahu ani žádným jiným měřením.
(38)
Žadatel zpochybnil tato tvrzení vyvážejícího výrobce a tvrdil, že z řízení v USA naopak vyplývá, že existuje jasná dělicí čára, která odlišuje kotouče pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru.
(39)
Za prvé je třeba si uvědomit, že výroky, na něž odkazoval vyvážející výrobce, byly předneseny v rámci šetření v jiných jurisdikcích a odlišnými stranami, než jsou strany tohoto řízení, a tudíž nejsou relevantní. Za druhé, orgány USA ve zmíněných šetřeních dospěly k závěru, že existuje jasný rozdíl mezi bezdřevým natíraným papírem používaným při archovém tisku na straně jedné a kotouči vhodnými k použití při kotoučovém tisku na straně druhé. Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích byly považovány za polotovary, zatímco kotouče vhodné pro kotoučový tisk nebyly považovány za dotčený výrobek. Orgány USA ve své definici dotčeného výrobku kotouče pro kotoučové stroje explicitně nedefinují. Při vymezení výrobku, který byl předmětem zmíněných šetření, proto nebyla pevnost v tahu relevantní.
(40)
Na základě výše uvedených připomínek bylo potvrzeno, že technická vlastnost „pevnost v tahu“ je spolehlivou vlastností k popisu bezdřevého natíraného papíru vhodného k použití při kotoučovém tisku.
(41)
Vznesené připomínky však také ukázaly, že existují i kotouče, jež lze při kotoučovém tisku použít, přestože plně nesplňují všechna kritéria pevnosti v tahu. Z tohoto důvodu bylo považováno za nezbytné dále upřesnit definici kotoučů vhodných pro kotoučový tisk.
(42)
S cílem poskytnout další kritérium pro odlišení kotoučů pro kotoučový tisk, které ne zcela splňují všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu, žadatel navrhl, že by se kotouč, který sice plně nevyhověl při zkoušce pevnosti v tahu, ale má vnitřní cívku o velikosti menší než 80 mm, měl považovat za kotouč pro kotoučový tisk.
(43)
Čínská vláda a dotyčný vyvážející výrobce uvedli, že přidáním velikosti cívky jako nové součásti definice výrobku dochází k úpravě definice kotoučů pro kotoučový tisk, a tedy definice dotčeného výrobku. Rovněž uvedli, že velikost vnitřní cívky není vhodným kritériem, jelikož existují kotouče pro kotoučový tisk o velikosti vnitřní cívky vyšší než 80 mm a kotouče určené k rozřezání o velikosti vnitřní cívky nižší než 80 mm.
(44)
Komise usilovala o zpřesnění definice kotoučů vhodných pro kotoučový tisk a o další objasnění s cílem ještě zřetelněji rozlišit dotčený výrobek a další výrobky, též za účelem minimalizace možnosti, že opatření budou obcházena. Předložené údaje týkající se vhodnosti velikosti cívky jako alternativního kritéria pro definici však prokázaly, že toto kritérium by vedlo k možnému vyloučení dotčeného výrobku, tj. kotoučů určených k rozřezání o velikosti cívky nižší než 80 mm, z působnosti opatření. Proto bylo od záměru použít toto kritérium pro definici kotoučů vhodných k použití při kotoučovém tisku upuštěno.
(45)
Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena spolehlivost metody, podle níž byly kotouče vhodné k použití při kotoučovém tisku vyloučeny z oblasti působnosti šetření, jak to tvrdily čínské skupiny vyvážejících výrobců.
(46)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že by z oblasti působnosti šetření měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v 47. bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(47)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(48)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně jsou složeny z více vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábějí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než jaký se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 47. bodě odůvodnění se proto považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(49)
A konečně jeden čínský výrobce tvrdil, že by tzv. „lepenka“ neboli „kartón“ měl být vyloučen z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón považuje za dotčený výrobek.
2.1.1. OBDOBNÝ VÝROBEK
(50)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ V ČLR
(51)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení řízení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje dva vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje čtyři vyvážející výrobce ve spojení. Tito spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(52)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení ze skupiny APP bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku uvedené ve 47. bodě odůvodnění. V této souvislosti je třeba připomenout vyvozený závěr, že by vícevrstvý kartón a lepenka měly být z vymezení výrobku, který je předmětem tohoto šetření, vyloučeny. Dále je třeba připomenout, že vícevrstvý kartón a lepenka byly vyloučeny z vymezení výrobku, který je předmětem souběžného antidumpingového řízení. Byl tedy učiněn závěr, že uvedení dva vyvážející výrobci ve spojení, u nichž bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku, nebudou zahrnuti do tohoto šetření. Zjištění předložená v tomto nařízení se proto nezakládají na informacích a údajích, jež tito dva výrobci poskytli.
3.2. VÝBĚR VZORKU VÝROBCŮ V UNII
(53)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Tito čtyři výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované ve 372. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté těmito čtyřmi společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno ve 386. bodě odůvodnění.
3.3. VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ, KTEŘÍ NEJSOU VE SPOJENÍ
(54)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k malému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. SUBVENCOVÁNÍ
4.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(55)
Je nutno připomenout, že čínská vláda a čtyři čínští vyvážející výrobci poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě, jež měly jejich odpovědi ověřit.
(56)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise poté, co obdržela odpovědi na dotazník, jí zaslala tři písemná upozornění na nedostatky a jedno oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. V několika případech tak byly čínské vládě výrazně prodlouženy lhůty, jmenovitě o dva týdny v případě odpovědi na dotazník, takže celková lhůta pro předložení odpovědi na dotazník činila 49 dní, a o tři týdny v případě odpovědi na první z písemných upozornění na nedostatky, takže celková lhůta pro její předložení činila 40 dní.
(57)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam orgánů státní správy, jež se měly inspekcí na místě účastnit. Čínská vláda uvedla, že dokud jí tyto informace nejsou k dispozici, neplní Komise své povinnosti orgánu provádějícího šetření podle Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, zejména pak povinnosti podle odstavce 8 přílohy VI. Tvrdila dále, že nebudou-li jí tyto informace předloženy, nebude schopna zaručit výsledek inspekcí.
(58)
S tímto požadavkem čínské vlády vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas. V této souvislosti je nutno poznamenat, že Komise splnila veškeré příslušné podmínky, jež stanoví odstavec 8 přílohy VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a článek 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů příslušných pro dotyčné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány příslušné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, zná pouze čínská vláda. K seznamu svých konkrétních dotazů Komise před provedením inspekcí na místě a v jejich průběhu vysvětlila, že tento seznam nepožadují právní předpisy WTO ani Unie a že účelem šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a relevantní doplňující podání, a že se inspekce tedy bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítne-li čínská strana poskytovat potřebné informace či být orgánu provádějícímu šetření nápomocna při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, může to postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky článku 28 základního nařízení.
(59)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s články 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Dospěla přitom k předběžnému závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů nebyla zodpovězena. Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(60)
Čínská vláda uvedla, že orgán provádějící šetření by měl určit nezbytnost informací přiměřeným způsobem tak, aby přitom nezneužil svých práv. Uvedla dále, že přestože nejsou informace pokládány za ideální ve všech ohledech, neměly by být považovány za bezpředmětné. Na základě těchto argumentů uvedla, že součinnost poskytuje podle svého nejlepšího vědomí a že její odpověď na dotazník je úplná. Tvrdila rovněž, že jsou inspekce na místě špatně naplánovány, neboť z oznámení o inspekci nebylo dostatečně zřejmé, co má být předmětem ověřování, a Komise neprovedla specifické inspekce na místě u všech vládních subjektů. V neposlední řadě tvrdila, že jí Komise ukládá neúměrnou zátěž a požaduje irelevantní a zbytečné informace.
(61)
V souvislosti s plánováním inspekcí na místě je třeba připomenout, že čínská vláda s termínem, programem inspekce i místem jejího konání souhlasila. Konkrétně byl termín inspekce na místě projednán v srpnu 2010. Komise původně navrhla, aby se inspekce na místě uskutečnila v prvním říjnovém týdnu roku 2010, a svůj návrh následně na základě požadavků čínské strany dvakrát změnila, nejprve na druhý a poté na třetí říjnový týden roku 2010. Stížnosti na načasování inspekcí na místě jsou tedy neopodstatněné, neboť Komise učinila maximum pro to, aby řádně odůvodněným požadavkům čínské vlády vyhověla. K požadovaným informacím je nutno poznamenat, že čínská vláda nic nenamítala vůči formátu dotazníku ani způsobu, jakým byly informace vyžádány. Odpověď na dotazník a následná vyjádření předkládalo jménem čínské vlády čínské ministerstvo obchodu. Komise si vyžádala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření žádala o tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení k předloženým informacím a jejímu zapojení do programů, jež byly předmětem šetření.
4.2. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(62)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující programy, jež byly údajně zapojeny do poskytování vládních subvencí.
I)
Preferenční úvěry výrobcům natíraného papíru
II)
Programy týkající se daně z příjmu
-
Preferenční daňové schéma pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Preferenční daňové schéma pro výzkum a vývoj
-
Osvobození od daně dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
III)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Osvobození dováženého zařízení od DPH a cla
-
Vracení DPH v případě zařízení vyrobeného na domácím trhu
-
Osvobození podniků se zahraničními investicemi od daní za údržbu města, výstavbu a od příplatků na vzdělávání
IV)
Grantové programy
-
Známé značky
-
Zvláštní fondy pro přilákání zahraničních investičních projektů
-
Pomoc v antidumpingovém řízení
-
Grant na technologickou modernizaci v městě Šou-kuang
-
Fond na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou
-
Subvence z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií
-
Cena průmyslové zóny ve městě Su-čou za zachování hospodářského růstu
-
Zvláštní fond na úpravu znečištěné vody z jezera Tchaj-chu v provincii Ťiang-su
-
Zvláštní fond na úspory energie v průmyslové zóně ve městě Su-čou
-
Zvláštní fond na snížení celkových emisí nejdůležitějších znečišťujících látek ve městě Su-čou
-
Subvence na úspory vody a snížení emisí
-
Ekologická cena udělovaná odborem ochrany životního prostředí ve městě Su-čou
-
Cena udělovaná za energetické úspory ve městě Šou-kuang
V)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování práv na využití půdy
-
Poskytování chemikálií na výrobu papíru
-
Poskytování elektřiny
4.2.1. PREFERENČNÍ ÚVĚRY VÝROBCŮM NATÍRANÉHO PAPÍRU
a) Úvod
(63)
Čínští výrobci dotčeného výrobku údajně využívají výhod úvěrů s nízkými úrokovými sazbami, které jim poskytují banky spojené s vládní politikou a komerční banky ve státním vlastnictví. Děje se tak v souladu s politikou čínské vlády poskytovat podnikům finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat hospodářský růst a rozvoj čínského papírenského průmyslu. Jak vyplývá z pětiletých plánů a průmyslové politiky, nabízí bankovní systém papírenskému průmyslu zvýhodněné finanční programy.
b) Využití dostupných údajů
(64)
Komise se na základě informací v podnětu snažila vyšetřit poskytování bankovních úvěrů výrobcům natíraného papíru. Proto bylo pokládáno za nezbytné požádat čínskou vládu, aby ve své odpovědi na dotazník a následných podáních uvedla konkrétní informace a údaje k několika vládním plánům a projektům, jež jsou zaměřeny na stimulaci a podporu rozvoje čínského odvětví výroby papíru. Jednalo se o tyto plány a projekty:
-
Desátý pětiletý plán civilního hospodářství a společenského rozvoje v Číně („10. pětiletka“),
-
„Desátý pětiletý plán“ papírenského průmyslu („pětiletka papírenského průmyslu“),
-
Desátý pětiletý plán a zvláštní plán na rok 2010 pro budování národního lesnictví a integraci papírenského průmyslu („integrační projekt“),
-
Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „Dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“ („rozhodnutí č. 40“),
-
Směrný index restrukturalizace průmyslu („směrný index“),
-
Hlavní směry pro Jedenáctý pětiletý plán národního hospodářského a společenského rozvoje (2006-2010) („11. pětiletka“),
-
Oběžník Státní rady k realizaci hlavních cílů (11. pětiletka) a dělbě úkolů („prováděcí oběžník k 11. pětiletce“),
-
Koncepce rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007 („strategie papírenství na rok 2007“),
-
Rozvojový plán provincie Kuan-tung,
-
Jedenáctá pětiletka města Čan-ťiang,
-
Jedenáctá pětiletka města Ťi-ning.
(65)
Informace vyžádané k uvedeným plánům poskytla čínská vláda jen zčásti. V plném rozsahu, tj. v čínském znění s anglickým překladem, byly předloženy pouze dva z vyžádaných plánů (rozhodnutí č. 40 a směrný index restrukturalizace průmyslu). Ke třem regionálním plánům, jež si Komise původně vyžádala, čínské orgány uvedly, že nejsou relevantní, neboť v daných regionech nejsou usazeni vyvážející výrobci, kteří na šetření spolupracují („spolupracující vyvážející výrobci“). Tyto plány proto nebyly předloženy, což Komise akceptovala, avšak požádala o plány rozvoje oblastí (regionů, provincií, obcí), v nichž tito výrobci usazeni jsou. Čínská vláda předložila znění 11. pětiletky provincie Ťiang-su a 11. pětiletky provincie Šan-tung v čínském jazyce, nikoli však jejich překlad, a to ani překlad jejich obsahu. Ke dvěma plánům, jež předloženy nebyly, čínská vláda uvedla, že se týkají období 2000-2005, a jsou tedy již zastaralé. Komise toto tvrzení akceptovala. Zbývající plány (integrační projekt, 11. pětiletka, prováděcí oběžník k 11. pětiletce a strategie papírenství na rok 2007) byly předloženy pouze v čínštině spolu s anglickým překladem jejich obsahu. Čínská vláda uvedla, že požadavky Komise bylo příliš náročné splnit a že vláda má pouze omezené zdroje, a tedy nemohla tyto dokumenty přeložit.
(66)
K výše uvedenému je třeba poznamenat, že Komise žádala o informace, jež pro účely šetření pokládala za nezbytné vzhledem k tomu, že je zmiňoval podnět. Komise navíc opakovaně zdůrazňovala, že je požadované dokumenty zapotřebí předložit v angličtině. U tohoto druhu důležitého dokumentu se jedná o nezbytnost, jelikož ze samotného obsahu nebylo možno určit, která část dokumentu je pro šetření relevantní. Plány předložené v čínštině navíc nejsou dlouhé a podle všeho jsou k dispozici relevantní dokumentace i v angličtině, která byla pořízena buď nezávislými zdroji (advokátní kanceláře specializované na čínské právo) nebo při antisubvenčních šetřeních, jež v Číně prováděly Spojené státy americké (dále jen „USA“).
(67)
Komise tak měla možnost ověřit pouze tyto dokumenty: rozhodnutí č. 40, směrný index a strategii papírenství na rok 2007, jejichž anglická verze byla součástí podnětu a kterou poskytl i jeden z vyvážejících výrobců.
(68)
K tomu, aby mohla vyšetřit míru vládních zásahů na čínském finančním trhu a vytvořit si potřebný přehled o finančním sektoru v ČLR, si Komise vyžádala jednak informace o tom, jaký procentní podíl představuje majetková účast vlády ve finančních institucích, jednak údaje k výši, resp. procentnímu podílu úvěrů, jež poskytují banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda tvrdila, že nemá o podílnících bank k dispozici žádné záznamy, přestože článek 61 zákona o komerčních bankách (Law on Commercial Banks) [2003] č. 13 stanoví, že banky tyto údaje vykazují „orgánu bankovního dohledu při Státní radě a Čínské lidové bance (People's Bank of China)“. Pokud jde o výši, resp. procentní podíly úvěrů, jež banky ve státním vlastnictví poskytují, čínská vláda potvrdila, že přestože jsou relevantní údaje zaznamenávány, nemůže je dát Komisi k dispozici. Komise dále usnadnila čínské vládě práci tím, že omezila požadované informace o výši vládní účasti pouze na ty finanční instituce, o nichž se zjistilo, že úvěrují spolupracující vyvážející výrobce. Čínská vláda však neposkytla relevantní údaje ani o tomto omezeném segmentu finančních institucí, jež v Číně působí.
(69)
K tomu, aby mohla vyšetřit úvěrovou politiku čínských bank (např. metod při určování úrokových sazeb úvěrů, oceňování úvěrů atd.), požádala Komise čínskou vládu o informace ke strategiím, jež sledují příslušné státní orgány, konkrétně Čínská lidová banka a Komise pro bankovní dohled. Čínská vláda k této úvěrové politice neposkytla žádné relevantní informace. K doložení úlohy, jakou Čínská lidová banka sehrává při určování úrokových sazeb, a vztahu, jaký zaujímá vůči bankovnímu systému, nebyl předložen jediný dokument, předpis ani pokyny, jež by uvedená banka bankovnímu systému adresovala. Vysvětlena nebyla ani aplikace zákona o komerčních bankách [2003] č. 13, zejména jeho článků 34, 38 a 39, jež stanoví základní pravidla pro poskytování úvěrů a další podnikatelské činnosti komerčních bank, přestože Komise o toto vysvětlení výslovně žádala.
(70)
Za účelem vyšetřit úvěrovou politiku čínských bank, jež během období šetření poskytovaly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, požádala Komise čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s těmito konkrétními bankami, tak aby mohla Komise ověřit informace o preferenčních úvěrech poskytovaných čínským výrobcům bezdřevého natíraného papíru. Čínská vláda uvedla, že nemůže bankám ve státním vlastnictví uložit, aby tyto schůzky organizovaly. K otázce, zda uvedené banky při poskytování úvěrů posuzují úvěrová rizika, a pokud ano, jakým způsobem, tedy nebyly od čínských bank shromážděny žádné důkazy.
(71)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo vedle relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, nezbytné použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu. Čínská vláda vznesla vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné nové důkazy nepředložila.
(72)
Aby bylo možno ověřit informace o preferenčních úvěrech poskytovaných čínským výrobcům bezdřevého natíraného papíru, byli spolupracující vyvážející výrobci požádáni, aby uspořádali schůzky s konkrétními bankami, které je během období šetření pokytovaly úvěry. Žádné schůzky však neproběhly. Opakované žádosti Komise o jejich uspořádání postupovali spolupracující vyvážející výrobci příslušným bankám, ty však odmítaly na šetření spolupracovat. Spolupracující vyvážející výrobci byli upozorněni na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo pokládáno za nezbytné opřít veškerá zjištění k bankovním úvěrům, jež byly těmto výrobcům poskytnuty, na dostupných údajích. Výrobci vznesli vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné další důkazy nepředložili.
(73)
Jeden z čínských vyvážejících výrobců byl požádán o konkrétní informace ke konkrétní dohodě se třemi čínskými bankami o restrukturalizaci dluhu. Uvedený výrobce odmítl nezbytné informace poskytnout, a proto nebylo možné ověřit ani tuto celkovou dohodu a související úvěry poskytnuté na základě smluv, ani žádné konkrétní údaje, např. dobu, na niž byly úvěry poskytnuty, splátkový harmonogram či úrokovou sazbu. Tento spolupracující vyvážející výrobce byl upozorněn na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na takto nedostatečnou spolupráci bylo pokládáno za nezbytné opřít veškerá zjištění k bankovním úvěrům, jež byly tomuto spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci poskytnuty, na dostupných údajích. Tento výrobce vznesl vůči použití dostupných údajů námitku, avšak žádné další důkazy nepředložil.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
i) Vládní zásahy do finančního bankovního systému v souvislosti s preferenčními úvěry papírenskému průmyslu
- Úloha vládních plánů
(74)
Šetření zjistilo, že jsou papírenskému průmyslu věnovány konkrétní strategické plány. Podle nich mají výkonnost tohoto odvětví pozorně sledovat státní orgány, jež mají v úkolu realizovat zvláštní politiku (např. provádět dekrety), tak aby byly cíle těchto strategických plánů naplněny. Šetření dále zjistilo, že tyto specifické strategické plány upravují i preferenční úvěry papírenskému průmyslu.
(75)
Po prostudování rozhodnutí č. 40 a zvláštního oddílu o financování ve strategii papírenství na rok 2007 je totiž zřejmé, že čínský systém státního plánování bankám ukládá poskytovat papírenskému průmyslu úvěry.
(76)
K rozhodnutí č. 40 je nutno poznamenat, že se jedná o příkaz Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu ČLR, a je tedy právně závazný pro další veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí klasifikuje průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulovat a podporovat určité skupiny podniků či odvětví, např. papírenského odvětví, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že jich je celkem 26, a představují tedy jen zlomek čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto 26 odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že pro „podporované investiční projekty“ platí zvláštní výhody a pobídky (finanční podpora, osvobození od dovozního cla, osvobození od DPH či osvobození od daně). Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „restriktivními a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 de facto požadují, aby příslušný orgán uložil finančním institucím úvěry již neposkytovat, a útvaru státní cenové správy ukládají, aby zvýšil ceny elektřiny a dodavatelům elektřiny nařídil, aby své dodávky „restriktivním a eliminovaným projektům“ ukončily. Z výše uvedeného je zřejmé, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě směrnic o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž papírenský průmysl.
(77)
Strategie papírenství na rok 2007 stanoví pro uvedené odvětví konkrétní podmínky, směr a cíle. Popisuje stav papírenského průmyslu v Číně (např. počet podniků, výrobu, spotřebu, vývoz či statistické údaje k druhu používaných surovin). Stanoví strategie a cíle papírenského průmyslu, pokud jde o plánování v tomto odvětví, využívání surovin, technologií a zařízení, strukturu výrobků a organizační strukturu výrobců. Strategie dále upravuje „vstupní kritéria“ tohoto odvětví, neboť určuje konkrétní požadavky na poměr mezi majetkem a závazky a stanoví, jaký konkrétní úvěrový rating a konkrétní cílové úspory z rozsahu, podíly na trhu a spotřebu energie a vody mají společnosti v tomto odvětví dosáhnout. Podniky mají na jejím základě zpracovat vlastní plány rozvoje. Provinciím a regionům dále strategie ukládá, aby se podílely na její realizaci, a celou kapitolu věnuje „investicím a financování“ papírenského průmyslu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle strategie finanční instituce výslovně nesmějí úvěrovat žádný projekt, který neodpovídá jejím ustanovením. Úhrnem řečeno je po prostudování strategie papírenství na rok 2007 a z její formulace zřejmé, že se jedná o specifický nástroj státu, jehož cílem je regulovat papírenský průmysl v Číně a jejž je nutno pokládat za povinný nástroj průmyslové politiky, který jsou příslušné zúčastněné strany v Číně (státní orgány, finanční instituce a výrobci) povinny konkrétním způsobem realizovat.
(78)
Čínská vláda uvedla, že je strategii papírenství na rok 2007 nutno pokládat za směrný, nezávazný plán. Tvrdila dále, že v témže kontextu není právně závazný žádný z vládních plánů a projektů, a tudíž nelze v jejich rámci poskytnout žádný finanční příspěvek či výhodu. Pouhé pročtení strategie papírenství na rok 2007 a jeho výše uvedených konkrétních ustanovení však ozřejmí, že tento dokument nelze pokládat za nezávaznou směrnici. V tomto ohledu se připomíná, že ve strategii papírenství na rok 2007 se mimo jiné uvádí: „Politika průmyslového rozvoje je vytvářena na základě požadavků zdokonalení reformy socialistického tržního hospodářství, jakož i na základě souvisejících právních a správních předpisů s cílem vytvořit spravedlivé tržní podmínky a prostředí příznivé pro rozvoj, řešit stávající problémy rozvoje papírenského průmyslu a řídit zdravý rozvoj tohoto odvětví“. K ostatním plánům a projektům, jež jsou vyjmenovány v 64. bodě odůvodnění, je třeba uvést, že přinejmenším jeden z nich odkazuje na prováděcí oběžník k 11. pětiletce. Není snadné porozumět tomu, jak může být k právně údajně nezávaznému dokumentu (vládnímu plánu) vydán právně závazný prováděcí akt (v daném případě oběžník Státní rady).
(79)
Článek 34 zákona o komerčních bankách [2003] č. 13 mimoto uvádí, že banky „vykonávají úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“. V tomto zvláštním případě je relevantní státní průmyslová politika zakotvena ve strategii papírenství na rok 2007. Je tedy jen logické vyvodit závěr, že úvěry, jež výrobci bezdřevého natíraného papíru získávají u komerčních bank ve státním vlastnictví, se řídí vládními směrnicemi.
(80)
Předmětem šetření byla i úloha, kterou sehrává Národní komise pro rozvoj a reformy (National Development and Reform Commission). Čínská vláda k němu uvedla, že se jedná o agenturu Státní rady, která koordinuje makroekonomickou politiku a řídí vládní investice. Tento státní orgán vydal kromě jiných plánů i strategii papírenství na rok 2007. K právnímu rámci, podle nějž byla Národní komise pro rozvoj a reformy zřízena a vyvíjí svou činnost, např. její stanovy, nebyly přes výslovnou žádost předloženy žádné dostupné informace. Komisi se od čínské vlády dostalo pouze vysvětlení, že se Národní komise pro rozvoj a reformy musí řídit pokyny Státní rady jakožto nejvyššího orgánu státní správy, že jsou však tyto informace pro šetření irelevantní. Toto tvrzení nelze akceptovat. Stanovy orgánu, který vydává vládní plány, jsou pro účely šetření pokládány za relevantní, neboť jsou to vládní plány a projekty, které jsou jeho předmětem. Komise požádala i o zdůvodnění skutečnosti, proč čínská Národní komise pro rozvoj a reformy systematicky shromažďuje od společností podrobné údaje. Čínská vláda k tomu uvedla, že tyto informace lze shromažďovat prostřednictvím průmyslových sdružení a z jiných veřejných zdrojů. Ze skutečnosti, že jsou v rámci zvláštního mechanismu systematicky shromažďovány údaje o společnostech určené pro zpracování vládních plánů a projektů, však vyplývá, že jsou tyto plány a projekty pokládány za významnou součást státní průmyslové politiky.
(81)
Z uvedeného vyplývá, že veškerá rozhodnutí, jež finanční instituce přijímají vůči papírenskému průmyslu, musí brát v úvahu nutnost plnit cíle příslušných strategických plánů. O společnostech, jež tyto konkrétní strategické plány zařazují mezi „podporovaná odvětví“, se totiž předpokládá, že mají velmi dobrý úvěrový rating, což má přímý dopad na hodnocení jejich úvěruschopnosti v čínském finančním systému. Jak dále vyplývá z kapitoly o financování ve strategii papírenství na rok 2007 a ze sdělení o úvěrovém ratingu, které Komisi poskytl jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, nařizuje čínský systém státního plánování bankám, aby úvěrovaly papírenský průmysl; podle těchto zdrojů je společnostem udělován velmi dobrý úvěrový rating, neboť tyto společnosti splňují podmínky konkrétních strategických plánů. Zde je třeba poznamenat, že uvedené sdělení o úvěrovém ratingu, jež bylo předloženo během šetření, přímo spojuje pozitivní budoucí vyhlídky společnosti s existencí strategických plánů pro papírenství a splnění jejich cílů. Existují i důkazy o tom, že státní orgány sledují výkonnost společností, neboť každoročně přezkoumávají jejich podnikatelská oprávnění a shromažďují tímto způsobem statistické údaje o jejich finanční situaci a výkonnosti. Z informací od spolupracujících vyvážejících výrobců byly dále získány důkazy o tom, že Čínská lidová banka sleduje v souladu s článkem 9 nařízení o registraci a konzultaci bank úvěrovou situaci společností, a to prostřednictvím ročního přezkumu úvěrů, jež si společnosti každoročně berou.
(82)
Všechny výše uvedené skutečnosti prokazují, že mezi konkrétními strategickými plány a financováním papírenského průmyslu existuje vazba.
- Vládní zásahy v bankovním sektoru
(83)
Pokud jde o spolupracující vyvážející výrobce, šetření zjistilo, že dvěma z nich byla ve většině případů automaticky poskytována nejnižší možná úroková sazba v rámci limitů, jež stanovila Čínská lidová banka, zatímco další dva využívali výhodných změn splátkového harmonogramu, jež byly sjednány v roce 2008. Čínské banky ve státním vlastnictví totiž odkoupily veškeré úvěry poskytnuté zahraničními bankami; úvěry se změněným splátkovým harmonogramem nebyly poskytovány s významnou rizikovou prémií nad rámec základní úrokové sazby Čínské lidové banky.
(84)
Šetření dále zjistilo, že jsou vládní zásahy pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, tak aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou bankám svěřeny pravomoci státní správy nebo zda je vykonávají, nezjišťovala Komise pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen zákonem.
(85)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Zpráva WTO o výsledcích přezkumu obchodní politiky Číny ke stejnému tématu uvádí: „Dalším významným rysem finančního sektoru v Číně je vysoká míra státního vlastnictví“. (5) Je třeba poznamenat, že na čtyři velké banky ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank a Industrial and Commercial Bank) připadá z čínského bankovního sektoru podle všeho více než polovina. Podíl státu v bankách spojených s vládní politikou a v dalších bankách ve státním vlastnictví dosahuje přes 50 %, a tyto banky tak kontroluje vláda. Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o papírenský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ani uvedené banky nicméně takové informace neposkytly. Pouze opakovaně odkazovaly na informace obsažené ve výročních zprávách bank, které předložily. Informace ve výročních zprávách bank však neobsahovaly (a nemohly obsahovat) informace v tak podrobné míře, jak bylo požadováno.
Komise musela tudíž použít dostupné informace. Na základě dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež buď předložila čínská vláda, nebo jsou veřejně dostupné, dále informace extrahované z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (6). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o zvýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (7). V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším třináct z uváděných devatenácti bank je ve státním vlastnictví; patří k nim i dvě banky spojené s vládní politikou (Export-Import Bank of China a China Development Bank) a významné čínské komerční banky, např. Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
Pokud jde o ostatní státem vlastněné banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o papírenský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Tyto podrobné informace opět nebyly poskytnuty kromě opakovaného odkazu na informace v příslušných výročních zprávách bank, které byly ve většině případů pouze v čínštině bez anglického překladu. Informace ve výročních zprávách bank však nemohou poskytnout informace v tak podrobné míře, jak bylo požadováno. Pokud jde o banky spojené s vládní politikou, jak je vysvětleno níže, šetřením bylo zjištěno, že neexistuje žádná jasná právní úprava jejich úlohy a jejich vztahu k vládě. Podle tvrzení čínské vlády při inspekci na místě se však zdá, že banky spojené s vládní politikou podporují pro vládní politiku v Číně a nejsou provozovány za účelem dosahování zisku. Všechny výše uvedené skutečnosti potvrzují, že uvedené čtyři banky jsou kontrolovány vládou a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu.
(86)
Komise se dále snažila prošetřit rozdíl mezi bankami spojenými s vládní politikou (podle dostupných informací se jedná o Export-Import Bank of China, China Development Bank a Agricultural Development Bank of China) a státem vlastněnými bankami komerčními. K těmto dvěma odlišným kategoriím finančních institucí si vyžádala vysvětlení. Podle vyjádření čínské vlády nereguluje činnost bank spojených s vládní politikou žádný právní předpis, neboť čínské orgány v současnosti teprve pracují na návrhu příslušného zákona. Čínská vláda dále uvedla, že jedna z bank spojených s vládní politikou (jmenovitě China Development Bank) by neměla být pokládána za banku spojenou s vládní politikou, neboť byla přeměněna na holdingovou společnost a nachází se v přechodné fázi. K tomu budiž poznamenáno, že předložené informace potvrzují, že k bankám spojeným s vládní politikou je přistupováno odlišně od komerčních bank. Ačkoli činnost ani chování těchto bank na čínském finančním trhu nejsou upraveny žádnými pravidly, vyplývá z oběžníků Čínské lidové banky, kde se o nich výslovně hovoří, že banky spojené s vládní politikou mají v porovnání s komerčními bankami zvláštní postavení. Pokud jde o postavení China Development Bank, čínský stát v ní drží (prostřednictvím čínského ministerstva financí) více než 50 % akcií, a její přeměna na holdingovou společnost tedy nemá na vládní kontrolu žádný vliv.
(87)
Dalším faktorem, jenž zkresluje podmínky na čínském finančním trhu, je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob určování úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - Yinfa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Čínská vláda uvedla, že tyto oběžníky byly součástí reformy, v jejímž rámci probíhala liberalizace úrokových sazeb, bližší vysvětlení však nepodala. K žádosti o vysvětlení k preferenčním a dalším úvěrům, jež blíže vymezuje Státní rada, čínská vláda uvedla, že znění příslušného čínského dokumentu vychází z předpokladu, že další úvěry blíže vymezí Státní rada.
K vysvětlení, proč čínské právní předpisy vymezují preferenční úvěry, čínská vláda neuvedla žádné další údaje ani relevantní dokumentaci. I pokud tato tvrzení čínské vlády akceptujeme, není v souvislosti s dalšími druhy úvěrů zřejmé, proč zákonodárce pokládal za nezbytné možnost dalších úvěrů vymezovaných Státní radou zavádět. Komise dále žádala o vysvětlení k existenci komerčně spravovaných politických úvěrů, o nichž se zmiňuje oběžník č. 251. Čínská vláda v této věci neposkytla žádná vysvětlení ani důkazy. Čínská vláda byla dále požádána o aktualizace či právní předpisy vydané v návaznosti na uvedené oběžníky, jež by se týkaly úvěrové politiky komerčních bank a bank spojených s vládní politikou, tyto informace však neposkytla.
(88)
V neposlední řadě je třeba poznamenat, že čínská vláda nepředložila ke struktuře čínského bankovního systému žádné další informace ani statistické údaje.
(89)
Na základě 74. až 88. bodu odůvodnění a s přihlédnutím k nedostatečné spolupráci čínské strany (a na základě úvah v 90. bodě odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že finanční trh v Číně je narušen vládními zásahy a úrokové sazby, jež účtují nevládní banky a další finanční instituce, jsou se sazbami vládními pravděpodobně sladěny. Úrokové sazby, jež účtují nevládní banky a další finanční instituce, tedy nelze pokládat za vhodný komerční základ pro srovnání při určování případné výhody, kterou získávají příjemci vládních úvěrů.
ii) Finanční příspěvek
(90)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dále konstatuje, že naprostou většinu úvěrů poskytly uvedeným dvěma spolupracujícím výrobcům banky spojené s vládní politikou či jiné banky ve státním vlastnictví, jež jsou z důvodu úzkých vazeb na vládu považovány za veřejnoprávní subjekty. Tyto banky jsou z více než 50 % vlastněny státem, a jsou tedy považovány za banky kontrolované vládou. Existují i další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti konají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění, zasahuje stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem; přitom v některých případech uvedených v 83. bodě odůvodnění byla společnostem téměř automaticky poskytnuta nejnižší možná sazba v rámci rozmezí, jež určil stát. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým zajišťují naplňování průmyslové politiky vlády strategie papírenství na rok 2007, rozhodnutí 40 a článek 34 zákona o komerčních bankách (viz 74. až 81. bod odůvodnění). Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím (viz 312. bod odůvodnění). A konečně, Čína neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou (viz 68. až 70. a 84. až 86. bod odůvodnění). V případě úvěrů, jež poskytují banky spojené s vládní politikou či ve státním vlastnictví, tak Komise dospívá k závěru, že výrobci natíraného papíru získávají finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
iii) Výhoda
(91)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je jim poskytována výhoda podle čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek, byl tento srovnávací základ sestaven pomocí metody popsané v 96. až 102. bodě odůvodnění.
iv) Specifičnost
(92)
Čínská vláda byla požádána o informace jednak ke kritériím, jejichž splněním vzniká na subvenci nárok, jednak k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít o dostupné údaje. Je třeba poznamenat, že podle čl. 28 odst. 6 platí: „Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nebudou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval“. Přihlíženo bylo k následujícím údajům:
-
důkaz specifičnosti subvence, jenž předložil žadatel,
-
zjištění (viz 77. a 78. bod odůvodnění), podle nichž směřují do papírenského průmyslu specifické subvence na základě specifického plánu pro dané odvětví, tj. pětiletky papírenského průmyslu,
-
důkazy (viz 76. bod odůvodnění) o tom, že je papírenský průmysl „podporovaným odvětvím“ (rozhodnutí č. 40),
-
článek 34 zákona o komerčních bankách [2003] č. 13 (viz 79. bod odůvodnění), podle nějž komerční banky vykonávají úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky; v tomto konkrétním případě tedy úvěrová činnost těchto bank probíhá v intencích pětiletky papírenského průmyslu,
-
zjištění (viz 81. bod odůvodnění), podle nichž čínský systém státního plánování nařizuje bankám, aby papírenský průmysl úvěrovaly, a podle nichž se u společností předpokládá velmi dobrý úvěrový rating, neboť splňují podmínky podle konkrétních strategických plánů.
(93)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že čínská vláda během šetření nespolupracovala, z dostupných důkazů vyplývá, že subvence, jež jsou poskytovány společnostem v papírenském průmyslu, nejsou obecně dostupné všem podnikům, a jedná se tedy o subvence specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích či podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Závěry
(94)
S ohledem na výše uvedené je třeba financování papírenského průmyslu pokládat za subvenci.
(95)
Tato subvence by měla být vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(96)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí daná společnost za poskytnutí vládní půjčky, a částkou, kterou by tato společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by mohla získat na trhu.
(97)
Jak je vysvětleno výše, jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupných údajů.
(98)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(99)
S ohledem na výše uvedené byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci (jak je uvedeno v 68. až 72. bodě odůvodnění) požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Navzdory opakovaným žádostem zúčastněné strany tyto informace neposkytly. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je pokládáno za náležité uvažovat situaci, že je všem podnikům v Číně udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. V případě úvěrů v cizí měně uplatňuje Komise na standardní úvěrovou sazbu uvedenou v příslušných čínských úvěrových smlouvách (sazbu LIBOR) adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Nicméně vzhledem k celkově nedostatečné spolupráci čínské vlády při poskytování informací o bankách ve státním vlastnictví a při zjednávání přístupu k nim je v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení a s ohledem na všechny dostupné skutečnosti pokládáno za náležité použít úvěrový rating BB (v neinvestičním, spekulativním stupni).
(100)
Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že byl úrokový diferenciál v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(101)
Jak je vysvětleno v 73. bodě odůvodnění, odmítl jeden z vyvážejících výrobců předložit důležitou dohodu o restruktualizaci dluhu. Nebylo tak možno ověřit základní informace o úvěrech, jež jsou předmětem dohody, např. úrokovou sazbu, splatnost, splátkový harmonogram atd. Vyvážející výrobce ani neprokázal, že z předmětných úvěrů splatil jistinu. Při výpočtu výše výhody byly proto tyto úvěry posouzeny jako grant a byly rozpočítány na období šetření spolu s úrokem, jenž během tohoto období zůstal nezaplacen a jehož výpočet je uveden v 100. bodě odůvodnění.
(102)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 5,37 % a v případě společností ze skupiny Chenming 1,26 %.
4.2.2. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU
- Preferenční daňové schéma pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie
(103)
Společnostem, jež si úspěšně požádají o vydání osvědčení podniku, který využívá nejnovější a špičkové technologie, tento program umožňuje využít snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % oproti běžné sazbě, jež činí 25 %.
a) Právní základ
(104)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven jednak v článku 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (Enterprise Income Tax Law of the PRC) (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jednak ve Správních opatřeních k určování podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie. Týká se jej i Oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985). Toto oznámení podrobněji upravuje realizaci tohoto programu.
b) Nárok na subvenci
(105)
Článek 10 správních opatření k určování podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie, vyjmenovává seznam kritérií, jejichž splněním vzniká společnostem nárok na využití programu. Splňuje-li společnost veškeré podmínky článku 10, musí podat příslušným orgánům žádost postupem podle článku 11 zmíněných opatření.
c) Praktická realizace
(106)
Společnost, jež zamýšlí o účast v programu požádat, musí podat elektronickou cestou žádost u místního odboru pro vědu a technologie, který tuto žádost předběžně posoudí. Tento odbor následně společnost doporučí u útvaru pro vědu a technologie příslušné provincie. Před vydáním rozhodnutí o tom, že bude žadateli uděleno osvědčení podniku, který využívá nejnovější a špičkové technologie, je uvedený útvar oprávněn provést přímo v prostorách žadatele šetření.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(107)
Tohoto podpůrného programu se účastnili tři spolupracující vyvážející výrobci, kteří získali během období šetření výhody. Přestože čínská vláda nepředložila žádné správní předpisy, poskytli vyvážející výrobci dostupné právní texty. Ani z nich však nelze dost dobře vyčíst postup podávání žádosti, jenž tak zůstává vágní a netransparentní.
e) Závěry
(108)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(109)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(110)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce natíraného papíru. V kapitole 4 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007) věnované „daňovým pobídkám“ totiž článek 25 stanoví, že „pobídky v oblasti daně z příjmů podniků poskytuje stát hlavním odvětvím a projektům, jež stát podporuje“. Komise má za to, že zásady a klasifikaci, z nichž vychází zařazení podniku do kategorie podporovaných, stanovila Státní rada v rozhodnutí č. 40 (článek 14) a ve směrném katalogu průmyslové restrukturalizace. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(111)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(112)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za posuzované období. Za výhodu se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně vypočtené podle snížené preferenční sazby. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(113)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 1,22 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,58 %.
- Preferenční daňové schéma pro výzkum a vývoj
(114)
Tento program nabízí výhodu všem společnostem, jež jsou uznávanými realizátory výzkumných a vývojových projektů. Toto zařazení jim umožňuje u daně z příjmů právnických osob uplatnit 50 % skutečných výdajů na schválené projekty.
a) Právní základ
(115)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven i) v čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), dále ii) v článku 95 Prováděcího nařízení k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, výnosu Státní rady ČLR č. 512 vyhlášeném dne 6. prosince 2007, a iii) v Průvodci hlavními odvětvími (oznámení č. 6 z roku 2007).
b) Nárok na subvenci
(116)
Tento program nabízí výhodu společnostem, jež byly uznány za realizátory výzkumných a vývojových projektů. Podmínky pro účast v něm splňují pouze výzkumné a vývojové projekty společností, jež využívají nejnovější a špičkové technologie a jimž se dostává primární podpory od státu; tyto podmínky splňují dále projekty vyjmenované v Průvodci hlavními odvětvími industrializace za pomoci špičkových technologií v rámci stávající rozvojové priority, který vydala Národní komise pro rozvoj a reformy.
c) Praktická realizace
(117)
Společnosti, jež zamýšlejí podat žádost o účast v programu, musí místnímu odboru pro vědu a technologie poskytnout podrobné údaje o daných výzkumných a vývojových projektech. Projekty schvaluje na základě posouzení žádosti daňový odbor. Částka, jež podléhá dani z příjmů právnických osob, se snižuje o 50 % skutečných výdajů na schválené projekty.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(118)
Tohoto programu se účastnili spolupracující vyvážející výrobci, kteří získali během období šetření výhody. Přestože čínská vláda nepředložila žádné správní předpisy, poskytli vyvážející výrobci dostupné právní texty. Ani z nich však nelze dost dobře vyčíst postup podávání žádosti, který tak zůstává vágní a netransparentní.
e) Závěry
(119)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(120)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(121)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce natíraného papíru. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(122)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(123)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu se považuje celková daňová povinnost vypočtená podle běžné daňové sazby, od níž se odečte daň skutečně zaplacená po 50 % odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí 0,02 % u společností ze skupiny APP a 0,05 % u společností ze skupiny Chenming.
- Osvobození od daně dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
(125)
Program je určen podnikům se sídlem v Číně, které drží podíly v jiných tuzemských podnicích. V případě příjmů, jež jim plynou z určitých dividend vyplácených těmito tuzemskými podniky, mají tito podílníci nárok na osvobození od daně.
a) Právní základ
(126)
Tento program je jakožto zvýhodněný daňový režim upraven v článku 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků a je blíže rozveden v článku 83 prováděcího předpisu k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, výnosu Státní rady ČLR č. 512 vyhlášeném dne 6. prosince 2007.
(b) Nárok na subvenci
(127)
Tento program poskytuje výhody všem společnostem se sídlem v Číně, které mají podíly v jiných podnicích se sídlem v Číně.
c) Praktická realizace
(128)
Společnosti mohou programu využít přímo při vyplňování daňového přiznání.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(129)
Spolupracující vyvážející výrobci ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami přílohy 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Tyto společnosti neodváděly z vykázaných částek daň z příjmů.
e) Závěry
(130)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(131)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace neposkytla. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(132)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních.
(133)
Vzhledem k tomu, že jsou všechny uvedené daňové programy podle kapitoly 4 zákona ČLR o dani z příjmů podniků vyhrazeny výlučně významným výrobním odvětvím a projektům, které stát podle článku 25 podporuje či stimuluje, jedná se rovněž v tomto případě o specifický program, neboť tento je vyhrazen pouze určitým podnikům a výrobním odvětvím, jež jsou klasifikovány jako podporované a k nimž patří např. výroba natíraného papíru. Komise má totiž za to, že zásady a klasifikaci, z nichž vychází zařazení podniku do kategorie podniků podporovaných, stanovila Státní rada v rozhodnutí č. 40 (článek 14) a ve směrném katalogu průmyslové restrukturalizace. Navíc nejsou v daném případě dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(134)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(135)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu se považuje výše celkové daňové povinnosti (včetně daně z příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně), po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(136)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 1,34 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,21 %.
4.2.3. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
- Osvobození dováženého zařízení od DPH a cla
(137)
Tento program stanoví výhody v podobě osvobození dlouhodobých aktiv od DPH a jejich bezcelního dovozu, jichž mohou využít podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, které si u čínských orgánů opatří osvědčení o státem podporovaných projektech v souladu s příslušnými právními předpisy v oblasti investic, daní a cel.
a) Právní základ
(138)
Tento program se opírá o soubor právních předpisů, jmenovitě o i) Oběžník Státní rady č. 37/1997 o úpravě daňových schémat pro dovážené zařízení, ii) Sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, iii) Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a o iv) Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
b) Nárok na subvenci
(139)
Nárok na subvenci mají pouze žadatelé z řad podniků se zahraničními investicemi a podniků domácích, jež si opatří osvědčení o státem podporovaných projektech.
c) Praktická realizace
(140)
Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů ve svém článku I.1 stanoví, že v případě projektů zahraničních investic, jež odpovídají „podporovaným projektům podle Katalogu výrobních odvětví pro účely směrování zahraničních investic a podle Katalogu prioritních výrobních odvětví pro účely zahraničních investic ve středozápadním regionu spojených s přenosem technologií, je od cla a DPH osvobozeno jednak zařízení určené k vlastnímu použití a dovezené v rámci celkové investice, jednak technologie, díly, součásti a náhradní díly dovezené spolu s tímto zařízením v souladu se smlouvou; toto neplatí pro komodity uvedené v Katalogu komodit dovážených v rámci projektů zahraničních investic, jež nejsou osvobozeny od daně“. Potvrzení vystavované podporovaným projektům zahraničních investic, v jejichž případě dosahuje celková investice alespoň 30 milionů USD, vydává Národní komise pro rozvoj a reformy. V případech, kdy je celková investice nižší než 30 milionů USD, vystavují potvrzení téhož druhu komise či odbory pro ekonomiku na úrovni provincie. Poté, co obdrží uvedené potvrzení o podporovaném projektu, předloží společnosti místním celním orgánům uvedená osvědčení a další doklady k žádosti, aby získaly nárok na osvobození dovezeného zařízení od cla a DPH.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(141)
Tohoto programu využívali všichni spolupracující vyvážející výrobci.
e) Závěry
(142)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(143)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(144)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky, které svou investiční činnost uskutečňují v rámci specifických kategorií podnikání, jejichž taxativní výčet podávají právní předpisy (tj. katalog výrobních odvětví pro účely směrování zahraničních investic a katalog prioritních výrobních odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj stát v současnosti podporuje). Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(145)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(146)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, byla vypočtena s přihlédnutím k osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována životnost v délce trvání průměrné doby odepisování v daném výrobním odvětví (tj. patnáct let). Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(147)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 1,17 % a u společností ze skupiny Chenming 0,61 %.
- Vracení DPH v případě zařízení vyrobeného na domácím trhu
(148)
Tento program stanoví výhody v podobě vracení DPH, jež podniky se zahraničními investicemi uhradí při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu.
a) Právní základ
(149)
Program se opírá o Oběžník státní daňové správy č. 171, 1999 ze dne 20. září 1999 o vyhlášení prozatímních opatření o navrácení daně daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu podniky se zahraničními investicemi. Platnost programu pak ukončil Oběžník o ukončení politiky refundací daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu ze strany podniků se zahraničními investicemi [Caishui 2008, č. 176]. Druhý uvedený oběžník stanoví po ukončení programu k 1. lednu 2009 přechodné období.
b) Nárok na subvenci
(150)
Nárok na subvenci vzniká jen podnikům se zahraničními investicemi, jež nakupují zařízení vyrobené na domácím trhu.
c) Praktická realizace
(151)
Cílem programu je refundovat podnikům se zahraničními investicemi DPH zaplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Předpokladem je, že toto zařízení není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nepřekračuje celkový investiční limit pro podniky se zahraničními investicemi podle „Zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(152)
Tohoto programu využívali všichni spolupracující vyvážející výrobci.
e) Závěry
(153)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(154)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(155)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na podniky určitého druhu (tj. podniky se zahraničními investicemi). Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci určit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Přestože se totiž během inspekcí u vyvážejících výrobců podařilo shromáždit některé správní předpisy, není v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády možné existenci objektivních kritérií posoudit.
(156)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť subvence je poskytována v závislosti na používání zboží vyrobeného na domácím trhu na úkor zboží dovezeného.
(157)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(158)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, byla vypočtena s přihlédnutím k vrácení DPH uhrazeného při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována životnost v délce trvání průměrné doby odepisování v daném výrobním odvětví (tj. patnáct let). Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(159)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP 0,03 % a v případě společností ze skupiny Chenming 0,05 %.
- Osvobození podniků se zahraničními investicemi od daní za údržbu města, výstavbu a od příplatků na vzdělávání
(160)
Tento program vyjímá podniky se zahraničními investicemi z povinnosti hradit místní daně za údržbu města, výstavbu a příplatek na vzdělávání.
a) Právní základ
(161)
Program se opírá o Dočasný předpis Čínské lidové republiky o dani za údržbu města Kuo-fa, (zveřejněno dne 8. února 1985, č. 19) a Předpis ministerstva financí k několika specifickým otázkám provádění Dočasného předpisu Čínské lidové republiky o dani za údržbu města Cchaj-šuej-c' (zveřejněno dne 22. března 1985, č. 69).
b) Nárok na subvenci
(162)
Nárok na subvenci vzniká pouze podnikům se zahraničními investicemi.
c) Praktická realizace
(163)
Podle Dočasného předpisu Čínské lidové republiky o dani za údržbu města se základ daně za údržbu města a za výstavbu určí jako „výše daně z výrobku, DPH a daně z podnikatelské činnosti, kterou poplatníci daně skutečně zaplatí, a je hrazena současně s daní z výrobku, DPH a daní z podnikatelské činnosti“.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Jak je vysvětleno v 347. a 348. bodě odůvodnění, daňové povinnosti v souvislosti s tímto programem platí od 1. prosince 2010 pro všechny společnosti působící v Číně.
e) Závěry
(165)
Proto a na základě informací do 30. listopadu 2010 je program nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(166)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť právní předpisy, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, osvobozují od daňové povinnosti v případě daně za údržbu města a za výstavbu určité podniky (tj. podniky se zahraničními investicemi).
(167)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
(168)
Vzhledem k informacím, které poskytla čínská vláda a příslušní spolupracující vyvážející výrobci, se však usuzuje, že se dotyčným stranám podařilo prokázat, že tento program již nepředstavuje žádnou výhodu pro dotyčné výrobce.
(169)
Jsou proto splněny podmínky stanovené v článku 15 základního nařízení. Proto bylo rozhodnuto, že v souvislosti s tímto programem nebudou uložena vyrovnávací opatření.
4.2.4. GRANTOVÉ PROGRAMY
(170)
U dvou z grantových programů uvedených v podnětu bylo zjištěno, že jich využívali spolupracující vyvážející výrobci; jednalo se o cenu za známou značku a o Zvláštní fondy pro podporu hospodářské a obchodní výměny se zahraničím a pro přilákání významných zahraničních investičních projektů do provincie Šan-tung. Ostatní programy, jejichž využití bylo v daném případě zjištěno, oznámili spolupracující vyvážející výrobci. Čínská vláda byla na existenci těchto programů upozorněna a byla požádána o nezbytné informace k nim. Podle jejího vyjádření nemohou být programy v podnětu neuvedené předmětem šetření, neboť to odporuje pravidlům WTO. Žádost Komise je podle ní tedy v rozporu s pravidly pro provádění důkazů a konzultací, jež upravuje Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda dále uvedla, že informace, jež Komise k těmto programům předložila, jsou obecné povahy a že by Komise i za předpokladu, že by programy předmětem šetření být mohly, měla čínské vládě zaslat novou, řádně zdůvodněnou žádost o podrobnosti k nově namítaným subvencím, jež by byly pro šetření relevantní.
(171)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že je běžným postupem Unie vyrozumívat orgány země, proti níž je vedeno šetření, o existenci dalších namítaných subvenčních programů, než o jakých hovoří podnět a jichž využívají spolupracující vyvážející výrobci, a tyto orgány požádat o příslušné informace a vysvětlení. Postup zvolený v daném případě je v souladu s příslušnými pravidly WTO. Komise čínskou vládu vyrozuměla o existenci těchto programů v okamžiku, kdy se o nich dozvěděla, a poskytla čínské vládě informace, jež od čínských spolupracujících vyvážejících výrobců obdržela. Čínské vládě současně poskytla příležitost ke konzultacím o těchto programech a čínská vláda této příležitosti využila. Byly tak v plném rozsahu dodrženy články 12.1, 13.1 a 13.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních i čl. 11 odst. 10 základního nařízení. Níže uvedená zjištění zohledňují informace, jež čínská vláda k příslušným programům poskytla.
i) Programy uvedené v podnětu
- Známé značky
a) Právní základ
(172)
Program je realizován na základě Sdělení provincie Šan-tung o rozpočtových prostředcích vyčleněných v roce 2008 na zvláštní cenu za rozvoj vývozních značek [Lucaiqizhi (2008) č. 75]. Na základě programu jsou společnostem poskytovány granty, jejichž účelem je podpořit vývozní značky a zvýšit tržní podíl známých značek.
b) Nárok na subvenci
(173)
Cenu mohou získat pouze podniky, jež vyvážejí známé značky a jsou usazeny v provincii Šan-tung. K doložení kritérií pro vznik nároku na cenu nebyly předloženy žádné právní ani správní akty.
c) Praktická realizace
(174)
Cílem programu je odměnit podniky, jež jsou uznávanými vývozci známých značek a jsou usazeny v provincii Šan-tung, a podpořit tak jejich rozvoj a konkurenceschopnost. Žádost o účast v programu nemusí podnik podávat, a proto není vydáváno žádné formální rozhodnutí o jejím schválení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(175)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(176)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(177)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(178)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky, tj. podniky, jež vyvážejí známé značky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(179)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(180)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(181)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než 0,01 %).
- Zvláštní fondy pro přilákání zahraničních investičních projektů
a) Právní základ
(182)
Oficiálním dokumentem, který je tomuto programu věnován, je Oznámení lidové vlády města Šou-kuang o vyznamenání podniků za zásluhy v roce 2008 (Announcement of Shouguang People's Government on Commendation of advanced enterprises in 2008). Tento program zřízený dne 9. února 2008 vyznamenává podniky, jež v roce 2008 dosáhly vynikajících výsledků.
b) Nárok na subvenci
(183)
Do programu se mohou zapojit společnosti, jež byly uznány jako „podniky se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či jako „podniky se zásluhami o zahraniční obchod“ a jež vykazují pozoruhodné výsledky v zahraničním obchodu či dokázaly přilákat významné zahraniční investice. Čínská vláda k této strategii ani k vymezení „podniku se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či „podniku se zásluhami o zahraniční obchod“ nepředložila žádný právní ani správní předpis.
c) Praktická realizace
(184)
Přidělování prostředků z fondů „podnikům se zásluhami o přilákání zahraničních investic“ či „podnikům se zásluhami o zahraniční obchod“ je věcí lidové vlády města Šou-kuang.
(185)
Podle údajů čínské vlády nemusí podnik o účast v programu žádat, a proto není vydáváno žádné formální rozhodnutí o jejím schválení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(186)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(187)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(188)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(189)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky, tj. podniky se zásluhami o přilákání zahraničních investic a podniky se zásluhami o zahraniční obchod. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(190)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(191)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(192)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než0,01 %).
ii) Programy, jež uvedli spolupracující vyvážející výrobci
- Pomoc v antidumpingovém řízení
a) Právní základ
(193)
Oficiálním dokumentem, jenž je tomuto programu věnován, jsou Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření (Rules for the Implementation of the Support Policy for Anti-dumping, Anti-subsidy, Safeguard investigation Respondent). Podle tvrzení čínské vlády byl tento program ukončen v roce 2008, nebylo však doloženo relevantní vyhlášení právního předpisu.
b) Nárok na subvenci
(194)
Subvenci uděluje finanční odbor příslušného regionu či provincie s cílem usnadnit dané společnosti účast v antidumpingovém šetření, které pro ní vedou USA. K získání nároku na subvenci musí být společnost registrována v provincii Šan-tung (s výjimkou města Čching-tao) a postupovat v souladu s pokyny, jež vydávají ministerstvo obchodu a orgány dané provincie.
c) Praktická realizace
(195)
Program je specifický pro určitý region (platí pouze v provincii Šan-tung, avšak s výjimkou jejího největšího města Čhing-tao) a kritéria způsobilosti pro účast v něm nejsou objektivně stanovena právním předpisem.
(196)
Podle příslušného právního předpisu je ve prospěch žadatele hrazeno 40 % nákladů na právní poradenství.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(197)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(198)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(199)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti.
(200)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(201)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(202)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu je v případě společností ze skupiny Chenming zanedbatelná (méně než 0,01 %).
- Grant na technologickou modernizaci v městě Šou-kuang
a) Právní základ
(203)
Realizace programu se řídila Stanoviskem k urychlení rozvoje odvětví využívajících špičkových technologií (zkušební realizace) (Shoufa [2005] č. 37) (Opinion to accelerate high-tech industry development (Trial Implementation) (Shoufa [2005] No. 37), jež vydala obecní samospráva města Šou-kuang. Podle údajů čínské vlády se program opírá o konkrétní právní rámec, avšak nepředložila jeho znění.
b) Nárok na subvenci
(204)
V případě tohoto programu se jedná o subvenci, jež je poskytována ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků. K doložení kritérií vzniku nároku na subvenci nebyly předloženy žádné právní ani správní akty.
c) Praktická realizace
(205)
Podle údajů čínské vlády se jedná o grantový program na místní úrovni, jenž má podporovat výzkum a vývoj, úspory energie a ochranu životního prostředí. Postup podávání žádosti o účast v programu není upraven. Regionální vláda vydává nepravidelná sdělení, jimiž vyvážející výrobce informuje o tom, že jim byl udělen grant v určité výši.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(206)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(207)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(208)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(209)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(210)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(211)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(212)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny Chenming 0,59 %.
- Fond na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou
a) Právní základ
(213)
Realizace programu se řídí Dočasnými opatřeními k posílení práce na ochraně práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou a dále Správními předpisy o Fondu na ochranu práv duševního vlastnictví průmyslové zóny ve městě Su-čou.
b) Nárok na subvenci
(214)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou, jež získaly osvědčení o zápisu v rejstříku autorských práv k programovému vybavení počítačů, osvědčení o zápisu v rejstříku topografie integrovaných obvodů a jež nově vytvořily výrobky známých značek.
c) Praktická realizace
(215)
K získání grantu na podání žádosti o registraci patentu či obchodní známky musí daná společnost vyplnit formulář žádosti o udělení ceny za známou značku na úrovni města Su-čou či nadřazeného územního celku a předložit jej odboru pro vědu a technologie uvedené průmyslové zóny. Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(216)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce. Komise však poznamenává, že jí k tomuto výrobci nebyla předložena žádná relevantní dokumentace, neboť jí nebyla dodána ani žádost o účast v programu, ani rozhodnutí o udělení ceny.
e) Závěry
(217)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(218)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(219)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní ani správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(220)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(221)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(222)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(223)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností ze skupiny APP méně než 0,01 %.
- Subvence z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií
a) Právní základ
(224)
Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli žádný právní základ. Program upravuje finanční pomoc společnostem v průmyslové zóně ve městě Su-čou a podle údajů čínské vlády je jeho cílem jednak urychlit reformu a modernizaci této zóny, jednak podpořit kvalitnější vědecký výzkum, kterým se podniky v této průmyslové zóně zabývají.
b) Nárok na subvenci
(225)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou, jež splňují požadavky řady plánů a mají zpracovány příslušné vědeckovýzkumné projekty. Čínská vláda předložila popis programu, avšak nepředložila znění příslušných plánů.
c) Praktická realizace
(226)
Pomoc v rámci tohoto programu získávají společnosti, jež v průmyslové zóně investují a žádají o granty na specifické druhy opatření (výzkum a vývoj, pomoc při vývoji nových výrobků, správa práv duševního vlastnictví, rozvoj trhů v zámoří, koordinace projektů s vládou, veřejné služby v oblasti technologií). Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(227)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(228)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(229)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(230)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je omezen na určité podniky. Vzhledem k tomu, že ke kritériím vzniku nároku na subvenci nejsou k dispozici žádné údaje právní či správní povahy, nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(231)
Tento subvenční program je specifický i ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(232)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(233)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(234)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 0,03 %.
- Cena průmyslové zóny ve městě Su-čou za zachování hospodářského růstu
a) Právní základ
(235)
Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli žádný právní základ. Podle údajů čínské vlády je program realizován v souladu se Stanoviskem průmyslové zóny ve městě Su-čou k podpoře hladkého, stabilního a rychlého hospodářského růstu a jeho cílem je urychlit strukturální růst průmyslu a zahraničního obchodu.
b) Nárok na subvenci
(236)
Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou. Pro účast v něm nestanovily čínské orgány jednoznačná kritéria, avšak k získání grantu musí podniky usazené v průmyslové zóně dosáhnout v roce 2009 ve srovnání s rokem předchozím lepší vývozní výkonnosti.
c) Praktická realizace
(237)
Přestože podniky nemusí podle čínské vlády o účast v programu žádat, předložil příslušný spolupracující vyvážející výrobce formulář žádosti průmyslové zóny ve městě Su-čou o příspěvek z Fondu průmyslového rozvoje v oblasti špičkových technologií. Podle údajů čínské vlády je program vázán na vývozní výkonnost podniků tím způsobem, že je podnikům vyplácena předem stanovená částka v RMB za každý dolar, o který se zvýší objem a hodnota jejich vývozu. Tato pobídka znějící na RMB se dále rozlišuje podle druhu výrobků a modelů. Granty uděluje průmyslová zóna ve městě Su-čou. K financování této průmyslové zóny ani ke státním orgánům, od nichž prostředky na granty získává, nebyly předloženy žádné údaje.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(238)
Tohoto programu využíval jeden spolupracující vyvážející výrobce.
e) Závěry
(239)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(240)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. Jak je uvedeno v oddíle 4.1, musela proto Komise s ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, opřít svá zjištění podle článku 28 základního nařízení o dostupné údaje.
(241)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na společnosti ve vymezené územní oblasti. Do programu se mohou zapojit pouze společnosti usazené v průmyslové zóně ve městě Su-čou.
(242)
Program je navíc po právní stránce vázán na vývozní výkonnost, a je proto podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení pokládán za specifický a napadnutelný. Grant je spojen s vývozní výkonností a jeho výše je podle této výkonnosti určována, neboť výhoda, kterou jeho příjemci získávají, je odvozena od zvýšení objemu a hodnoty vývozu v meziročním srovnání.
(243)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(244)
Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla rozpočítána na celkový obrat z vývozu, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence byla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti.
(245)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí u společností ze skupiny APP 0,05 %.
- Programy, jež uvedli spolupracující vyvážející výrobci, jež však nebyly předmětem posouzení
(246)
Spolupracující vyvážející výrobci uvedli rovněž následující režimy a programy vázané na úspory energie a ochranu životního prostředí:
-
Zvláštní fond na úpravu znečištěné vody z jezera Tchaj-chu v provincii Ťiang-su
-
Zvláštní fond na úspory energie v průmyslové zóně ve městě Su-čou
-
Zvláštní fond na snížení celkových emisí nejdůležitějších znečišťujících látek ve městě Su-čou
-
Subvence na úspory vody a snížení emisí
-
Ekologická cena udělovaná odborem ochrany životního prostředí ve městě Su-čou
-
Cena udělovaná za energetické úspory ve městě Šou-kuang
(247)
Vzhledem k tomu, že je s uvedenými programy spojeno jen málo výhod, nepovažovala Komise za nutné podrobit tyto programy šetření.
4.2.5. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
i) Programy uvedené v podnětu, jež byly předmětem posouzení
- Poskytování práv na využití půdy
a) Právní základ a nárok na subvenci
(248)
Podle údajů v podnětu poskytla čínská vláda spolupracujícím vývozcům užívací práva k pozemkům za cenu nižší než přiměřenou. V reakci na toto tvrzení předložila čínská vláda Zákon o správě půdy a Předpis č. 39 ze dne 28. září 2007 o přidělování práv užívání ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů. Čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje ke skutečným cenám za práva užívání k pozemkům, srovnávací základ pro minimální ceny půdy, o nichž tvrdí, že existují, ke způsobu hodnocení těchto srovnávacích základů, ani k metodice, kterou se stát řídí při vyvlastňování půdy.
b) Praktická realizace
(249)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškeré půdy vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze půdu prodávat, lze však přidělovat práva užívání k ní; státní orgány tak činí na základě veřejných soutěží, cenových nabídek či aukcí.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.
(d) Závěry
(251)
Poskytování užívacích práv k pozemkům čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 260. až 262. bodě odůvodnění, neexistuje v Číně fungující trh s půdou; jak ukázalo použití externího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za užívací práva k pozemkům zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny.
(252)
Čínská vláda byla požádána o informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik je přístup k subvenci omezen na určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít o dostupné údaje. Je třeba poznamenat, že podle čl. 28 odst. 6 platí: „Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nebudou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval“. Přihlíženo bylo k následujícím údajům:
(253)
Důkazy o specifičnosti subvence, jež předložili žadatelé.
(254)
Zjištění (viz 77. a 78. bod odůvodnění), podle nichž směřují do papírenského průmyslu specifické subvence na základě specifického plánu pro dané odvětví, tj. pětiletky papírenského průmyslu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že články 7 až 11 uvedeného plánu stanoví pro strukturu odvětví konkrétní pravidla, neboť uvádějí, které kategorie papírenské výroby mají být v tom kterém zeměpisném regionu země realizovány.
(255)
Důkazy (viz 76. bod odůvodnění) o tom, že je papírenský průmysl „podporovaným výrobním odvětvím“ (rozhodnutí č. 40).
(256)
Zjištění (viz 260. až 262. bod odůvodnění), že v Číně neexistuje fungující trh s půdou.
(257)
Zjištění na základě údajů spolupracujících vyvážejících výrobců, jež byla potvrzena v současně probíhajícím antidumpingovém šetření, o tom, že byla těmto výrobcům přidělena půda vzhledem k jejich projektům v oblasti papírenství (8).
(258)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že čínská vláda s Komisí během šetření nespolupracovala, z dostupných důkazů vyplývá, že subvence, jež jsou poskytovány společnostem v papírenském průmyslu, nejsou obecně k dispozici všem podnikům, a jedná se tedy o subvence specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nenasvědčuje nic tomu, že se nárok na subvenci zakládá na objektivních kritériích a podmínkách podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(259)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(260)
Z výše uvedeného by měl být vyvozen závěr, že pokud jde o užívací práva k půdě, neřídí se situace v Číně tržními pravidly. Podle všeho se totiž zdá, že v Číně nejsou k dispozici žádné údaje ze soukromého sektoru, jež by mohly sloužit jako srovnávací základ. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání externí základ, tak aby bylo možno výši výhody určit. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala a nenavrhla žádný externí základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti pokládala za vhodné použít k jeho stanovení údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (čínská Taipei) (dále jen „Tchaj-wan“).
(261)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Všichni tito výrobci jsou usazeni na východě Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích v okolí Šanghaje, jež se vyznačují vysokou hustotou obyvatel. Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou příjemci získali, se vypočte s přihlédnutím k rozdílu mezi částkou, kterou jednotlivé společnosti za užívací práva k pozemkům zaplatily, a částkou, kterou by musely zaplatit za běžných podmínek při zohlednění tchaj-wanského srovnávacího základu.
(262)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o depreciaci měny ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny byla vypočtena na základě míry inflace na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2009 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná životnost užívacích práv k pozemkům určeným k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(263)
Subvenční sazba zjištěná za období šetření u tohoto programu činí v případě společností skupiny APP 2,81 % a v případě společností skupiny Chenming 0,69 %.
(ii) Programy uvedené v podnětu, jež nebyly předmětem posouzení
- Poskytování elektřiny
(264)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci tohoto programu v období šetření nevyužívali. Nebylo tedy zapotřebí vyhodnocovat, jedná-li se o program napadnutelný, či nikoli.
- Poskytování chemikálií na výrobu papíru
(265)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci tohoto programu v období šetření nevyužívali. Nebylo tedy zapotřebí vyhodnocovat, jedná-li se o program napadnutelný, či nikoli.
4.3. PŘIPOMÍNKY STRAN TÝKAJÍCÍ SE SUBVENCOVÁNÍ
4.3.1. ÚVOD
(266)
Čínská vláda, dvě skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců (APP a Chenming) a žadatel z Unie předložili své připomínky k poskytnutí konečných informací.
(267)
Žadatel z Unie podpořil zjištění Komise.
(268)
Čínská vláda a skupiny APP a Chenming zjištění Komise zpochybnily. Vzhledem k tomu, že argumenty již byly v plném rozsahu řešeny v rámci poskytnutí konečných informací, nejsou v tomto nařízení znovu uváděny.
4.3.2. TVRZENÍ O DVOJÍ NÁPRAVĚ
(269)
Čínská vláda tvrdila, že návrh vyrovnávacích opatření svým rozsahem představuje dvojí nápravu. Bylo konstatováno, že v Unii se v rámci antidumpingových šetření vůči Číně určuje běžná hodnota podle údajů získaných od výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. V takových případech by tudíž vyrovnávací cla představovala dvojí nápravu ve stejné záležitosti, jelikož antidumpingová cla prakticky kompenzují případné subvence údajně poskytované čínským společnostem.
(270)
Skupina APP tvrdila, že pokud běžná hodnota vychází z prodeje na domácím trhu ve srovnatelné zemi, zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a použití nesubvencované běžné hodnoty se projeví zvýšením cla o výši subvence, a tudíž budou tyto subvence započítány dvakrát.
(271)
Čínská vláda uvedla, že stejnými údajnými zkresleními se již zabývalo souběžné antidumpingové řízení. Čínská vláda rovněž uvedla, že praxe Komise je v rozporu s právem Unie a WTO a že by Komise měla buď zastavit řízení o vyrovnávacím clu, nebo spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v souběžném antidumpingovém řízení přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. Čínská vláda rovněž uvedla, že nepřijímá tvrzení Komise, že nedochází k dvojímu započítání na základě rozpětí újmy, které je nižší než dumpingové rozpětí. A konečně, čínská vláda namítla, že na základě zjištění odvolacího orgánu WTA ve sporu US - ČLR DS379 (9) týkajících se dvojí nápravy, by toto řízení mělo být zastaveno.
(272)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba poznamenat, že dvojí náprava nehraje v tomto řízení žádnou úlohu. Ať již současné uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel v případě netržního hospodářství může či nemůže vést k možné „dvojí náhradě“, k této situaci by mohlo z povahy věci dojít pouze v případě kumulace dumpingového rozpětí a výše subvence, tzn. pokud celková úroveň obou dvou druhů cla přesahuje vyšší z částek dumpingového rozpětí a subvence. Tak tomu ovšem, jak bude vysvětleno níže, v tomto případě není.
(273)
Především je třeba připomenout, že Unie při ukládání antidumpingových a vyrovnávacích cel na stejný výrobek uplatňuje pravidlo nižšího cla. Jinými slovy, v rámci šetření Unie Komise zjistí úroveň dumpingu, subvencí a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Úroveň cel nemůže být nikdy vyšší než rozpětí újmy, přičemž v tomto případě je rozpětí újmy stejné v obou řízeních. V souběžném antidumpingovém řízení Komise zjistila dumpingové rozpětí, které je mnohem vyšší než rozpětí újmy. V souladu s pravidlem nižšího cla Komise navrhla zavedení opatření, která jsou založena na rozpětí újmy (viz nařízení Rady (EU) č. 451/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (10). Rozpětí subvence zjištěné v rámci tohoto antisubvenčního šetření tudíž ve srovnání s dumpingovým rozpětím neposkytne výrobnímu odvětví Unie žádnou dodatečnou ochranu, neboť maximální výše antidumpingového cla již bude omezena rozpětím újmy. Proto v těchto dvou souběžných řízeních nedochází k žádnému překrývání ani kumulaci cel, a tudíž i za předpokladu, že existuje možnost dvojí nápravy, jak je popsáno v 269. bodě odůvodnění, nemůže ze zákona vyplývat žádný požadavek upravit výši dumpingu podle výše subvence. Rozdíl mezi rozpětími dumpingu a újmy zjištěnými v rámci antidumpingových řízení byl skutečně mnohem vyšší než výše subvencí zjištěná v tomto šetření. Rovněž je třeba zdůraznit, že pokud jde o skutečné složení cel, která je nutno uhradit, Komise v praxi nejprve uloží clo ve výši, jež vyplývá z šetření, které se týká vyrovnávacího cla. Pokud zůstane rozdíl mezi výše uvedenou úrovní cla a rozpětím újmy, může být tento rozdíl pokryt clem vyplývajícím z antidumpingového šetření. To však neznamená, že dochází k dvojímu započítání, jelikož celková úroveň cel by mohla být zdůvodněná již výsledkem samotného antidumpingového šetření.
(274)
Za druhé je třeba poznamenat, že opravné prostředky navržené čínskou vládou nejsou právně přípustné, neboť i) šetření prokázalo existenci vyrovnávacích subvencí, které výrobnímu odvětví Unie způsobily podstatnou újmu, a bylo shledáno, že zavedení dotyčných opatření bylo v zájmu Unie, takže toto řízení nelze ukončit, ii) ne všechny čínské strany požádaly v souběžném antidumpingovém řízení o zacházení jako v tržním hospodářství, iii) zacházení jako v tržním hospodářství nelze automaticky přiznat stranám, které o ně nepožádaly a iv) u těch stran, jejichž žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta, došlo k zamítnutí z důvodu závažných nedostatků zjištěných s ohledem na kritéria 1, 2 a 3 čl. 2 odst. 7 písm. c) základního antidumpingového nařízení.
4.3.3. TVRZENÍ O POUŽITÍ NEPŘÍZNIVÝCH ZÁVĚRŮ
(275)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise protiprávně použila nepříznivé závěry v důsledku nedostatečné spolupráce. V této souvislosti se čínská vláda odvolává na čl. 28 odst. 6 základního nařízení, který mimo jiné uvádí, že pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje jen částečně, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval. Podle čínské vlády je uplatnění nepříznivých závěrů v rozporu s čl. 12 odst. 7 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jakož i přílohy II antidumpingové dohody WTO.
(276)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že toto chápání čl. 28 odst. 6 základního nařízení čínskou vládou je neopodstatněné. Komise neuplatnila vůči čínské vládě žádné nepříznivé závěry v tom smyslu, že by záměrně zvolila méně příznivý výsledek pro dotyčné vývozce, ani se nesnažila uplatnit sankční možnost, co se týče existence subvencí nebo výše vyrovnávacích cel. Komise, jakožto orgán provádějící šetření, požádala čínskou vládu, aby v přiměřené lhůtě předložila soubor příslušných informací. Čínská vláda však neposkytla informace považované za nezbytné pro šetření (například kopie plánů, informace o bankách, posouzení, jež banky prováděly při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, ocenění práv k užívání pozemků). Za těchto okolností byla Komise nucena použít článek 28 základního nařízení o dostupných údajích umožňujících dospět k reprezentativnímu zjištění. Je vhodné zdůraznit, že to neproběhlo formou uplatnění sankčních zjištění vůči čínské vládě. Jako příklad se uvádí, že Komise neodmítla informace o právech k užívání pozemků, nýbrž že čínská vláda naopak nepředložila všechny požadované informace o oceňování těchto práv. Stejně tak Komise neuplatnila vůči čínské vládě žádné nepříznivé závěry, pokud jde o preferenční úvěrování výrobců natíraného papíru, nýbrž si musela vyhledat chybějící informace, které se týkají plánů, úlohy bank a úvěrové politiky uplatňované bankami vůči spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, jelikož tyto informace čínská vláda prostě neposkytla. Komise tedy použila veškeré informace předložené čínskou vládou. Pokud předložené informace nebyly dostatečné nebo nebyly shledány průkaznými, Komise je musela doplnit dalšími důležitými údaji, aby mohla dospět ke svým zjištěním. V některých případech nelze vyloučit, že výsledek byl pro čínskou vládu méně příznivý, než kdyby plně spolupracovala, avšak toto nebylo záměrem Komise.
(277)
Přístup Komise v tomto případě lze porovnat se způsobem, jakým pojetí „nepříznivých závěrů“ podle odstavce 7 přílohy V Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních využívají panely WTO. Například panel EC-Aircraft uplatnil nepříznivé závěry při dvou příležitostech v souvislosti se španělským programem výzkumu a vývoje „PROFIT“ v případech, kdy Unie poskytla nedostatečné údaje. Co se týče jak výše finanční částky, tak otázky faktické specifičnosti, panel nezohlednil důkazy předložené Unií a své závěry nahradil řešením navrženým žadatelem (USA) (11). V tomto šetření tomu tak nebylo, jelikož nedošlo k tomu, že by Komise nezohlednila jakékoli údaje předložené čínskou vládou a jednoduše nahradila řešení navržené žadatelem, nýbrž použila celý souhrn informací, které měla k dispozici, aby dospěla k závěru. S ohledem na tyto skutečnosti se konstatuje, že výše uvedená tvrzení musela být odmítnuta.
(278)
Jelikož Komise nepoužila nepříznivé závěry ve vztahu k čínské vládě nebo kterémukoli vývozci, tvrzení, že uplatnění nepříznivých závěrů vůči vládě je v rozporu s právem WTO, postrádá jakýkoli účel.
(279)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, jelikož není podloženo skutečnými fakty. O článku 28 a o tom, na jaké případy se může uplatnit, Komise informovala čínskou vládu v prvním dopise, který čínská vláda obdržela při zahájení tohoto řízení, jakož i v posledním dopise, který čínská vláda obdržela před inspekcí na místě. Kromě toho byla čínská vláda upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce vysvětlené v 59. bodě odůvodnění.
(280)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že ji Komise nikdy nepožádala, aby zajistila setkání s představiteli státem vlastněných bank.
(281)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise požádala o přímé zapojení čínské vlády při sjednávání schůzek s bankami, které poskytly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Za tímto účelem byl také čínské vládě předán seznam bank, které takové úvěry poskytly. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby zajistila účast představitelů bank spojených s vládní politikou a představitelů dalších finančních institucí při inspekci na místě na čínském úřadu vlády za účelem zodpovězení otázek týkajících se části dotazníku určené pro tyto strany. Čínská vláda na žádnou z výše uvedených žádostí nikdy nezareagovala.
(282)
Čínská vláda tvrdila, že použití nepříznivých závěrů je v tomto případě neodůvodněné, jelikož podle svých nejlepších schopností poskytla informace, které měla k dispozici. Čínská vláda uvedla, že banky jsou v tomto řízení třetími stranami, a nikoli zúčastněnými stranami, které jsou vymezeny v čl. 12 odst. 9 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a proto nejsou povinny spolupracovat. Bylo rovněž konstatováno, že Komise jednala svévolně a v rozporu s pravidly WTO, jelikož čínská vláda předložila dostatečné informace o poskytování úvěrů bankami a právech k užívání pozemků.
(283)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že Komise nepříznivé závěry vůči čínské vládě neuplatnila. Kromě toho, jak je uvedeno v 276. bodě odůvodnění, Komise použila veškeré informace, které čínská vláda poskytla, ale jelikož chyběly podstatné informace, musela údaje doplnit o další dostupné zdroje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění.
(284)
Pokud jde o tvrzení o zúčastněných stranách, je třeba připomenout, že čl. 12 odst. 9 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních jasně stanoví, že za zúčastněné strany lze považovat i jiné domácí nebo zahraniční strany než ty, které jsou v něm uvedeny. Pokud jde o toto řízení, Komise si na základě podnětu vyžádala informace o poskytování preferenčních úvěrů výrobcům natíraného papíru. Tyto informace navíc přímo souvisejí s bankami, jejichž většinovým vlastníkem je stát. Čínská vláda i oba spolupracující vyvážející výrobci o tom byli informováni. Skutečnost, že prostě nebyly předloženy dostatečné informace o poskytování úvěrů bankami, donutila Komisi uchýlit se k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
4.3.4. TVRZENÍ O POUŽITÍ NEJSPOLEHLIVĚJŠÍCH DOSTUPNÝCH INFORMACÍ
(285)
Skupina APP tvrdila, že Komise nemůže vyřadit informace, které nejsou ve všech ohledech dokonalé, pokud zúčastněná strana, která tyto informace poskytla, nicméně jednala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. Skupina APP také tvrdila že i v případech, kdy některá zúčastněná strana nespolupracovala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí, musí Komise při použití jí dostupných údajů brát v úvahu všechny odůvodněné skutečnosti předložené zúčastněnou stranou, ačkoli tyto skutečnosti nemusejí představovat úplné informace vyžadované od dotyčné zúčastněné strany. Komise je proto nucena jak podle základního nařízení, tak podle Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních tyto informace neopomíjet.
(286)
Čínská vláda uvedla, že uchýlit se k použití dostupných údajů není přípustné, pokud zúčastněný člen nebo zúčastněná strana prokázali, že jednali podle svého nejlepšího vědomí a svědomí a poskytli informace, které bylo možno ověřit, byly předány vhodným způsobem, takže je lze použít při šetření, byly předloženy včas a na takovém nosiči dat nebo v takovém počítačovém jazyce, jak o to orgány provádějící šetření požádaly.
(287)
V tomto případě tomu tak nebylo. V této souvislosti je třeba připomenout, že se Komise, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění, uchýlila k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení a čl. 12 odst. 7 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože čínská vláda a vyvážející výrobci navzdory opakovaným žádostem neposkytli informace, které byly považovány za nezbytné pro šetření. Komise se totiž skutečně musela snažit vyřešit základní problém, s nímž se jakožto orgán provádějící šetření setkala, tzn. skutečnost, že čínská vláda odepřela přístup k aktuálním informacím o plánech, úloze bank, hodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, oceňování práv k užívání pozemků nebo právních dokumentech týkajících se jednotlivých programů, jež byly předmětem šetření. Stejně tak spolupracující vyvážející výrobci neposkytli informace o úvěrech, jež jim poskytly čínské banky. Způsob, jakým čínská vláda a vyvážející výrobci spolupracovali, proto nesplňuje normy stanovené odvolacím orgánem WTO ve věci United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (Spojené státy - Antidumpingová opatření vztahující se na některé ocelové výrobky válcované za tepla, které pocházejí z Japonska), jenž dospěl k závěru, že se od zúčastněných stran požaduje „vysoká“ úroveň spolupráce a že zúčastněné strany musí jednat podle „svého nejlepšího vědomí a svědomí“ (12). Komise nechápe, proč čínská vláda a vyvážející výrobce nemohli předložit nebo zařídit přdložení chybějící údajů, přičemž čínská vláda ani vyvážející výrobci neposkytli žádné věrohodné vysvětlení. Čínská vláda rovněž uvedla, že nebyly splněny podmínky k tomu, aby se Komise uchýlila k použití nejspolehlivějších dostupných informací, a že čínská vláda možná neposkytla určité informace prostě proto, že tyto informace neexistují, nejsou už relevantní nebo jsou nedostupné a nebyly požadovány v dotazníku nebo v předstihu před inspekcí.
(288)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jak bylo jasně prokázáno v oddíle Subvencování, bylo použití dostupných údajů jedinou možností, kterou Komise jakožto orgán provádějící šetření měla, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Co se týče druhu požadovaných informací, je třeba připomenout, že Komise požádala o informace, které existovaly (například informace o plánech, úloze bank, hodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, oceňování práv k užívání pozemků nebo právních dokumentech týkajících se jednotlivých programů, jež byly předmětem šetření), a od zahájení řízení při mnoha příležitostech nabízela čínské vládě možnost tyto informace poskytnout.
(289)
Dále je třeba zdůraznit, že jakožto orgán provádějící šetření musela Komise vyšetřovat tvrzení, která byla uvedena v podnětu a pro něž existovaly dostatečné důkazy umožňující zahájit šetření (například o použití pětiletých plánů a průmyslové politiky pro preferenční úvěrování výrobců natíraného papíru, o úloze bank jakožto veřejnoprávních subjektů, o existenci přímých nebo nepřímých daní a grantových programů), a tak byla čínská vláda jakožto zúčastněná strana požádána, aby poskytla veškeré informace, které považuje za nezbytné. Čínská vláda však zaujala jiný přístup, který v podstatě znamenal, že sama sebe postavila do role subjektu, který nahrazuje orgán provádějící šetření. Čínská vláda skutečně chtěla sama posuzovat, co je relevantní, a předkládat pouze dokumenty, jež považuje za důležité, aniž by orgánu provádějícímu šetření povolila tyto záležitosti přezkoumat. Dokonalým příkladem, který to dokládá, je přístup čínské vlády k otázce státem vlastněných bank (viz 282. bod odůvodnění).
Čínská vláda tvrdila, že tyto banky jsou „třetími stranami“, avšak žadatel předložil dostatečné důkazy o tom, že jsou „veřejnoprávními subjekty“, takže Komise byla oprávněna žádat, aby čínská vláda poskytla požadované informace o jejich činnosti. V reakci na to čínská vláda sama rozhodla, že tyto banky nejsou veřejnoprávními subjekty, a odmítla o nich poskytnout jakékoliv informace. Toto rozhodnutí však náleží orgánu provádějícímu šetření, tj. Komisi, a nikoli čínské vládě. Takové chování zcela jednoznačně není v souladu s výše uvedenou judikaturou WTO, která stanoví, že zúčastněné strany musí jednat podle „svého nejlepšího vědomí a svědomí“. Je obtížné pochopit, jak se to srovnává se závěrem odvolacího orgánu ve věci United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, že „…spolupráce je proces, který znamená společné pracovní úsilí stran za účelem dosažení společného cíle“ (13). Je třeba rovněž poznamenat, že Komise poskytla každé zúčastněné straně na předložení požadovaných informací dostatek času a prováděla šetření v souladu s přílohou VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví pravidla pro inspekce na místě, jež mimo jiné umožňují s ohledem na získané informace na místě požádat o další podrobnosti.
(290)
Čínská vláda namítala, že požadované plány jsou objemné, protože obsahují 282 000 stran, a proto jejich překlad představuje neúměrnou mimořádnou zátěž. Tvrdila rovněž, že neví o plánech uvedených v nezávislých překladech a že v rámci řízení v USA národní pětileté plány neposkytla.
(291)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Rozsah plánů zmíněných v 65. bodě odůvodnění, které čínská vláda přeložila v čínštině, činil méně než 300 stran. Tvrzení o 282 000 stran není potvrzeno tím, co čínská vláda oficiálně předložila. Toto tvrzení je nicméně znepokojivé, protože může ukazovat na ještě mnohem podrobnější vládní zásahy, než jaké byly zjištěny v rámci tohoto šetření a souběžného antidumpingového šetření. Pokud jde o plány v nezávislých překladech, je třeba poznamenat, že Komise takovou dokumentaci obdržela od jiných zúčastněných stran, přičemž pro účely tohoto šetření byly tyto přeložené plány použity v tom rozsahu, v jakém je Komise obdržela. Závěrem je třeba objasnit, že Komise nechtěla tvrdit, že čínská vláda předložila plány pro účely řízení v USA. V 66. bodě odůvodnění se pouze uvádí, že podle všeho existují přeložené informace tohoto druhu.
4.3.5. TVRZENÍ O POUŽITÍ INFORMACÍ, KTERÉ NEJSOU VE VŠECH OHLEDECH DOKONALÉ
(292)
Čínská vláda tvrdila, že Komise před použitím nejspolehlivějších dostupných informací musí provést analýzu, jak to vyžaduje čl. 28 odst. 3 základního nařízení, a vyslovit závěr, zda jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedeném odstavci.
(293)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že se Komise uchýlila k použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení, protože zvláštní podmínky stanovené v čl. 28 odst. 3 nebyly splněny. Jak je vysvětleno výše, čínská vláda buď předložila informace, které byly nedostatečné, nebo v mnoha případech požadované informace ani neposkytla. Je nutno připomenout, že informace o plánech buď nebyly poskytnuty vůbec nebo byly poskytnuty jen částečně, informace o úloze bank byly neúplné nebo nepřesvědčivé, hodnocení úvěrového rizika bankami při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nebylo předloženo, ocenění práv k užívání pozemků nebylo předloženo a řada právních dokumentů týkajících se některých daňových a grantových programů rovněž nebyla poskytnuta. Vzhledem k nedostatkům nebo neexistenci informací nebyla Komise schopna některé předložené informace ověřit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, vzhledem k tomu, že za těchto okolností nelze mít za to, že čínská vláda jednala podle svého nejlepšího vědomí a svědomí, a vzhledem k neúměrným obtížím ztěžujícím snahu Komise dospět k přiměřeně správným závěrům, byla Komise nucena uchýlit se k použití dostupných údajů.
(294)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise měla jako nejspolehlivější dostupné informace použít informace, které již poskytla čínská vláda.
(295)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise použila celý souhrn informací poskytnutých zúčastněnými stranami (včetně veškerých informací předložených čínskou vládou) a vyhledaných z veřejně dostupných zdrojů, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění.
(296)
V souvislosti s úvěry bylo konstatováno, že v případě neexistence informací od konkrétních bank za účelem vyhodnocení úvěrového rizika při poskytování úvěrů se měla Komise uchýlit k vysvětlením poskytnutým Čínskou lidovou bankou (PBOC) a Čínskou bankovní regulační komisí (CBRC), jakož i k výročním zprávám komerčních bank.
(297)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že banky, ačkoli o to byly výslovně požádány, potřebné údaje neposkytly. Informace poskytnuté Čínskou lidovou bankou a Čínskou bankovní regulační komisí byly pouze velmi obecné povahy a v žádném případě přímo nesouvisely s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Čínská vláda zařadila do spisu několik výročních zpráv komerčních bank (z nichž některé byly pouze v čínštině) a tvrdila, že komerční banky o své podnikatelské činnosti rozhodují samy v souladu s právními předpisy, bez jakýchkoli zásahů jakékoli organizace nebo osoby. Jedná se však o prosté výroky, které neumožňují ověřit, zda a jak banky hodnotily úvěrové riziko při poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, a je nutno je porovnat s konkrétními případy, jež se vyskytly při šetřeních, kdy firmy zcela jasně získaly úvěry, aniž proběhlo jakékoli zřejmé ohodnocení jejich úvěrového rizika.
(298)
Pokud jde o práva k užívání pozemků, bylo konstatováno, že Komise měla použít údaje předložené čínskou vládou, které podle čínské vlády prokazují existenci fungujícího trhu. Bylo uvedeno, že informace požadované Komisí o minimálních cenách práv k užívání pozemků byly velmi rozsáhlé a nebyly požadovány v dotazníku nebo v předstihu před inspekcí.
(299)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že bez informací o ocenění práv k užívání pozemků nelze dospět k jakémukoli závěru, pokud jde o existenci fungujícího trhu s pozemky v Číně, který odráží síly nabídky a poptávky. Rovněž je třeba poznamenat, že Komise dala čínské vládě dostatek času, aby poskytla tyto informace za oblasti, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu jediný údaj. V každém případě Komise dodržela přílohu VI Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví pravidla pro inspekce na místě, jež mimo jiné umožňují s ohledem na získané informace na místě požádat o další podrobnosti.
4.3.6. TVRZENÍ O DEFINICI VEŘEJNOPRÁVNÍCH SUBJEKTŮ
(300)
Čínská vláda tvrdila, že státní vlastnictví není přiměřeným kritériem pro zjištění, zda je určitá banka nebo subjekt provozující veřejnou službu veřejnoprávním subjektem, a že by k takové analýze měla Komise používat pravidla Unie pro státní podpory. Čínská vláda rovněž žádala, aby na základě zjištění odvolacího orgánu WTO ve sporu US - ČLR DS379 týkajících se definice veřejnoprávního subjektu bylo toto řízení zastaveno.
(301)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise v 90. bodě odůvodnění vysvětlila definici veřejnoprávního subjektu. Tato definice je v souladu s příslušnou judikaturou WTO týkající se antisubvenčních řízení, včetně výše zmíněné zprávy odvolacího orgánu. Není tudíž nutné se odchylovat od obecně přijímaného pojetí a používat jiný srovnávací základ (tj. pravidla Unie pro státní podporu), který se vztahuje na velmi odlišné odvětví práva. Je třeba si uvědomit, že právní úprava státní podpory se uplatňuje ve zcela jiných souvislostech, tj. nikoli za účelem regulace mezinárodního obchodu se zbožím, nýbrž jako doplněk ke společnému trhu. A konečně požadavek, aby bylo toto řízení zastaveno, nemá žádné právní ani věcné opodstatnění.
4.3.7. PREFERENČNÍ ÚVĚRY VÝROBCŮM NATÍRANÉHO PAPÍRU
(302)
Čínská vláda v souvislosti s preferenčním úvěrováním výrobců natíraného papíru uvedla, že Komise neposkytla dostatečné důkazy o specifickém subvencování, jak to vyžaduje čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Bylo namítnuto, že analýza Komise nesplnila svůj úkol potvrdit de jure specifičnost údajné subvence.
(303)
Dva spolupracující vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že úvěry poskytnuté čínskými státními bankami nejsou specifické.
(304)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že specifičnost byla zjištěna na základě celkového souhrnu informací obsažených ve spisu včetně informací poskytnutých čínskou vládou, jejichž přehled je uveden v 92. bodě odůvodnění. Tyto informace potvrzují existenci specifičnosti de jure v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(305)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komisi se nepodařilo subvencování průkazně doložit v souladu s čl. 2 odst. 4 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 5 základního nařízení, jelikož důkazy, které Komise použila, nelze považovat za skutečné důkazy, protože nejsou potvrzující, objektivní a ověřitelné, a tedy důvěryhodné.
(306)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnosti popsané v 92. bodě odůvodnění průkazně dokládají specifičnost (tzn. že byly poskytnuty specifické subvence prostřednictvím odvětvového průmyslového plánu, papírenský průmysl se považuje za podporované odvětví, je potvrzena úloha komerčních bank a čínského státního plánovacího systému, jakož i vysoký úvěrový rating firem, jelikož splňují kritéria pro uplatnění konkrétních politických plánů). Tyto informace jsou potvrzující, protože jsou jasné, objektivní a přesvědčivé. Pocházejí z různých zdrojů a byly poskytnuty zúčastněnými stranami nebo vyhledány mezi veřejně dostupnými údaji.
(307)
Pokud jde o Koncepci rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, čínská vláda tvrdila, že papírenskému průmyslu neposkytuje specifické subvence ani preferenční zacházení. Cílem ustanovení tohoto plánu, že finanční instituce nesmějí poskytovat úvěry na jakýkoli projekt, který není v souladu s jeho regulací, je podle čínské vlády pouze pozastavit projekty, které způsobily vážné znečištění.
(308)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba poznamenat, že formulace použité v Koncepci rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, jak je podrobně vysvětleno v 77. bodě odůvodnění, nenechávají nikoho na pochybách o existenci specifických subvencí a preferenčního zacházení pro papírenský průmysl. Tvrzení, že podrobná pravidla týkající se finančních institucí existují pouze z důvodů ochrany životního prostředí, není skutečným zněním příslušných textů potvrzeno.
(309)
V souvislosti s politickými plány, jakož i průvodními dokumenty, například integračním projektem a směrným indexem, čínská vláda znovu zopakovala, že podle čínského zákona o legislativě nejsou jako takové právně závazné. Čínská vláda prý spíše potřebovala právně závazný prováděcí akt. Byla rovněž vznesena námitka, že plány jsou příliš obecné, než aby mohly sloužit jako podklad pro určení specifičnosti, a pouhá skutečnost, že papírenský průmysl je podporovaným odvětvím, nedokazuje, že čínská vláda výslovně omezuje přístup k subvencím jen na určité podniky.
(310)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že šetření prokázalo, že plány jsou právně závazné z důvodů uvedených v 78. bodě odůvodnění. Šetření rovněž prokázalo, že přiznání statutu „podporovaného odvětví“ papírenskému průmyslu s sebou přináší zvláštní výhody pro příslušné podniky.
(311)
O poskytování úvěrů čínská vláda tvrdila, že z analýzy výročních zpráv čínských bank, které poskytly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, nevyplývá, že byly úvěry poskytnuty na základě politických plánů.
(312)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je uvedeno výše, výroční zprávy bank neposkytují konkrétní informace o poskytování úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Ve skutečnosti jsou výroční zprávy všeobecnými dokumenty, které neposkytují žádné informace o tom, jak čínské banky poskytovaly úvěry spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, ani o způsobu, jakým banky hodnotily úvěrové riziko u spolupracujících vyvážejících výrobců. Tyto informace byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (14), ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (15), ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že kapitálové náklady v Číně jsou relativně nízké, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady různých vstupů (včetně kapitálu a půdy) (16), ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (17) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (18), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
(313)
V souvislosti s výše uvedeným sdělením o úvěrovém ratingu čínská vláda tvrdila, že jediné sdělení o úvěrovém ratingu nelze považovat za průkazné doložení specifičnosti. Čínská vláda se domnívá, že pokud se u většiny nebo dokonce u všech úvěrů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcům neukáže, že průmyslová politika umožnila, aby tito výrobci měli během období šetření vyšší úvěrový rating, nemůže Komise podmínky jednoho konkrétního případu vztahovat na všechna úvěrová rozhodnutí.
(314)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V tomto ohledu je třeba připomenout, že sdělení o úvěrovém ratingu zmíněné v 81. bodě odůvodnění vytváří přímou souvislost mezi příznivými vyhlídkami spolupracujícího vyvážejícího výrobce do budoucna a existencí plánů papírenské politiky a plněním jejich cílů. Při formulování svých závěrů kladla Komise značný důraz na tento dokument spolu s Koncepcí rozvoje papírenského průmyslu na rok 2007, protože - jak je popsáno výše- další informace požadované v této souvislosti, například hodnocení rizik u úvěrů, nebyly přes opakované žádosti poskytnuty.
(315)
Čínská vláda rovněž argumentovala, že Komise při analýze tvrzení o preferenčních úvěrech nevzala v úvahu oběžník PBOC o zlepšení správy zvláštních úvěrů YINFA [1999] č. 228. Podle čínské vlády výše uvedený oběžník potvrzuje, že preferenční úvěrování nebo zvláštní úvěry byly odstraněny.
(316)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že jak je vysvětleno v 87. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že existují novější oběžníky PBOC než oběžník z roku 1999, přičemž tyto oběžníky jednoznačně zmiňují existenci preferenčních úvěrů a dalších úvěrů určených Státní radou. Argumenty čínské vlády o zrušení preferenčního úvěrování a zvláštních úvěrů nejsou tudíž podloženy fakty o skutečných případech. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je třeba poznamenat, že oběžník z roku 1999 uvádí, že banky, které jsou zcela ve vlastnictví státu, musí aktivně komunikovat s orgány odpovědnými za příslušná odvětví, aby získaly jejich pochopení a podporu. To je další výrok, který potvrzuje kontrolu státních orgánů nad bankami, které jsou zcela ve vlastnictví státu.
(317)
V souvislosti s důkazy specifičnosti předloženými žadatelem byl vznesen argument, že se jedná pouze o odkazy na zjištění z různých šetření v USA, v rámci kterých byla specifičnost potvrzena mimo jiné odkazem na pětileté plány.
(318)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že aby dospěla k reprezentativnímu zjištění, použila Komise všechny podstatné informace, jež měla k dispozici. Veřejně dostupné informace uvedené v podnětu, ačkoli odkazují na zjištění jiných orgánů provádějících šetření, byly tudíž považovány za podstatné a jejich použití bylo vhodné.
(319)
V souvislosti s rozhodnutím Státní rady č. 40 a směrným indexem byl vznesen argument, že výslovně nedefinují výrobu bezdřevého natíraného papíru jako podporované odvětví nebo podporované projekty. Čínská vláda rovněž tvrdila, že výraz „podporované projekty“ zahrnuje v Číně širokou škálu hospodářských činností pokrývajících různá odvětví.
(320)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že rozhodnutí č. 40 a směrný index definují papírenský průmysl, do něhož výroba bezdřevého natíraného papíru patří, jako podporované odvětví nebo podporované projekty. V souvislosti s podporovanými projekty je třeba připomenout, že zahrnují pouze některé činnosti v rámci 26 odvětví, a proto nelze toto třídění, které pokrývá jen určitou podmnožinu podniků v Číně, považovat za obecné a nespecifické. Komise toto považovala za nejpřirozenější výklad v situaci, kdy neměla k dispozici žádné vysvětlení (a podpůrné dokumenty) o tom, jak přesně čínská vláda používala pojem „papírenský průmysl“, například pro účely rozhodnutí č. 40 a směrného indexu.
(321)
V souvislosti se zákonem o komerčních bankách čínská vláda tvrdila, že článek 34 je obecné povahy a že v souladu s článkem 41 téhož zákona nejsou komerční banky povinny poskytovat úvěry na základě průmyslové politiky.
(322)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že znění článku 34 dává poskytování úvěrů komerčními bankami do přímé souvislosti s průmyslovou politikou státu. Nelze je tudíž považovat za ustanovení obecné a nepovinné povahy. Pokud jde o článek 41 uvedeného zákona, je třeba poznamenat, že tento článek hovoří o pravomoci komerčních bank poskytovat úvěry, avšak nestanoví podmínky, jež budou muset banky brát v úvahu při přijímání úvěrových rozhodnutí.
(323)
Skupina APP tvrdila, že poskytla Komisi dostatečné informace a dokumenty, které prokazují, že skupina APP byla ratingovou agenturou Moody v letech 2007 a 2008 hodnocena známkou A-1, a proto nebylo správné, že Komise tento rating nezohlednila a použila známku BB od agentury Bloomberg.
(324)
Ratingové zprávy předložené skupinou APP Komise pečlivě analyzovala. Tyto ratingové zprávy dávají slibný výhled papírenského průmyslu do budoucna do souvislosti s vyhlášením Koncepce rozvoje papírenského průmyslu. Informace obsažené v těchto dokumentech proto vlastně potvrzují zjištění Komise, že současný finanční stav vývozce byl zjištěn ve zkresleném tržním prostředí, a tudíž nebylo možné vycházet z této míry úvěruschopnosti čínských vývozců uznat za bernou minci. Toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(325)
Skupina APP rovněž tvrdila, že interní zprávy o finančním řízení zmíněné v tomto bodě v připomínkách APP k poskytnutí obecných informací jsou „mnohem uspokojivější než údaje, z nichž se momentálně vychází“.
(326)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Údaje vypočtené v těchto zprávách vycházejí z finanční situace společnosti dosažené ve zkresleném tržním prostředí, které je samozřejmě ovlivněno preferenčním úvěrováním, jehož existenci Komise zjistila. Jedná se tedy o uzavřený kruh, tzn. že společnost obdrží preferenční úvěr, který má příznivý vliv na její finanční ukazatele, jež mají následně příznivý vliv na podmínky budoucích úvěrů.
(327)
Skupina APP tvrdila, že metodika použitá Komisí při stanovení srovnávacích základů pro úvěry v USD a EUR je nesprávná a že Komise započítala přirážku k sazbě LIBOR dvakrát, čímž zvýšila referenční úrokovou sazbu.
(328)
Toto tvrzení je nutno odmítnout. Komise nezapočítala přirážky k sazbě LIBOR dvakrát. Jak je vysvětleno v poskytnutí konečných informací, při zjišťování srovnávacích základů pro úvěry v USD a EUR s lhůtou splatnosti delší než 1 rok Komise k příslušné jednoleté sazbě LIBOR přičetla rozdíl mezi firemními dluhopisy s ratingem BB a s lhůtou splatnosti 1 roku a firemními dluhopisy s ratingem BB a s lhůtou splatnosti n let, kde n je počet let představující dobu, pro kterou byla „dlouhodobá sazba LIBOR v USD“ vypočtena (tj. dva roky, tři roky, …, patnáct let). Je třeba zdůraznit, že tento rozdíl, jak je popsán výše, se připočítával k „čisté“ jednoleté sazbě LIBOR (tzn. nikoli k sazbě zvýšené o x základních bodů, jak tvrdila skupina APP).
4.3.8. PREFERENČNÍ DAŇOVÉ SCHÉMA PRO PODNIKY, KTERÉ JSOU UZNÁNY, ŽE VYUŽÍVAJÍ NEJNOVĚJŠÍ A ŠPIČKOVÉ TECHNOLOGIE
(329)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Uvedla, že článek 25 zákona o dani z příjmů podniků je obecný právní předpis, který se vztahuje na celé čínské hospodářství, a nikoli jen na výrobce bezdřevého natíraného papíru.
(330)
Čínská vláda také tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená, že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(331)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Zjištění Komise byla tudíž učiněna na základě jednoznačných důkazů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 25 zákona o dani z příjmů podniků omezuje přístup k tomuto programu pouze na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie „podporovaných“, tzn. na určitou podmnožinu podniků v Číně. Jak je uvedeno výše, Komise dospěla k závěru, že odvětví výroby natíraného papíru do této kategorie patří, a proto jsou výhody v rámci tohoto programu specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Pokud jde o kritéria způsobilosti, je třeba poznamenat, že příslušná ustanovení mimo jiné uvádějí, že výrobky musí spadat do rozmezí uvedeného v popisu odvětví využívajících nejnovější a špičkové technologie v rámci klíčové podpory ze strany státu a že podniky musí neustále provádět výzkum a vývoj za účelem získání nových vědeckotechnických poznatků, inovativně uplatňovat nové poznatky nebo výrazně zdokonalovat technologie či výrobky. Tyto podmínky jako celek nelze považovat za objektivní kritéria způsobilosti, která vedou k automatickému poskytnutí subvence v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(332)
Skupina APP se dotázala, zda by se výše napadnutelných subvencí vyplývajících z těchto programů neměla vypočítávat spíše na základě daňového přiznání a platby za rok 2008 namísto za rok 2009 (období šetření). Skupina tvrdila, že tyto dva programy souvisejí s daní z příjmů, která se v Číně obvykle v plné výši platí a vyrovnává v kalendářním roce následujícím po zdaňovacím období. Proto bylo o dani z příjmů za rok 2009 nebo o jakémkoli preferenčním zacházení přiznaném za uvedený rok rozhodnuto teprve v roce 2010.
(333)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Skutečná výše získaných výhod byla potvrzena a ověřena na základě daňového přiznání za rok 2009, a proto se jedná o výhody týkající se prodeje a příjmů vytvořených v roce 2009, tj. v období šetření.
4.3.9. PREFERENČNÍ DAŇOVÉ SCHÉMA PRO VÝZKUM A VÝVOJ
(334)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Rovněž uvedla, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(335)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že šetření prokázalo existenci zvýhodněného daňového režimu určeného pro některé společnosti, u nichž je prokázáno, že provádějí určitý druh výzkumných a vývojových projektů, tzn. pro určitou podmnožinu podniků v Číně. Jak je uvedeno výše, jedná se o společnosti, které patří do odvětví, jež využívají nejnovější a špičkové technologie a jimž se dostává primární podpory od státu, a projekty vyjmenované v Průvodci hlavními odvětvími industrializace za pomoci špičkových technologií, tedy například i v rámci výroby natíraného papíru, a proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Pokud jde o kritéria způsobilosti, je třeba poznamenat, že příslušná ustanovení, jež předložili spolupracující vyvážející výrobci, jsou obecná a neprůhledná, a tudíž je nelze považovat za objektivní kritéria způsobilosti, která vedou k automatickému poskytnutí subvence. Zjištění Komise byla tudíž učiněna na základě jednoznačných důkazů v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
4.3.10. OSVOBOZENÍ OD DANĚ DIVIDEND VYPLÁCENÝCH MEZI ZPŮSOBILÝMI TUZEMSKÝMI PODNIKY
(336)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Bylo namítnuto, že osvobození dividend od daně není subvencí ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož osvobození dividend od daně není svou povahou subvencí a příslušné čínské předpisy mají objasnit daňový základ, aby se zabránilo dvojímu zdanění.
(337)
Skupina APP tvrdila, že tento program není specifický, jelikož je obecně a jednotně uplatňován v celé Číně na základě objektivního kritéria, kterým je zdroj příjmů z dividend. Tvrdila také, že tento program nepředstavuje subvenci.
(338)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba upozornit, že příjmy z dividend od tuzemských podniků jsou osvobozeny od daně z příjmů právnických osob odváděné tuzemskými podniky. Především je třeba připomenout, že šetření prokázalo existenci zvýhodněného daňového režimu určeného pro některé společnosti, tj. tuzemské podniky, které dostávají dividendy od jiných tuzemských podniků, a kromě toho také pro důležitá průmyslová odvětví a projekty podporované státem, jako je například i výroba natíraného papíru, tj. pro konkrétní podmnožinu podniků v Číně. Proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Za druhé, jedná se o daňovou pobídku, která vede k tomu, že v souladu s definicí subvence uvedenou v čl. 1 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a v čl. 3 odst. 1 písm. a) základního nařízení stát nevybere určitý příjem. Pokud jde o tvrzení, že cílem této pobídky je zabránit dvojímu zdanění, je třeba poznamenat, že ačkoli Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uznává, že členové WTO nejsou omezeni v přijímání opatření, jež mají zamezit dvojímu zdanění (viz Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, příloha I, poznámka pod čarou č. 59), toto ustanovení je tzv. „afirmativní námitkou“ a nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy, jež by dokládaly tvrzení, že například dividendám od tuzemských podniků je z důvodu právních závazků, jež ČLR přijala v rámci příslušných dvoustranných dohod o dvojím zdanění uzavřených se třetími zeměmi, přiznáno jiné zacházení než dividendám od podniků se sídlem mimo Čínu.
(339)
Bylo rovněž konstatováno, že tento program je zcela bezvýznamný pro podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, avšak z definice tohoto programu vyplývá, že se vztahuje na všechny tuzemské společnosti. Čínská vláda rovněž uvedla, že čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních stanoví, že stanovení obecně platných daňových sazeb se za specifickou subvenci nepovažuje. Čínská vláda proto tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(340)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že právní předpisy, které vytyčují tento program, spadají pod kapitolu 4 „Zvýhodněné daňové režimy“ zákona o daních z příjmů podniků, která předpokládá zvláštní daňové pobídky pro významná odvětví a projekty podporované státem. Jak je vysvětleno výše, výhody v rámci tohoto programu jsou za těchto podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Pokud jde o tvrzení o čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, je třeba poznamenat, že tento program se nevztahuje na stanovení obecně platné daňové sazby, nýbrž na existenci osvobození určitého druhu příjmů od daně, které vyplývá z příslušnosti k určitému druhu společností.
4.3.11. OSVOBOZENÍ DOVÁŽENÉHO ZAŘÍZENÍ OD DPH A CLA
(341)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost jednoznačně doložit. Byla vznesena námitka, že konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem nejsou specifické, protože zahrnují široké rozpětí hospodářských činností pokrývajících různá odvětví. Čínská vláda proto tvrdila, že kritéria způsobilosti pro tento program jsou objektivní a podrobně vymezená a že nárok na subvenci vzniká automaticky, a tudíž tento program nelze podle čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení považovat za specifický.
(342)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že tento program je k dispozici pouze pro společnosti, které investují do určitých obchodních kategorií taxativně vymezených zákonem (tj. prostřednictvím katalogu, který slouží jako vodítko pro zahraniční investice do jednotlivých odvětví, a katalogu klíčových průmyslových odvětví, produktů a technologií, jejichž rozvoj stát v současné době podporuje). Skutečnost, že způsobilost je omezena na určité obchodní kategorie, potvrzuje, že tento program není běžně k dispozici pro široká hospodářská odvětví, a proto výhody, které z něho vyplývají, jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření navíc neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Zjištění Komise byla tudíž průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(343)
Skupina APP tvrdila, že doba odepisování použitá Komisí pro výpočet výhody vyplývající z tohoto programu, která připadá na období šetření, není správná a že měla Komise použít dobu odepisování uváděnou společnostmi ze skupiny APP. Podle skupiny APP je tato metodika v rozporu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení.
(344)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Doba odepisování uváděná skupinou APP je určena pro účetní a finanční účely. Jiní spolupracující vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie vykázali odlišné doby odepisování. Komise proto v souladu se svou obvyklou praxí a s čl. 7 odst. 3 základního nařízení použila pro účely tohoto výpočtu jako životnost stroje dobu patnácti let, která se v dotyčném odvětví považuje za „běžnou“ dobu odepisování.
4.3.12. VRACENÍ DPH V PŘÍPADĚ ZAŘÍZENÍ VYROBENÉHO NA DOMÁCÍM TRHU
(345)
V souvislosti s tímto programem čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost průkazně doložit. Tvrdila rovněž, že vysvětlila kritéria způsobilosti pro tento program, a tudíž není žádný důvod k tomu, aby Komise použila pouze dostupné údaje.
(346)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že účast v tomto programu je vyhrazena pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují určitý druh zařízení vyrobených v tuzemsku, tj. pro určitou podmnožinu podniků v Číně, a proto výhody v rámci tohoto programu jsou podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické. Šetření navíc neprokázalo existenci objektivních kritérií omezujících způsobilost ani nepřineslo nezvratné důkazy umožňující dospět k závěru, že nárok na subvenci vzniká automaticky. Zjištění Komise byla tudíž za použití předložených informací a článku 28 základního nařízení průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
4.3.13. OSVOBOZENÍ PODNIKŮ SE ZAHRANIČNÍMI INVESTICEMI OD DANÍ ZA ÚDRŽBU MĚSTA, VÝSTAVBU A OD PŘÍPLATKŮ NA VZDĚLÁVÁNÍ
(347)
Jak APP, tak Chenming tvrdily, že se podle Oznámení o sjednocení daní za údržbu města a výstavbu a příplatků za vzdělávání vztahujících se na domácí podniky, podniky se zahraničními investicemi a fyzické osoby vydaného Státní radou Číny dne 18. října 2010 a použitelného ode dne 1. prosince 2010 výše uvedená daň a příplatky nyní vztahují na všechny podniky a fyzické osoby v Číně bez jakékoli výjimky. Podle těchto tvrzení již není tento program subvencí napadnutelný.
(348)
Tato tvrzení byla analyzována na základě předložené dokumentace a podkladů, které strany poskytly. Čínská vláda byla požádána o potvrzení výše uvedených informací. Čínská vláda, která je účastníkem řízení a orgánem, který v rámci tohoto programu subvenci poskytuje, Komisi sdělila, že byl tento program ukončen a nebyl nahrazen žádnými jinými pobídkami souvisejícími s toutéž daňovou povinností. Na základě informací od spolupracujících vyvážejících výrobců se konstatuje, že obě uvedené skupiny prokázaly, že již nevyužívají subvencí v rámci tohoto programu. V tomto ohledu se připomíná, že v souladu s článkem 15 základního nařízení se žádná opatření nepřijmou, pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Vzhledem k výše uvedenému a na základě spisu se usuzuje, že subvence v rámci tohoto programu již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Zjištění uvedená ve 160. až 169. bodě odůvodnění byla proto odpovídajícím zpsobem upravena.
4.3.14. ZNÁMÉ ZNAČKY A ZVLÁŠTNÍ FONDY PRO PŘILÁKÁNÍ ZAHRANIČNÍCH INVESTIČNÍCH PROJEKTŮ
(349)
V souvislosti s těmito programy čínská vláda uvedla, že Komisi se nepodařilo specifičnost průkazně doložit. Čínská vláda tvrdila, že poskytla dostatečné informace o těchto programech a že neexistuje žádný zákon ani nařízení, které se jich týkají.
(350)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. V této souvislosti je třeba připomenout, že tyto programy byly shledány specifickými a napadnutelnými na základě informací předložených čínskou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci, přestože nebyly předloženy žádné právní předpisy jako takové. Skutečnost, že - jak tvrdila čínská vláda - nejsou pro tyto programy přijaty žádné právní předpisy, potvrzuje mimo jakoukoli pochybnost, že objektivní kritéria ani podmínky stanovené zákonem upravujícím tyto programy prostě neexistují. Zjištění Komise byla tudíž za použití předložených informací a článku 28 základního nařízení průkazně doložena v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Zdá se, že při absenci jakýchkoli kritérií či podmínek má vláda široký prostor pro vlastní uvážení, a tudíž se má za to, že přístup k subvencím je omezen jen na určité podniky.
4.3.15. SUBVENCE Z FONDU PRŮMYSLOVÉHO ROZVOJE V OBLASTI ŠPIČKOVÝCH TECHNOLOGIÍ A CENA PRŮMYSLOVÉ ZÓNY VE MĚSTĚ SU-ČOU ZA ZACHOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉHO RŮSTU
(351)
V souvislosti s těmito programy čínská vláda tvrdila, že Komise nesprávně vykládá čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož průmyslové zóny nejsou vymezenými zeměpisnými oblastmi.
(352)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. V této souvislosti je třeba připomenout, že průmyslová zóna ve městě Su-čou je jednoznačně dílčí hospodářskou a správní jednotkou v rámci výsostného území ČLR, a tedy vymezenou zeměpisnou oblastí podle čl. 2 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je třeba rovněž poznamenat, že i kdyby skutečná fakta zjištěná v rámci šetření nepotvrdila výše uvedené skutečnosti, může se v průmyslové zóně, jak vyplývá již z její samotné definice, nacházet pouze podmnožina ze všech podniků na území dané země nebo v působnosti orgánu poskytujícího subvence, a v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních by se tudíž subvence poskytnuté průmyslovou zónou považovaly za specifické.
4.3.16. POSKYTOVÁNÍ PRÁV NA VYUŽITÍ PŮDY
(353)
Co se týče práv k užívání pozemků, čínská vláda tvrdila, že je protiprávní použít vnější srovnávací základ spočívající v odkazu na čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV). Bylo namítnuto, že právo Unie a WTO omezuje použití vnějších srovnávacích základů na velmi výjimečné okolnosti, což znamená, že je lze použít pouze tehdy, když jsou ceny uplatňované na trhu soukromými subjekty zkreslené v důsledku rozhodující úlohy vlády jakožto poskytovatele dotyčného zboží nebo služby. Podle čínské vlády Komise neprokázala, že ceny uplatňované na trhu soukromými subjekty jsou zkreslené v důsledku rozhodující úlohy čínské vlády jakožto poskytovatele.
(354)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Především je třeba poznamenat, že pravidla WTO, jak potvrdil odvolací orgán WTO ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV) (DS257) a příslušný panel WTO ve věci US - China countervailing duties (USA - Vyrovnávací cla uvalená na Čínu) (DS379), nezakazují použití vnějších srovnávacích základů. Za druhé, Komise ve svém přístupu plně zohlednila zvláštní podmínky, které požaduje judikatura WTO v případech, kdy se Komise uchyluje k použití vnějších srovnávacích základů. Jak bylo prokázáno v 248. až 259. bodě odůvodnění, půda je v Číně majetkem státu a vláda poskytuje pozemky soukromým subjektům na základě nájemních smluv. Čínské orgány navíc regulují poskytování a přidělování pozemků podnikům, a to i na sekundárních trzích, a přidělování pozemků podnikům se řídí přísnými pravidly, přičemž každý druh změny přidělení pozemků, jako je například převod smlouvy o udělení práv k užívání pozemků z jednoho podniku na jiný, musí být schválen státem a potvrzen novou smlouvou o udělení práv k užívání pozemků mezi nabyvatelem a příslušným státním orgánem. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se konstatuje, že čínská vláda má rozhodující úlohu v udělování práv k užívání pozemků a že jakékoli ceny uplatňované na čínském trhu soukromými subjekty (pokud vůbec existují - v rámci tohoto šetření totiž nebyly žádné takové ceny předloženy) jsou nutně zkreslené v důsledku rozhodující úlohy čínské vlády jakožto poskytovatele a jeho monopolního postavení regulátora transakcí s pozemky. V důsledku toho by finanční příspěvek čínské vlády prakticky určoval úroveň případných cen uplatňovaných soukromými subjekty.
(355)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že zvolení Tchaj-wanu jako vnějšího srovnávacího základu znamená, že Komise nepoužila vnější srovnávací základ, který se vztahuje k převládajícím podmínkám na trhu v Číně nebo na ně odkazuje či s nimi souvisí. Bylo namítnuto, že použití tchajwanského základu pro vyrovnání rozdílů v poměrných výhodách jednotlivých zemí je výslovně zakázáno pravidly WTO.
(356)
Tato tvrzení musela být odmítnuta. Komise považuje Tchaj-wan (19) za vhodný vnější srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) prostorovou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a transakcí použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Ťiang-su a Šan-tung jsou navíc považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR (20). Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Nejnovější údaje navíc naznačují, že ČLR i Tchaj-wan mají podobné míry růstu reálného HDP (21). Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanu) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech dostupných důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(357)
Na základě celkového souhrnu výše uvedených informací se má za to, že zvolený srovnávací základ je v souladu s požadavky rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV) (odst. 103), které konstatovalo, že „zvolený srovnávací základ se musí nicméně vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje, jak to vyžaduje čl. 14 písm. d)“. Celkový souhrn podmínek na Tchaj-wanu se skutečně vztahuje k převažujícím podmínkám na trhu v dotyčných dvou čínských provinciích. Pozemky jsou k dispozici v oblastech s podobně hustým osídlením, prostorová blízkost oblastí zajišťuje, že kvalita pozemků je podobná, zatímco skutečnost, že Tchaj-wan a dotyčné dvě čínské provincie mají stejný jazyk a kulturu, vývozně orientované hospodářství a významná odvětví zpracovatelského průmyslu, potvrzuje, že cena, prodejnost a další podmínky nákupu nebo prodeje pozemků jsou úzce spjaty.
(358)
Spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že informace, jež měla Komise k dispozici, byly dostatečné k závěru, že v Číně existuje trh s pozemky.
(359)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, nebylo možné dospět k závěru, že v Číně existuje funkční trh s pozemky. Z právních předpisů, jež čínská vláda poskytla Komisi, je zřejmé, že veškerá půda v ČLR patří státu a pozemky jsou poskytovány pouze na základě nájemních smluv. Čínské úřady mají plně pod kontrolou nabídku a přidělování pozemků podnikům, a to včetně transakcí na sekundárním trhu. Navzdory příslušným žádostem Komise nebyly předloženy žádné důkazy, že v oblasti udělování práv k užívání pozemků existuje nějaký tržní mechanismus. Situace je podrobně vysvětlena v 354. bodě odůvodnění, který se týká podobných tvrzení čínské vlády.
(360)
Skupina APP uvedla, že by se jako srovnávací základ měly použít současné čínské ceny týkající se práv k užívání pozemků nebo případně dnešní ceny půdy v indickém státě Maháráštra. Skupina Chenming rovněž navrhla jako srovnávací základ indický stát Maháráštra.
(361)
Jak již bylo popsáno v 359. bodě odůvodnění, funkční trh s pozemky v Číně neexistuje. Proto není vhodné používat jako srovnávací základ dnešní čínské ceny týkající se práv k užívání pozemků. Ve svých tvrzeních, že jako srovnávací základ by se mohly použít ceny pozemků ve státě Maháráštra, vycházeli vyvážející výrobci ze srovnání indického státu Maháráštra, pokud jde o HDP na obyvatele a hustotu osídlení v době pořízení práv k užívání pozemků. Jak je vysvětleno výše, Komise je toho názoru, že HDP na obyvatele a hustota obyvatelstva nemohou být jedinými rozhodujícími faktory při výběru země nebo oblasti za účelem jejího použití jako vnějšího srovnávacího základu. V každém případě, metodika navržená spolupracujícími vyvážejícími výrobci není v souladu s jejich tvrzeními. V období šetření činila v Bombaji, hlavním městě a zdaleka nejrozvinutější oblasti státu Maháráštra, úroveň příjmů na jednoho obyvatele 2 675 USD, což je ve skutečnosti méně než čínský celostátní průměr 3 529 USD (22), nemluvě o HDP na obyvatele ve vysoce rozvinutých provinciích Šan-tung a Ťiang-su (5 255 USD respektive 6 550 USD). Co se týče hustoty osídlení, ani ta není sama o sobě rozhodujícím faktorem, ale pro pořádek uvádíme, že ve státě Maháráštra připadá 314 obyvatel na 1 km2, zatímco v Ťiang-su je to 736 obyvatel na 1 km2 a v Šan-tungu 600 obyvatel na 1 km2, což znamená, že tyto hodnoty nejsou na stejné úrovni. Další faktory, jako je nedostatek prostorové blízkosti a společných charakteristik mezi Indií a Čínou, navíc vedou k závěru, že srovnávací základ v podobě státu Maháráštra se nevztahuje k převládajícím podmínkám na trhu v Číně ani na ně neodkazuje a nesouvisí s nimi. Z důvodů vysvětlených v 356. bodě odůvodnění trvá Komise na svém názoru, že ceny pozemků na Tchaj-wanu jsou jako vnější srovnávací zaklad mnohem vhodnější.
(362)
Skupina APP tvrdila, že některá práva k užívání pozemků, jež Komise vzala v úvahu při výpočtu výhody vyplývající z tohoto programu, již nemá skupina APP v držení. Skupina APP dále tvrdila, že na základě informací z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu došla k jiné průměrné ceně pozemků za metr čtvereční a že Komise nevyvinula žádnou snahu hledat reprezentativní nabídky průmyslových pozemků.
(363)
Pokud jde o celkovou rozlohu pozemků, které skupina APP využívala, Komise toto tvrzení skupiny APP zohlednila a na základě informací a důkazů předložených v připomínkách k zveřejnění konečných informací je akceptovala. Takto opravený údaj se odrazil ve výpočtu subvence. Pokud jde o informace získané z Tchaj-wanu, oznamuje se, že toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ačkoli tato strana nenavrhovala použít tuto cenu pro výpočet vhodného srovnávacího základu, je třeba zdůraznit následující skutečnosti. Komise použila, co se týče cen pozemků na Tchaj-wanu, informace dostupné ve spise a metoda, kterou došla ke srovnávací ceně byla stranám sdělena a vysvětlena v oznámení týkajícím se případu ze dne 11. února 2011. Na druhé straně údaje, které předložila skupina APP, se týkají pouze února 2011, tj. jiného období, než bylo použito ve výpočtu Komise, a také se zdá, že se jedná pouze o příklady určitých údajů vztahujících se pouze k některým oblastem Tchaj-wanu. Komise se také nemůže vyjádřit k výpočtu srovnávacího základu, který provedla skupina APP, jelikož APP neposkytla žádné podrobnosti o metodě výpočtu a nezdůvodnila, proč by její výpočet měl lépe odrážet ceny pozemků na Tchaj-wanu.
(364)
Spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že jakákoli subvence v podobě udělení práva k užívání pozemku za nižší než přiměřenou odměnu nebude specifická.
(365)
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v konečném informačním dokumentu, čínská vláda poskytla v souvislosti s tímto programem nedostatečné informace, které musely být ve spisu doplněny o další informace a údaje. Na tomto základě se tudíž dospělo k uvedeným zjištěním, která jsou vysvětlena a rozebrána v 253. až 258. bodě odůvodnění.
4.3.17. OSTATNÍ
(366)
Skupina APP tvrdila, že úroková sazba použitá Komisí k přepočtu nominální hodnoty subvence na hodnotu v období šetření není správná.
(367)
Komise toto tvrzení skupiny APP zohlednila a na základě informací a důkazů předložených v připomínkách k zveřejnění konečných informací je akceptovala. Při výpočtu subvence byla použita úroková sazba navržená skupinou APP. Tato změna se již odráží v bodech odůvodnění týkajících se výpočtu rozpětí subvence a ve výsledných rozpětích subvence u jednotlivých dotyčných programů.
(368)
Skupina APP tvrdila, že výše subvence musí být vyjádřena jako procento jimi uváděné ceny CIF, a ne jako procento z obratu a že Komise by pro výpočet rozpětí subvence měla použít tuto metodu.
(369)
Předložené argumenty byly analyzovány v souladu s dokumentací a podklady, které příslušná strana poskytla. Je třeba poznamenat, že s výjimkou jednoho ze subvenčních programů, jež byly shledány jako napadnutelné, nebylo u žádného jiného programu konstatováno, že je závislý na vývozní výkonnosti a poskytovaný podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Proto byla výše subvence přepočtena na celkový obrat z prodeje společností skupiny APP v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, který zní: „Pokud se subvence neposkytuje podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků, určí se výše napadnutelné subvence tak, že celková výše subvence se přiměřeně přepočte na množství výrobků, které byly v posuzovaném období vyrobeny, prodány nebo vyvezeny“. Jelikož není tato subvence spojena s výrobou žádného konkrétního výrobku ani s vývozem, je nejvhodnějším ukazatelem celkový obrat z prodeje, kterého daná společnost dosáhla. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že příslušný obrat byl stanoven na základě, jenž zajišťuje, že odráží co nejvěrněji prodejní hodnotu výrobku, který prodává společnost, jež je příjemcem. Tato změna je již zohledněna v bodech odůvodnění týkajících se výpočtu rozpětí subvence a ve výsledných rozpětích subvence pro jednotlivé dotčené programy. Jakákoli jiná navrhovaná metoda výpočtu napadnutelných subvencí by byla v rozporu s příslušnými ustanoveními základního nařízení (články 7 a 15) a s úředním postupem Komise při jejích antisubvenčních řízeních, kterým vybírá vhodného čitatele/jmenovatele pro přepočet výše napadnutelných subvencí.
Uvedená strana se rovněž odvolávala na část obecných zásad (23) týkající se výpočtu subvencí na jednotku jako na základ pro své tvrzení. Nicméně ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny výše, nebyl výpočet na jednotku považován za vhodný přístup pro tento případ. Navrhovaná metodika se skutečně nepokládá za reprezentativní, neboť směšuje obrat a počet vyrobených jednotek, pouze co se týče dotčeného výrobku, a nezohledňuje počet jiných vyrobených výrobků. Nebyly předloženy ani ověřeny žádné informace o celkovém počtu vyrobených jednotek všech výrobků podle jednotlivých společností a subvence nebyly v žádném případě poskytovány na základě množství. Co se týče cen CIF, je na místě připomenout, že údaje ze spisu naznačují, že se tyto ceny liší jak mezi různými typy výrobků, tak v rámci jednoho typu. Dotčené subvence každopádně nesouvisí s typem výrobku. Komise navíc stanovila výši subvencí v ČLR a přepočetla ji tak, že vydělila výši celkové subvence výší obratu zaznamenaného v Číně, s ohledem na zvláštní situaci příslušných spolupracujících čínských vyvážejících výrobců. Tím je zajištěno použití ověřené výše subvencí a nejvhodnějšího obratu. A konečně se připomíná, že vzhledem k praktickým okolnostem tohoto řízení, tj. uvalení antidumpingových a antisubvenčních cel na úrovni rozpětí újmy, se usuzuje, že to nemá absolutně žádný dopad na postavení APP, bez ohledu na to, jaká metoda pro přepočet napadnutelných subvencí a vyrovnávacího cla se použije.
4.4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(370)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
Antisubvenční rozpětí
Skupina APP
12,04 %
Skupina Chenming
4,06 %
(371)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou. V zájmu účelnosti opatření bylo tedy pokládáno za vhodné stanovit výši subvence v případě nespolupracujících vyvážejících vývozců na nejvyšší úrovni subvencování, jež byla zjištěna u spolupracujících vyvážejících výrobců, tj. na úrovni 12,04 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1. VÝROBCI V UNII
(372)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek čtrnáct známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
(373)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(374)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, v tomto řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 22. a 25. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(375)
Čínská vláda poznamenala, že jeden z reprezentativních výrobců byl údajně ve spojení s čínskou společností, a proto by měl být z definice výrobního odvětví Unie vyloučen. Šetření však ukázalo, že výrobky vyráběné zmíněnou čínskou společností nejsou dotčeným výrobkem. Tento vztah proto neměl žádný dopad na analýzu újmy ani na zahrnutí tohoto výrobce v Unii do výrobního odvětví Unie, tak jak bylo vymezeno.
6. ÚJMA
6.1. SPOTŘEBA V UNII
(376)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie o výrobcích, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(377)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(378)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.1.1. DOVOZ DO UNIE Z ČLR
(379)
Jak je uvedeno ve 376. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vyvážejícími výrobci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvý kartón a lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo konstatováno, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový subvencovaný dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Objem (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(380)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny subvencovaného dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.1.2. CENOVÉ PODBÍZENÍ
(381)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(382)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, byla spolupráce čínských vývozců velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. U dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo - jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění - shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, a proto nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu. Do srovnání nebyl zahrnut ani vývoz jedné společnosti patřící do skupiny jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců, neboť žádný z reprezentativních výrobců v Unii nevyrábí srovnatelné druhy výrobků. V souvislosti s objemem vývozu této konkrétní společnosti je třeba poznamenat, že představoval pouze menší část celkového vývozu skupiny a jeho cenová hladina byla podle všeho v souladu s celkovou cenovou hladinou vývozu skupiny.
(383)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený subvencovaný výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 7,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.2. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A ČTYŘ REPREZENTATIVNÍCH VÝROBCŮ V UNII
6.2.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(384)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů subvencovaného dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(385)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a výše napadnutelných subvencí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(386)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(387)
Bylo vzneseno tvrzení, že v rámci analýzy újmy nebyly všechny ukazatele újmy u žadatelů a výrobního odvětví Unie jako celku analyzovány jednotně a komplexně. Zúčastněné strany tvrdily, že závěry o podstatné újmě by byly odlišné, kdyby byly na úrovni žadatelů zjištěny některé ukazatele, jako je podíl na trhu.
(388)
Za prvé je třeba poznamenat, že prohlášení těchto stran jsou, jak se zdá, vypracována na základě ukazatelů vypočítaných z odlišných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny v průběhu šetření a jsou uvedeny níže. Proto jsou tyto závěry věcně nesprávné, a tudíž bezpředmětné.
(389)
Za druhé, Komise běžně hodnotí makroekonomické faktory pro určení újmy utrpěné na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, jak bylo vysvětleno výše. V rámci tohoto šetření bylo výrobní odvětví Unie vymezeno na úrovni výrobců v Unii, na něž připadá celková produkce Unie, jak je vysvětleno v 372. bodě odůvodnění, a to nehledě k tomu, zda výrobci stížnost podpořili nebo zda při šetření spolupracovali.
(390)
Mikroekonomické faktory se analyzují na úrovni reprezentativních výrobců v Unii bez ohledu na to, zda stížnost podpořili či nikoli. Na reprezentativní výrobce připadalo 58 % produkce v Unii. Žádný z ostatních výrobců v Unii se nepřihlásil s tvrzením, že by závěry Komise o mikroekonomických faktorech byly nespolehlivé nebo nepodložené. Proto není žádný důvod zpochybňovat zjištění učiněná na základě informací poskytnutých pouze reprezentativními výrobci v Unii.
(391)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze čtyř reprezentativních výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Unii, který při šetření rovněž nespolupracoval. Spojení těchto společností se prý zakládalo na přechodných dohodách uzavřených v okamžiku, kdy spolupracující výrobce v Unii nabyl část podniku druhého výrobce na výrobu bezdřevého natíraného papíru. Tato strana tvrdila, že spolupracující výrobce v Unii ovládá na základě těchto přechodných dohod několik papíren, jež zůstaly ve vlastnictví výrobce, jehož část podniku byla předmětem akvizice. Na podporu svého tvrzení odkázal vyvážející výrobce na rozhodnutí Komise ze dne 31. října 2008 (24), jež v době uvedené akvizice zkoumalo, měla-li by být tato transakce považována za získání ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (25).
(392)
Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z Unie je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (26). Z uvedených přechodných dohod navíc nevyplývá, že by mezi těmito společnostmi existoval vztah, jenž by šel nad rámec běžného obchodního vztahu mezi zákazníkem a dodavatelem. Smyslem těchto přechodných dohod je zejména zorganizovat prodej natíraného papíru během přechodného období s tím, že výrobce v Unii během tohoto přechodného období pouze plní funkci srovnatelnou s obchodním zástupcem. Tento výrobce v Unii ve svých konsolidovaných a auditorem ověřených účetních závěrkách a ve své odpovědi na dotazník dále vykázal příjem z provize, kterou jako obchodní zástupce daných papíren získal; vlastnické podíly v těchto papírnách, a tedy ani náklady s papírnami spojené tento výrobce naopak nevykázal.
(393)
Podle uvedeného rozhodnutí Komise byla transakce mezi uvedenými společnostmi pokládána za akvizici části podniku dané společnosti výrobcem v Unii, a nikoli za převzetí společnosti jako takové. Z rozhodnutí nevyplývá, že by po této akvizici měly být společnosti pokládány za jeden subjekt; zejména společnosti nezaložily společný podnik (joint venture). Dále je třeba poznamenat, že byl předmět šetření v uvedeném rozhodnutí zeměpisně vymezen jako Evropský hospodářský prostor, a nikoli jako Unie. Je rovněž nutno poznamenat, že Komise v uvedeném rozhodnutí nepodrobila vztah mezi těmito společnostmi analýze podle článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu.
(394)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k názoru, že uvedené dvě společnosti nejsou ve spojení ve smyslu článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu, a že daný výrobce v Unii tedy během šetření plně spolupracoval.
(395)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů nebylo za celé období, jež bylo předmětem šetření, přihlíženo k údajům o papírnách, které nabyl výše uvedený výrobce v Unii, tak aby byl za toto období prezentován plně srovnatelný trend.
(396)
Tento vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že každá dceřiná společnost výrobců z Unie měla vyplnit samostatný dotazník, jelikož jde o samostatné právní subjekty.
(397)
V případě dotyčného výrobce z Unie se mělo za to, že pro smysluplnou odpověď a analýzu aspektů újmy bude jeden dotazník stačit. Odpovědi především poskytly podrobný přehled informací na úrovni jednotlivých papíren a během inspekcí na místě mohly být ověřeny všechny potřebné údaje týkající se všech výrobců nebo prodejců obdobného výrobku, kteří jsou s nimi ve spojení.
(398)
V následném podání uvedený vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že stejná společnost plně nespolupracovala, neboť vyplnila dotazník jménem neexistujícího subjektu a auditované účty společnosti neodpovídají údajům, které poskytla v odpovědi na dotazník. Závěry předchozího bodu odůvodnění jsou významné i v tomto ohledu.
6.2.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE (MAKROEKONOMICKÉ UKAZATELE)
(399)
Po poskytnutí zjištění čínská vláda a jeden čínský vyvážející výrobce namítli, že makroekonomické údaje použité pro analýzu jsou neúplné a nepřesné, a nemohou být tedy použity jako důkaz podstatné újmy.
(400)
Inspekce na místě u sdružení, které podalo podnět, potvrdila, že údaje použité pro stanovení makroekonomických ukazatelů jsou přímo získány od výrobců v Unii, kteří představuji přibližně 98 % celkové výroby v Unii, a jsou dostatečně podrobné, aby umožnily identifikovat informace týkající se dotčeného výrobku. Předpoklady nebo odhady tudíž vycházejí z přiměřeného a podloženého základu, např. kotouče určené k rozřezání nebyly vzaty v úvahu vzhledem k tomu, že se ukázalo, že jejich podíl na celkovém objemu prodeje reprezentativních výrobců v Unii je naprosto zanedbatelný. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
6.2.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(401)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(402)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení strukturálního přebytku kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(403)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.2.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(404)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: ověřené údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(405)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 377. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
(406)
Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců tvrdila, že tržní podíl výrobců v Unii by měl rovněž zahrnovat dovoz ze Švýcarska, protože příslušné výrobky pocházejí z papírny, která patří jednomu reprezentativnímu výrobci v Unii.
(407)
Zeměpisný rozsah antisubvenčního šetření se omezuje na Unii. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(408)
Bylo rovněž vzneseno tvrzení, že podíl žadatelů na trhu během posuzovaného období značně vzrostl.
(409)
Podíl na trhu je makroekonomický ukazatel, který se analyzuje na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni žadatelů. Tvrzení o podílu žadatelů na trhu je navíc věcně nesprávné.
6.2.2.3. Růst
(410)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho během stejného období významně poklesl také podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 5 procentních bodů.
6.2.2.4. Výše napadnutelných subvencí
(411)
Výše napadnutelných subvencí v případě ČLR, jež je specifikována výše v oddíle věnovaném subvencím, je značná. Vzhledem k objemu a cenám subvencovaného dovozu nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.2.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE ČTYŘ REPREZENTATIVNÍCH VÝROBCŮ V UNII (MIKROEKONOMICKÉ UKAZATELE)
6.2.3.1. Průměrné jednotkové ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii
(412)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž čtyři reprezentativní výrobci v Unii prodávali na trhu Unie dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zůstaly v průběhu let celkově stabilní, pouze s výjimkou roku 2007, kdy se mírně zvýšily.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
6.2.3.2. Stav zásob
(413)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob čtyř reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Stav zásob (v tunách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
6.2.3.3. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zaměstnanost - v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(414)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace čtyř reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 20 % (téměř 1 600 pracovních míst).
(415)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 8 %.
6.2.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Ziskovost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Změna (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(416)
Čtyři reprezentativní výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výjimečně zaznamenala výrazný pokles v důsledku hospodářského útlumu. Toto snížení cen buničiny (o 20 %) bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření. Je třeba poznamenat, že se ceny buničiny od konce období šetření vrátily na úroveň před jeho začátkem.
(417)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými čtyřmi reprezentativními výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(418)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost čtyř reprezentativních výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
(419)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zvýšení ziskovosti by se nemělo považovat za omezený případ na základě výjimečného poklesu nákladů na suroviny. Pokles nákladů prospěl všem místním i čínským výrobcům, nikoli jen žadatelům, a proto průlom v ziskovosti nebyl založen výlučně na poklesu nákladů, ale vyplýval spíše ze změny cenového chování žadatelů.
(420)
Uvedený vyvážející výrobce také tvrdil, že na ziskovost mají vliv spíše ceny bezdřevého natíraného papíru, a nikoli ceny buničiny. Bylo však zjištěno, že když ceny buničiny v roce 2009 prudce klesly, zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru stabilní a důsledkem byl růst zisku. Jelikož ceny zůstaly nezměněné, nebylo možné stanovit korelaci mezi cenami a ziskovostí v tomto konkrétním období.
(421)
Míra ziskovosti je ukazatel, který se analyzuje na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a nikoli na úrovni žadatelů, jak navrhla dotyčná zúčastněná strana. Analýza získaných informací ukázala přímou souvislost mezi výjimečným poklesem cen buničiny, která je hlavní surovinou, a zvýšením ziskovosti, přičemž stabilní ceny hotových výrobků skutečně sehrály ve zlepšení ziskovosti svou roli. Ačkoli tomu tak pravděpodobně bylo i v případě ostatních výrobců na trhu, nemá to žádný vliv na závěr, že toto dočasné zlepšení ziskovosti bylo způsobeno výjimečným poklesem cen surovin v období šetření.
6.2.3.5. Schopnost získávat kapitál
(422)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost čtyř reprezentativních výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší reprezentativní výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.3. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(423)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 velmi nepříznivě ovlivněny ukazatele újmy související s finančními výsledky čtyř reprezentativních výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že čtyři reprezentativní výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(424)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli čtyři reprezentativní výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady nebo na úroveň udržitelné ziskovosti. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením čínskými vývozci během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální přebytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Čtyři reprezentativní výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(425)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. až 25. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení odmítnuto.
(426)
Stejná strana tvrdila, že akvizice jednoho výrobce v Unii jedním ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tito čtyři reprezentativní výrobci v Unii jsou v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno ve 423. bodě odůvodnění, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období zápornou tendenci prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované ve 372. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(427)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že neexistují žádné důkazy o tom, že výrobci v Unii, kteří podali podnět, utrpěli podstatnou újmu. Naopak, tito výrobci vykazovali v období šetření celkově vyrovnané hospodářské výsledky a vyšší ziskovost.
(428)
Za prvé, stav výrobního odvětví Unie se analyzuje na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a ne na úrovni výrobců, kteří podali podnět, jak navrhovaly strany.
(429)
Za druhé, jak již bylo uvedeno ve 409. bodě odůvodnění, tyto strany patrně vyvodily své závěry na základě jiných souborů údajů a informací, než jsou ty, které byly zjištěny při šetření a jsou uvedeny výše. Tyto závěry jsou tudíž věcně chybné. Analýza, kterou strany provedly, navíc nebyla důsledná, neboť při ní byly použity dva různé soubory údajů pro makroukazatele a mikroukazatele.
(430)
Dále bylo uváděno, že zvýšení ziskovosti je třeba chápat také jako důsledek restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví včetně snížení výroby, počtu zaměstanců a nárůstu produktivity. V tomto případě nelze posledně zmiňované činitele považovat za jediné ukazatele újmy, nýbrž je třeba posuzovat všechny ukazatele újmy dohromady.
(431)
V čl. 8 odst. 2 základního nařízení se uvádějí hospodářské činitele a ukazatele, které mají být posouzeny při zkoumání účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie. Zmíněné ustanovení výslovně uvádí, že výčet činitelů není vyčerpávající a žádné z těchto kritérií není nezbytně rozhodující. Proto ačkoli činitele musí být posouzeny jednotlivě, závěry by se měly vyvodit na základě analýzy všech činitelů.
(432)
Strany se rovněž vyjádřily k možné hrozbě další podstatné újmy v souvislosti s obrovským budováním kapacit, ke kterému dochází u čínských výrobců za podpory státní politiky a subvencí. Oblastí působnosti šetření byla existence podstatné újmy, a nikoli hrozba další podstatné újmy. Uvedené připomínky proto nemohly ovlivnit zjištění a nemohly být vzaty v úvahu.
(433)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. ÚVOD
(434)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena subvencovaným dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány kromě subvencovaného dovozu i další známé činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována subvencovanému dovozu.
7.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(435)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným subvencovaným dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(436)
Šetření ukázalo, že objem subvencovaného dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+183 %). Subvencovaný dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+71 %) a jeho podíl na trhu (+120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (-5 %) a byly nižší než ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii o 7,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(437)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla zhruba o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl z velké části převzat subvencovaným dovozem z ČLR.
(438)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným subvencovaným dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie. Několik zúčastněných stran argumentovalo během šetření a po poskytnutí informací tím, že dovoz z ČLR nemá významný dopad, pokud jde o objem a ceny. Tvrdily, že dovoz z ČLR nerostl v průběhu let výrazně, nýbrž postupně, a jeho dopad byl tedy poměrně omezený a neměl by být pro účely určení újmy nadhodnocován.
(439)
Tyto strany dále tvrdily, že čínské ceny, přestože byly pod úrovní cen v Unii, neměly žádný dopad na relativně stabilní ceny výrobního odvětví Unie. Jeden vyvážející výrobce zpochybnil zjištění Komise, podle nějž způsobily čínské ceny stlačování cen. Uvedl, že v roce 2009, kdy čínské ceny dále klesly, nejenže zaznamenaly ceny výrobního odvětví Unie nárůst, ale dokonce tomuto odvětví umožnily dosáhnout zisku.
(440)
Vývoj čínského dovozu je podrobně analyzován ve 380. bodě odůvodnění a závěrem je, že nárůst objemu nelze považovat za nevýznamý.
(441)
Pokud jde o ceny, představují ceny čínského dovozu cenové podbízení vůči cenám reprezentativních výrobců v Unii o 7,6 %, což je na trhu s transparentními cenami považováno za značně vysoké procento. Jak je zaznamenáno ve 412. bodě odůvodnění, byly ceny reprezentativních výrobců v Unii v posuzovaném období skutečně stabilní, výjimečně pak vzrostly v roce 2007, kdy nedošlo k nárůstu čínského vývozu. V roce 2009 byli výrobci v Unii schopni udržet ceny na stabilní úrovni za cenu další ztráty podílu na trhu a poklesu ziskovosti v důsledku kombinace těchto stabilních cen a nižších nákladů na suroviny.
(442)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz bezdřevého natíraného papíru z Číny nemá dopad na ceny výrobního odvětví Unie, neboť tyto ceny nejsou srovnatelné s bezdřevým natíraným papírem vyráběným a prodávaným reprezentativními výrobci v Unii, jelikož při určování cenového podbízení a cenové úrovně nepůsobící újmu bylo porovnáno pouze 10 % prodeje uskutečněného reprezentativními výrobci v Unii. Poznamenává se, že při tomto stanovení se vychází z plně porovnatelných výrobků, jejichž všechny vlastnosti si přímo odpovídají, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Bezdřevý natíraný papír vyráběný výrobci v Číně a v Unii jsou však obecně srovnatelnými výrobky, jak se konstatuje v 50. bodě odůvodnění, a proto si na trhu Unie přímo konkurují.
(443)
Dále se se tvrdilo, že zjištění, že trh s bezdřevým natíraným papírem je komoditním trhem charakteristickým vysokou mírou transparentnosti, není správné, neboť výrobci v Unii prodávají přibližně polovinu svých výrobků přímo konečným uživatelům. V rozporu s tímto tvrzením prodávají reprezentativní výrobci v Unii většinu svých výrobků prostřednictvím obchodních zástupců, přímo či nepřímo (takzvaný indentní prodej, kdy jsou výrobky zasílány přímo zákazníkovi, avšak objednávání a fakturace probíhají prostřednictvím obchodníků). Obchodní zástupci skutečně hrají při dodávkách výrobků a zajišťování cenové transparentnosti na trhu klíčovou roli.
(444)
S ohledem na trend v dovozu z ČLR, jenž nelze hodnotit jako nevýznamný, však bylo zjištěno, že výrazný nárůst levného subvencovaného dovozu z ČLR měl značný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3. VLIV DALŠÍCH ČINITELŮ
7.3.1. VÝVOJ SPOTŘEBY NA TRHU UNIE A HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(445)
Jak je uvedeno v 378. bodě odůvodnění, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR a čínská vláda tvrdili, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie, jeho podílu na trhu a objemu výroby bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií, a nemělo by být připisováno dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení citovala čínská vláda Manifest konkurenceschopnosti a zaměstnanosti (Manifesto for Competitiveness and Employment) (dále jen „manifest“), který vydal papírenský a celulózový průmysl v červnu 2009.
(446)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž subvencovaný dovoz na trhu způsoboval.
(447)
Manifest, na nějž se čínská vláda odvolala, se týká celého odvětví papírenského a celulózového průmyslu a slouží obecnému politickému účelu. Na základě údajů v tomto dokumentu nebylo možno učinit žádné oddělené závěry o výrobě ani prodeji dotčeného výrobku. Nelze tedy vyvodit, platí-li teze a konstatování v manifestu bezezbytku na dotčený výrobek. Jelikož navíc šetření neprokázalo, že by mezi finanční krizí a podstatnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, existovala významná souvislost, musel být tento argument odmítnut.
(448)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem subvencovaného dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením subvencovaného dovozu.
7.3.2. CENY SUROVINY
(449)
Průměrné výrobní náklady čtyř reprezentativních výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady čtyř reprezentativních výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(450)
Při neexistenci subvencování působícího újmu výrobnímu odvětví Unie by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému subvencovanému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících subvenčních praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví.
(451)
Vyslovuje se tudíž závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny čtyř reprezentativních výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil těmto čtyřem reprezentativním výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo zjištěno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3. VÝVOZNÍ VÝKONNOST REPREZENTATIVNÍCH UNIJNÍCH VÝROBCŮ
(452)
Vedle dovozu subvencovaných výrobků byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že subvencovanému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz čtyř reprezentativních výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 26 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 16 %, byla ztráta objemu vývozu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou čtyři reprezentativní výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo zjištěno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, tato aktivita přeci jen zmírnila ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž není taková, aby narušila příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(453)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou jeho příčiny jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 444. bodě odůvodnění.
7.3.4. DOVOZ Z DALŠÍCH TŘETÍCH ZEMÍ
(454)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (EUR/tuna)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(455)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze čtyř reprezentativních výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(456)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5. STRUKTURÁLNÍ PŘEBYTEK KAPACITY
(457)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno ve 435. až 444. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem subvencovaného dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(458)
Rovněž bylo namítnuto, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Unie bylo završeno v roce 2009 fúzí dvou velkých výrobců, která vedla k okamžitému zlepšení situace výrobního odvětví Unie. Snahy o restrukturalizaci probíhaly od roku 2000 až do začátku období šetření. Pozitivní výsledek uvedené fúze by se byl musel projevit ve zlepšení využití kapacity a alespoň vyrovnaném objemu prodeje, oba tyto činitele se však v období šetření zhoršily. Na druhou stranu bylo zjištěno, že zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Unie v období šetření bylo primárně a přímo způsobeno výjimečným jednorázovým poklesem cen buničiny. Tato námitka proto musela být odmítnuta.
7.4. ZÁVĚR O PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(459)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za subvencované ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(460)
Uvedené zvýšení objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 423. bodě odůvodnění.
(461)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(462)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(463)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(464)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří čtrnáct známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(465)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací, a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly subvencovaným dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Skutečnost, že tyto dvě společnosti při šetření nespolupracovaly, tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(466)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala zápornou tendenci. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti čtyř reprezentativních výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(467)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel budou na trhu Unie znovu nastoleny účinné a rovné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé nákladové složky. Lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie mohlo díky uloženým opatřením získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který během posuzovaného období přišlo, což by mělo další příznivý dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(468)
Byl tudíž vyvozen závěr, že by uložení konečných vyrovnávacích opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3. DOVOZCI A OBCHODNÍCI
(469)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření třináct společností, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto jsou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(470)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z více zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Dva obchodníci vůbec nenakupovali bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovali jen příležitostně. Deset společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém výhledu.
(471)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože existují tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribuční smlouvy, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(472)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek vyrovnávacích cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené vyrovnávacím clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek vyrovnávacího cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(473)
Uložení konečných opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4. UŽIVATELÉ
(474)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem pět společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1. TISKÁRNY
(475)
Základní informace poskytla pouze jedna tiskárna. Podle informací, které tato tiskárna poskytla, je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký. Z šetření vyplynulo, že tiskárny nakupují bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, přičemž bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(476)
Tato tiskárna uvedla, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na její ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku strukturálního přebytku kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na tiskárny kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, a jeho účinek by proto byl neutrální.
8.4.2. VYDAVATELÉ
(477)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, byly od společností obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Dvě z těchto společností poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(478)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po uplynutí období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení vyrovnávacích opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(479)
Podání předložila dvě sdružení tiskařského a vydavatelského průmyslu. Jedno se postavilo proti uložení cel, přičemž namítalo, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Druhé zůstalo neutrální, avšak uvedlo, že by opatření mohla mít nepříznivý dopad na navazující odvětví, neboť by tiskařský průmysl mohl vlivem zvýšení cen přemístit výrobu jinam, čímž by zase vzrostl dovoz navazujících tiskařských výrobků.
(480)
Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že by se ztráty přenesly na navazující trh, je toto tvrzení neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy.
(481)
Po poskytnutí zjištění byl znovu vznesen argument o možném dopadu na navazující odvětví, který se opíral o skutečnost, že dovoz tiskařských výrobků z Číny v posledních letech rychle rostl a evidentně získal v rámci evropské spotřeby tiskařských výrobků značný podíl na trhu.
(482)
Jak bylo vysvětleno výše, byla spolupráce tiskáren omezená a na základě omezených kvantitativních informací, které byly získány, bylo zjištěno, že vzhledem k míře ziskovosti a podílu nákladů na bezdřevý natíraný papír na celkových nákladech může mít zvýšení cen na tiskárny skutečně citelný dopad. Většina tiskáren však v období šetření čínský papír přímo nenakupovala nebo nakupovala pouze ve velmi malém množství a množství čínského papíru používaného v tiskárnách je obecně nízké, a proto by byl přímý účinek cla zanedbatelný. Většina tiskáren také uvedla, že jelikož potřebují, aby dodací lhůty byly krátké, bude podíl přímých dodávek ze třetích zemí i nadále omezený.
(483)
Co se týče tvrzení o navazujících tiskařských výrobcích z Číny, je třeba poznamenat, že statistiky dovozu tiskařských výrobků pokrývají širokou škálu výrobků, které zahrnují i tiskařské výrobky, jež nejsou tištěny na bezdřevém natíraném papíře. Na základě dostupných informací nebylo možné posoudit, jak velká část výrobků dovážených z Číny je tištěna na dotčeném výrobku a co je tištěno na jiných typech papíru. Z poskytnutých informací je však známo, že tiskoviny pocházející z Číny představují speciální omezené kategorie knih, dětské knihy, kalendáře, balicí papír a pohlednice. U výrobků, u nichž je požadována aktuálnost, jako jsou časopisy vycházející každý týden či měsíc či jiné zpravodajské tiskoviny, je méně praktické, aby byly dováženy z Číny vzhledem k době nutné pro dovoz. Zatímco tisk některých tištěných výrobků je možné relokovat, existují výrobky, u nichž jsou blízkost a služby klíčové, a proto by na ně zahraniční konkurence neměla žádný vliv. Navíc i když je papír důležitou položkou nákladů v tiskařském průmyslu, jedná se rovněž o odvětví náročné na pracovní sílu, a náklady na práci proto mohou být důležitější motivací pro relokaci. Celkově však nelze vyloučit, že se zvýší dovoz výrobků tištěných na bezdřevém natíraném papíře, ale není možné nijak spolehlivě odhadnout, o jaké zvýšení by se mohlo jednat a do jaké míry by ovlivnilo konkurenceschopnost výrobců tiskovin, a jaký přímý dopad by tedy mohl nárůst cen mít na navazující tiskařské odvětví v Unii.
(484)
Z předložených informací je rovněž známo, že se tiskařský průmysl potýká se strukturálním přebytkem kapacity, což vede k neustálé restrukturalizaci odvětví. Jedním z hlavních motivů restrukturalizace byla i konsolidace výrobců papíru v rámci hodnotového řetězce. Jakékoli obtíže tiskařského průmyslu se zvyšováním cen se považují převážně za důsledek strukturálního přebytku kapacit přímo v tomto odvětví.
8.4.3. ZÁVĚR O UŽIVATELÍCH
(485)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený, i když na některé uživatele budou mít opatření uložená na dovoz z ČLR dopad pravděpodobně nepříznivý. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na uživatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Většina uživatelů naopak uvedla, že jelikož pracují s krátkými dodacími lhůtami, je podíl dodávek z třetích zemí omezený. V neposlední řadě jsou obtíže tiskařského průmyslu při navyšování cen pokládány spíše za důsledek strukturálního přebytku kapacity, s nímž se tento průmysl potýká.
(486)
Uživatelé dále tvrdili, že by opatření mohla způsobit na trhu nedostatek na straně nabídky a delší dodací lhůty pro uživatele.
(487)
Zúčastněné strany, podle nichž by mohlo k případnému nedostatku na straně nabídky dojít, tento nedostatek nekvantifikovaly ani neodhadly. Uvedená tvrzení nejsou podle všeho doložena mírou využití kapacity na straně výrobců v Unii, jež v období šetření dosahovala 83 %, což znamenalo kapacitu asi jeden milion tun, která zůstala nevyužita. Nedostatek na straně nabídky je proto nepravděpodobný.
(488)
Proto byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek vyrovnávacích opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(489)
Z výše uvedených skutečností by měl být vyvozen závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
9.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(490)
Vzhledem k přijatým závěrům o subvencování, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antisubvenční opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené subvencovaným dovozem.
(491)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(492)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez subvencovaného dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(493)
Žadatel požádal, aby byla cílová výše zisku stanovena nejméně na 10 %, přičemž ve svých argumentech vycházel z očekávaného ziskového rozpětí, které ve své klasifikační metodice používají nezávislé ratingové agentury, a ze ziskovosti dosahované jedním výrobcem působícím v jiném odvětví výroby papíru, které není dotčeno čínským dovozem.
(494)
Cílová výše zisku uvedená v podnětu a následné žádosti žadatele byla přezkoumána na základě odpovědí na dotazník a inspekcí na místě u reprezentativních výrobců v Unii. Bylo zjištěno, že by cílová výše zisku měla odrážet vysoké nároky na počáteční investice a riziko, jež jsou tomuto výrobnímu odvětví náročnému na kapitál vlastní, za situace, kdy by nedocházelo k dumpingovému či subvencovanému dovozu. Rovněž byly zohledněny náklady na investice do strojního zařízení. Bylo zjištěno, že ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistovalo subvencování působící újmu.
(495)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(496)
Vývozní prodej jedné ze společností ze skupiny jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl vyloučen na základě důvodů vysvětlených v 382. bodě odůvodnění.
(497)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentní podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(498)
Na základě výše uvedených závěrů o subvencování, újmě, příčinné souvislosti a zájmech Unie a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení se má za to, že na dovoz předmětného výrobku pocházejícího z ČLR by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících subvenčnímu rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(499)
Rozpětí pro odstranění újmy, subvenční rozpětí a navrhované sazby konečného vyrovnávacího cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Vyvážející výrobce
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba vyrovnávacího cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
20 %
12 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
20 %
12 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
39,1 %
4 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
39,1 %
4 %
Všechny ostatní společnosti
12 %
39,1 %
12 %
(500)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (27) na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 235. až 245. bodě odůvodnění, poskytnuta pouze v případě jednoho programu. Příslušné dumpingové rozpětí daného spolupracujícího vyvážejícího výrobce bude v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveno. Co se týče dalších subvenčních programů, vzhledem k použití pravidla nižšího cla v paralelním antidumpingovém šetření a k výši subvencí zjištěné v tomto šetření, nebylo považováno za nutné dále zkoumat, zda a do jaké míry jsou stejné subvence vyrovnány dvakrát, jsou-li na stejný dovážený výrobek uvalena antidumpingová i antisubvenční cla.
(501)
Individuální sazby vyrovnávacího cla stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(502)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (28) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Nařízení bude poté podle potřeby odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb aktualizován.
(503)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(504)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly podat v návaznosti na poskytnutí těchto informací stanovisko. K vyjádřením stran bylo řádně přihlédnuto a zjištění byla v případě potřeby náležitým způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů KNex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Konečné vyrovnávací clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Konečné vyrovnávací clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Sazba vyrovnávacího cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
B013
Všechny ostatní společnosti
12 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2011.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 452/2011
tas-6 ta' Mejju 2011
li jimponi dazju definittiv kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet ta’ karta fina miksija li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 15(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1 BIDU
(1)
Fis-17 ta’ April 2010, il-Kummissjoni ppubblikat avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż tal-bidu”), dwar il-bidu ta’ proċedimenti kontra s-sussidji fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ karta fina miksija li toriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedimenti kontra s-sussisdji nbedew wara ilment imressaq fl-4 ta’ Marzu 2010 mis-CEPIFINE, l-assoċjazzjoni Ewropea tal-fabbrikanti tal-karta fina, (“il-kwerelant”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-karta fina miksija. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ sussidjar ta’ karta fina miksija u ta’ ħsara materjali li tirriżulta mis-sussidju, li kienet ikkunsidrata suffiċjenti sabiex jiġi ġġustifikat il-bidu ta’ proċedimenti.
(3)
Qabel il-bidu tal-proċedimenti u skont l-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tar-RPĊ (“il-GTĊ”) li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta’ karta fina miksija li toriġina fir-RPĊ kienu qed jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTĊ ġie mistieden għall-konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata l-qagħda rigward il-kontenut tal-ilment u li wieħed jasal għal soluzzjoni miftiehma bejn xulxin. Il-GTĊ laqa’ l-offerta għall-konsultazzjonijiet u għaldaqstant dawn inbdew. Matul il-konsultazzjonijiet, ma ntlaħqet l-ebda soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Madankollu, tqiesu l-kummenti magħmula mill-awtoritajiet tal-GTĊ fir-rigward tal-allegazzjonijiet fl-ilment dwar in-nuqqas ta’ kumpens tal-iskemi. Wara l-konsultazzonijiet, waslu sottomissjonijiet mill-GTĊ.
1.2. IL-PROĊEDIMENT KONTRA D-DUMPING
(4)
Fit-18 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni ppubblikat avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), dwar il-bidu ta’ proċediment anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ karta fina miksija li toriġina fir-RPĊ.
(5)
Fis-17 ta’ Novembru 2010, bir-Regolament (UE) Nru 1042/10 (4), il-Kummissjoni imponiet dazju provviżorju ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ karta fina miksija li toriġina fir-RPĊ.
(6)
L-analiżijiet tal-ħsara mwettqa fl-investigazzjoni preżenti kontra s-sussidji u oħra parallela ta’ anti-dumping huma identiċi, peress li d-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni u l-perijodu tal-investigazzjoni huma l-istess fiż-żewġ investigazzjonijiet. Għal din ir-raġuni, il-kummenti fuq aspetti tal-ħsara mressqa f’dawn iż-żewġ proċedimenti ġew ikkunsidrati fiż-żewġ proċedimenti.
1.3. IL-PARTIJIET IKKONĊERNATI MILL-PROĊEDIMENT
(7)
Il-Kummissjoni nnotifikat uffiċjalment lill-kwerelant, lill-produtturi tal-Unjoni oħrajn magħrufa, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ u assoċjazzjoni ta’ produtturi (assoċjazzjoni tal-karti), lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi magħrufa u lill-utenti magħrufa dwar il-bidu tal-proċedimenti. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-Avviż tal-bidu.
(8)
Fid-dawl tan-numru li deher għoli ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, ġie kkunsidrat it-teħid tal-kampjuni fl-Avviż tal-bidu skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Sabiex jippermettu li l-Kummissjoni tiddeċiedi jekk kienx meħtieġ it-teħid tal-kampjuni u jekk iva, biex tagħżel il-kampjuni, il-produtturi esportaturi kollha u l-assoċjazzjoni tal-karti magħrufa tagħhom, il-produtturi tal-Unjoni u l-importaturi mhux relatati kollha ntalbu jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż tal-bidu, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom b’rabta mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 2.1 ta’ hawn taħt) matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009. L-awtoritajiet tar-RPĊ ukoll ġew ikkonsultati.
(9)
Kif spjegat fil-premessa (51) ta’ hawn taħt, żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi pprovdew it-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi f’kampjun. Abbażi ta’ dak ta’ hawn fuq ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(10)
Kif spjegat fil-premessa (53) ta’ hawn taħt, ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi tal-Unjoni.
(11)
Kif spjegat fil-premessa (54) ta’ hawn taħt, ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ għall-importaturi mhux relatati.
(12)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-partijiet kollha l-oħra li talbuhom qabel l-iskadenzi stabbiliti fl-Avviż tal-bidu, jiġifieri l-kwerelant, produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, il-produttur esportatur magħruf fir-RPĊ u assoċazzjoni tal-produtturi, ir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi u l-utenti magħrufa.
(13)
Ir-risposti għall-kwestjonarji u sottomissjonijiet oħrajn waslu minn żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi, CEPIFINE, l-erba’ produtturi tal-Unjoni kwerelanti u produttur tal-Unjoni addizzjonali, 13-il importatur u negozjant mhux relatati, ħames (5) utenti u assoċjazzjoni tal-industrija tal-istampar.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa biex jiġu determinati s-sussidjar, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-uffiċċji tal-awtorità tal-Istat u l-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
-
Il-Ministru tal-Kummerċ Ċiniż, Beijing, iċ-Ċina
(b)
Produtturi u assoċjazzjoni tal-Unjoni
-
CEPIFINE, Brussell, il-Belġju,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brussell, il-Belġju
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, l-Italja CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Franza u TORRASPAPEL, S.A., Barċellona, Spanja), Barċellona, Spanja
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, l-Italja u l-kumpaniji relatati tagħha Burgo Distribuzione srl, Milan, l-Italja u Ebix sa, Barċellona, Spanja,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, il-Ġermanja.
(c)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
(1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, il-kumpanija possedenti tal-Asia Pulp & Paper Group (“APP”)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, il-Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, il-Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Ningbo, il-Provinċja ta’ Zhejiang, ir-RPĊ
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Ningbo, il-Provinċja ta’ Zhejiang, ir-RPĊ
(2)
Chenming Paper Group (“Chenming”)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
(d)
L-importaturi fl-Unjoni
-
Cartaria Subalpina, Turin, l-Italja
-
Paperlinx, Northampton, ir-Renju Unit
1.4. IL-PERIJODU TAL-INVESTIGAZZJONI U L-PERIJODU KKUNSIDRAT
(15)
L-investigazzjoni tas-sussidji u l-ħsara kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sat-31 ta’ Diċembru 2009 (il-“perijodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet relevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sa tmiem il-PI (il-“perijodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1 IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(16)
Il-prodott ikkoċernat huwa karta fina miksija li hija karta jew kartonċina miksija fuq naħa waħda jew iż-żewġ naħat (eskluża karta tal-kraft jew kartonċina tal-kraft), f’folji jew rombli, b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda mhux aktar minn 400 g/m2 u bjuda ta’ aktar minn 84 (li titkejjel skont l-ISO 2470-1), li toriġina mir-RPĊ (“il-prodott ikkonċernat” jew “CFP” (coated fine paper)) li attwalment taqa’ taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 u ex 4810 99 90.
(17)
Is-CFP hija karta u kartonċin ta’ kwalità għolja li normalment jintużaw għall-istampar ta’ materjal għall-qari bħar-rivisti, il-katalgi, ir-rapporti annwali u l-pubblikazzjonijiet annwali. Il-prodott ikkonċernat jinkludi kemm folji kif ukoll rombli adatti għall-użu f’magni tal-istampar sheet-fed (“cut star”). Ir-rombli adatti għall-użu f’magni tal-istampar sheet-fed (“cutter rolls”) huma ddisinjati sabiex jinqatgħu f’biċċiet qabel l-istampar, u b’hekk huma kkunsidrati li jistgħu jiġu sostitwiti u direttament kompetittivi mal-folji.
(18)
Il-prodott ikkonċernat ma jinkludix rombli adattati għall-magni tal-istampar web-fed. Rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar web-fed huma definiti bħala dawk ir-rombli li, jekk jiġu ttestjati skont l-istandard tat-test ISO 3783:2006 dwar id-determinazzjoni tar-reżistenza għall-picking, - il-metodu tal-veloċità aċċellerata li juża t-tester IGT (mudell elettriku), jagħtu riżultat ta’ inqas minn 30 N/m meta jsir kejl fid-direzzjoni trażversali tal-karta (CD - cross direction) u riżultat ta’ inqas minn 50 N/m meta jsir kejl fid-direzzjoni tal-magna (MD - machine direction). Barra minn hekk, f’kuntrast mar-rombli użati f’magni għall-istampar sheet-fed, ir-rombli għall-użu f’magni tal-istampar web-fed normalment jiddaħħlu direttament fil-magni għall-istampar u ma jinqatgħux minn qabel.
(19)
Parti waħda sostniet li l-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni kellu definizzjoni limitata wisq u li rombli tas-CFP adatti għall-istampar web-fed kellhom jiġu inklużi. Ġie affermat li r-rombli web-fed u dawk inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni (cutter rolls u folji) kellhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi bażiċi u ma hemmx distinzjoni bejniethom. Barra minn hekk ġie affermat li t-tnejn jintużaw għal stampar ta’ kwalità għolja u li b’hekk setgħu sa ċertu punt jinbidlu ma’ xulxin.
(20)
Madankollu, kuntrarjament għall-affermazzjoni ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat li tassew hemm karatteristiċi tekniċi u fiżiċi distinti bħall-umdità u l-ebusija bejn il-karta użata għall-istampar web-fed u dik użata għall-istampar sheet-fed. L-investigazzjoni kkonfermat ukoll li l-karatteristiċi tekniċi elenkati fil-premessa (18) ta’ hawn fuq huma uniċi għar-rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar web-fed. Minħabba dawn id-differenzi l-karta użata għall-istampar web-fed jew dik użata għall-istampar sheet-fed ma tistax tintuża fl-istess tip ta’ magna għall-istampar u b’hekk il-karti ma jistgħux jintużaw flok xulxin. Huwa nnutat li l-partijiet kollha qablu li ż-żewġ tipi ta’ karta huma distinti fir-rigward tas-saħħa tal-wiċċ u s-saħħa tensili tagħhom.
(21)
Barra minn hekk, il-parti inkwistjoni stqarret li l-konsumaturi jqisu s-CFP fl-għamla ta’ folji, cutter rolls u web rolls bħala suq waħdieni u għalhekk il-kanali tad-distribuzzjoni huma l-istess. Il-karatteristiċi tekniċi differenti jirriflettu rwieħhom biss fid-differenzi minimi fil-prezz bejn dawn il-gruppi ta’ prodotti.
(22)
Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ tipi ta’ rombli wkoll ma jistgħux jinbidlu ma’ xulxin minn perspettiva ekonomika peress li rombli għall-istampar web-fed jintużaw għal xogħlijiet ta’ stampar ta’ volum kbir u normalment isiru skont l-ordni u jeħtieġu konsenja puntwali, b’hekk dawn il-prodotti ma jinħażnux minn intermedjarji iżda jintbagħtu direttament lill-utenti finali, jiġifieri jinbiegħu wkoll permezz ta’ katina ta’ distribuzzjoni differenti mir-rombli użati fl-istampar sheet-fed. Il-proċess ta’ produzzjoni differenti u l-ekonomiji ta’ skala differenti fil-proċess tal-istampar huma riflessi fid-differenzi distinti fil-prezzijiet.
(23)
Barra minn hekk, ma ġewx importati rombli għall-użu fi stamperiji web-fed mir-RPĊ fil-perijodu kkunsidrat. Wieħed jista’ jassumi wkoll li mhuwiex probabbli li dawn il-prodotti se jiġu importati fil-futur billi l-akkwist ta’ dawn il-prodotti mill-bogħod mhuwiex ekonomikament vijabbli għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa preċedenti.
(24)
Fuq din il-bażi, dawn l-affermazzjonijiet ġew miċħuda.
(25)
L-istess parti argumentat li r-reżistenza għall-picking ma kinetx karatteristika teknika adatta biex wieħed jiddiferenzja bejn il-prodotti billi dan it-test ikun ta’ natura ġenerali u, barra minn hekk, ir-riżultati tat-test jistgħu jiġu affettwati mill-kontenut ta’ umdità tal-karta ttestjata. Il-parti kompliet tgħid li abbażi ta’ xi testijiet oħra li saru fil-laboratorju tagħha stess biex tkejjel ir-reżistenza għall-picking tal-web rolls, immanifatturati mill-produtturi tal-Unjoni, jidher li dawn il-prodotti ma jaqgħux fid-definizzjoni attwali tal-prodott li tkun turi li l-kriterju tar-“reżistenza għall-picking” mhux adattat biex jiġu distinti s-CFP użati fl-istampar web-fed u dak sheet-fed. B’din l-evidenza l-parti allegat li l-esklużjoni tal-web rolls saret fuq bażi arbitrarja.
(26)
Ma tressqet l-ebda evidenza fir-rigward tal-istqarrija li l-umdità tal-karta taf tagħmel ir-riżultati tat-test għat-test tal-istandard ISO 3783:2006 mhux affidabbli.
(27)
Ir-riżultati tat-test ippreżentati mill-produttur esportatur kienu jikkonsistu f’sommarju tar-riżultati tat-test li sar fil-laboratorju tiegħu stess. Kruċjalment, ir-riżultati ma kinux disponibbli għall-ispezzjoni u l-kummenti minn partijiet interessati oħra, b’mod partikolari l-industrija tal-Unjoni, u l-produttur esportatur lanqas ma ssottometta ġabra mhux kunfidenzjali sodisfaċenti tiegħu minkejja t-tfakkir ripetut.
(28)
Wara l-iżvelar, l-ebda informazzjoni dettaljata ma kienet provduta mill-produttur esportatur li setgħet tgħin fl-eżami tal-affidabilità tat-test. Peress li ebda verżjoni mhux kunfidenzjali ta’ dan it-test ma kienet provduta, il-kumpaniji li l-web rolls tagħhom kienu allegatament ittestjati ma setgħux iwieġbu għall-konklużjonijiet tat-test. Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tiċċekkja b’mod oġġettiv jekk ir-riżultati tat-test sottomessi humiex affidabbli u korretti u jekk setgħux ikunu afdati għall-iskopijiet tal-investigazzjoni jew le. Abbażi tal-fatti disponibbli lill-Kummissjoni, l-oġġettività u l-affidabilità tat-test instabu insuffiċjenti peress li l-informazzjoni sottomessa b’kunfidenzjalità ma setgħetx tkun iċċekkjata mill-ġdid minn sorsi affidabbli.
(29)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet, l-istess produttur esportatur ippreżenta r-riżultati ta’ test ieħor imwettaq f’ismu minn laboratorju tat-testijiet estern u saħaq li s-CFP użata fl-istampar web-fed kienet ġiet arbitrarjament eskluża mill-ambitu tal-investigazzjoni. Ir-rapporti tat-test jgħidu li r-reżistenza għall-picking tkejlet fuq 25 kampjun ta’ rombli tal-web-fed provduti u identifikati mill-produttur esportatur lil-laboratorju bħala kampjuni tal-karta prodotti mill-produtturi tal-Unjoni. Skont dan ir-rapport, l-ebda karta ma ssodisfat iż-żewġ kriterji msemmija fil-premessa (18) hawn fuq.
(30)
L-evalwazzjoni tar-rapport tat-test żvelat li, l-ewwel nett, ir-rapport tat-test mil-laboratorju estern kien marbut l-aktar ma’ prodotti li għalihom dawn ir-riżultati ma kinux relevanti billi l-maġġoranza assoluta tal-kampjuni ttestjati ma kinux fil-fatt web rolls; it-tieni, ir-rapport tat-test kien marbut ma’ prodotti li ma ġewx identifikati biżżejjed, billi ma setax jiġi aċċertat mir-rapport tat-test jekk il-karta ttestjata kinitx għall-istampar sheet-fed jew għall-istampar web-fed peress li l-marka tal-karta deskritta fir-rapport kienet teżisti fiż-żewġ forom. Barra minn hekk, ir-rapport tat-test ma tax assikurazzjoni li r-rombli inklużi fil-kampjun indikati kienu tassew dawk li ġew ittestjati.
(31)
Bi tweġiba għar-rapport tat-test tal-laboratorju estern, il-kwerelant ipprovda r-riżultati tat-testijiet li saru minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fuq l-istess kampjuni ta’ web rolls li ġew allegatament ittestjati mil-laboratorju estern. Dan it-test kellu riżultati differenti. Il-kwerelant attribwixxa d-differenzi lill-possibbiltà ta’ kundizzjonijiet differenti tat-test u għalhekk għal potenzjal ta’ nuqqas ta’ konformità mal-istandard ISO 3783:2006, jiġifieri l-istandard li jgħid li għandha titkejjel ir-reżistenza għall-picking stipulata fil-premessa (16) tar-Regolament provviżorju.
(32)
Wara l-kxif tas-sejbiet definittivi, il-produttur esportatur ikkontesta l-oġġettività tal-Kummissjoni meta rrifjutat ir-riżutat tat-test tal-laboratorju estern. Huwa saħaq li t-testijiet saru fl-għama mill-espert indipendenti u skont l-istandard ISO relevanti. Huwa ta affidavit tal-meniġer tiegħu fejn spjega l-proċess tal-għażla tal-kampjuni użata fit-testijiet bħala prova tal-indipendenza, tal-korrettezza u tar-rappreżentattività tat-testijiet.
(33)
L-ewwel nett, l-oġġettività tar-rapport tat-test tal-laboratorju estern qatt ma tpoġġiet fid-dubju mill-Kummissjoni u, f’dan ir-rigward, il-fatt li t-testijiet saru fl-għama mhuwiex relevanti. Min-naħa l-oħra, tqajmu d-dubji dwar l-assikurazzjonijiet dwar l-għażla u l-oriġini tal-kampjuni ttestjati u mhux dwar it-test innifsu. L-argumenti tal-produttur esportatur ma neħħewx dawn id-dubji billi dawn ma kinux komprensivi u ma kinux ċari f’diversi aspetti, pereżempju intqal li l-inklużjoni ta’ prodotti oħra minbarra l-web rolls kien riżultat ta’ żbalji amministrattivi jew tort ta’ żbalji min-naħa tal-fornituri fejn possibbilment ipprovdew kampjuni ħżiena.
(34)
Billi kemm is-sors kif ukoll il-kampjuni tal-prodotti li ġew allegatament ittestjati ma kinux ċari u r-riżultati tat-testijiet mill-partijiet differenti kienu kontradittorji, tqies li r-rapport tat-test mogħti mil-laboratorju estern li kien qed jaġixxi f’isem il-produttur esportatur Ċiniż ma kienx juri konklussivament li t-test tar-reżistenza għall-picking ma kienx xieraq biex jiddistingwi bejn is-CFP għall-użu fl-istampar web-fed minn naħa u s-CFP użat fl-istampar sheet-fed min-naħa l-oħra. Konsegwentement, ir-rapport tat-test ma jurix li s-CFP użat fl-istampar web-fed ġie arbitrarjament eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni.
(35)
Fir-rigward tar-relevanza tar-reżistenza għall-picking bħala kriterju ta’ distinzjoni għal rombli għall-istampar web-fed, ta’ min ifakkar li fid-definizzjoni tal-prodott iż-żewġ gruppi tal-prodott huma distinti minn xulxin abbażi ta’, fost affarijiet oħra, l-użu aħħari tal-prodotti, jiġifieri, jekk il-prodott hux tajjeb għall-użu fl-istampar web-fed jew sheet-fed kif determinat mir-rekwiżiti tal-istampaturi fejn jintużaw u li hu rifless, inter alia, fil-karatteristika tar-reżistenza għall-picking. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li r-reżistenza għall-picking hija biss waħda mill-karatteristiċi li jiddistingwu s-CFP xierqa għall-użu fl-istampar web-fed mis-CFP użata fl-istampar sheet-fed; il-premessi (18) u (20) ta’ hawn fuq jistabbilixxu l-kriterji addizzjonali li ma kinux kkontestati mill-produttur esportatur ikkonċernat. Parti waħda saħqet li l-umdità kif definita fil-premessa (20) ma kinitx karatteristika bażika distinta biex jiġu distinti l-prodotti. Waqt l-investigazzjoni, madankollu, tressqu argumenti differenti dwar dan il-punt minn partijiet oħra. Fi kwalunkwe każ, instab li r-riġidità u r-reżistenza għall-picking huma l-iktar fatturi relevanti.
(36)
Fit-tweġiba tiegħu, il-kwerelant ammetta li jista’ jkun hemm rombli li ma jissodisfawx bis-sħiħ il-kriterji kollha tar-reżistenza għall-picking imsemmija fil-premessa (18) ta’ hawn fuq, iżda li xorta setgħu jintużaw fl-istampar web-fed. Madankollu, hu sostna l-opinjoni tiegħu li l-reżistenza għall-picking hija l-unika test li jista’ jidentifika b’ċertezza li romblu hu tabilħaqq xieraq għall-istampar web-fed, jiġifieri, jekk romblu jissodisfa l-kriterji tar-reżistenza għall-picking imsemmija fil-premessa (18) hawn fuq, hu ċertament web roll.
(37)
Bħala sostenn tal-allegazzjonijiet ta’ hawn fuq li jikkonċernaw ir-reżistenza għall-picking, il-produttur esportatur irrefera għal argumenti mressqin minn wieħed mill-produtturi kwerelanti tal-Unjoni fl-investigazzjonijiet kontra d-dumping u kontra s-sussidji fl-Istati Uniti tal-Amerika li fihom il-produttur tal-Unjoni għaraf li l-web rolls ma jistgħux jiġu distinti abbazi tat-test tar-reżistenza għall-picking jew bi kwalunkwe kejl ieħor.
(38)
Il-kwerelant ikkontesta dawn l-istqarrijiet tal-produttur esportatur u allega li għall-kuntrarju ta’ dak li qed ikun allegat, isegwi mill-proċedimenti fl-Istati Uniti tal-Amerika li hemm linja ta’ diviżjoni ċara li tiddistingwi l-web rolls mis-CFP.
(39)
L-ewwel, wieħed għandu jinnota li l-istqarrijiet imsemmija hawn fuq mill-produttur esportatur kienu ppreżentati fl-investigazzjonijiet f’ġurisdizzjonijiet oħra u minn partijiet differenti minn dawk fil-proċedimenti preżenti u għalhekk mhumiex relevanti It-tieni, l-awtoritajiet tal-Istati Uniti fl-investigazzjonijiet imsemmija kkonkludew li hemm distinzjoni ċara bejn, fuq naħa, is-CFP użata fl-istampar sheet-fed u, fuq in-naħa l-oħra, ir-rombli xierqa għall-użu fl-istampar web-fed. Il-cutter rolls tqiesu bħala prodotti nofshom lesti fil-waqt li r-rombli xierqa għall-istampar web-fed ma tqisux bħala l-prodott kkonċernat. L-awtoritajiet tal-Istati Uniti ma ddefinixxewx espliċitament il-web rolls fid-definizzjoni tagħhom tal-ambitu tal-prodott. Għal din ir-raġuni, il-kriterju tar-reżistenza għall-picking ma kienx relevanti fid-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott fl-investigazzzjonijiet imsemmija.
(40)
Abbażi ta’ dawn il-kummenti, il-karatteristika teknika “reżistenza għall-picking” ġiet ikkonfermata bħala karatteristika affidabbli biex tiddeskrivi s-CFP xieraq għall-użu fl-istampar web-fed.
(41)
Il-kummenti mressqa żvelaw ukoll, madankollu, li hemm web rolls li jistgħu jintużaw fl-istampar web-fed anki jekk ma jissodisfawx kompletament il-kriterji kollha għar-reżistenza għall-picking. Għal din ir-raġuni, tqies li jeħtieġ tiġi rfinuta iktar id-definizzjoni ta’ rombli tajbin għall-istampar web-fed.
(42)
Sabiex ikun hemm kriterju ieħor li jiddistingwi l-web rolls li ma jissodifawx il-kriterji kollha għar-reżistenza għall-picking, il-kwerelant issuġġerixxa li romblu li ma jissodisfax bis-sħiħ it-test tar-reżistenza għall-picking iżda d-dijametru intern tiegħu jkun anqas minn 80 mm, għandu jitqies bħala web roll.
(43)
Il-GTĊ u l-produttur esportatur saħqu li ż-żieda tad-dijametru intern bħala element ġdid fid-definizzjoni tal-prodott kienet tammonta għal reviżjoni tad-definizzjoni tal-web rolls u għalhekk tal-prodott ikkonċernat. Saħqu wkoll li d-daqs tad-dijametru intern mhuwiex kriterju tajjeb billi hemm web rolls b’dijametru intern ikbar minn 80 mm u cutter rolls b’dijametru intern ta’ inqas minn 80 mm.
(44)
Il-Kummissjoni ppruvat tirfina iktar id-definizzjoni ta’ rombli tajbin għall-użu fl-istampar web-fed u tagħti iktar kjarifiki sabiex ikunu distinti b’mod iktar ċar il-prodott ikkonċernat u l-prodotti l-oħra, ukoll bil-ħsieb li tnaqqas kemm jista’ jkun l-evitar tal-miżuri. L-evidenza mressqa dwar kemm hu adatt id-dijametru intern bħala kriterju alternattiv fid-definizzjoni, madankollu, uriet li dan il-kriterju jwassal għall-possibbiltà tal-esklużjoni mill-miżuri tal-prodott ikkonċernat, jiġifieri cutter rolls b’dijametru intern inqas minn 80 mm. Għalhekk, dan il-kriterju għad-definizzjoni tar-rombli adatti għall-użu fl-istampar web-fed ġie abbandunat.
(45)
Dan ta’ hawn fuq huwa bla preġudizzju għall-affidabilità tal-metodu li bih ir-rombli xierqa għall-użu fl-istampar web-fed kienu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni kif kien allegat mill-grupp Ċiniż tal-produtturi esportaturi.
(46)
Matul l-investigazzjoni, ċerti partijiet sostnew ukoll li l-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi (multi-ply), kif definit fil-premessa 47, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni. Huma sostnew li l-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi għandhom karatteristiċi fiżiċi differenti bħal diversi saffi, ebusija ikbar u densità aktar baxxa u li l-użu finali ta’ dawn il-prodotti kien differenti peress li dawn normalment jintużaw għall-kartun li jintlewa u għall-applikazzjonijiet tal-ippakkjar. Dawn il-partijiet fl-aħħar sostnew li l-karti u l-kartonċin b’saff wieħed u b’ħafna saffi jistgħu jiġu distinti faċilment mill-apparenza fiżika tiegħu.
(47)
Il-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi, kif inhuma definiti fin-Noti ta’ Spjegazzjoni tas-Sistema Armonizzata għas-sottotitlu 4805, huma prodotti miksuba billi jiġu ppressati flimkien żewġ saffi jew aktar ta’ polpa niedja li fosthom talanqas waħda jkollha karatteristiċi differenti mill-oħrajn. Dawn id-differenzi jistgħu jiġu min-natura tal-polpi użati (pereżempju, skart riċiklat), mill-metodu tal-produzzjoni (pereżmpju, mekkaniku jew kimiku) jew, jekk il-polpi huma tal-istess natura u ġew prodotti bl-istess metodu, il-grad tal-ipproċessar (pereżmpju, bla bliċ, bil-bliċ jew ikkuluriti).
(48)
L-investigazzjoni wriet li l-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi tabilħaqq għandhom xi karatteristiċi fiżiċi u tekniċi differenti; biex wieħed ikun aktar speċifiku, huma magħmulin minn diversi saffi ta’ polpa, li żżid ir-riġidità. Il-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi huma prodotti b’metodu ta’ produzzjoni differenti li jeħtieġ magna tal-karti differenti minn dik użata għall-produzzjoni tas-CFP, peress li fil-proċess tal-produzzjoni diversi saffi ta’ polpa jitqiegħdu fi prodott wieħed. Fl-aħħar, il-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi jservu skopijiet differenti (l-aktar ippakkjar) meta mqabbel mas-CFP, li jintuża għall-istampar ta’ kwalità għolja ta’ materjal promozzjonali, rivisti, eċċ. B’hekk, il-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi mhumiex ikkunsidrati bħala l-prodott ikkonċernat kif definit fil-premessa (47). Konsegwentement, il-kodiċijiet NM msemmija li jkopru l-importazzjonijiet tal-karti u l-kartonċin b’ħafna saffi huma esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni.
(49)
Fl-aħħar, produttur Ċiniż wieħed sostna li l-hekk imsejjaħ “kartonċin” għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni peress li ma jaqax taħt id-definizzjoni ta’ karta fina (sew jekk miksija u sew jekk le) minħabba d-differenzi allegati fil-piż, il-ħxuna u r-riġidità tiegħu. Instab li t-terminu “kartonċin” normalment jintuża għal karta b’sustanzi għoljin li jagħmlu l-karta ġeneralment itqal, jiġifieri “kartonċin” huwa komunement definit bħala karta b’piż bażi ta’ ’l fuq minn 224 g/m2. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li d-differenza fil-piż ma għandhiex impatt sinifikanti fuq il-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi li jifdal u fuq l-użi aħħarija li jagħmluh differenti mill-prodott ikkonċernat. Ġie nnutat ukoll li, kif spjegat fil-premessa (16) is-CFP kollha b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda li ma taqbiżx l-400 g/m2 ġiet espliċitament inkluża fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. B’hekk il-kartonċin huwa kkunsidrat bħala “l-prodott ikkonċernat”.
2.1.1. IL-PRODOTT SIMILI
(50)
Instab li l-prodott ikkonċernat, il-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ, kif ukoll il-prodott immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għalhekk, jitqies li dawn huma “simili” skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI
3.1. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI GĦALL-PRODUTTURI ESPORTATURI FIR-RPĊ
(51)
Żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ biss ippreżentaw ruħhom u wieġbu għat-talba għad-dejta tal-kampjuni fl-Avviż tal-bidu. Grupp wieħed (Chenming) jirrappreżenta żewġ (2) produtturi esportaturi relatati filwaqt li l-grupp l-ieħor (APP) jirrappreżenta erba’ (4) produtturi esportaturi relatati. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw jirrappreżentaw l-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lill-Unjoni. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni ddeċidiet li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(52)
Tnejn mill-erba’ produtturi esportaturi tal-grupp APP instabu li jipproduċu biss kartonċin b’ħafna saffi, imsemmi fil-premessa (47) ta’ hawn fuq. Dwar dan ta’ min ifakkar li ġie konkluż li l-kartonċin b’ħafna saffi għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni attwali. Qed jitfakkar li l-kartonċin b’ħafna saffi kien eskluż mill-ambitu tal-prodott tal-proċedimenti paralleli ta’ anti-dumping. Hu għalhekk konkluż li ż-żewġ produtturi esportaturi relatati li nstabu li jipproduċu biss kartonċin b’ħafna saffi mhumiex ikkonċernati fil-proċedimenti attwali. Għalhekk, is-sejbiet ippreżentati f’dan ir-Regolament mhumiex ibbażati fuq l-informazzjoni u d-dejta tagħhom.
3.2. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI TAL-PRODUTTURI TAL-UNJONI
(53)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ produtturi tal-Unjoni t-teħid tal-kampjuni kien previst fl-Avviż tal-bidu skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Madankollu, wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni sottomessa u minħabba li erba’ produtturi tal-Unjoni biss ippreżentaw ruħhom sad-dati tal-għeluq stabbiliti fl-Avviż tal-bidu, ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ. Dawk l-erba’ produtturi tqiesu bħala rappreżentattivi (ikopru 61 % tal-produzzjoni totali) tal-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessa (372). L-informazzjoni provduta mill-erba’ kumpaniji ġiet ivverifikata fuq il-post u ntużat għall-mikroindikaturi kif spjegat fil-premessa (386).
3.3. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI TAL-IMPORTATURI MHUX RELATATI
(54)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ importaturi, it-teħid tal-kampjuni kien previst għall-importaturi fl-Avviż tal-bidu skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Madankollu, wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni sottomessa u minħabba n-numru żgħir ta’ importaturi li indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ.
4. SUSSIDJAR
4.1. RIMARKI PRELIMINARI
(55)
Ta’ min wieħed ifakkar li l-GTĊ u l-erba’ produtturi esportaturi Ċiniżi ssottomettew it-tweġibiet għall-kwestjonarju u aċċettaw żjarat fuq il-post sabiex ikunu vverifikati t-tweġibiet.
(56)
Fir-rigward tal-GTĊ, wara s-sottomissjoni tat-tweġibiet għall-kwesjtonarju, il-Kummissjoni bagħtet lin-naħa Ċiniża tliet ittri dwar in-nuqqasijiet u ittra ta’ qabel il-verifika. Il-Kummissjoni ppovdiet lill-GTĊ bi żmien biżżejjed għall-preparazzjoni u s-sottomissjoni tar-rappreżentazzjonijiet tiegħu kull meta dan intalab u kien iġġustifikat. Tabilħaqq, ingħataw estensjonijiet sostanzjali tad-data tal-iskadenza, jiġifieri estensjoni ta’ ġimagħtejn għat-tweġibiet tal-kwestjonarju li wasslu għal total ta’ 49 jum ta’ skadenza għas-sottomissjoni tat-tweġibiet għall-kwestjonarju u tliet ġimgħat għar-risposta tal-ewwel ittra dwar in-nuqqasijiet li wasslu għal total ta’ 40 jum ta’ skadenza.
(57)
Qabel iż-żjara ta’ verifika fuq il-post, il-GTĊ talab lill-Kummissjoni biex tipprovdi aktar informazzjoni bil-miktub, b’mod partikolari lista tal-mistoqsijiet kollha li kienet biħsiebha tistaqsi matul iż-żjara ta’ verifika flimkien ma’ lista tad-dipartimenti tal-gvern li kienu mistennija li jipparteċipaw fiż-żjara ta’ verifika fuq il-post. Fl-assenza ta’ dan, intqal li l-Kummissjoni ma tkunx qed tissodisfa l-obbligi tagħha bħala awtorità ta’ investigazzjoni mwaqqfa bis-saħħa tal-Ftehim dwar is-Sussidji u l-Miżuri ta’ Kumpens (“il-Ftehim SCM”) u b’mod partikolari dawk tal-paragrafu 8 tal-Anness VI. Il-GTĊ ssottometta wkoll li minħabba n-nuqqas ta’ tali informazzjoni mhux se jkun f’pożizzjoni li jiggarantixxi l-eżitu tal-verifika.
(58)
Bir-rispett kollu l-Kummissjoni ma qablitx mat-talba tal-GTĊ. F’dan ir-rigward kien innutat li l-Kummissjoni kienet issodisfat il-kondizzjonijiet kollha relevanti tal-paragrafu 8 tal-Anness VI tal-Ftehim SCM kif ukoll tal-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku. L-ittra dettaljata ta’ qabel il-verifika ntbagħtet lill-GTĊ biex tikkonferma l-aġenda (il-jiem u grupp ta’ skemi li jridu jkunu diskussi f’kull jum tal-verifika) u biex titlob il-preżenza tal-awtoritajiet responsabbli għall-iskemi relevanti u tal-uffiċjali involuti fil-preparazzjoni tas-sottomissjonijiet tal-GTĊ. Il-Kummissjoni spjegat ukoll qabel iż-żjarat ta’ verifika fuq il-post li l-GTĊ biss jaf min huma l-awtoritajiet responsabbli għall-iskemi taħt investigazzjoni kif ukoll dawk l-uffiċjali li qegħdin fl-aħjar pożizzjoni biex jipparteċipaw fil-verifika u jwieġbu l-mistoqsijiet. Fir-rigward tal-lista ta’ tweġibiet speċifiċi, il-Kummissjoni spjegat qabel u matul iż-żjara tal-verifika fuq il-post li tali lista mhix meħtieġa mid-WTO jew il-leġislazzjoni tal-UE u li l-iskop tal-investigazzjoni huwa li jkunu vverifikati t-tweġibiet tal-GTĊ għall-kwestjonarju u s-sottomissjonijiet supplimentari relevanti; għalhekk il-verifika se ssegwi l-istruttura ta’ dawn id-dokumenti. Il-Kummissjoni tkun qiegħda tfittex li tikseb u tiċċara aktar informazzjoni neċessarja għall-proċedimenti li għaddej iżda l-mistoqsijiet preċiżi f’dan il-kuntest ikunu jiddependu mit-tweġibiet tal-GTĊ għall-verifika inizjali tat-tweġibiet tiegħu. Kien spjegat b’mod ċar lill-GTĊ qabel iż-żjara ta’ verifika fuq il-post li jekk ma tingħatax l-informazzjoni neċessarja jew l-awtorità investigattiva ma tiġix megħjuna fil-verifika tal-informazzjoni u d-dejta meqjusa neċessarja għall-iskop tal-proċedimenti, dan jista’ jkun ta’ tfixkil serju għall-proċess tal-investigazzjoni. Il-GTĊ kien imfakkar ukoll bil-konsegwenzi tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(59)
Matul iż-żjara tal-verifika fuq il-post tal-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż f’Beijing, il-Kummissjoni għamlet ħilitha li tivverifika l-informazzjoni provduta abbażi tad-dokumenti ta’ sostenn li kienu użati għall-preparazzjoni tat-tweġibiet tal-GTĊ, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 11 u 26 tar-Regolament bażiku. Bis-saħħa t’hekk, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li n-nuqqas tal-informazzjoni u d-dokumenti ta’ sostenn disponibbli ma ppermettietx verifika xierqa tat-tweġibiet tal-kwestjonarju. Barra minn hekk, ċerta informazzjoni ma kinetx sottomessa minkejja li ntalbet b’mod speċifiku, u ċerti mistoqsijiet ma ġewx imwieġba. Il-GTĊ kien infurmat bil-konsegwenzi ta’ nuqqas ta’ koperazzjoni f’konformità mal-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku.
(60)
Il-GTĊ argumenta li l-awtorità investigattiva għandha tiddetermina n-neċessità tal-informazzjoni f’mod raġonevoli li ma jwassalx għall-abbuż tad-drittijiet. Kien argumentat ukoll li anke jekk l-informazzjoni ma kinetx ikkunsidrata ideali fl-aspetti kollha, ma kellhiex tkun injorata. Abbażi ta’ dawn l-argumenti hawn fuq, il-GTĊ ssottometta li kkoopera bl-aħjar mod li seta’ u li t-tweġibiet għall-kwestjonarju kienu kompleti. Kien argumentat ukoll li l-verifika fuq il-post kienet skedata ħażin peress li l-ittra ta’ qabel il-verifika naqset milli tipprovdi fehim raġonevoli ta’ x’kellu jkun ivverifikat u l-Kummissjoni ma wettqitx żjarat speċifiċi fuq il-post f’kull entità tal-gvern. Intqal ukoll li l-Kummissjoni poġġiet piż mhux reġonevoli fuq il-GTĊ u talbet informazzjoni irrelevanti u mhux neċessarja.
(61)
Fir-rigward tal-iskedar tal-verifika fuq il-post, ta’ min ifakkar li l-GTĊ qabel dwar iż-żmien, l-iskeda taż-żjara u l-post. Tabilħaqq, id-diskussjonijiet dwar iż-żmien taż-żjara fuq il-post saru f’Awwissu tal-2010. Għall-bidu, il-Kummissjoni pproponiet li ż-żjara ta’ verifika fuq il-post isseħħ fl-ewwel ġimgħa ta’ Ottubru 2010 u sussegwentement emendat il-proposta tagħha darbtejn, abbażi tat-talbiet Ċiniżi, l-ewwel għat-tieni ġimgħa ta’ Ottubru 2010 u fl-aħħar għat-tielet ġimgħa ta’ Ottubru 2010. Għalhekk, ma hemm bażi għall-ebda ilment li jikkonċerna l-iskedar taż-żjarat fuq il-post peress li l-Kummissjoni għamlet ħilitha biex takkomoda kwalunkwe talba ġustifikata mill-GTĊ. Fir-rigward tal-informazzjoni mitluba, kien innotat li l-GTĊ qatt ma kkontesta l-format tal-kwestjonarju jew il-mod kif l-informazzjoni kienet mitluba. Il-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż issottometta t-tweġibiet għall-kwsetjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti f’isem il-GTĊ. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni li tqieset bħala neċessarja għall-iskopijiet li tinstab sejba rappreżentattiva u baqgħet konsistenti fit-talbiet tagħha billi talbet għall-istess dejta u informazzjoni matul il-proċess tal-investigazzjoni u talbet lill-GTĊ li jispejga l-informazzjoni sottomessa u l-implikazzjonijiet ta’ dik l-informazzjoni għall-iskemi taħt investigazzjoni.
4.2. SKEMI SPEĊIFIĊI
(62)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li hemm fl-ilment u tat-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji mill-awtorità tal-Gvern, ġew investigati:
(I)
Self preferenzjali lill-industrija tal-karta miksija
(II)
Programmi tat-Taxxa tad-Dħul
-
Politiki ta’ taxxi preferenzjali għal kumpaniji li huma rikonoxxuti bħala intrapriżi ta’ teknoloġija għolja jew ġdida.
-
Politiki ta’ taxxi preferenzjali għar-Riċerka u l-Iżvilupp
-
Eżenzjoni fuq id-dividendi bejn l-intrapriżi residenti ikkwalifikati
(III)
Programmi ta’ Taxxa Indiretta u Tariffi ta’ Importazzjoni
-
Eżenzjoni tal-VAT u Tariffi fuq tagħmir importat
-
Refużjonijiet tal-VAT fuq tagħmir immanifatturat lokalment
-
Taxxi għall-Manteniment u għall-Bini tal-Belt u soprataxxi tal-edukazzjoni għall-Intrapriżi Investiti Barra
(IV)
Programmi ta’ għotjiet
-
Marki Famużi
-
Fondi Speċjali għal Proġetti biex Jitħeġġeġ l-Investiment Barrani
-
Assistenza Respondenti ta’ Anti-Dumping
-
Għotja ta’ Rinnovazzjoni tat-Teknoloġija ta’ Shouguang
-
Fond għad-Drittjiet tal-Proprjetà Intellettwali tal-Park Industrijali ta’ Suzhou
-
Sussidju tal-Fond tal-Iżvilupp Industrijali High-Tech
-
Premju riċevut mill-Park Industrijali ta’ Suzhou biex jinżamm it-tkabbir
-
Fond speċjali għat-trattament tat-tniġġis tal-ilma tal-Għadira ta’ Taihu tal-provinċja ta’ Jiangsu
-
Fondi speċjali għall-iffrankar tal-enerġija tal-Park Industrijali ta’ Suzhou
-
Fond Speċjali għat-tnaqqis tal-emissjonijiet totali tat-tniġġis ewlieni fuq il-livell muniċipali tal-muniċipalità ta’ Suzhou
-
Sussidju tal-iffrankar tal-ilma u t-tnaqqis tal-emissjonijiet
-
Il-Premju Protezzjoni Ambjentali riċevut mill-Uffiċċju tal-Protezzjoni Ambjentali ta’ Suzhou
-
Għotja għall-iffrankar tal-enerġija f’Shouguang
(V)
L-Għoti tal-Oġġetti u s-Servizzi tal-Gvern għal Ħlas mhux Adegwat (“LTAR” - less than adequate remuneration)
-
L-għoti tad-drittijiet tal-użu tal-art
-
L-għoti tal-kimiċi fil-manifattura tal-karta
-
L-għoti tal-elettriku
4.2.1. SELF PREFERENZJALI LILL-INDUSTRIJA TAL-KARTA MIKSIJA
(a) Introduzzjoni
(63)
Huwa allegat li l-produtturi Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat jibbenefikaw minn self b’rati ta’ interess baxxi mill-banek tal-politika tal-gvern u minn banek kummerċjali statali (“SOCBs” - state-owned commercial banks) f’konformità mal-politika tal-GTĊ li jipprovdi assistenza finanzjarja sabiex iħeġġeġ u jappoġġa t-tkabbir u l-iżvilupp tal-industrija tal-karta fiċ-Ċina. Kif intwera fil-pjanijiet ta’ ħames snin u l-politika industrijali, ingħataw inizjattivi ta’ finanzjament preferenzjali mis-sistema bankarja lill-industrija tal-manifattura tal-karta.
(b) L-użu tal-fatti disponibbli
(64)
Abbażi tal-informazzjoni li hemm fl-ilment, il-Kummissjoni ppruvat tinvestiga l-bank li kien qed isellef lill-industrija tal-karta miksija. Għal dawn l-għanijiet, instab li kien hemm bżonn li l-GTĊ jintalab jipprovdi fit-tweġibiet tiegħu għall-kwestjonarju u s-sottomissjonijiet ta’ wara, informazzjoni speċifika u dejta dwar serje ta’ pjanijiet u proġetti tal-gvern biex iħeġġu u jappoġġaw l-iżvilupp tas-settur tal-karta taċ-Ċina. Dawn il-pjanijiet u l-proġetti kienu:
-
L-10 Pjan ta’ Ħames Snin dwar l-Ekonomija Ċivili u l-Iżvilupp Soċjali taċ-Ċina (“L-10 Pjan ta’ Ħames Snin”)
-
L-“10 Pjan ta’ Ħames Snin” fl-Industrija tal-Manifattura tal-Karta (“Il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta”)
-
L-10 Pjan ta’ Ħames Snin u l-Pjan Speċjali għall-Bini ta’ Proġett Nazzjonali tal-Integrazzjoni tal-Foresterija u l-Manifattura tal-Karta tal-2010 (“Il-Proġett ta’ Integrazzjoni”)
-
Id-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat dwar il-Promulgazzjoni u l-Implimentazzjoni tad-“Dispożizzjonijiet Temporanji li Jippromwovu l-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali” (“Id-Deċiżjoni Nru 40”)
-
Il-Katalgu tad-Direttorju dwar l-Aġġustament mill-Ġdid tal-Istruttura Industrijali (“Il-Katalgu tad-Direttorju”)
-
Il-Linji Gwida tal-11-il Pjan ta’ Ħames Snin għall-Iżvilupp Ekonomiku u Soċjali Nazzjonali (2006-2010) (“Il-11-il Pjan ta’ Ħames Snin”)
-
Iċ-Ċirkolari tal-Kunsill tal-Istat dwar ir-Realizzazzjoni tal-Miri Ewlenin fil-(11-il Pjan ta’ Ħames Snin) u d-Diviżjoni tal-Ħidmiet (“Iċ-ċirkolari implimentattiva tal-11-il Pjan ta’ ħames snin”)
-
Il-Politika ta’ Żvilupp tal-2007 għall-Industrija tal-Manifattura tal-Karta (“Il-Pjan għall-Manifattura tal-Karta tal-2007”)
-
Il-Pjan ta’ Żvilupp ta’ Guandong
-
Il-11-il Pjan ta’ Ħames Snin tal-Belt ta’ Zhanjiang
-
Il-11-il Pjan ta’ Ħames Snin tal-Muniċipalità tal-Jining
(65)
Il-GTĊ pprovda parzjalment biss l-informazzjoni mitluba li kellha x’taqsam mal-pjanijiet. Tnejn biss mill-pjanijiet mitluba ngħataw sħaħ, jiġifieri, fil-verżjoni Ċiniża flimkien mat-traduzzjoni bl-Ingliż (id-Deċiżjoni Nru 40 u l-Katalgu tad-Direttorju dwar l-Aġġustament mill-Ġdid tal-Istruttura Industrijali). Mill-bidu l-Kummissjoni talbet it-tliet pjanijiet reġjonali iżda l-awtoritajiet Ċiniżi qalu li ma kinux relevanti peress li l-produtturi esportaturi li kkooperaw ma kinux jinsabu f’dawk ir-reġjuni. Għalhekk, ma ngħatawx. Il-Kummissjoni aċċettat dan iżda talbet il-pjanijiet ta’ żvilupp relatati maż-żoni (reġjuni, provinċji, muniċipalitajiet) fejn l-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu stabbiliti. Il-GTĊ ta kopji Ċiniżi tal-11-il Pjan ta’ Ħames Snin għall-Provinċja ta’ Jiangsu u l-11-il Pjan ta’ Ħames Snin għall-Provinċja ta’ Shandong, iżda mingħajr ebda traduzzjoni, lanqas traduzzjoni tal-werrej. F’rabta maż-żewġ pjanijiet li ma ngħatawx, il-GTĊ qal li dawn kienu jkopru l-perijodu bejn l-2000 u l-2005 u għalhekk ma kinux relevanti. Il-Kummissjoni aċċettatu dan. Il-pjanijiet li kien baqa’, ingħataw biss biċ-Ċiniż (il-Proġett ta’ Integrazzjoni, il-11-il Pjan ta’ Ħames Snin, iċ-ċirkolari implimentattiva tal-11-il Pjan ta’ ħames snin, il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007) flimkien mat-tabelli mal-werrejja bl-Ingliż. Il-GTĊ allega li t-talbiet tal-Kummissjoni kienu impenjattivi wisq, u li hu kellu biss riżorsi limitati u għalhekk ma setax jittraduċi t-testi.
(66)
Dwar dan ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni talbet informazzjoni meqjusa neċessarja għall-investigazzjoni billi d-dokumenti msemmija hawn fuq kienu ġew identifikati fl-ilment. Barra minn hekk, il-Kummissjoni repetutament enfasizzat il-bżonn li jkunu pprovduti d-dokumenti mitluba bl-Ingliż. Dan hemm bżonnu għal dan it-tip ta’ dokument sinifikanti peress li, abbażi tal-indiċi biss, ma kienx possibbli li jkun ddeterminat liema parti tad-dokument kienet relevanti għall-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-pjanijiet ipprovduti biċ-Ċiniż ma kinux voluminużi u jidher li l-kopji bl-Ingliż tad-dokumentazzjoni relevanti jeżistu jew minn sorsi indipendenti (intrapriżi legali li jispeċjalizzaw fil-liġi Ċiniża) jew minn investigazzonijiet kontra s-sussidji mwettqa fiċ-Ċina mill-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”).
(67)
B’konsegwenza, il-Kummissjoni kellha l-possibilità biss li tivverifika d-dokumenti li ġejjin: id-Deċiżjoni Nru 40, il-Katalgu tad-Direttorju u l-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007, li l-verżjoni bl-Ingliż tiegħu kienet fl-ilment u kienet ingħatat ukoll minn produttur esportatur,
(68)
Sabiex ikun investigat il-livell tal-intervent tal-gvern fis-suq finanzjarju Ċiniż u tinkiseb il-ħarsa ġenerali neċessarja tas-settur finanzjarju fir-RPĊ, il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar il-persentaġġ tas-sjieda tal-gvern fl-istituzzjonijiet finanzjarji u dwar ir-rekords tal-ammonti/persentaġġi tas-self mogħti mill-banek Statali. Il-GTĊ allega li ma għandux rekords dwar l-ishma fil-bank minkejja li l-Artikolu 61 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali [2003] Nru 13 jipprovdi li l-banek għandom jirrapurtaw din id-dejta “lill-organu regolatorju tal-banek tal-Kunsill tal-Istat u l-People’s Bank of China”. Dwar l-ammonti/persentaġġi tas-self mogħti mill-banek Statali, il-GTĊ kkonferma li minkejja li d-dejta relevanti nżammet, ma setax jipprovdiha. Barra minn hekk il-Kummissjoni ffaċilitat iktar ix-xogħol tal-GTĊ billi llimitat l-informazzjoni mitluba għall-persentaġġ tas-sjieda tal-gvern f’tali istituzzjonijiet finanzjarji biss li nstabu li jipprovdu self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Madankollu, il-GTĊ ma pprovdiex id-dejta relevanti għal dan is-settur ristrett tal-istituzzjonijiet finanzjarji li joperaw fiċ-Ċina.
(69)
Sabiex ikunu investigati l-politiki tas-self tal-banek Ċiniżi (pereżempju, il-metodi użati fir-rigward l-issettjar tar-rati ta’ interess fuq is-self, il-valutazzjoni tas-self, eċċ), il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-politiki segwiti mill-awtoritajiet statali relevanti jiġifieri l-People’s Bank of China (“PBOC”) u l-Kummissjoni Regolatorja tal-Banek. Il-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni relevanti dwar il-politiki tas-self. L-ebda dokument, regolament jew linji gwida indirizzati lis-sistema bankarja mill-PBOC ma kienet ipprovduta sabiex ikun sostanzjat is-sehem tal-PBOC fit-twaqqif tar-rati tal-interess u r-relazzjoni tiegħu mas-sistema bankarja. Barra minn hekk, l-ebda spjegazzjoni ma ngħatat, minkejja li ntalbet speċifikament, dwar l-applikazzjoni tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali [2003] Nru 13 u partikolarment l-Artikoli 34, 38 u 39 li jistipulaw ir-regoli bażiċi li jirregolaw is-self u n-negozji l-oħra tal-banek kummerċjali.
(70)
Sabiex ikunu investigati l-politiki tas-self tal-banek Ċiniżi li pprovdew self matul il-PI lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ biex jirranġa laqgħat ma’ banek speċifiċi li taw self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw sabiex tivverifika l-informazzjoni li tikkonċerna s-self preferenzjali lill-industrija tas-CFP fiċ-Ċina. Il-GTĊ allega li ma kienx kapaċi li jintervjeni fil-banek Statali biex jirranġa tali laqgħat. Għalhekk, ma nġabret l-ebda evidenza mill-banek Ċiniżi dwar jekk jeżaminawx jew le r-riskju tal-kreditu meta jagħtu s-self, u jekk iva, kif jeżaminawh.
(71)
Il-GTĊ kien informat bil-konsegwenzi ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl ta’ dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni, kien meħtieġ, flimkien mal-kunsiderazzjoni tad-dokumenti relevanti tal-GTĊ ippreżentati mill-partijiet l-oħrajn, li tintuża informazzjoni minn sorsi sekondarji, inklużi l-ilment u l-informazzjoni pubblikament disponibbli li ttieħdet minn fuq l-internet. Il-GTĊ ma qabilx mal-użu tal-fatti disponibbli iżda ma pprovda l-ebda evidenza oħra ġdida.
(72)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw intalbu wkoll li jorganizzaw laqgħat mal-banek speċifiċi li tawhom is-self matul il-PI sabiex tkun ivverifikata l-informazzjoni li tikkonċerna s-self preferenzjali lill-industrija tas-CFP fiċ-Ċina. Madankollu, l-ebda tali laqgħa ma seħħet. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw ikkomunikaw it-talbiet ripetuti tal-Kummissjoni għal tali laqgħat iżda l-banek relevanti rrifjutaw li jikkooperaw mal-investigazzjoni. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu infurmati bil-konsegwenzi ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl ta’ dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni, tqies neċessarju li kwalunkwe sejbiet dwar is-self ipprovdut mill-banek lill-produtturi esportaturi li kkooperaw ikunu bbażati fuq il-fatti disponibbli. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw ma qablux mal-użu tal-fatti disponibbli iżda ma pprovdew l-ebda evidenza oħra ġdida.
(73)
Produttur esportatur Ċiniż intalab jipprovdi informazzjoni speċifika li tikkonċerna ftehim speċifiku dwar ir-ristrutturar tad-dejn ma’ tliet banek Ċiniżi. Il-produttur esportatur imsemmi qabel irrifjuta li jipprovdi l-informazzjoni neċessarja. Konsegwentement, ma kienx possibbli li jkun ivverifikat il-ftehim ġenerali relevanti u s-self kontrattwali korrispondenti kif ukoll il-punti kollha speċifiċi bħalma huma t-tul tas-self, l-iskedi tal-ħlas lura u r-rati tal-interess. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu infurmati bil-konsegwenzi ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni, tqies neċessarju li kwalunkwe sejba dwar is-self relevanti pprovduta mill-banek lil dak il-produttur tkun ibbażata fuq il-fatti disponibbli. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw ma qablux mal-użu tal-fatti disponibbli iżda ma pprovdew l-ebda evidenza oħra ġdida.
(c) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(I) L-intervent tal-gvern fis-sistema bankarja finanzjarja għal self preferenzjali lill-industrija tal-manifattura tal-karta
- Is-sehem tal-pjanijiet tal-gvern
(74)
L-investigazzjoni stabbiliet l-eżistenza ta’ pjanijiet politiċi speċifiċi dwar l-industrija tal-manifattura tal-karta. Dawn il-pjanijiet jistipulaw li l-awtoritajiet tal-istat jissolveljaw mill-qrib l-andament tal-industrija tal-manifattura tal-karta u jimplimentaw politiki speċjali (pereżempju, digrieti implimentattivi) biex jintlaħqu l-miri tal-pjanijiet politiċi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet ukoll li l-pjanijiet politiċi speċifiċi jipprovdu self preferenzjali lill-industrija tal-manifattura tal-karta.
(75)
Tabilħaqq, wara l-eżaminazzjoni tad-Deċiżjoni Nru 40 u t-taqsima finanzjarja speċifika tal-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007, jidher ovvju li s-sistema ta’ ppjanar tal-istat Ċiniż tordna lill-banek biex jipprovdu self lill-industrija tal-manifattura tal-karta.
(76)
Dwar id-Deċiżjoni Nru 40, ta’ min jiinota li dan l-att huwa ordni mill-Kunsill tal-Istat jiġifieri, l-ogħla organu amministrattiv fir-RPĊ u għalhekk legalment jorbot lill-organi pubbliċi l-oħra u lill-operaturi ekonomiċi. Din tikklassifika lis-setturi industrijali fi “Proġetti Mħeġġin, Restrittivi u Eliminati”. Dan l-Att jirrappreżenta linja gwida politika industrijali li flimkien mal-Katalgu tad-Direttorju turi kif il-GTĊ iżomm politika li tħeġġeġ u ssostni lil gruppi ta’ intrapriżi jew industriji, bħalma hija l-industrija tal-karta, ikklassifikata mill-Katalgu tad-Direttorju bħala “Industrija mħeġġa”. Fir-rigward tan-numru ta’ industriji elenkati bħala “Mħeġġin”, ta’ min jinnota li hemm total ta’ 26 li jirrappreżentaw biss porzjon tal-ekonomija Ċiniża. Barra minn hekk, ċerti attivitajiet biss f’dawn is-26 settur għandhom status ta’ “mħeġġin”. Id-Deċiżjoni Nru 40 tistipula wkoll skont l-Artikolu 17 li l-“proġetti ta’ Investiment imħeġġin” għandhom jibbenifikaw minn privileġġi u inċentivi speċifiċi (appoġġ finanzjarju, eżenzjoni fuq id-dazju tal-importazzjoni, eżenzjoni tal-VAT, eżenzjoni tat-taxxa). Fuq in-naħa l-oħra, b’referenza għall-“Proġetti Restrittivi u Eliminati”, id-Deċiżjoni Nru 40 tagħti s-saħħa lill-awtoritajiet tal-istat li jintervejnu direttament biex jirregolaw is-suq. Fil-fatt, l-Artikoli 18 u 19 jitolbu lill-awtorità relevanti li jwaqqfu lill-istituzzjonijiet finanzjarji milli jipprovdi self; dawn jordnaw ukoll lid-dipartiment amministrattiv tal-prezzijiet tal-Istat li jgħolli l-prezz tal-elettriku u jagħti struzzjonijiet lill-kumpaniji li jissupplixxu l-elettriku biex iwaqqfu l-elettriku lil dawn il-“Proġetti Restrittivi u Eliminati”. Huwa ovvju li minn dan ta’ hawn fuq li d-Deċiżjoni Nru 40 tipprovdi regoli li jorbtu lill-istituzzjonijiet ekonomiċi kollha fil-forma ta’ direttivi dwar il-promozzjoni u l-appoġġ tal-industriji mħeġġin, u waħda minnhom hija l-industrija tal-manifattura tal-karta.
(77)
Il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 jipprovdi kundizzjonijiet, orjentazzjonijiet u miri speċifiċi għall-industrija tal-manifattura tal-karta. Dan jiddeskrivi l-istat tal-industrija tal-manifattura tal-karta fiċ-Ċina (pereżempju, in-numru ta’ intrapriżi, il-produzzjoni, il-konsum u l-esportazzjonijiet, l-istatistika dwar it-tip ta’ materja prima użata). Dan jistabbilixxi l-politiki u l-miri għall-industrija tal-manifattura tal-karta fir-rigward tat-tfassil industrijali, l-użu tal-materja prima, l-użu tat-tekonoloġija u t-tagħmir, l-istruttura tal-prodott u l-istruttura organizzattiva tal-produtturi tal-manifattura tal-karta. It-test jistabbilixxi wkoll “il-kriterji tad-dħul” tal-industrija, peress li tistipula rekwiżiti speċifiċi tal-proporzjon bejn l-assi u l-passiv għall-industrija tal-manifattura tal-karta, tistipula klassifikazzjonijiet ta’ kreditu speċifiċi għall-industrija tal-manifattura tal-karta u miri speċifiċi għall-ekonomiji ta’ skala, il-proporzjonijiet tas-sehem mis-suq, il-konsum tal-enerġija u l-ilma li jridu jintlaħqu jew jinkisbu mill-kumpaniji. Il-test jitlob lill-kumpaniji li jifformulaw pjanijiet ta’ żvilupp ibbażati fuq il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007. Jagħti wkoll struzzjonijiet lill-provinċji u r-reġjuni lokali biex jipparteċipaw fl-implimentazzjoni tal-pjan, filwaqt li kien iddedikat kapitolu sħiħ lill-“Investiment u l-Iffinanzjar” tal-industrija tal-manifattura tal-karta. F’dan ir-rigward, hu pertinenti li jkun innutat li l-Pjan jistqarr biċ-ċar li l-istituzzjonijiet finanzjarji ma għandhomx jipprovdu self lil proġetti li ma jikkonformawx mar-regolamenti. Fi ftit kliem huwa ċar li mill-qari tat-test u l-kliem użat li l-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 huwa strument speċifiku tal-istat li għandu l-għan li jirregola l-industrija tal-manifattura tal-karta fiċ-Ċina u jista’ jitqies biss bħala għodda obbligatorja tal-politika industrijali li għandha tkun implimentata b’mod konkret mill-partijiet interessati relevanti fiċ-Ċina (l-awtoritajiet statali, l-istituzzjonijiet finanzjarji u l-produtturi).
(78)
Il-GTĊ argumenta li l-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 għandu jitqies pjan ta’ linja gwida mingħajr forza li torbot. Intqal ukoll li fl-istess kuntest, l-ebda wieħed mill-pjanijiet u l-proġetti tal-gvern ma kienu jorbtu legalment u b’riżultat ta’ dan l-ebda kontribuzzjoni jew benefiċċju finanzjarju ma jista’ jingħata fil-qafas ta’ dawn il-pjanijiet u l-proġetti. Madankollu, qari sempliċi tat-test tal-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 u d-dispożizzjonijiet speċifiċi msemmija hawn fuq jiżvela li t-test ma jistax jitqies bħala linja gwida li ma torbotx. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li t-test tal-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 fost oħrajn jgħid “Il-politika tal-iżvilupp industrijali tissawwar abbażi tar-rekwiżiti tal-ipperfezzjonar tar-riforma tal-ekonomija tas-suq soċjalista u l-liġijiet u r-regolamenti relatati, sabiex jiġi stabbilit ordni ġust fis-suq u ambjent tajjeb ta’ żvilupp, jiġu solvuti l-kwistjonijiet eżistenti fl-iżvilupp tal-industrija tal-manifattura tal-karta u jiġi dderiġit l-iżvilupp b’saħħtu tal-industrija”. Dwar il-pjanijiet u l-proġetti li baqa’, kif elenkati fil-premessa (64) hawn fuq, ta’ min jinnota li ta’ mill-inqas wieħed jirreferi għaċ-ċirkolari implimentattiva tal-11-il Pjan ta’ Ħames Snin. Hu diffiċli li tifhem kif dokument li allegatament ma jorbotx legalment (pjan tal-gvern) jista’ jkollu att implimentattiv li jorbot legalment (f’dan il-każ cirkolari tal-Kunsill tal-Istat).
(79)
Barra minn hekk, l-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali [2003] Nru 13 jistqarr li l-banek “iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali u tal-iżvilupp soċjali u skont il-gwida tal-politika industrijali tal-istat”. F’dan il-każ partikolari l-politika industrijali tal-istat hija l-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007. Għalhekk, hu loġiku li wieħed jikkonkludi li s-self riċevut mill-produtturi tas-CFP mill-SOCBs sar skont id-direttivi tal-gvern.
(80)
Kien investigat ukoll is-sehem tal-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali (“NDRC”). Intqal mill-GTĊ li l-NDRC hija aġenzija tal-Kunsill tal-Istat li tikkoordina l-politika makroekonomika u tiġġestixxi l-investimenti tal-Gvern. Dik l-awtorità statali ħarġet, inter alia, il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007. Ma kienet sottomessa l-ebda informazzjoni disponibbli, minkejja li ntalbet espliċitament, dwar il-qafas legali li skontu l-NDRC kienet stabbilita u topera, pereżempju, l-istatut tagħha. L-unika spjegazzjoni provduta mill-GTĊ kienet li l-Kunsill tal-Istat, l-ogħla organu amministrattiv, jagħti l-istruzzjonijiet li l-NDRC għandha ssegwi u fi kwalunkwe eventwalità din l-informazzjoni hija irrelevanti għall-investigazzjoni. L-argument ma jistax ikun aċċettat. L-istatuti tal-awtorità li toħroġ il-pjanijiet tal-gvern huma kkunsidrati relevanti għall-investigazzjoni fid-dawl tal-fatt li l-pjanijiet u l-proġetti tal-gvern huma taħt investigazzjoni f’dawn il-proċedimenti. Il-Kummissjoni investigat ukoll ir-raġunijiet għala l-NDRC tiġbor, fuq bażi permanenti, informazzjoni dettaljata mill-kumpaniji. Il-GTĊ ċċara li l-informazzjoni tista’ tinġabar permezz ta’ assoċjazzjonijiet industrijali u sorsi pubbliċi oħra. Madankollu, l-eżistenza ta’ mekkaniżmu sistematiku biex jiġbor dejta relatata mal-kumpaniji biex tintuża fil-pjanijiet u l-proġetti tal-gvern tiżvela li dawn il-pjanijiet u l-proġetti huma kkunsidrati bħala element importanti tal-politika industrijali tal-istat.
(81)
Dan ta’ hawn fuq juri li kwalunkwe deċiżjoni meħuda mill-istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tal-Industrija tal-Manifattura tal-Karta tkun trid tikkunsidra l-bżonn li jintlaħqu l-miri tal-pjanijiet tal-politika relevanti. Tabilħaqq, kumpaniji kkwalifikati minn dawn il-pjanijiet politiċi speċifiċi bħala “Industriji mħeġġin” jitqiesu li għandhom klassifikazzjoni ta’ kreditu għolja, xi ħaġa li għandha konsegwenzi diretti fuq il-valutazzjoni tal-affidabilità kreditizja mis-sistema finanzjarja Ċiniża. Barra minn hekk, mill-eżami tat-taqsima speċifika dwar l-iffinanzjar tal-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 u n-nota tal-klassifikazzjoni tal-kreditu li saret disponibbli minn produttur esportatur li kkoopera, hu ovvju li s-sistema tal-ippjanar tal-istat Ċiniż jordna lill-banek li jipprovdu self lill-industrija tal-manifattura tal-karta u l-kumpaniji jitqiesu li għandhom post għoli fil-klassifikazzjoni tal-kreditu għaliex jikkwalifikaw għall-pjanijiet politiċi speċifiċi. Hu pertinenti li jkun innutat li n-nota partikolari tal-klassifikazzjoni tal-kreditu miksuba matul l-investigazzjoni torbot direttament il-prospetti pożittivi tal-futur tal-kumpanija mal-eżistenza tal-pjanijiet politiċi tal-manifattura tal-karta u l-kisba tal-għanijiet tagħhom. Hemm evidenza wkoll li l-awtoritajiet tal-Istat jissorveljaw l-andament tal-kumpaniji peress li jeżaminaw il-liċenzji tagħhom tan-negozju kull sena u b’hekk iżommu statistika finanzjarja u tal-prestazzjoni. Barra minn hekk, hemm evidenza wkoll, li ġejja mill-informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, li l-PBOC jissorvelja, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9 tar-Regolament dwar ir-Registrazzjoni u l-Konsultazzjoni tal-Banek, is-sitwazzjoni tas-self tal-kumpaniji permezz tal-eżami annwali tas-self li l-kumpaniji jieħdu kull sena.
(82)
Il-fatti kollha ta’ hawn fuq juru r-rabta li hemm bejn il-pjanijiet politiċi speċifiċi u l-iffinanzjar tal-industrija tal-manifattura tal-karta.
- L-intervent tal-Gvern fis-settur bankarju
(83)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi li kkooperaw, l-investigazzjoni stabbiliet li tnejn minnhom ingħataw awtomatikament, fil-maġġoranza tal-każijiet, ir-rata tal-interessi l-aktar baxxa possibbli fil-limiti stabbiliti mill-PBOC filwaqt li żewġ produtturi esportaturi oħra li kkooperaw ibbenefikaw minn riskedar sostanzjali tas-self tagħhom li seħħ fl-2008. Tabilħaqq, il-banek statali Ċiniżi xtraw is-self kollu dovut lill-banek barranin u s-self skedat mill-ġdid ma pprovdiex għal primjum ta’ riskju sinifikanti fuq il-valur referenzjarju tar-rati ta’ interess tal-PBOC.
(84)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet li s-suq finanzjarju Ċiniż huwa kkaratterizzat minn interventi tal-gvern peress li ħafna mill-banek ewlenin huma statali. L-awtoritajiet Ċiniżi pprovdew biss xi informazzjoni limitata ħafna dwar l-azzjonisti/sjieda tal-banek fiċ-Ċina. Madankollu, kif inhu spjegat hawn isfel, il-Kummissjoni ġabret l-informazzjoni disponibbli sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. Fl-analiżi tagħha dwar jekk il-banek humiex entitajiet bis-setgħa jew jeżerċitaw is-setgħa tal-awtorità tal-gvern, il-Kummissjoni fittxet ukoll informazzjoni mhux biss dwar is-sjieda mill-gvern tal-banek iżda wkoll karatteristiċi oħra bħall-preżenza tal-gvern fuq il-bord tad-diretturi, il-kontroll tal-gvern fuq l-attivitajiet, is-segwitu ta’ politiki jew interessi tal-gvern u jekk l-entitajiet inħalqux bi statut.
(85)
Mill-informazzjoni disponibbli, huwa konkluż li l-banek statali fiċ-Ċina jikkmandaw l-akbar sehem mis-suq u huma atturi predominanti fis-suq finanzjarju Ċiniż; skont id-Deutsche Bank Research tal-2006 dwar is-settur bankarju fiċ-Ċina, is-sehem tal-banek statali jista’ jammonta għal aktar minn żewġ terzi (2/3) tas-suq Ċiniż. Dwar l-istess kwistjoni d-WTO Trade Policy Review of China nnota li “Il-grad għoli tas-sjieda mill-istat hu fattur ieħor notevoli tas-settur finanzjarju fiċ-Ċina” (5). Hu pertinenti li jkun innutat li l-akbar erba’ banek statali (l-Agricultural Bank, il-Bank of China, il-Construction Bank u l-Industrial and Commercial Bank) jidhru li jirrappreżentaw aktar minn nofs is-settur bankarju Ċiniż. Iktar minn 50 % tal-banek politiċi u banek oħrajn tal-gvern huma proprjetà tal-istat. Il-Kummissjoni talbet ukoll informazzjoni dwar l-istruttura tal-kontroll tal-gvern f’dawk il-banek Ċiniżi u s-segwitu tal-politiki jew l-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija tal-karti (jiġifieri bord tad-diretturi u bord tal-azzjonisti, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/diretturi, iċ-ċittadinanza tal-azzjonisti/diretturi, il-politiki tas-self u l-evalwazzjoni tar-riskju fir-rigward tas-self mogħti lill-produtturi esportaturi li kkooperaw). Madankollu, la l-GTĊ u lanqas il-banek ma taw din l-informazzjoni. Dawn semmew biss ripetutament l-informazzjoni fir-rapporti annwali tal-banek li ssottomettew. Madankollu, l-informazzjoni fir-rapporti annwali tal-banek ma fihiex (u ma jistax ikun fiha) il-livell meħtieġ ta’ informazzjoni dettaljata.
Konsegwentement, il-Kummissjoni kellha tuża l-informazzjoni disponibbli. Hija kkonkludiet abbażi tad-dejta disponibbli li dawk il-banek huma kkontrollati mill-gvern u jeżerċitaw l-awtorità tal-gvern b’tali mod li l-azzjonijiet tagħhom jistgħu jiġu attribwiti lill-Istat. Id-dejta relevanti użata biex wasslet għas-sejbiet imsemmijin qabel, ġejja minn informazzjoni sottomessa mill-GTĊ, ir-rapporti annwali tal-banek Ċiniżi li kienu jew sottomessi mill-GTĊ jew disponibbli pubblikament, informazzjoni miġjuba mit-2006 Deutsche Bank Research dwar is-settur bankarju taċ-Ċina, informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw u informazzjoni eżistenti fl-ilment. Dwar il-banek barranin, sorsi indipendenti jistmaw li dawn jirrappreżentaw parti żgħira tas-settur bankarju taċ-Ċina u konsegwentement għandhom sehem insinifikanti fis-self politiku; u l-informazzjoni relevanti turi li dan jista’ jirrappreżenta biss 1 % tas-suq Ċiniż (6). Informazzjoni pubblika relevanti disponibbli tikkonferma wkoll li l-banek Ċiniżi, partikolarment il-banek kummerċjali l-kbar, għadhom jiddependu fuq l-azzjonisti statali u l-gvern biex ikabbru l-kapital meta hemm nuqqas ta’ kapital b’riżultat tal-espansjoni tal-kreditu (7). Dwar il-banek li pprovdew self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-maġġoranza l-kbira huma banek statali. Tabilħaqq, abbażi tal-informazzjoni disponibbli nstab li ta’ mill-inqas 13 minn 19-il bank irrappurtat huma banek statali, inklużi żewġ banek Politiċi (l-Export-Import Bank of China, iċ-China Development Bank) u l-banek Kummerċjali ewlenin fiċ-Ċina bħalma huma l-Agricultural Bank of China, il-Bank of China, iċ-China Construction Bank u l-Industrial and Commercial Bank of China.
Fir-rigward tal-bqija tal-banek proprjetà tal-istat, għal darb’oħra l-Kummissjoni talbet l-istess informazzjoni msemmija fuq dwar il-kontroll tal-gvern u s-segwitu ta’ politiki u interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija tal-karti. Għal darb’oħra, ma ngħatat ebda informazzjoni dettaljata apparti mid-dikjarazzjonijiet ripetuti biex wieħed jirreferi għall-informazzjoni fir-rapporti annwali relevanti tal-banek li, fil-maġġoranza tal-każijiet kienu biss biċ-Ċiniż mingħajr traduzzjoni bl-Ingliż. Madankollu, l-informazzjoni fir-rapporti annwali tal-banek ma tistax tipprovdi l-livell meħtieġ ta’ informazzjoni dettaljata. Fir-rigward tal-banek politiċi, l-investigazzjoni stabbilixxiet li ma hemmx dispożizzjonijiet legali ċari li jirregolaw ir-rwol tagħhom u r-relazzjoni tagħhom mal-gvern. Madankollu, skont dikjarazzjonijiet magħmula mill-GTĊ waqt il-verifika fuq il-post, jidher li l-banek politiċi jappoġġaw il-politiki tal-gvern fiċ-Ċina u ma joperawx għall-profitt. Il-punti kollha ta’ hawn fuq jikkonfermaw li l-erba’ banek huma kkontrollati mill-gvern u jeżerċitaw l-awtorità tal-gvern b’tali mod li l-azzjonijiet tagħhom jistgħu jiġu attribwiti lill-Istat.
(86)
Il-Kummissjoni ppruvat ukoll tinvestiga d-differenza bejn il-banek Politiċi (skont l-informazzjoni disponibbli dawn huma l-Export-Import Bank of China, iċ-China Development Bank u l-Agricultural Development Bank of China) u l-Banek Kummerċjali Proprjetà tal-Istat. Il-Kummissjoni talbet kjarifiki dwar iż-żewġ tipi differenti ta’ istituzzjonijiet finanzjarji. Il-GTĊ ssottometta li l-banek Politiċi ma għandhomx bil-miktub kwalunkwe dispożizzjonijiet li jirregolaw is-settur tagħhom peress li l-awtoritajiet Ċiniżi bħalissa qegħdin jabbozzaw liġi dwar il-banek Politiċi. Intqal ukoll li bank Politiku wieħed (jiġifieri ċ-China Development Bank) ma għandux ikun ikkunsidrat bħala bank Politiku peress li sar kumpanija b’sehem tal-ishma u hu f’perijodu tranżizzjonali. L-informazzjoni mogħtija tikkonferma li l-banek politiċi jiġu ttrattati b’mod differenti minn banek Kummerċjali tal-Istat. Minkejja n-nuqqas ta’ regoli li jirregolaw is-settur tal-banek politiċi jew il-mod li dawn il-banek jaġixxu fis-suq finanzjarju Ċiniż, jidher miċ-ċirkolari PBOC, fejn jissemmew espliċitament, li l-banek Politiċi għandhom status speċjali kif imqabbel mal-banek Kummerċjali tal-Istat. Dwar l-istatus taċ-China Development Bank, l-istat Ċiniż (permezz tal-Ministeru tal-Finanzi Ċiniż) għandu aktar minn 50 % tal-ishma tal-bank u għalhekk it-trasformazzjoni tiegħu f’kumpanija bl-ishma ma għandha ebda impatt fuq il-kontroll tal-gvern.
(87)
Fattur ieħor li joħloq distorzjoni fis-suq finanzjarju Ċiniż huwa s-sehem li għandu l-PBOC fil-fissazzjoni tal-limiti speċifiċi fuq il-mod ir-rati tal-interessi huma stabbiliti u jiċċaqalqu. Tabilħaqq, l-investigazzjoni stabbiliet li l-PBOC għandha regoli speċifiċi li jirregolaw il-mod kif ir-rati ta’ interess jiċċaqalqu. Skont l-informazzjoni disponibbli, dawn ir-regoli huma ffissati fiċ-Ċirkolari tal-PBOC fuq il-Kwistjonijiet dwar l-Aġġustament tar-Rati ta’ Interess fuq id-Depożiti u s-Self - Yinfa (2004) Nru 251 (“iċ-Ċirkolari 251”). L-istituzzjonijiet finanzjarji jintalbu jagħtu rati ta’ self f’ċerta firxa tar-rata ta’ interess tas-self tal-valur indikattiv tal-PBOC. Għas-self tal-bank kummerċjali u s-self tal-bank politiku ġestit kummerċjalment m’hemmx l-ogħla limitu ta’ firxa iżda limitu ta’ firxa baxxa biss. Għall-kooperattivi tal-kreditu urbani u l-kooperattivi tal-kreditu rurali hemm il-firxiet tal-limitu massimi kif ukoll minimi. Għas-self preferenzjali u s-self li għalih il-Kunsill tal-Istat għandu regolamenti speċifiċi r-rati ta’ interess ma jiċċaqilqux ’il fuq. Il-Kummissjoni fittxet kjarifiki mill-GTĊ fuq id-definizzjoni u l-kliem miġjub fiċ-Ċirkolari 251 kif ukoll dwar il-leġislazzjoni preċedenti tagħha (iċ-Ċirkolari tal-PBOC dwar l-espansjoni tal-Firxa taċ-Ċaqliq tar-Rata ta’ Interess tas-Self tal-Istituzzjoni Finanzjarja - YinFa [2003] Nru 250). Il-GTĊ spjega li dawk iċ-Ċirkolari kienu parti mir-riforma tas-suq tar-rati tal-interess fiċ-Ċina iżda ma ta l-ebda spjegazzjoni oħra. Il-GTĊ intalab ukoll jispjega x’inhuma self preferenzjali u self ieħor speċifikati mill-Kunsill tal-Istat.
Il-GTĊ qal li l-kliem tat-test relevanti Ċiniż jirreferi għall-assunzjoni ta’ self ieħor speċifikat mill-Kunsill tal-Istat. L-ebda spjegazzjoni jew dokumentazzjoni relevanti oħra ma ngħatat mill-GTĊ biex jispjega għaliex is-self preferenzjali huwa definit fil-leġislazzjoni Ċiniża. Dwar it-tipi l-oħra ta’ self, anke jekk wieħed jaċċetta l-argument tal-GTĊ, mhux ċar għaliex il-leġiżlatur ħass il-bżonn li jintroduċi l-possibilità ta’ self ieħor stabbilit mill-Kunsill tal-Istat. Il-Kummissjoni talbet ukoll kjarifiki dwar l-eżistenza tas-self politiku ġestit kummerċjalment, kif imsemmi fiċ-Ċirkolari 251. L-ebda spjegazzjoni jew kwalunkwe evidenza ma ngħatat mill-GTĊ dwar din il-kwistjoni. Il-GTĊ intalab ukoll li jipprovdi kull aġġornament jew leġislazzjoni sussegwenti maħruġin miċ-Ċirkolari msemmija f’relazzjoni mal-politika tas-self tal-banek kummerċjali u politiċi iżda l-ebda tali informazzjoni ma ngħatat.
(88)
Fl-aħħar, ta’ min jinnota li l-ebda dejta jew statistika oħra dwar l-istruttura tas-sistema bankarja Ċiniża ma ngħatat mill-GTĊ.
(89)
Fuq il-bażi tal-premessi (74) sa (88) ta’ hawn fuq u b’kunsiderazzjoni tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni Ċiniża (u fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet tal-premessa (90) hawn taħt), il-Kummissjoni tikkonkludi li, is-suq finanzjarju fiċ-Ċina huwa mbagħbas mill-interventi tal-gvern u r-rati tal-interessi li jitolbu l-banek li mhux statali u istituzzjonijiet finanzjarji oħra aktarx ikunu allinjati mar-rati tal-gvern. Għalhekk, ir-rati ta’ interess mitluba mill-banek mhux tal-gvern u istituzzjonijiet oħra ma jistgħux jitqiesu bħala valuri indikattivi kummerċjali xierqa fid-determinazzjoni dwar jekk is-self tal-gvern jagħtix benefiċċju jew le.
(ii) Kontribuzzjonijiet Finanzjarji
(90)
Barra minn hekk, wara li tqieset l-evidenza kollha, ġie konkluż li l-maġġoranza vasta tas-self liż-żewġ produtturi li kooperaw ingħata minn banek politiċi jew banek tal-gvern oħra li jitqiesu li huma korpi pubbliċi minħabba r-relazzjoni tagħhom mal-gvern. Iktar minn 50 % minnhom huma proprjetà tal-istat u għalhekk jitqiesu li huma kkontrollati mill-gvern. Hemm ukoll evidenza oħra li dawn il-banek effettivament jeżerċitaw l-awtorità tal-gvern peress kif spjegat fil-premessa (65) hemm intervent ċar mill-Istat (jiġifieri, il-POBC) fil-mod kif il-banek kummerċjali jieħdu d-deċiżjonijiet dwar ir-rati ta’ interess għal self mogħti lil kumpaniji Ċiniżi filwaqt f’xi każijiet, kif spjegat fil-premessa (83) il-kumpaniji ngħataw kważi awtomatikament ir-rata l-aktar baxxa possibbli fil-limiti stabbiliti mill-Istat. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-prattiċi tas-self ta’ dawn l-entitajiet huma attribwibbli direttament lill-gvern. Il-fatt li l-banek jeżerċitaw awtorità tal-gvern huwa kkonfermat ukoll mill-mod li l-Pjan tal-Manifattura tal-2007, id-Deċiżjoni 40 u l-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali jaġixxu fir-rigward tat-twettiq tal-politiki industrijali tal-gvern (ara l-premessi (74) sa (81) hawn fuq). Hemm ukoll ammont kbir ta’ evidenza ċirkostanzjali, appoġġata minn studji u rapporti oġġettivi, li għad hemm livell għoli ta’ interventi min-naħa tal-gvern fis-sistema finanzjarja Ċiniża (ara l-premessa (312) hawn taħt). Fl-aħħar nett, iċ-Ċina ma tatx l-informazzjoni li biha setgħet tinftiehem aħjar ir-relazzjoni tal-banek tal-istat mal-gvern (ara l-premessi (68) sa (70) u l-premessi (84) sa (86) hawn fuq). Għalhekk, fil-każ ta’ self mogħti minn banek politiċi jew banek oħra tal-istat, il-Kummissjoni tikkonkludi li hemm kontribut finanzjarju lill-produtturi tal-karta fina fl-għamla ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-gvern skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(iii) Il-Benefiċċju
(91)
Hemm benefiċċju skont l-Artikoli 3(2) u 6(b) tar-Regolament bażiku sakemm is-self li jingħata mill-gvern fuq termini aktar favorevoli minn dawk li r-reċevitur jista’ attwalment jiksibhom fis-suq. Peress li kien stabbilit li s-self mhux tal-gvern fiċ-Ċina ma jipprovdix valur indikattiv xieraq tas-suq, dan inbena bl-użu tal-metodu deskritt fil-premessi minn (96) sa (102) hawn taħt.
(iv) Speċifiċità
(92)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha tibbaża għalhekk is-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Ta’ min jinnota li l-Artikolu 28(6) jiddikajara li “Jekk xi parti interessata ma tikkooperax, jew tikkoopera biss parzjalment, hekk li tiġi miżmuma xi informazzjoni relevanti, ir-riżultat jista’ jkun anqas favorevoli għal dik il-parti milli kieku kienet ikkooperat”. Il-fatti kkunisdrati inkludew dawn li ġejjin:
-
L-evidenza tal-ispeċifiċità sottomessa mill-kwerelant.
-
Is-sejbiet (ara l-premessi (77) u(78)) li s-sussidji speċifiċi jgħaddu lill-industrija tal-manifattura tal-karta peremezz ta’ pjan settorjali, jiġifieri, il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta.
-
L-evidenza (ara l-premessa(76)) li l-industrija tal-manifattura tal-karta hija “industrija mħeġġa” (id-Deċiżjoni Nru 40).
-
Id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali [2003] Nru 13 (ara l-premessa (79)) li jistipulaw li l-banek kummerċjali għandhom iwettqu n-negozju tagħhom tas-self skont il-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-istat, jiġifieri f’dan il-każ partikolari fl-ispirtu tal-Pjan tal-Manifattura tal-Karta.
-
Is-sejbiet (ara l-premessa (81)) li s-sistema tal-ippjanar tal-istat Ċiniż tordna lill-banek jipprovdu self lill-industrija tal-manifattura tal-karta u l-kumpaniji jitqiesu għoljin fil-klassifikazzjoni tal-kreditu għaliex jikkwalifikaw għal pjanijiet politiċi speċifiċi.
(93)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kooperazzjoni mill-GTĊ, l-evidenza disponibbli tindika li s-sussidji mogħtija lil kumpaniji fl-industrija tal-karta mhumiex ġeneralment disponibbli u għalhekk huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-GTĊ, m’hemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(d) Konklużjoni
(94)
Għaldaqstant, l-iffinanzjar tal-industrija tal-manifattura tal-karta għandu jitqies bħala sussidju.
(95)
Fid-dawl tal-eżistenza ta’ kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju lill-produtturi esportaturi u l-ispeċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(96)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri li nstab li jeżisti matul il-PI. Skont l-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li hu d-differenza bejn l-ammont li l-kumpaniji tħallas fuq is-self tal-gvern u l-ammont li l-kumpanija tkun se tħallas għal self kummerċjali paragunabbli disponibbli fis-suq.
(97)
Kif kien spjegat hawn fuq, peress li s-self provdut mill-banek Ċiniżi jirrifletti intervent sostanzjali tal-gvern fis-settur bankarju u ma jirriflettix ir-rati li jistgħu jinstabu f’suq li jiffunzjona, inbena valur indikattiv xieraq tas-suq bl-użu tal-metodu deskritt hawn taħt. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni użat ukoll il-fatti disponibbli sabiex tkun stabbilita rata ta’ interess skont valur indikattiv xieraq.
(98)
Meta jinħoloq valur indikattiv xieraq, l-applikazzjoni tar-rati ta’ interess Ċiniżi titqies raġonevoli, aġġustati biex jirriflettu r-riskju normali tas-suq. Tabilħaqq, f’kuntest fejn l-istat finanzjarju attwali tal-esportaturi jistabbilixxi suq distort u hemm informazzjoni affidabbli mill-banek Ċiniżi dwar il-qies tas-suq u t-twaqqif tal-klassifikazzjonijiet tal-kreditu, jitqies neċessarju li ma tittiħidx l-affidabilità finanzjarja tal-esportaturi Ċiniżi fuq il-valur li jidher, iżda tkun applikata żieda biex tirrifletti l-impatt potenzjali tas-suq distort Ċiniż fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom.
(99)
Dwar dan ta’ hawn fuq, kif spjegat fil-premessi minn (68) sa (72) kemm il-GTĊ kif ukoll il-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu ntalbu li jipprovdu informazzjoni dwar il-politiki tas-self tal-banek Ċiniżi u l-mod kif self jingħata lill-produtturi esportaturi. Il-partijiet naqqsu li jipprovdu tali informazzjoni minkejja li ntalbu repetitutament biex jagħmlu dan. Għaldaqstant, fid-dawl ta’ dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni u l-fatti kollha disponibbli, u f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku, jitqies xieraq li jiġi kkunsidrat li l-azjendi kollha fiċ-Ċina jingħataw l-ogħla grad ta’ bonds “Mhux ta’ livell ta’ investiment” biss (BB skont Bloomberg) u li jiġi applikat il-primjum xieraq mistenni fuq il-bonds maħruġa mill-azjendi b’din il-klassifikazzjoni lir-rata ta’ self standard tal-People’s Bank of China. Għal self riċevut f’munita barranija, il-Kumissjoni tapplika l-primjum xieraq mistenni fuq bonds maħruġa minn azjendi b’din il-klassifikazzjoni lil rata standard ta’ self kif issemma fil-kuntratti ta’ self Ċiniżi relevanti (ir-rata LIBOR). Madankollu, minħabba n-nuqqas totali ta’ kooperazzjoni lill-GTĊ fir-rigward tal-proviżjoni tal-informazzjoni dwar, jew l-aċċess għal, il-banek statali, hu kkunsidrat xieraq, skont l-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku, li jintuża l-grad fil-klassifikazzjoni ta’ kreditu ta’ BB (grad spekulattiv mhux ta’ investiment), fid-dawl tal-fatti kollha disponibbli.
(100)
Il-benefiċċju lill-produtturi esportaturi kien kkalkulat billi jkun ikkunsidrat id-differenzjali tar-rata ta’ interess, espress bħala persentaġġ, multiplikat bl-ammont li baqa’ tas-self, jiġifieri l-interess mhux mħallas matul il-PI. Imbagħad dan l-ammont kien allokat fuq id-dħul totali tal-produtturi esportaturi li kkooperaw.
(101)
Kif spjegat fil-premessa (73), kien hemm produttur esportatur li rrifjuta li jipprovdi ftehim importanti tar-ristrutturar tad-dejn. B’konsegwenza ta’ dan ma kienx possibbli li tkun ivverifikata l-informazzjoni marbuta mas-self li jaqa’ taħt dan il-ftehim, bħalma huma r-rata ta’ interess, il-maturità tas-self, l-iskeda tal-ħlas lura eċċ. Il-produttur esportatur ma setax jipprova li kien ħallas lura l-priniċipali tas-self li jaqa’ taħt dan il-ftehim. Għalhekk, fil-kalkolu tal-benefiċċju dan is-self tqies bħala għotja u kien allokat matul il-PI flimkien mal-interessi mhux imħallsa matul il-PI kif spjegat fil-premessa (100) hawn fuq.
(102)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema waqt il-PI tammonta għal 5,37 % għall-kumpaniji tal-APP u 1,26 % għall-kumpaniji tax-Chenming.
4.2.2. PROGRAMMI TAT-TAXXA TAD-DĦUL
- Politiki ta’ taxxi preferenzjali għal kumpaniji li huma rikonoxxuti bħala intrapriżi ta’ teknoloġija għolja u ġdida.
(103)
Din l-iskema tippermetti kumpanija li tapplika b’suċċess għal Ċertifikat ta’ Intrapriża ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida li tibbenefika għal rata mnaqqsa ta’ taxxa tad-dħul ta’ 15 % mqabbla mar-rata normali ta’ 25 %.
(a) Bażi Legali
(104)
L-iskema hija provduta bħala trattament fiskali preferenzjali permezz tal-Artikolu 28 tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ (nru 63 promulgata fis-16 ta’ Marzu 2007) flimkien mal-Miżuri Amministrattivi għad-determinazzjoni tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida. L-Avviż tal-Amministrazzjoni tal-istat tat-Tassazzjoni dwar Kwistjonijiet li jikkonċernaw il-Ħlas tat-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tat-Teknoloġija Għolja u Ġdida (Guo Shui Han [2008] Nru 985) marbut ukoll ma’ din l-iskema filwaqt li tipprovdi aktar dettalji dwar l-implimentazzjoni tagħha.
(b) Eliġibilità
(105)
L-Artikolu 10 tal-Miżuri Amministrattivi għad-determinazzjoni tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida jelenka l-kriterji ta’ eliġibilità għall-kumpaniji biex jibbenefikaw minn din l-iskema. Jekk il-kumpanija tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 10, din għandha tissottometti applikazzjoni lill-awtoritajiet relevanti skont il-proċedura li hemm fl-Artikolu 11 tal-istess Att.
(c) Implimentazzjoni prattika
(106)
Kwalunkwe kumpanija li tagħmel il-ħsieb li tapplika għal din l-iskema għandha tagħmel applikazzjoni onlajn mal-Uffiċċju tax-Xjenza u t-Teknoloġija lokali li jagħmel l-ezami preliminari. Sussegwentement, l-Uffiċċju tax-Xjenza u t-Teknoloġija lokali jagħmel rakkomandazzjoni lid-Dipartiment tax-Xjenza u t-Teknoloġija provinċjali. Qabel ma tittieħed kwalunkwe deċiżjoni dar il-ħruġ taċ-ċertifikat tal-Intrapriża ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida, id-Dipartiment imsemmi jista’ jiddeċiedi wkoll li jwettaq investigazzjoni direttament fil-bini tal-applikant.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(107)
Din l-iskema ta’ sussidju ntużat minn tliet (3) produtturi esportaturi li kkooperaw li kisbu benefiċċji matul il-PI. Minkejja li l-ebda regoli amministrattivi ma kienu pvoduti mill-GTĊ, il-produtturi esportaturi pprovdew it-testi legali disponibbli. Madankollu, anke minn dawn it-testi, hu diffiċli li wieħed jifhem il-proċedura tal-applikazzjoni li għadha vaga u mingħajr trasparenza.
(e) Konklużjoni
(108)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuha.
(109)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm dan l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1., skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(110)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċerti intrapriżi u industriji biss li jikklassifikaw bħala mħeġġin, bħalma huma dawn li jappartjenu għall-industrija tal-karta miksija. Tabilħaqq, fil-Kapitolu 4 tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ (Nru 63 promulgata fis-16 ta’ Marzu 2007), dedikat lil “Inċentivi fiskali”, l-Artikolu 25 jistipula li “l-Istat jagħti inċentivi tat-taxxa tad-dħul tal-intrapriżi lil industriji ewlenin u proġetti appoġġati u mħeġġa mill-Istat”. Skont il-fehim tal-Kummissjoni, il-Kunsill tal-Istat fid-Deċiżjoni 40 tiegħu (l-Artikolu 14) u fil-Katalgu ta’ Gwida tar-Ristrutturar Industrijali joffri l-priniċipji u l-klassifikazzjoni biex intrapriża tkun ikkunsidrata bħala mħeġġa. Barra minn hekk, m’hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jiddeterminaw l-eliġibilità u l-ebda evidenza konklussiva li l-eliġibilità hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, minkejja li nġabru xi regoli amministrattivi matul iż-żjara lill-produtturi esportaturi, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix l-eżami tal-eżistenza ta’ dawn il-kriterji oġġettivi.
(111)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(112)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri li nstab li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri hu kkunsidrat li jkun l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta’ dak li jitħallas flimkien mar-rata tat-taxxa preferenzjali mnaqqsa. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(113)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 1,22 % għall-Grupp tal-APP u 0,58 % għax-Chenming Group.
- Politiki ta’ taxxi preferenzjali għar-Riċerka u l-Iżvilupp
(114)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċju lill-kumpaniji kollha li huma rikonoxxuti li wettqu proġetti tal-R&D. Din il-kwalifika tippermetti li t-taxxa tad-dħul tal-kumpaniji titnaqqas b’50 % tal-ispejjeż attwali għall-proġetti approvati.
(a) Bażi Legali
(115)
L-iskema hija provduta bħala trattament ta’ taxxa prefeerenzjali permezz tal-Artikolu 30(1) tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ (nru 63 promulgata fis-16 ta’ Marzu 2007), l-Artikolu 95 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ, id-Digriet nru 512 tal-Kunsill tal-Istat tar-RPĊ, promulgata fid-data fis-6 ta’ Diċembru 2007 u l-Gwida għall-Oqsma Ewlenin (in-Notifika Nru 6, 2007).
(b) Eliġibilità
(116)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċju lill-kumpaniji li huma rikonoxxuti li qed iwettqu proġetti tal-R&D. Il-proġetti tal-R&D biss tal-kumpaniji tas-Setturi tat-Teknoloġija Ġdida u Għolja li qed Jirċievu Appoġġ Primarju mill-Istat u proġetti elenkati fil-Gwida għall-Oqsma Ewlenin tal-Industrijalizzazzjoni tat-Teknoloġija Għolja skont il-Prijorità tal-Iżvilupp attwali promulgat mill-Kummissjoni Nazzjonali dwar l-Iżvilupp u r-Riforma huma eliġibbli għall-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(117)
Kalunkwe kumpanija li għandna l-ħsieb li tapplika għal din l-iskema għandha bżonn li tippreżenta informazzjoni dettlajata dwar il-proġetti tal-R&D lill-Uffiċċju tax-Xjenza u t-Teknoloġija lokali. Wara l-eżami, l-uffiċċju tat-taxxa joħroġ l-avviż tal-approvazzjoni. Dan l-ammont suġġett għat-taxxa tad-dħul tal-kumpaniji titnaqqas b’50 % tal-ispejjeż attwali għall-proġetti approvati.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(118)
Din l-iskema ntużat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw li kisbu benefiċċji matul il-PI. Minkejja li l-ebda regoli amministrattivi ma kienu provduti mill-GTĊ, il-produtturi esportaturi pprovdew it-testi legali disponibbli. Madankollu, anke minn dawn it-testi, hu diffiċli li wieħed jifhem il-proċedura tal-applikazzjoni li tibqa’ vaga u mingħajr trasparenza.
(e) Konklużjoni
(119)
Għaldqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(120)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1., skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(121)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċerti intrapriżi u induistriji biss li jikklassifikaw bħala mħeġġin, bħalma huma dawn li jappartjenu għall-industrija tal-karta miksija. Barra minn hekk, m’hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibilità u l-ebda evidenza konklussiva li l-eliġibilità hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, minkejja li nġabru xi regoli amministrattivi matul iż-żjara lill-produtturi esportaturi, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix l-eżami tal-eżistenza ta’ dawn il-kriterji oġġettivi.
(122)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(123)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri li nstab li jeżisti matul il-PI. Dak il-benefiċċju huwa kkunsidrat li jkun l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta’ dak li jitħallas flimkien ma’ tnaqqis ta’ 50 % addizzjonali tal-ispejjeż attwali fuq l-R&D għall-proġetti approvati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(124)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,02 % għall-Grupp tal-APP u 0,05 % għax-Chenming Group.
- Eżenzjoni fuq id-dividendi bejn l-intrapriżi residenti ikkwalifikati
(125)
L-iskema tikkonċerna intrapriżi residenti fiċ-Ċina li huma azzjonisti f’intrapriżi residenti oħra fiċ-Ċina. Tal-ewwel huma intitolati għal eżenzjoni tat-taxxa tad-dħul minn ċerti dividendi mħallsa minn tal-aħħar.
(a) Bażi Legali
(126)
Din l-iskema hija provduta bħala trattament fiskali preferenzjali permezz tal-Artikolu 26 tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ u spjegata aħjar fl-Artikolu 83 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ, id-Digriet nru 512 tal-Kunsill tal-Istat tar-RPĊ, promulgat fis-6 ta’ Diċembru 2007.
(b) Eliġibilità
(127)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċju lill-kumpaniji residenti kollha li huma azzjonisti f’intrapriżi residenti oħra fiċ-Ċina.
(c) Implimentazzjoni prattika
(128)
Il-kumpaniji jistgħu jużaw din l-iskema direttament permezz tal-formula tat-taxxa tagħhom.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(129)
Dwar l-istqarrija tat-taxxa tad-dħul tal-produtturi esportaturi li kkooperaw hemm ammont eżentat mit-taxxa tad-dħul. Dan l-ammont jissemma bħala Dividends, bonuses u dħul ta’ investiment ta’ ekwità ieħor tar-residenti u intrapriżi eliġibbli f’konformità mal-kondizzjonijiet fl-Appendiċi 5 tal-formula tat-taxxa tad-dħul (l-Istqarrija Annwali tal-Preferenzi tat-Taxxa). L-ebda taxxa tad-dħul ma tħallset mill-kumpaniji rlevanti fuq dawn l-ammonti.
(e) Konklużjoni
(130)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(131)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm dan l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1., skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(132)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċerti intrapriżi residenti fiċ-Ċina biss li jirċievu dħul ta’ dividend minn intrapriżi residenti oħra fiċ-Ċina, għall-kuntrarju ta’ dawk l-intrapriżi li jinvestu f’intrapriżi barranin.
(133)
Barra minn hekk, peress li l-iskemi fiskali kollha hawn fuq skont il-Kapitolu 4 tal-Liġi dwar it-Taxxa tad-Dħul tal-Intrapriżi tar-RPĊ huma riżervati esklussivament għal industriji u proġetti importanti appoġġati jew imħeġġa mill-Istat kif hemm miktub fl-Artikolu 25, din l-iskema wkoll hija speċifika minħabba li riżervata biss għal ċerti intrapriżi u industriji kklassifikati bħala mħeġġin, bħalma hija l-industrija tal-karta miksija. Tabilħaqq, skont il-fehim tal-Kummissjoni, il-Kunsill tal-Istat fid-Deċiżjoni 40 tiegħu (l-Artikolu 14) u fil-Katalgu ta’ Gwida tar-Ristrutturar Industrijali joffri l-prinċipji u l-klassifikazzjoni biex intrapriża tkun ikkunsidrata bħala mħeġġa. Barra minn hekk, m’hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibilità u l-ebda evidenza konklussiva li l-eliġibilità hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, minkejja li nġabru xi regoli amministrattivi matul iż-żjara lill-produtturi esportaturi, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix l-eżami tal-eżistenza ta’ dawn il-kriterji oġġettivi.
(134)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(135)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri li nstab li jeżisti matul il-PI. Dak il-benefiċċju huwa kkunsidrat li jkun l-ammont tat-taxxa totali pagabbli bl-inklużjoni tad-dħul tad-dividend li ġej mill-intrapriżi l-oħra residenti fiċ-Ċina, wara t-tnaqqis ta’ dak li attwalment jitħallas flimkien mal-eżenzjoni tat-taxxa tad-dividend. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(136)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 1,34 % għall-Grupp tal-APP u 0,21 % għax-Chenming Group.
4.2.3. PROGRAMMI TA’ TAXXA INDIRETTA U TARIFFI TA’ IMPORTAZZJONI
- Eżenzjoni tal-VAT u Tariffi fuq tagħmir importat
(137)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċji fil-forma tal-eżenzjoni tal-VAT u l-importazzjonijiet ħielsa mid-dazju tal-oġġetti kapitali lill-FIEs jew kumpaniji domestiċi li huma kapaċi jiksbu ċ-Ċertifikat tal-Proġetti Mħeġġin mill-Istat maħruġ mill-awtoritajiet Ċiniżi f’konformità mal-investiment relevanti, il-leġislazzjoni marbuta mat-taxxa u d-dwana.
(a) Bażi Legali
(138)
L-iskema hija bbażata fuq sett ta’ dispożizzjonijiet legali, jiġifieri, iċ-Ċirkolari tal-Kunsill tal-istat dwar l-Aġġustament dwar il-Politiki Fiskali dwar Tagħmir Importat Nru 37/1997, l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni [2008] Nru 43, l-Avviż tal-NDRC dwar il-kwistjonijiet relevanti li jikkonċernaw l-ittra tal-Amministrazzjoni tal-Konferma dwar Proġetti Domestiċi jew Iffinanzjati mill-Barranin imħeġġin li jiżviluppaw mill-Istat, Nru 316 2006, datata t-22 ta’ Frar 2006 u fil-Katalgu dwar l-Oġġetti li ma jistgħux ikunu eżentati mid-dazju tal-importazzjoni kemm għall-FIEs kif ukoll għall-intrapriżi domestiċi-2008.
(b) Eliġibilità
(139)
L-eliġibilità hija limitata għal applikanti, jew FIEs jew intrapriżi domestiċi, li huma kapaċi jiksbu -Ċertifikat tal-Proġetti Mħeġġin mill-Istat.
(c) Implimentazzjoni prattika
(140)
Skont l-Avviż tal-NDRC dwar il-kwistjonijiet relevanti li jikkonċernaw l-ittra tal-Amministrazzjoni tal-Konferma dwar Proġetti Domestiċi jew Iffinanzjati mill-Barranin imħeġġin li jiżviluppaw mill-Istat, Nru 316 2006, datat it-22 ta’ Frar 2006, l-Artikolu I.1, il-proġetti b’investiment barrani konformi “ma’ dawk tal-kategorija mħeġġa fil-Katalgu tal-industriji għall-Gwida ta’ Investiment Barrani u l-Katalgu tal-Industriji Prijoritarji għall-Investiment Barrani fir-Reġjun tal-Punent Ċentrali bit-trasferiment tat-teknoloġija, it-tariffa u l-VAT fuq tagħmir imptorat li se jintuża minnhom stess għandhom ikunu eżentati fl-investiment totali u t-teknoloġija, il-partijiet u l-komponenti, u l-ispare parts importati flimkien mat-tagħmir skont il-kuntratt; esklużi huma dawk il-komoditajiet li huma elenkati fil-Katalgu tal-Komoditajiet Importati taħt il-Proġetti b’Investiment Barrani mhux eżentati mit-taxxa”. L-Ittra ta’ Konferma tal-Proġetti għal proġetti b’investiment barrani tal-kategorija mħeġġin b’investiment totali ta’ USD 30 miljun jew aktar għandha toħroġ mill-NDRC. L-Ittra ta’ Konferma tal-Proġetti għal proġetti b’investiment barrani tal-kategorija mħeġġin b’investiment totali ta’ anqas minn USD 30 miljun għandha toħroġ mill-kummissjonijiet jew il-muniċipalitajiet ekonomiċi fuq il-livell provinċjali. Hekk kif jirċievu l-Ittra ta’ Konferma tal-Proġetti tal-kategorija mħeġġin, il-kumpaniji jippreżentaw iċ-ċertifikati u dokumenti oħra ta’ applikazzjoni lill-awtoritajiet Doganali lokali tagħhom sabiex ikunu eliġibbli għall-eżenzjoni mid-dazju u l-VAT fuq l-importazzjonijiet tat-tagħmir.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(141)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw minn din l-iskema.
(e) Konklużjoni
(142)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(143)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1., skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(144)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċerti intrapriżi li jinvestu f’kategoriji ta’ negozju speċifiċi definiti b’mod eżawrjenti fil-liġi (jiġifieri, il-katalgu għall-Gwida tal-industriji għall-investiment barrani u l-katalgu tal-industriji ewlenin, prodotti u teknoloġiji li l-istat bħalissa jħeġġeġ l-iżvilupp tagħhom). Barra minn hekk, m’hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jiddeterminaw l-eliġibilità u l-ebda evidenza konklussiva li l-eliġibilità hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, minkejja li nġabru xi regoli amministrattivi matul iż-żjara lill-produtturi esportaturi, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix l-eżami tal-eżistenza ta’ dawn il-kriterji oġġettivi.
(145)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(146)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dak il-benefiċċju huwa kkalkulat billi jkunu kkunsidrati l-VAT u d-dażji eżentati fuq it-tagħmir importat. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat matul il-PI bl-użu tal-ħajja utli li tikkorrispondi mal-perijodu ta’ diprezzament medju tal-industrija kkonċernata (jiġifieri, 15-il sena). L-ammont li jirriżulta mbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(147)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 1,17 % għall-Grupp tal-APP u 0,61 % għax-Chenming Group.
- Refużjonijiet tal-VAT fuq tagħmir immanifatturat lokalment
(148)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċji fil-forma ta’ refużjonijiet tal-VAT imħallsa fuq ix-xiri ta’ tagħmir prodott domestikament mill-FIEs.
(a) Bażi Legali
(149)
L-iskema hija bbażata fuq iċ-Ċirkolari tal-Amministrazzjoni tal-Istat tat-tassazzjoni fuq il-ħruġ ta’ miżuri provviżorji għall-Amministrazzjoni tar-refużjonijiet tat-taxxa għax-xiri tat-Tagħmir Manifatturat Domestikament minn Intrapriżi b’Investiment Barrani Nru 171, 1999, 20/09/1999 u mitmuma biċ-Ċirkolari dwar it-Tmiem tal-Politiki ta’ refużjoni tat-Taxxa fuq ix-Xiri ta’ Tagħmir Manifatturat Domestikament minn FIEs [Caishui 2008, Nru 176]. Din tal-aħħar tipprovdi għal perijodu tranżizzjonali wara t-tmiem tal-programm mill-1 ta’ Jannar 2009.
(b) Eliġibilità
(150)
L-eliġibilità hija limitata għall-FIEs li jixtru tagħmir manifatturat domestikament.
(c) Implimentazzjoni prattika
(151)
Il-programm għandu l-għan li jirrifondi l-VAT imħallsa fuq xiri ta’ tagħmir manifatturat domestikament jekk it-tagħmir ma jaqax fil-Katalgu tal-Oġġetti li ma jistgħux ikunu eżentati u jekk il-valur tat-tagħmir ma jaqbiżx il-limitu ta’ investiment totali fuq FIE skont il-“miżuri Amministrattivi bi prova fuq ix-Xiri ta’ Manifatturat Domestikament”.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(152)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw minn din l-iskema.
(e) Konklużjoni
(153)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(154)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm dan l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(155)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċertu tip ta’ intrapriżi (jiġifieri, FIEs). Barra minn hekk, m’hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jiddeterminaw l-eliġibilità u l-ebda evidenza konklussiva li l-eliġibilità hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, minkejja li nġabru xi regoli amministrattivi matul iż-żjara lill-produtturi esportaturi, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix l-eżami tal-eżistenza ta’ dawn il-kriterji oġġettivi.
(156)
Barra minn hekk, l-iskema hi speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament bażiku, billi s-sussidju jiddependi fuq l-użu ta’ oġġetti domestiċi minflok dawk importati.
(157)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(158)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri huwa kkalkulat billi jkunu kkunsidrati l-VAT u d-dazji mħallas lura fuq ix-xiri ta’ tagħmir manifatturat domestikament. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat matul il-PI bl-użu tal-ħajja utli li tikkorrispondi mal-perijodu ta’ diprezzament medju tal-industrija kkonċernata (jiġifieri, 15-il sena). L-ammont li jirriżulta mbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(159)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,03 % għall-Grupp tal-APP u 0,05 % tax-Chenming Group.
- Taxxi għall-Manteniment u għall-Bini tal-Belt u soprataxxi tal-edukazzjoni għall-FIEs
(160)
Din l-iskema tipprovdi eżenzjoni lill-FIEs milli jħallsu taxxa fuq il-manteniment tal-belt lokali u l-bini u soprataxxa fuq l-edukazzjoni.
(a) Bażi Legali
(161)
L-iskema hija bbażata fuq Regoli Interim dwar Taxxa fuq il-Manteniment tal-Belt tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina (Guo Fa ppubblikati fit-8 ta’ Frar 1985, Nru 19) u r-Regolamenti tal-Ministeru tal-Finanzi dwar Diversi Kwistjonijiet Speċifiċi li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tar-Regoli Interim Rules Interim dwar Taxxa fuq il-Manteniment tal-Belt tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina (Cai Shui Zi, ippubblikati fit-22 ta’ Marzu 1985, Nru 69).
(b) Eliġibilità
(162)
L-eliġibilità hija limitata għall-FIEs.
(c) Implimentazzjoni prattika
(163)
Skont ir-Regoli Interim dwar Taxxa fuq il-Manteniment tal-Belt tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina l-bażi tat-taxxa tal-manteniment tal-belt u t-taxxa tal-bini “huwa l-ammont ta’ taxxa tal-prodott, il-VAT u negozju attwalment imħallas mill-kontribwenti fiskali u għandha titħallas fl-istess żmien rispettivament mat-taxxa tal-prodott, il-VAT u t-taxxa tan-negozju”.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(164)
Kif spjegat fil-premessi (347) u (348), l-obbligi tat-taxxa fir-rigward ta’ din l-iskema huma applikabbli mill-1 ta’ Diċembru 2010 lill-kumpaniji kollha li joperaw fiċ-Ċina.
(e) Konklużjoni
(165)
Għaldaqstant u fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet sat-30 ta’ Novembru 2010, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul tal-gvern mhux miġbur li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(166)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, teskludi ċertu tip ta’ intrapriżi (jiġifieri, FIEs) milli jħallsu t-taxxa fuq il-manteiniment tal-belt u l-bini.
(167)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(168)
Madankollu, fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija mill-GTĊ u l-produtturi esportaturi relevanti li kooperaw, qed jiġi konkluż li l-partijiet kienu f’pożizzjoni li juru li din l-iskema ma għadhiex tagħti benefiċċji lill-esportaturi involuti.
(169)
Għalhekk, il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku huma sodisfatti. Għalhekk, ġie konkluż li din l-iskema ma għandhiex tiġi kkumpensata.
4.2.4. PROGRAMMI TA’ GĦOTJIET
(170)
Mill-programmi ta’ għajnuna varji msemmija fl-ilment, tnejn instabu li kienu qed jintużaw mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, jiġifieri, il-Premju tal-Marki Famużi u l-Fondi Speċjali biex jitħeġġeġ l-iżvilupp ekonomiku u kummerċjali barrani u biex jattiraw proġett ta’ investiment baraani sinifikanti fil-provinċja ta’ Shandong. Il-programmi li baqa’ li nstabu li jintużaw kienu rrapuratati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Il-GTĊ kien infurmat tal-eżistenza ta’ dawn il-programmi u ntalab li jipprovdi l-informazzjoni neċessarja dwarhom. Il-GTĊ qal li kwalunkwe programm li mhux inkluż fl-ilment ma jistax ikun investigat peress li jmur kontra r-regoli tad-WTO. Għalhekk kien argumentat mill-GTĊ li t-talba tal-Kummissjoni trid titqies bħala inkonsistenti mar-regoli tal-evidenza u l-konsultazzjoni skont il-Ftehim SCM. Intqal ukoll mill-GTĊ li l-informazzjoni provduta mill-Kummissjoni fir-rigward ta’ dawn l-iskemi kienet ġenerali u li, anke jekk wieħed jassumi li dawn il-programmi jistgħu jkunu investigati, il-Kummissjoni għandha tibgħat talba ġdida, suffiċjentement sostanzjata lill-GTĊ u titolbu li jipprovdi d-dettalji dwar is-sussidji allegatament ġodda li jkunu relevanti għall-investigazzjoni.
(171)
F’dan ir-rigward kien innutat li hija prattika standard tal-UE li tinforma lill-awtoritajiet tal-pajjiż li qed tinvestiga bl-eżistenza ta’ kwalunkwe skema allegata ta’ sussidju mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, barra dawk imsemmija fl-ilemtn u titlob l-informazzjoni u kjarifikazzjoni dwarhom. Il-prattika segwita hija konformi mar-regoli relevanti tad-WTO. Il-Kummissjoni informat lill-GTĊ bl-eżistenza ta’ dawn l-iskemi fi żmien meta dawn l-iskemi saru magħrufa u pprovdiet lill-GTĊ bl-informazzjoni li rċeviet mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw. Il-Kummissjoni pprovdiet lill-GTĊ l-opportunità għall-konsultazzjonijiet fir-rigward tal-iskemi relevanti u l-konsultazzjonijiet wara saru. Konsegwentement, id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 12.1, 13.1 u 13.2 tal-Ftehim SCM kif ukoll l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku kienu sodisfatti bis-sħiħ. Is-sejbiet ippreżentati hawn taħt jikkunsidraw l-informazzjoni sottomessa mill-GTĊ fir-rigward tal-programmi relevanti.
(i) Il-programmi msemmija fl-ilment
- Marki Famużi
(a) Bażi Legali
(172)
Din l-iskema hija implimentata bl-Avviż tal-Provinċja ta’ Shandong li jikkonċerna l-premju speċjali Baġit tal-Fond fl-2008 għall-Iżvilupp tal-Marka għall-Esportazzjoni Proprja [Lucaiqizhi (2008) Nru 75]. Din l-iskema tipprovdi għajnuna lill-kumpaniji sabiex ikabbru l-marki għall-esportazzjoni u jkabbru s-sehem fis-suq tal-marki famużi.
(b) Eliġibilità
(173)
L-intrapriżi biss tal-marki famużi għall-esportazzjoni stabbiliti fil-Provinċja ta’ Shandong huma eliġibbli biex jieħdu dan il-premju. L-ebda atti legali jew amministrattivi ma kienu sottomessi biex isostnu l-kriterji tal-eliġibilità.
(c) Implimentazzjoni prattika
(174)
L-iskema għandha l-għan li tippremja lill-intrapriżi li huma rikonoxxuti bħala intrapriżi ta’ marki famużi għall-esportazzjoni tal-Provinċja ta’ Shandong sabiex itejbu l-iżvilupp u l-kompetittività tagħhom. L-intrapriza ma għandhiex għalfejn tapplika għall-programm u għalhekk m’hemmx dokument ta’ approvazzjoni.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(175)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw minn din l-iskema.
(e) Konklużjoni
(176)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(177)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(178)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha hu limitat għal ċerti intrapriżi jiġifieri, intrapriżi ta’ marki famużi għall-esportazzjoni. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni legali jew amministrattiva dwar il-kriterji ta’ eleġibilità, m’hemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(179)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(180)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(181)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw hija negliġibbli (inqas minn 0,01 %) għall-Grupp tax-Chenming.
- Fondi Speċjali għal Proġetti biex Jitħeġġeġ Investiment Barrani
(a) Bażi Legali
(182)
Id-dokument uffiċjali dwar din l-iskema huwa l-Avviż tal-Gvern Popolari ta’ Shouguang dwar Rakkomandazzjoni ta’ intrapriżi avvanżati fl-2008. Din l-iskema, stabbilita fid-9 ta’ Frar 2008, tagħti tifħir lill-intrapriżi li kisbu prestazzjoni eċċellenti matul l-2008.
(b) Eliġibilità
(183)
Il-kumpaniji li kienu rikonoxxuti bħala l-“intrapriża avvanzata fuq attrazzjoni b’investiment barrani” u l-“intrapriża avvanzata fuq prestazzjoni tan-negozju b’kummerċ barrani” b’prestazzjoni ta’ negozju b’kummerċ barrani tajjeb jew attrazzjonijiet sinifikanti ta’ investiment barrani huma eliġibbli għall-iskema. Ma ngħatat l-ebda liġi jew regolament mill-GTĊ li jikkonċerna l-politika jew id-definitzzjoni tal-“intrapriża avvanzata fuq attrazzjoni b’investiment barrani” u l-“intrapriża avvanzata fuq prestazzjoni tan-negozju b’kummerċ barrani”
(c) Implimentazzjoni prattika
(184)
Il-Gvern Popolari ta’ Shouguang hu responsabbli li jagħti dawn il-fondi lill-intrapriżi li kienu rikonoxxuti bħala “intrapriża avvanzata fuq attrazzjoni b’investiment barrani” u l-“intrapriża avvanzata fuq prestazzjoni tan-negozju b’kummerċ barrani”.
(185)
Skont il-GTĊ, l-intrapriza m’għandhiex għalfejn tapplika għal din l-iskema u għalhekk m’hemmx dokument ta’ approvazzjoni.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(186)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw minn din l-iskema.
(e) Konklużjoni
(187)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(188)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(189)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha hu limitat għal ċerti intrapriżi jiġifieri, għal intrapriża avvanzata fuq attrazzjoni b’investiment barrani u l-intrapriża avvanzata fuq prestazzjoni tan-negozju b’kummerċ barrani. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni legali jew amministrattiva dwar il-kriterji ta’ eleġibilità, m’hemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(190)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(191)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(192)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw hija negliġibbli (inqas minn 0,01 %) għall-Grupp tax-Chenming.
(ii) Il-programmi rrapurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw.
- Assistenza Respondenti ta’ Anti-Dumping
(a) Bażi Legali
(193)
Id-dokument uffiċjali dwar din l-iskema huwa r-Regoli għall-Implimentazzjoni tal-Politika ta’ Sostenn għall-Anti-dumping, Kontra s-sussisdju, Respondenti tal-investigazzjoni ta’ Salvagwardja. Il-GTĊ jgħid li l-iskema ntemmet fl-2008 iżda l-ebda notifika legali relevanti ma ngħatat.
(b) Eliġibilità
(194)
Is-sussidju provdut mill-uffiċċju finanzjarju reġjonali/provinċjali sabiex iħeffef il-parteċipazzjoni tal-kumpanija fl-investigazzjoni tal-anti-dumping tal-Istati Uniti. Il-kumpaniji eliġibbli għandhom ikunu reġistrati fil-Provinċja ta’ Shandong (eskluża l-Belt ta’ Qingdao), u għandhom jaħdmu f’konformità mal-istruzzjonijiet tal-Ministeru tal-Kummerċ u l-awtoritajiet provinċjali.
(c) Implimentazzjoni prattika
(195)
L-iskema hija speċifika għal reġjun (disponibbli biss fil-Provinċja ta’ Shandong iżda bl-eċċezzjoni tal-akbar belt tagħha, Qingdao), b’kriterji ta’ eliġibilità li ma kinux oġġettivi bil-liġi.
(196)
Skont il-liġi relevanti, l-40 % tal-miżati tal-avukat jingħataw lill-applikant.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(197)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw minn din l-iskema.
(e) Konklużjoni
(198)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(199)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil kumpaniji f’reġjun ġeografiku magħżula.
(200)
Għaldaqstant, is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(201)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(202)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal inqas minn 0,01 % (negliġibbli) għall-Grupp tax-Chenming.
- Għotja ta’ Rinnovazzjoni tat-Teknoloġija ta’ Shouguang
(a) Bażi Legali
(203)
Il-programm kien implimentat skont l-Opinjoni biex jaċċelleraw l-iżvilupp tal-industrija tat-teknoloġija għolja (Implimentazzjoni tal-Prova) (Shoufa [2005] Nru 37) maħruġa mill-gvern Muniċipali ta’ Shouguang. Il-GTĊ qal li l-qafas legali relevanti għall-iskema jeżisti iżda ma pprovdiex kopja tagħha.
(b) Eliġibilità
(204)
L-iskema hija sussidju provduta biex ittejjeb il-kompetittività tal-intrapriżi. L-ebda atti legali jew ammintrattivi ma kienu sottomessi biex isostnu l-kriterji tal-eliġibilità.
(c) Implimentazzjoni prattika
(205)
Skont il-GTĊ dan il-programm hua għajnuna lokali biex tħeġġeġ l-R&D, l-iffrankar tal-enerġija u l-protezzjoni ambjentali. M’hemm l-ebda proċedura ta’ applikazzjoni. Minn żmien għal żmien il-Gvern reġjonali joħroġ avviżi jinformaw lil-produtturi esportaturi li jingħataw għajnuna ta’ ċertu ammont.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(206)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw mill-iskema.
(e) Konklużjoni
(207)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(208)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(209)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha hu limitat għal ċerti intrapriżi. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni legali jew amministrattiva dwar il-kriterji ta’ eleġibilità, mhemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(210)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(211)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(212)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,59 % (negliġibbli) għall-Grupp tax-Chenming.
- Fond dwar id-Drittjiet tal-proprjetà Intellettwali tal-Park Industrijali ta’ Suzhou
(a) Bażi Legali
(213)
L-iskema hija implimentata skont il-Miżuri Interim dwar it-Tisħiħ tax-Xogħol dwar id-Drittjiet tal-Proprjetà Intellettwali tal-Park Industrijali ta’ Suzhou u r-Regoli Amministrattivi dwar il-Fond dwar id-Drittjiet tal-Proprjetà Intellettwali tal-Park Industrijali ta’ Suzhou.
(b) Eliġibilità
(214)
L-iskema hija provduta biss lil kumpanija stabbilita fil-Park Industrijali ta’ Suzhou li kisbet Ċertifikat tar-Reġistru tad-Drittijiet Intellettwali tas-Softwer tal-Kompjuter, iċ-Ċertifikat tar-Registru għall-Proġettazzjoni tal-layout taċ-Ċirkwiti Integrati u għandhom kif kisbu prodotti ta’ marki famużi.
(c) Implimentazzjoni prattika
(215)
Biex kumapanija tkun eleiġibbli biex tikseb għajnuna għall-applikazzjonita’ privattivi jew premju għall-marka kummerċjali għandha timla formula ta’ applikazzjoni għall-Premju tal-Marka Famuża tal-Provinċja ta’ Suzhou jew livell ’il fuq u tissottomettiha lill-uffiċċju tax-Xjenza u t-Teknoloġija tal-Park. L-għajnuniet huma provduti mill-Park Industrijali ta’ Suzhou. Ma teżisti l-ebda informazzjoni dwar l-iffinanzjar tal-Park u minn liema awtoritajiet statali jirċievi l-ammonti ta’ għajnuniet.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(216)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw mill-iskema. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota n-nuqqas totali ta’ kwalunkwe dokumentazzjoni relevanti li tikkonċerna l-produttur esportatur li kkoopera peress li ma kienet ipprovduta l-ebda applikazzjoni tal-iskema jew deċiżjoni li tagħti l-premju.
(e) Konklużjoni
(217)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(218)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(219)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha hu limitat għal ċerti intrapriżi. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni legali jew amministrattiva dwar il-kriterji ta’ eleġibilità, mhemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(220)
Barra minn hekk, l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil kumpaniji f’reġjun ġeografiku magħżul. L-iskema hija disponibbli biss għal kumpaniji stabbiliti fil-Park Industrijali ta’ Suzhou.
(221)
Għaldaqstant, is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(222)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(223)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal inaqas minn 0,01 % għall-Grupp tal-App.
- Sussidju tal-Fond tal-Iżvilupp Industrijali High-Tech
(a) Bażi Legali
(224)
L-ebda bażi legali ma kienet prvoduta mill-GTĊ jew mill-produtturi esportaturi. Il-programm jipprevedi l-assistenza finanzjarja lil kumpaniji fil-Park Industrijali ta’ Suzhou u skont il-GTĊ, din l-iskema għandha l-għan li taċċellera r-riforma u l-aġġornament tal-Park Industrijali ta’ Suzhou u tippromwovi t-titjib tal-kwalità tar-riċerka xjentifika tal-intrapriżi fil-Park.
(b) Eliġibilità
(225)
L-iskema hija provduta biss lil kumpaniji stabbiliti fil-Park Industrijali ta’ Suzhou li jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti f’numru ta’ pjanijiet kif ukoll l-eżistenza ta’ proġetti ta’ riċerka xjentifika. Il-GTĊ issottometta d-deskrizzjoni tal-programm madankollu ma pprovdiex kopji tal-pjanijiet relevanti.
(c) Implimentazzjoni prattika
(226)
L-assistenza hija provduta lil kumpaniji li jinvestu fil-Park u jitolbu għajnuniet għal tipi speċifiċi ta’ azzjoni (riċerka u żvilupp); assistenza f’prodotti ġodda; amministrazzjoni tal-proprjetà intellettwali; żvilupp tas-suq barra mill-pajjiż: koordinazzjoni tal-proġett mal-gvern; servizz ta’ tekonoloġija pubblika). L-għajnuniet huma provduti mill-Park Industrijali ta’ Suzhou. Ma teżisti l-ebda informazzjoni dwar l-iffinanzjar tal-Park u minn liema awtoritajiet statali jirċievi l-ammonti ta’ għajnuniet.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(227)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha bbenefikaw mill-iskema.
(e) Konklużjoni
(228)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(229)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(230)
L-iskema ta’ sussidju hija speċifika fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha hu limitat għal ċerti intrapriżi. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni legali jew amministrattiva dwar il-kriterji ta’ eleġibilità, mhemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(231)
Barra minn hekk, l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil kumpaniji f’reġjun ġeografiku magħżul. L-iskema hija disponibbli biss għal kumpaniji stabbiliti fil-Park Industrijali ta’ Suzhou.
(232)
Għaldaqstant, is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(233)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(234)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,03 % għall-Grupp tal-APP.
- Premju riċevut mill-Park Industrijali ta’ Suzhou biex jinżamm it-tkabbir
(a) Bażi Legali
(235)
L-ebda bażi legali ma kienet prvoduta mill-GTĊ jew mill-produtturi esportaturi. Il-GTĊ stqarr li l-programm hu implimentat skont l-Opinjoni tal-Park Industrijali ta’ Suzhou dwar il-Promozzjoni ta’ Tkabbir Bla Skossi, Stabbli u Rapidu u l-għand tiegħu hu li jaċċellera t-tkabbir tal-istruttura industrijali u l-kummerċ barrani.
(b) Eliġibilità
(236)
L-iskema hija provduta biss lil kumpaniji stabbiliti fil-Park Industrijali ta’ Suzhou. L-ebda kriterji ta’ eliġibilità ma kienu stabbiliti b’mod ċar mill-awotritajiet Ċiniżi. Madankollu, sabiex jirċievu l-għajnuna, l-intrapriżi stabbiliti fil-park għandhom jilħqu prestazzjoni aħjar ta’ esportazzjoni fl-2009 mill-prestazzjoni attwali tas-sena preċedenti.
(c) Implimentazzjoni prattika
(237)
Skont il-GTĊ l-intrapriżi m’għandhomx bżonn japplikaw għal din l-iskema, minkejja li l-produttur esportatur li kkoopera relevanti ssottometta formula ta’ applikazzjoni tal-Park Industrijali ta’ Suzhou għall-Fond tal-Iżvilupp Industrijali ta’ Teknoloġija Għolja. Kif intqal mill-GTĊ, l-iskema hija marbuta mal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-intrapriżi filwaqt li l-kumpaniji jirċievu ammount stabbilit ta’ RMB għal kull dollaru ta’ tkabbir f’kwantijiet akbar ta’ esportazzjonijiet u valur. L-inċentiv tal-RMB huwa ddiferenzjat ukoll abbażi tat-tip ta’ prodotti u mudelli. L-għajnuniet huma provduti mill-Park Industrijali ta’ Suzhou. Ma teżisti l-ebda informazzjoni dwar l-iffinanzjar tal-Park u minn liema awtoritajiet statali jirċievi l-ammonti ta’ għajnuniet.
(d) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(238)
Kien hemm produttur esportatur wieħed li kkoopera li bbenefika mill-iskema.
(e) Konklużjoni
(239)
Għaldaqstant, l-iskema għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ trasferiment ta’ fondi diretti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh.
(240)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb dan is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, kellha għalhekk tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, kif stipulati fit-Taqsima 4.1 hawn fuq, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(241)
L-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku, meta jitqies li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil kumpaniji f’reġjun ġeografiku magħżul. L-iskema hija disponibbli biss għal kumpaniji stabbiliti fil-Park Industrijali ta’ Suzhou.
(242)
Barra minn hekk, l-iskema tiddependi fil-liġi mill-andament tal-esportazzjonijiet, u għalhekk titqies li hi speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. L-għajnuna hija marbuta u kkalkulata skont il-prestazzjoni tal-esportazzjoni peress li l-benefiċċju riċevut hu bbażat fuq iż-żieda fil-kwantitajiet u l-valuri tal-esportazzjonijiet minn sena għal ta’ wara.
(243)
Għaldaqstant, is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(244)
L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Dan l-ammont (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produttur esportatur li kkoopera matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(245)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,05 % għall-Grupp tal-APP.
- Il-programmi rrapurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw iżda ma kinux eżaminati.
(246)
L-iskemi u l-programmi li ġejjin, marbuta mal-iffrankar tal-enerġija u l-protezzjoni tal-ambjent, kienu rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw:
-
Fond speċjali għat-trattament tat-tniġġis tal-ilma tal-Għadira ta’ Taihu tal-provinċja ta’ Jiangsu
-
Fondi speċjali għall-iffrankar tal-enerġija tal-Park Industrijali ta’ Suzhou
-
Fond Speċjali għat-tnaqqis tal-emissjonijiet totali tat-tniġġis ewlieni fuq il-livell muniċipali tal-muniċipalità ta’ Suzhou
-
Sussidju tal-iffrankar tal-ilma u t-tnaqqis tal-emissjonijiet
-
Il-premju rotezzjoni Ambejntali riċevut mill-Uffiċċju tal-Protezzjoni Ambjentali ta’ Suzhou
-
Għotja fuq l-iffrankar tal-enerġija f’Shouguang
(247)
Fid-dawl tal-ammont żgħir ta’ benefiċċji involut, ma nħassx il-bżonn li titkompla l-investigazzjoni tagħna ta’ dawn l-iskemi u l-programmi.
4.2.5. L-GĦOTI TAL-OĠĠETTI U S-SERVIZZI TAL-GVERN GĦAL ĦLAS MHUX ADEGWAT (“LYAR”)
(i) Il-programmi msemmija fl-ilment u eżaminati
- L-għoti tad-drittijiet tal-użu tal-art
(a) Bażi Legali u Eliġibilità
(248)
L-allegazzjoni fl-ilment kienet li l-GTĊ kien ipprova drittijiet tal-użu tal-art lill-esportaturi li kkooperaw għal inqas minn remunerazzjoni adegwata. Bi tweġiba ta’ dan, il-GTĊ ipprovda l-Liġi dwar l-Amminitrazzjoni tal-Art u d-Dispożizzjonijiet dwar l-Għoti tad-Driit tal-Użu tal-Art Statali għall-Bini permezz ta’ Sejħa għall-Offerti, Irkant u Stima, Nru 39, datati t-28 ta’ Settembru 2007. Il-GTĊ irrifjuta jagħti kwalunkwe dejta dwar il-prezzijiet tad-drittijiet tal-użu tal-art attwali, il-valuri indikattivi tal-prezzijiet minimi tal-art li jallegaw li jeżistu, il-mod kif jiġu valutati l-valuri indikattivi tal-prezzijiet minimi tal-art kif ukoll il-metodoloġija segwita meta l-Istat jesproprja l-art minn utenti preċedenti.
(b) Implimentazzjoni prattika
(249)
Skont l-Artikolu 2 tal-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Art, l-art kollha hija proprjetà tal-gvern peress li, skont l-kostituzzjoni Ċiniżż u d-dispożizzjonijiet legali relevanti, l-art tappartjenti kollettivament lill-Poplu taċ-Ċina. L-ebda art ma tista’ tinbiegħ iżda jistgħu jingħataw drittijiet tal-użu tal-art skont il-liġi. L-awtoritajiet Statali jgħadduha permezz ta’ sejħa għall-offerti, stima jew irkant.
(c) Konklużjonijiet tal-investigazzjoni
(250)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw irrappurtaw informazzjoni dwar l-art li jippossedu kif ukoll dwar l-kuntratti/ċertifikati tad-drittijiet tal-użu tal-art relevanti, iżda l-ebda informazzjoni ma ngħatat mill-GTĊ dwar il-prezzijiet tad-drittijiet tal-użu tal-art.
(d) Konklużjoni
(251)
Għaldaqstant, il-proviżjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art mill-GTĊ għandha titqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ proviżjoni ta’ materjali li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuh. Kif spjegat fil-premessi minn (260) sa (262) m’hemm l-ebda suq tal-art li jiffunzjona fiċ-Ċina u l-użu ta’ valuri indikattivi esterni juri li l-ammont imħallas għad-drittijiet tal-użu tal-art mill-esportaturi li kkooperaw huwa ferm inqas mir-rata normali tas-suq.
(252)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji tal-eliġibilità biex jinkiseb is-sussidju u dwar l-użu tas-sussidju, sabiex ikun iddeterminat kemm l-aċċess għal dan is-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk hux speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja tar-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe determinazzjoni tal-ispeċifiċità għandha tkun “sostanzjata b’mod ċar” abbażi ta’ evidenza pożittiva, għalhekk il-Kummissjoni kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Ta’ min jinnota li l-Artikolu 28(6) jiddikajara li “Jekk xi parti interessata ma tikkooperax, jew tikkoopera biss parzjalment, hekk li tiġi miżmuma xi informazzjoni relevanti, ir-riżultat jista’ jkun anqas favorevoli għal dik il-parti milli kieku kienet ikkooperat”. Il-fatti kkunisdrati inkludew dawn li ġejjin:
(253)
L-evidenza tal-ispeċifiċità sottomessa mill-kwerelanti.
(254)
Is-sejbiet (ara l-premessi (77) u(78)) li s-sussidji speċifiċi jgħaddu lill-industrija tal-manifattura tal-karta peremezz ta’ pjan settarju, jiġifieri, il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta. F’dan ir-rigward wieħed ta’ min jinnota li l-Artikoli 7 sa 11 tal-Pjan imsemmi hawn fuq jistabbilixxi regoli speċifiċi dwar il-layout industrijali billi jsemmi x’tip ta’ industriji tal-manifattura tal-karta għandhom ikunu stabbiliti fir-reġjuni ġeografiċi varji tal-pajjiż.
(255)
L-evidenza (ara l-premessa (76)) li l-industrija tal-manifattura tal-karta hija “industrija mħeġġa” (id-Deċiżjoni Nru 40).
(256)
Is-sejbiet (ara l-premessi minn (260) sa(262)) li juru li m’hemm l-ebda suq tal-art li jiffunzjona fiċ-Ċina.
(257)
Is-sejbiet mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, kif kien ikkonfermat fl-investigazzjoni paralela dwar l-anti-dumping, li l-art kienet allokata lilhom fid-dawl tal-proġetti tagħhopm tal-manifattura tal-karta (8).
(258)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kooperazzjoni mill-GTĊ, l-evidenza disponibbli tindika li s-sussidji mogħtija lil kumpaniji fl-industrija tal-karta mhumiex ġeneralment disponibbli u għalhekk huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-GTĊ, m’hemm xejn li jissuġġerixxi li l-eliġibilità għas-sussidju hija bbażata fuq kriterji oġġettivi jew kondizzjonijiet skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(259)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(260)
Għaldaqstant, għandu jiġi konkluż li s-sitwazzjoni fiċ-Ċina fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art mhix skont is-suq. Tabilħaqq, jidher li m’hemm l-ebda valuri indikattivi privati disponibbli fiċ-Ċina. Għalhekk, aġġustament tal-ispejjeż jew l-prezzijiet fiċ-Ċina mhux prattikabbli. F’dawn iċ-ċirkostanzi ta’ min jikkunsidra li m’hemm l-ebda suq fiċ-Ċina u, skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, l-użu ta’ valuri indikattivi esterni biex jitkejjel l-ammont tal-benefiċċju huwa mistħoqq. Peress li l-GTĊ ma kkooperax u naqas li jissottometti kwalunkwe proposta għall-valur indikattiv estern il-Kummissjoni kellha tagħmel użu mill-fatti disponibbli sabiex tistabbilixxi valur indikattiv estern xieraq. F’dan ir-rigward huwa xieraq li tintuża l-informazzjoni mit-Territorju Separat Doganali tat-Tajwan, Penghu, Kinmen u Matscu (it-Tajpej Ċiniż), minn hawn ’il quddiem jissemma’ bħala “Tajwan”, bħala indikazzjoni tal-valur xieraq.
(261)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan joffru l-aħjar xebh taż-żoni fiċ-Ċina fejn il-produtturi esportaturi li kkooperaw huma bbażati. Il-produtturi esportaturi kollha huma bbażati fil-parti tal-lvant taċ-Ċina, f’provinċji żviluppati b’PGD għoli b’densità għolja ta’ popolazzjoni madwar Shanghai. L-ammont ta’ sussidju kumpensabbli huwa kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li nstab li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri hu kkalkulat billi titqies id-differenza bejn l-ammont imħallas minn kull kumpanija għad-drittijiet tal-użu tal-art u l-ammont li normalment kellu jitħallas abbażi tal-valur indikattiv Tajwaniż.
(262)
Meta sar dan il-kalkolu, il-Kummissjoni użat il-prezz medju tal-art għal kull metru kwadru stabbilit fit-Tajwan, ikkoreġut minħabba d-diprezzament tal-valuta mid-dati tal-kuntratti rispettivi tad-dritt tal-użu tal-art. L-informazzjoni li tikkonċerna l-prezzijiet tal-art industrijali nġabret mill-websajt tal-Uffiċċju Indistrijali tal-Minsiteru tal-Affarijiet Ekonomiċi tat-Tajwan. Id-diprezzament tal-valuta kien ikkalkulat abbażi tar-rati tal-inflazzjoni għat-Tajwan kif ippubblikati mill-IMF fit-2009 World Economic Outlook tagħha. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat matul il-PI bl-użu tal-ħajja normali tad-dritt tal-użu tal-art għall-użu tal-art industrijali fiċ-Ċina, jiġifieri, 50 sena. L-ammont li jirriżulta mbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(263)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 2,81 % għall-kumpaniji tal-APP u 0,69 % għall-kumpaniji tax-Chenming.
(ii) L-iskemi msemmija fl-ilment iżda ma kinux eżaminati
- Il-proviżjoni ta’ elettriku
(264)
Instab li l-produtturi esportaturi li kkooperaw ma bbenefikawx minn din l-iskema matul il-PI. Għalhekk ma nħassx il-bżonn li jiġi eżaminat jekk din l-iskema kinitx kumpensabbli jew le.
- Il-proviżjoni tal-kimiċi fil-manifattura tal-karta
(265)
Instab li l-produtturi esportaturi li kkooperaw ma bbenefikawx minn din l-iskema matul il-PI. Għalhekk ma nħassx il-bżonn li jiġi eżaminat jekk din l-iskema kinitx kumpensabbli jew le.
4.3. KUMMENTI TAL-PARTIJIET MARBUTIN MAL-GĦOTI TAS-SUSSIDJU
4.3.1. INTRODUZZJONI
(266)
Il-GTĊ, żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw (APP u Chenming) u l-kwerelant tal-UE ssottomettew kummenti dwar l-iżvelar definittiv.
(267)
Il-kwerelant tal-UE sostna s-sejbiet tal-Kummissjoni.
(268)
Il-GTĊ, l-APP u x-Chenming iddisputaw is-sejbiet tal-Kummissjoni. Peress li l-argumenti kienu indirizzati bis-sħiħ fl-iżvelar definittiv mhux se jkun ripetuti hawn f’dan ir-Regolament.
4.3.2. L-ALLEGAZZJONIJIET FIR-RIGWARD TAR-RIMDEJU DOPPJU
(269)
Il-GTĊ argumenta li l-proposta għall-miżuri kompensatorji tammonta għal rimdeju doppju. Intqal li skont il-prattika tal-UE fl-investigazzjonijiet tal-anti-dumping kontra ċ-Ċina, il-valur normali hu determinat b’referenza għad-dejta miksuba mill-produtturi f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq. Għalhekk, f’tali każijiet id-dazji kompensatorji jipprovdu rimedju doppju biex jindirizzaw l-istess kwistjoni peress li d-dazji tal-anti-dumping effettivament “ipaċu” kwalunkwe sussidju allegatament mogħti lill-kumpaniji Ċiniżi.
(270)
L-APP qal li jekk il-valur normali huwa bbażat fuq il-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu, iċ-ċaħda tal-allegazzjoni tal-MET u l-użu tal-valur normali mhux issussidjat għandhom l-effett li jżidu d-dazju bl-ammont tas-ssusidjar u s-sussidji jingħaddu darbtejn.
(271)
Il-GTĊ ssottometta li l-istess distorzjonijiet allegati kienu diġà indirizzati fi proċedimenti paralleli tal-anti-dumping. Il-GTĊ kien ssottometta wkoll li l-prattika tal-Kummissjoni tikser il-liġi tal-UE u d-WTO u l-Kummissjoni għandu jew iwaqqaf il-proċedimenti tas-CVD jew jagħti MET lill-produtturi esportaturi li kkooperaw fil-proċedimenti paralleli ta’ anti-dumping. Il-GTĊ ssottometta li ma jaċċettax l-argument tal-Kummissjoni li m’hemmx għadd doppju bis-saħħa tal-marġini tal-ħsara li hu anqas mill-marġini ta’ dumping. Fl-aħħar nett, il-GTĊ argumenta li fuq il-bażi tas-sejbiet tal-Korp tal-Appelli tad-WTO dwar it-tilwima bejn l-Istati Uniti u r-RPĊ DS379 (9) fir-rigward tar-rimedju doppju, il-proċedimenti attwali għandu jitwaqqaf.
(272)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward huwa nnotat li r-rimedju doppju m’għandux sehem f’dawn il-proċedimenti. Jekk l-impożizzjoni simultanea tal-anti-dumping u d-dazji kompensatorji fil-każ tal-ekonomija mhux tas-suq tistax twassal jew le għal “rimedju doppju” potenzjali, din is-sitwazzjoni, mid-definizzjoni tagħha, tista’ sseħħ biss fejn hemm kumulazzjoni tal-marġini ta’ dumping u l-ammont ta’ sussidju jiġifieri fejn il-livell magħqud taż-żewġ tipi tad-dazju jaqbeż l-ogħla marġini ta’ dumping jew la-mmont ta’ sussidju. Kif se jkun spjegat hawn taħt, dan mhux il-każ hawn.
(273)
L-ewwel, ta’ min ifakkar li l-UE qiegħda tapplika r-regola tad-dazju l-baxx fl-impożizzjoni tad-dazji ta’ anti-dumping u kompensatorji fuq l-istess prodott. Fi kliem ieħor, fl-investigazzjonijiet tal-UE l-Kummissjoni tistabbilixxi l-livell ta’ dumping, sussidjar u ħsara kawzata lill-industrija tal-Unjoni. Il-livell ta’ dazji ma jista qatt ikun ogħla mill-marġini ta’ ħsara u l-marġini ta’ ħsara hawn l-istess għaż-żewġ proċedimenti. Fil-proċedimenti paralleli ta’ anti-dumping, il-Kummissjoni stabbilit marġini ta’ dumping li hu ogħla mill-marġini ta’ ħsara. F’konformità mar-regola tad-dazju l-baxx il-Kummissjoni pproponiet l-impożizzjoni ta’ miżuri li huma bbażati fuq il-marġini ta’ ħsara (ara r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 451/2011 tas-6 ta' Mejju 2011 li jimponi dazju anti-dumping definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ karta fina miksija li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (10)). Għalhekk il-marġini ta’ sussidju misjub fl-investigazzjoni preżenti ta’ kontra s-sussidju mhux se jipprovdi protezzjoni addizzjonali lill-industrija tal-Unjoni kif mqabbel mal-marġini ta’ dumping minħabba li d-dazju anti-dumping se jkunu diġà limitati bil-marġini ta’ ħsara. Għalhekk m’hemmx irduppjar jew kumulazzjoni ta’ dazji fiż-żewġ proċedimenti praralleli u konsegwentement, anke meta jkun assunt li hemm potenzjal għal rimedju doppju kif deskritt fil-premessa (269) hawn fuq, mhux se jkun hemm il-bżonn li bil-liġi d-dumping ikun paċut fil-konfront tas-sussidju. Tabilħaqq, id-differenza bejn il-marġnijiet tad-dumping u l-ħsara misjuba fil-proċedimenti ta’ kontra d-dumping kienu ħafna ogħla mill-ammont ta’ sussidjar li misjub f’din l-investigazzjoni. Ta’ min jenfasizza li meta niġu għall-kompożizzjoni attwali tad-dazji li jridu jitħallsu, il-Kummissjoni għandha prattika li l-ewwel timponi l-ammont ta’ dazju li jirriżulta mill-investigazzjoni tas-CVD. Jekk ikun għad hemm differenza bejn il-livell ta’ dazju msemmi qabel u l-marġini tal-ħsara, din id-dfferenza tista’ tintlaħaq bid-dazju li jirriżulta mill-investigazzjoni tal-anti-dumping. Madankollu, dan ma jfissirx li hemm għadd doppju minħabba li l-livell magħqud ta’ dazji jista jkun diġà ġġustifikat bħala riżultat tal-investigazzjoni tal-anti-dumping waħeda.
(274)
It-tieni, ta’ min jinnota li r-rimedji proposti mill-GTĊ mhumiex permessi bil-liġi billi (i) l-investigazzjoni stabbilixxiet l-eżistenza ta’ sussidji kumpensatorji li kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni u l-impożizzjoni ta’ miżuri nstabet li kienet fl-interess tal-Unjoni u għalhekk dawn il-proċedimenti ma jistgħux jiġu tterminati, (ii) mhux il-partijiet Ċiniżi kollha talbu MET fil-proċedimenti paralleli kontra d-dumping, (iii) MET ma jistax jingħata awtomatikament lill-partijiet li ma talbuhx u (iv) għal dawk il-partijiet li ġew irrifjutati MET dan sar minħabba n-nuqqasijiet serji li nstabu fir-rigward tal-Kriterji 1, 2 u 3 tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku kontra d-dumping.
4.3.3. ALLEGAZZJONIJIET FIR-RIGWARD TAL-UŻU TAL-INFERENZI NEGATTIVI
(275)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-Kummissjoni użat b’mod illegali inferenzi negattivi bħala riżultat ta’ kooperazzjoni insuffiċjenti. F’dan il-kuntest, il-GTĊ jirreferi għall-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku li inter alia jsemmi li jekk parti interessata ma tikkooperax jew tikkoopera parzjalment ir-riżultat jista’ jkun anqas favorevoli għal dik il-parti milli kieku tkun ikkooperat. Skont il-GTĊ l-applikazzjoni ta’ inferenzi negattivi hija ksur tal-Artikolu 12(7) tal-Ftehim SCM kif ukoll tal-Anness II tal-Ftehim dwar l-Anti-Dumping tad-WTO.
(276)
Fir-rigward ta’ dan il-punt ta’ min jinnota li l-GTĊ ma fehemx l-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni ma imponietx xi “inferenzi negattivi” fuq il-GTĊ, għaliex il-Kummissoni m’għazlitx deliberatament eżitu anqas favorevoli għall-esportaturi kkonċernati, lanqas ma fittxet li timponi għażla punittiva fir-rigward tal-eżistenza ta’ sussidji jew l-ammont ta’ dazji kompensatorji. Il-Kummissjoni bħala awtorità li tinvestiga talbet sett ta’ informazzjoni mill-GTĊ f’perijodu ta’ żmien raġonevoli. Madankollu, il-GTĊ naqas li jipprovdi l-informazzjoni meqjusa neċessarja għall-investigazzjoni (pereżempju, kopji tal-pjanijiet, l-informazzjoni dwar il-banek, il-valutazzjoni li l-banek wettqu meta kienu qed jagħtu self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-art). F’dawn iċ-ċirkostanzi l-Kummissjoni kienet forzata li tuża d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku li jikkonċerna l-fatti disponibbli sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. Hu pertinenti li jkun sottolineat li din ma saritx bl-impożizzjoni ta’ sejbiet punittivi għall-GTĊ. Permezz ta’ eżempju, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni ma ċaħditx informazzjoni li tikkonċerna l-LUR; Iżda, il-GTĊ ma ppreżentax l-informazzjoni kollha meħtieġa dwar l-ipprezzar tal-LUR. Bl-istess mod il-Kummissjoni m’applikatx xi inferenzi negattivi lill-GTĊ fir-rigward ta’ self preferenzjali lill-industrija tal-karta miksija iżda kellha tfittex l-informazzjoni nieqsa fir-rigward tal-pjanijiet, is-sehem tal-banek u l-politiki ta’ self tal-banek lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, peress li tali informazzjoni sempliċiment ma kinitx provduta mill-GTĊ. Għalhekk il-Kummissjoni użat kull informazzjoni li l-GTĊ ipprovdilha. Kull meta l-informazzjoni sottomessa ma kinitx suffiċjenti jew meqjusa probattiva l-Kummissjoni kellha tikkumplimentaha b’dejta relevanti oħra sabiex tagħmel is-sejbiet tagħha. Xi drabi, ma jistax ikun eskluż li r-riżultat kien anqas favorevoli għall-GTĊ milli kieku l-GTĊ ikkoopera bis-sħiħ iżda l-Kummissjoni ma fitxitx dan l-eżitu.
(277)
F’dan il-każ, l-approċċ tal-Kummissjoni jista’ jkun ikkuntrastat bil-manjiera li fiha l-idea ta’ “inferenzi negattivi” skont il-paragrafu 7 tal-Anness V tal-Ftehim SCM kienet applikata mill-bordijiet tad-WTO. Pereżempju, il-bord EC-Aircraft applika l-inferenzi negattivi f’żewġ okkażjonijiet fir-rigward tal-programm Spanjol tal-R&D “PROFIT” f’każijiet fejn ingħatat dejta insuffiċjenti mill-UE. Fir-rigward tal-ammont tal-finanzjament u tal-kwistjoni tal-ispeċifiċità de facto, il-bord injora l-evidenza sottomessa mill-UE u bidel is-soluzzjoni proposta mill-kwerelant (l-Istati Uniti) għas-sejbiet tiegħu (11). Dan ma kienx il-każ fl-investigazzjoni preżenti peress li l-Kummissjoni ma injoratx xi dejta provduta mill-GTĊ u sempliċiment biddlet is-soluzzjoni proposta mill-kwerelant iżda minflok użat it-totalità tal-informazzjoni li kellha disponibbli biex waslet għal konklużjoni. Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, huwa konkluż li l-allegazzjonijiet ta’ hawn fuq jiġu miċħuda.
(278)
Peress il-Kummissjoni ma użatx l-inferenzi negattivi fil-konfront tal-GTĊ jew kwalunkwe esportatur, l-allegazzjoni li l-applikazzjoni tal-inferenzi negattivi għal gvern hija ksur tad-dispożizzjonijiet legali tad-WTO hija nieqsa minn kull skop.
(279)
Din kella tiġi miċħuda peress li din l-allegazzjoni mhix sostnuta minn fatti attwali. Il-Kummissjoni informat il-GTĊ dwar id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 u f’liema każijiet dawn id-dispożizzjonijiet jistgħu japplikaw fl-ewwel ittra li l-GTĊ irċieva mal-bidu ta’ dawn il-proċedimenti kif ukoll fl-aħħar ittra li l-GTĊ irċieva qabel iż-żjara ta’ verifika fuq il-post. Barra minn hekk il-GTĊ kien infurmat bil-konsegwenzi tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni kif spjegat fil-premessa (59) hawn fuq.
(280)
Il-GTĊ allega wkoll li l-Kummissjoni qatt ma talbitu biex jirranġa laqgħat mal-banek statali.
(281)
Dak l-ilment kellu jiġi miċħud. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-Kummissjoni talbet l-involviment dirett tal-GTĊ meta kienu qed jiġu rranġati l-laqgħat ma’ dawk il-banek li taw is-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Għal dan l-iskop, il-GTĊ kien provdut ukoll b’lista tal-banek li taw tali self. Il-GTĊ intalab ukoll li jiżgura li l-banek politiċi u istituzzjonijiet finanzjarji oħra jkunu preżenti għaż-żjarat ta’ verifika fuq il-post fil-bini tal-GTĊ sabiex jirrispondi għall-mistoqsijiet għal parti mill-kwestjonarju intiż għal dawn il-partijiet. Ma sar xejn mill-GTĊ dwar l-ebda minn dawn it-talbiet ta’ hawn fuq.
(282)
Il-GTĊ argumenta li l-użu tal-inferenzi negattivi mhux ġustifikat fil-każ preżenti peress li l-GTĊ għamel ħiltu kollha biex jipprovdi l-informazzjoni li kellu disponibbli. Il-GTĊ qal li l-banek huma partijiet terzi għal dawn il-proċedimenti u mhumiex interessati kif definit fl-Artikolu 12(9) tal-Ftehim SCM u għalhekk m’hemmx obbligu għalihom li jikkooperaw. Intqal ukoll li l-Kummissjoni uriet ċerta arbitrarjetà u aġixxiet b’mod inkonsistenti dwar ir-regoli tad-WTO peress li l-GTĊ ipprovda informazzjoni suffiċjenti fir-rigward tas-self mill-banek u d-drittijiet tal-użu tal-art.
(283)
Għalhekk dawn t-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li l-Kummissjoni ma applikatx inferenzi negattivi lill-GTĊ. Barra minn hekk, kif mistqarr fil-premessa (276) hawn fuq il-Kummissjoni użat kwalunkwe informazzjoni li l-GTĊ taha iżda peress li informazzjoni sinifikanti kienet nieqsa kellha tikkumplimenta dejta provduta b’sorsi oħra disponibbli sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva.
(284)
Fir-rigward tal-allegazzjonijiet li saru dwar il-partijiet interessati ta’ min ifakkar li l-Artikolu 12(9) tal-Ftehim SCM jistqarr biċ-ċar li l-partijiet domestiċi jew barranin barra dawk imsemmija hawnhekk jistgħu jkunu unklużi bħala partijiet interessati. Fir-rigward ta’ dawn il-proċedimenti l-Kummissjoni, abbażi tal-ilment, talbet informazzjoni li tikkonċerna s-self preferenzjali lill-industrija tal-karta miksija. Barra minn hekk, tali informazzjoni hija direttament konnessa mal-banek li għandhom il-maġġoranza tagħhom proprjetà tal-Istat. Kemm il-produtturi esportaturi li kkooperaw kifm ukoll il-GTĊ kienu infurmati dwar dan. Il-fatt li informazzjoni suffiċjenti fir-rigward ta’ self mill-banek kienet sempilċiment mhux provduta sfurzat lill-Kummissjoni li tirrivolġi għall-applikazzjoni tal-fatti disponibbli f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
4.3.4. ALLEGAZZJONIJIET FIR-RIGWARD TAL-UŻU TAL-INFERENZI NEGATTIVI
(285)
L-APP allegat li l-Kummissjoni ma tistax tinjora informazzjoni li mhix ideali fl-aspetti kollha jekk il-parti interessata li ssupplixxiet l-informazzjoni, minkejja kollox, għamlet ħilitha kollha. L-APP allegat ukoll li anke jekk fil-każijiet fejn parti naqset li tikkoopera bl-aħjar mod tagħha, fl-użu tal-fatti disponibbli gaħliha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-fatti sostanzjati kollha provduti minn parti interessata anke jekk dawk il-fatti jistgħu jikkostitwux l-informazzjoni sħiħa mitluba mill-parti. Għalhekk il-Kummissjoni kienet obbligata, kemm skont ir-Regolament bażiku kif ukoll skont il-Ftehim SCM, li ma tinjorax tali informazzjoni.
(286)
Il-GTĊ qal li l-użu tal-fatti disponibbli mhux permess jekk Membru interessat jew parti interessata wriet li għamlet ħiltha kollha u provdiet informazzjoni li kienet verifikabbli, sottomessa b’mod xieraq tant li tista’ tintuża fl-investigazzjoni, tatha fil-ħin adatt u b’mezz jew lingwa tal-kompjuter mitluba mill-awtoritajiet investigattivi.
(287)
Dan ma kienx il-każ hawn. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li l-Kummissjoni użat il-fatti disponibbli f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku u l-Artikol 12(7) tal-Ftehim SCM minħabba li l-GTĊ u l-produtturi esportaturi, minkejja li ntalbu repetutament biex jagħmlu dan, ma pprovdewx l-informazzjoni li kienet meqjusa meħtieġa għall-investigazzjoni sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. Tabilħaqq, Il-Kummissjoni rat kif għamlet biex issewwi l-problema fundamentali li sabet bħala awtorità investigattiva jiġifieri, il-fatt li l-GTĊ irrifjuta aċċess jew naqas jipprovdi l-informazzjoni attwali dwar il-pjanijiet, is-sehem tal-banek, l-evalwazzjoni tar-riskju tal-kreditu meta jingħata s-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-art jew id-dokumenti legali li jsemmu l-iskemi varji investigati. Bl-istess mod il-produtturi esportaturi li kkooperaw naqsu li jipprovdu informazzjoni li tikkonċerna self li ngħata mill-banek Ċiniżi. Għalhekk, il-mod tal-GTĊ u l-produtturi esportaturi kkooperaw ma jissodisfax l-istandards stabbiliti mill-Korp tal-Appell tad-WTO fil- United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, li kkonkludew li l-livell ta’ kooperazzjoni meħtieġa tal-partijiet interessati hija waħda “għolja” u li l-partijiet interessati għandhom jagħmlu “l-ħila kollha tagħhom” (12) Il-Kummissjoni naqset li tifhem għaliex ma kienx possibbli għall-GTĊ u l-produtturi esportaturi li jissottomettu/jirranġaw it-temi neqsin u l-ebda spjegazzjoni kredibbli ma ngħatat mill-GTĊ jew l-produtturi esportaturi. Il-GTĊ issottometta wkoll li l-kondizzjonijiet biex tirrivolġi għall-użu tal-aħjar informazzjoni disponibbli ma kinux sodisfatti u li l-GTĊ seta’ naqas li jipprovdi ċerta informazzjoni sempliċiment għaliex tali informazzjoni ma teżistix, din m’għadhiex relevanti jew m’għadhiex teżisti, ma ntalbitx fil-kwestjonarju jew qabel il-verifika.
(288)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li ntwera biċ-ċar taħt it-taqsima dwar is-Sussidjar (Premessi 64-73) li l-użu tal-fatti disponibbli kienet l-uniku għażla disponibbli għall-Kummissjoni bħala awtorità investigattiva sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. Fir-rigward tat-tip ta’ informazzjoni mitluba ta’ min ifakkar li l-Kummissjoni talbet informazzjoni li kienet teżisti (pereżempju, informazzjoni dwar il-pjanijiet, is-sehem tal-banek, l-evalwazzjoni tar-riskju tal-kreditu meta jingħata s-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-art jew id-dokumenti legali li jirreferu għall-iskemi varji investigati) u offriet il-possibilità lill-GTĊ li jipprovdi tali informazzjoni f’ħafna okkażjonijiet wara l-bidu ta’ dawn il-proċedimenti.
(289)
Barra minn hekk, ta’ min jirrimarka li l-Kummissjoni bħala awtorità investigattiva kellha tinvestiga l-allegazzjonijiet li saru fl-ilment u li għalihom intweriet evidenza suffiċjenti li tinbeda investigazzjoni (pereżempju, l-użu tal-pjanijiet ta’ ħames snin u l-politiki industrijali għas-self preferenzjali lill-industrija tal-karta miksija, is-sehem tal-banek bħala organi pubbliċi, l-eżistenza tat-taxxa diretta/indiretta u l-programmi ta’ għotjiet) u għalhekk il-GTĊ bħala parti interessata ntalab li jpprovdi l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja. Madankollu, il-GTĊ ħa approċċ differenti li kważi nbidel fl-awtorità investigattiva. Tabilħaqq, il-GTĊ ried jiġġudika hu stess x’kien għalih relevanti u jillimita s-sottomissjonijiet tiegħu għal dokumenti li hu qies bħala relevanti mingħajr ma jippermetti l-awtorità investigattiva teżamina dawn il-kwistjonijiet. Dan intwera perfettament bl-approċċ tal-GTĊ fil-konfront tal-banek statali (ara l-premessa (282) hawn fuq).
Il-GTĊ allega li tali banek kienu “partijiet terzi”: Madankollu, il-kwerelant kien ipprovda evidenza suffiċjenti li dawn huma “organi pubbliċi” u għalhekk il-Kummissjoni kellha d-dritt li teħtieġ lill-GTĊ jipprovdi l-informazzjoni mitluba dwar l-attivitajiet tagħhom. Bi tweġiba, il-GTĊ iddeċieda hu stess li dawn il-banek ma kinux organi pubbliċi u rrifjuta li jipprovdi kwalunkwe informazzjoni dwarhom. Madankollu, din id-deċiżjoni tappartjeni lill-awtorità investigattiva jiġifieri, il-Kummissjoni u mhux lill-GTĊ. Biċ-ċar li tali mġieba mhix konformi mal-każistika tad-WTO imsemmija hawn li tgħid li l-partijiet interessati għandhom jaħixxu “b’ħilithom kollha”. Hu diffiċli li wieħed jara kif dan jaqbel mal-konklużjoni tal-Korp tal-Appell fil-United States - Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan li tgħid li “…il-kooperazzjoni hija proċess li tinvolvi sforz konġunt li fiha l-partijiet jaħdmu flimkien lejn għan komunil” (13). Ta’ min jinnota li l-Kummissjoni tat żmien biżżejjed lil kull parti interessata li tissottometti l-informazzjoni mitluba u mexxiet l-investigazzjoni f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Anness VI tal-Ftehim SCM li jistipula r-regoli għal verifiki fuq il-post li inter alia jippermettu li jsiru talbiet fuq il-post għal aktar dettalji fid-dawl tal-informazzjoni miksuba.
(290)
Il-GTĊ argumenta li l-Pjanijiet mitluba kienu voluminużi peress li fihom 282 000 paġna u għalhekk kien piż żejjed mhux raġonevoli li tittraduċihom. Dan allega ukoll li ma kienx jaf li kien hemm Pjanijiet bi traduzzjonijiet indipendenti u li ma kienx ipprovda l-Pjanijiet ta’ Ħames Snin fil-proċedimenti tal-Istati Uniti.
(291)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Il-pjanijiet imsemmija fil-premessa (65) hawn fuq li l-GTĊ ipprovda biċ-Ċiniż kienu jammontaw biss għal 300 paġna. L-allegazzjoni ta’ 282 000 paġna mhix konfermata minn dak li ssottometta l-GTĊ bil-miktub. Madankollu l-allegazzjoni hija inkwetanti għaliex tista’ twassal għal intervent tal-gvern li saħansitra huwa aktar dettaljat minn dak misjub fl-investigazzjoni preżenti u fl-investigazzjoni parallela tal-anti-dumping. Dwar il-pjanijiet li dehru bi traduzzjonijiet indipendenti, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni rċeviet tali dokumentazzjoni minn partijiet interessati oħra. Il-Kummissjoni użat dawk il-pjanijiet tradotti li waslulha għall-iskopijiet ta’ din l-investigazzjoni. Fl-aħħar, għandu jiġiċċarat li l-Kummissjoni ma xtaqitx tallega li l-GTĊ kien issottometta l-pjanijiet fil-proċedimenti tal-Istati Uniti. Il-premessa (66) ta’ hawn fuq issemmi biss li jidher li l-informazzjoni tradotta teżisti f’dan ir-rigward.
4.3.5. ALLEGAZZJONIJIET DWAR L-UŻU TAL-INFORMAZZJONI MHUX IDEALI FIR-RIGWARDI KOLLHA
(292)
Il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni, qabel ma tuża l-aħjar informazzjoni disponibbli, kellha twettaq analiżi kif meħtieġ mill-Artikolu 28(3) tar-Regolament bażiku u tikkonkludi jekk il-kondizzjonijiet speċifiċi stabbiliti hemm kinux sodisfatti.
(293)
Dwar dan ta’ min jinnota li l-Kummissjoni rrivolġiet għall-użu tal-fatti disponibbli f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku minħabba li l-kondizzjonijiet speiċfiċi stabbiliti skont l-Artikolu 28(3) ma kinux sodisfatti. Kif kien spjegat hawn fuq, il-GTĊ jew ipprovda informazzjoni li kienet defiċjenti jew f’ħafna okkażjonijiet dan lanqas biss ipprovda l-informazzjoni mitluba. Ta’ min ifakkar li l-informazzjoni dwar il-pjanijiet jew lanqas biss ma kienet ipprovduta jew parzjalment provduta, informazzjoni dwar is-sehem tal-banek ma kinitx kompleta jew mhux konklussiva, l-evalwazzjoni tar-riskju tal-kreditu mill-banek meta jagħtu self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw ma ngħatatx, l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-art ma ngħatax u numru ta’ dokumenti legali li jirreferu għal ċerti programmi ta’ taxxa u għotjiet ma kinux provduti. Kienu kkunsidrati d-defiċjenzi jew in-nuqqas ta’ eżistenza tal-informazzjoni. Il-Kummissjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tivverifika ċerta informazzjoni sottomessa. Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, il-fatt li f’dawn iċ-ċirkostanzi il-GTĊ ma setax jitqies li kien qed jaġixxi bl-aħjar kapaċitajiet tiegħu u d-diffikultajiet bla bżonn biex tasal għal sejba raġonevolment preċiża, il-Kummissjoni kienet sfurzata li tirrivolġi għall-użu tal-fatti disponibbli.
(294)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-Kummissjoni missa użat l-informazzjoni li diġà kellha mingħand il-gvern bħala l-aħjar informazzjoni disponibbli.
(295)
Dwar dan ta’ min jinnota li l-Kummissjoni użat it-totalità tal-informazzjoni provduta mill-partijiet interessati (inkluża kwalunkwe informazzjoni sottomessa mill-GTĊ) u li nstabu għand sorsi pubblikament disponibbli sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva.
(296)
Dwar is-self, kien argumentat li fl-assenza tal-informazzjoni minn banek speċifiċi sabiex tevalwa r-riskju tal-kreditu meta jingħata s-self, il-Kummissjoni kellha tirrivolġi għall-ispjegazzjonijiet provduti mill-POBC u s-CBRC kif ukoll għar-Rapporti Annwali tal-Banek Kummerċjali.
(297)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Dwar dan, ta’ min jinnota li l-banek, minkejja li ntalbu espliċitament biex jagħmlu dan, ma pprovdewx id-dejta neċessarja. L-informazzjoni provduta mill-PBOC u s-CBRC kienet biss ta’ natura ġenerali ħafna u bl-ebda mod ma kienet direttament konnessa mas-self li jingħataw lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Il-GTĊ ippreżenta fajl b’numru ta’ Rapporti Annwali tal-Banek Kummerċjali (li uħud minnhom kienu biċ-Ċiniż) u allega li l-Banek Kummerċjali jagħmlu d-deċiżjonijiet proprji tagħhom fir-rigward tal-operazzjonijiet tan-negozju tagħhom skont il-liġi mingħajr intereferenza minn xi unità jew individwu. Madankollu, dawn huma stqarrijiet sempliċi li ma jippermettux il-verifika ta’ jekk u kif il-banek evalwaw ir-riskju tal-kreditu meta jipprovdu s-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw u għandhom ikunu spjegati fi sfond ta’ ċirkostanzi speċifiċi li nqalgħu fl-investigazzjonijiet fejn azjendi biċ-ċar kisbu self mingħajr ma deher li kien hemm valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
(298)
Fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art kien argumentat li l-Kummissjoni kellha tuża l-informazzjoni sottomessa mill-GTĊ li, skont il-GTĊ, turi l-eżistenza ta’ suq li jiffunzjona. Kien sostnut li l-informazzjoni meħtieġa mill-Kummissjoni dwar il-prezzijiet tad-drittijiet tal-użu tal-art kienet massiva u ma ntalbitx fil-kwestjonarju jew qabel il-verifika.
(299)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Dwar dan ta’ min ifakkar li mingħajr l-informazzjoni dwar l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-art mhux possibbli li wieħed jasal għal xi konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ suq tal-art li jiffunzjona fiċ-Ċina li jirrifletti l-forzi tal-proviżjoni u d-domanda. Ta’ min jinnota wkoll li l-Kummisjsoni offriet żmien biżżejjed lill-GTĊ biex jipprovdi tali informazzjoni għall-oqsma fejn il-produtturi esportaturi li kkooperaw huma stabbiliti iżda l-GTĊ naqas li jippreżenta mqar ċifra waħda dwar dan. Fi kwalunkwe eventwalità il-Kummissjoni segwiet id-dispożizzjonijiet tal-Anness VI tal-Ftehim SCM li jistipula r-regoli dwar il-verifiki fuq il-post li inter alia jippermettu li jsiru talibiet fuq il-post għal aktar dettalji fid-dawl tal-informazzjoni miksuba.
4.3.6. ALLEGAZZJONIJIET DWAR ID-DEFINIZZJONI TAL-ORGANI PUBBLIĊI
(300)
Il-GTĊ argumenta li s-sjieda tal-Gvern mhix bażi raġonevoli biex tistabbilixxi jekk bank jew utilità hix organu pubbliku u għal tali analiżi l-Kummissjoni kellha tuża r-regoli tal-għajnuna Statali tal-UE. Il-GTĊ talab ukoll li fuq il-bażi tas-sejbiet tal-Korp tal-Appelli tad-WTO dwar it-tilwima bejn l-Istati Uniti u r-RPĊ DS379 fir-rigward tar-rimedju doppju, il-proċedimenti attwali għandhom jiġu tterminati.
(301)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Dwar dan ta’ min jinnota li l-Kummissjoni spjegat fil-premessa (90) hawn fuq id-definizzjoni ta’ organu pubbliku. Din id-definizzjoni hija konformi mal-każistika relevanti tad-WTO dwar il-proċedimenti kontra s-sussidji inkluż ir-rapport imsemmi qabel tal-Korp tal-Appell. Għalhekk, m’hemmx bżonn li wieħed jitbiegħed minn dak li ġeneralment huwa aċċettat u juża indikazzjoni oħra tal-valuri (jiġifieri, ir-regoli tal-għajnuna Statali tal-UE) li tapplika għal fergħa legali differenti ħafna. Wieħed għandu jinnota li l-liġi dwar l-għajnuna Statali topera f’kuntest kompletament differenti, jiġifieri, mhux biex tirregola l-kummerċ internazzjonali iżda biex tikkumplimenta s-suq komuni. Fl-aħħar nett, ma hemmx bażi legali jew fattwali biex tikkonferma l-argument li l-proċedimenti attwali għandhom jiġu tterminati.
Skemi Speċifiċi
4.3.7. SELF PREFERENZJALI LILL-INDUSTRIJA TAL-KARTA MIKSIJA
(302)
Dwar is-self preferenzjali lill-industrija tal-karta miksija l-GTĊ qal li l-Kummissjoni naqset milli tipprovdi evidenza suffiċjenti tas-sussidjar speċifiku kif meħtieġ bl-Artikolu 2(1)(a) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Intqal li l-analiżi tal-Kummissjoni naqset li tissodisfa r-reponsabbiltà tagħha li tistabbilixxi de jure l-ispeċifiċità tas-sussidju allegat.
(303)
Anke, żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw allegaw li s-self mogħti mill-banek statali Ċiniżi ma kinux speċifiċi.
(304)
Dawk it-talbiet kellhom jiġu miċħuda. Dwar dan ta’ min ifakkar li l-ispeċifiċità kienet stabbilita fuq it-totalità tal-informazzjoni ffajljata, inkluża l-informazzjoni provduta mill-GTĊ, kif elenkat fil-premessa (92) hawn fuq. Din l-informazzjoni tikkonferma l-eżistenza tal-ispeċifiċità de jure konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(a) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku.
(305)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-Kummissjoni naqset tipprovdi evidenza pożittiva tas-sussidjar f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(4) tal-Ftehim SCM u l-Artikol 4(5) tar-Regolament bażiku peress li l-evidenza użata mill-Kummissjoni ma tistax titqies bħala evidenza pożittiva ġaladarba mhix ta’ karattru affermattiv, oġġettiv, verifikabbli u kredibbli.
(306)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Dwar dan ta’ min jinnota li l-fatti deskritti fil-premessa (92) hawn fuq juru evidenza pożittiva tal-ispeċifiċità (jiġifieri, sussidji speċifiċi mogħtija permezz ta’ pjan industrijali settorjali, l-industrija tal-manifattura tal-karta hija kkunsidrata bħala industrija mħeġġa, is-sehem tal-banek kummerċjali u s-sistema tal-ippjanar tal-istat Ċiniż kif ukoll kreditu għoli fil-klassifikazzjoni tal-kumpaniji minħabba li jikkwalifikaw għal pjanijiet poltiċi speċifiċi). Din l-informazzjoni hija affermattiva peress li hija ċara, oġġettiva u konvinċenti. Din ġejja minn sorsi varji u kienet provduta minn partijiet interessati jew instabet fid-dominju pubbliku.
(307)
Dwar il-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007 kien argumentat li dan ma jipprovdix sussidji speċifiċi jew trattament preferenzjali lill-industrija tal-manifattura tal-karta. Skont il-GTĊ, il-fatt li dan il-pjan jiddikjara li l-istituzzjonijiet finanzjarji m’għandhomx jipprovdu self għal kwalunkwe proġett li ma jikkonformax mar-regolament tiegħu hija biss dispożizzjoni li għandha l-għan li tissospendi l-proġetti li jikkawżaw tniġġis serju.
(308)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Dwar dan ta’ min jinnota li l-kliem użat fil-Pjan tal-Manifattura tal-Karta tal-2007, kif spjegat fid-dettall fil-premessa (77) ma jħalli l-ebda dubju dwar l-eżistenza tas-sussidji speċifiċi u t-trattament preferenzjali lill-industrija tal-manifattura tal-karta. L-allegazzjoni li r-regoli dettaljati li jirreferu għall-istituzzjonijiet finanzjarji jeżistu biss għal raġunijiet ambjentali ma joħroġx ċar mill-kliem attwali tat-testi relevanti.
(309)
Dwar il-pjanijiet politiċi kif ukoll id-dokumenti li jakkumpanjawhom bħalma huma l-Proġett tal-Integrazzjoni u l-Katalgu tad-Direttorju, il-GTĊ irrepeta għal darb’oħra li dawn ma jorbtux legalment f’konformità mal-Liġi dwar il-Leġislazzjoni Ċiniża. Pjuttost kellhom bżonn att implimentattiv li legalment jorbot. Kien argumentat ukoll li l-pjanijiet huma vagi ħafna biex jiġu kkunsidrati għad-determinazjoni tal-ispeċifiċità u s-sempliċi fatt li l-industrija tal-manifattura tal-karta hija industrija mħeġġa ma jipprovax li l-GTĊ espliċitament jillimita l-aċċess għal sussidju lil ċerti intrapriżi.
(310)
Għalhekk dawn t-talbiet ma kinux aċċettati. Dwar dan ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni stabbiliet li l-pjanijiet jorbtu legalment għar-raġunijiet dettaljati fil-premessa (78) hawn fuq. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li l-istatus tal-“industrija mħeġġa” għall-industrija tal-manifattura tal-karta jinvolvi benefiċċji speċifiċi lill-intrapriżi relevanti.
(311)
Dwar l-għoti tas-self, kien argumentat li l-analiżi tar-Rapporti Annwali tal-banek Ċiniżi li pprovdew is-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw ma tiżvelax li s-self ingħata minħabba l-pjanijiet politiċi.
(312)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Kif ġie nnutat hawn fuq, ir-Rapporti Annwali tal-banek ma jipprovdux informazzjoni speċifika dwar l-għoti tas-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Tabilħaqq, ir-Rapporti Annwali huma dokumenti ġenerali li ma jipprovdux informazzjoni dwar kif il-banek Ċiniżi jagħtu s-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw u kif il-banek jevalwaw ir-riskju tal-kreditu għall-produtturi esportaturi li kkooperaw. Din l-informazzjoni ntalbet ripetutament lill-partijiet interessati u titqies kruċjali fost oħrajn fid-dawl tas-sejba tar-rapport tal-IMF tal-2006 li ssuġġerixxa li l-liberalizzazzjoni tal-banek fiċ-Ċina mhijiex kompluta u r-riskju tal-kreditu mhuwiex rifless sewwa (14), ir-rapport tal-IMF tal-2009 li enfasizza n-nuqqas tal-liberalizzazzjoni tar-rata tal-interess fiċ-Ċina (15), ir-Rapport tal-Pajjiżi tal-IMF tal-2010 fejn inqtal li l-ispiża tal-kapital fiċ-Ċina hija relattivament baxxa, l-allokazzjoni tal-kreditu xi kultant tkun iddeterminata b’mezzi mhux marbuta mal-prezz u t-tfaddil korporattiv kbir huwa parzjalment marbut mal-prezz baxx ta’ fatturi inputs varji (inkluż il-kapital u l-art) (16), l-Istħarriġ Ekonomiku tal-OECD tal-2010 fiċ-Ċina (17) u d-Dokument ta’ Ħidma tad-Dipartiment Ekonomiku tal-OECD Nru 747 dwar ir-Riformi fis-Settur Ekonomiċi fiċ-Ċina (18) fejn inqtal li s-sjieda tal-istituzzjonijiet finanzjarji għadha ddominata mill-Istat u dan iqajjem tħassib dwar kemm id-deċiżjonijiet tas-self mill-banek jittiħdux purament b’kunsiderazzjonijiet kummerċjali filwaqt li r-rwol tradizzjonali tal-banek jidher li huwa dak ta’ aġenzija tal-gvern b’rabtiet mal-gvern.
(313)
Dwar in-nota tal-klassifikazzjoni tal-kreditu msemmija qabel, il-GTĊ argumenta li n-nota unika tal-klassifikazzjoni tal-kreditu ma tistax titqies bħala evidenza pożittiva dwar l-ispeċifiċità. Skont il-GTĊ, sakemm il-biċċa l-kbira tas-self, jew kollu, mogħti lill-produtturi li kkooperaw ma turix li l-politika industrijali tippermettilhom li jkollhom klassifikazzjoni ogħla tal-kreditu matul il-PI, il-Kummissjoni ma tistax tapplika l-kundizzjonijiet ta’ mument speċifiku wieħed għad-deċiżjonijiet kollha dwar is-self.
(314)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li n-nota tal-klassifikazzjoni tal-kreditu msemmija fil-premessa (81) hawn fuq torbot il-prospetti futuri ta’ produttur esportatur li koopera direttament mal-eżistenza tal-pjanijiet tal-politika dwar il-manifattura tal-karta u t-twettiq tal-għanijiet tagħhom. Sabiex waslet għall-konklużjonijiet tagħha, il-Kummissjoni poġġiet ħafna enfasi fuq dan id-dokument flimkien mal-Pjan tal-manifattura tal-karta billi informazzjoni oħra mitluba f’dan il-kuntest, bħall-evalwazzjoni tar-riskju għas-self, ma ngħatatx minkejja talbiet ripetuti, kif deskritt hawn fuq.
(315)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-Kummissjoni, hija u tanalizza l-allegazzjonijiet dwar is-self preferenzjali, ma qisitx iċ-Ċirkolari PBOC dwar it-Titjib tal-Amministrazzjoni ta’ Self Speċjali YINFA [1999] Nru 228. Skont il-GTĊ, iċ-ċirkolari msemmija tikkonferma li s-self preferenzjali jew is-self speċjali ġie eliminat.
(316)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li kif spjegat fil-premessa (87) hawn fuq, il-Kummissjoni sabet li jeżistu ċirkolarijiet tal-PBOC iktar riċenti miċ-ċirkolari tal-1999 li jsemmu biċ-ċar l-eżistenza tas-self preferenzjali u self ieħor imsemmi mill-Kunsill tal-Istat. Għalhekk, l-argumenti tal-GTĊ dwar l-abolizzjoni tas-self preferenzjali u s-self speċjali ma jistgħux jiġu appoġġati mill-fatti attwali tal-każ. Minkejja dan, huwa pertinenti li wieħed jinnota li ċ-ċirkolari tal-1999 tgħid li l-banek li huma proprjetà tal-Istat kompletament għandhom jikkomunikaw b’mod attiv mal-awtoritajiet inkarigati mill-industriji relevanti bil-għan li jiksbu l-appoġġ u l-fehim tagħhom. Għal darb’oħra din hija dikjarazzjoni li tikkonferma l-kontroll li l-awtoritajiet tal-Istat għandhom fuq banek proprjetà sħiħa tal-Istat.
(317)
Fir-rigward tal-evidenza ta’ speċifiċità mogħtija mill-kwerelant, ġie argumentat li din kienet biss referenzi ta’ sejbiet tad-diversi investigazzjonijiet tal-Istati Uniti fejn ġiet stabbilita l-ispeċifiċità, fost oħrajn, b’referenza għal pjanijiet ta’ ħames snin.
(318)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni użat l-informazzjoni relevanti kollha li kellha għad-dispożizzjoni tagħha sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. B’dan il-mod, l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku li ssemmiet fl-ilment, anki jekk qed tirreferi għal sejbiet ta’ awtoritajiet investigattivi oħra, tqieset relevanti u l-użu tagħha kien xieraq.
(319)
Fir-rigward tad-Deċiżjoni 40 u l-Katalgu tad-Direttorju, ġie argumentat li dawn ma jiddefinixxux espliċitament l-industrija tal-karta fina miksija bħala industrija mħeġġa jew proġetti mħeġġa. Ġie argumentat ukoll li t-terminu “proġetti mħeġġa” fiċ-Ċina tifrex fuq setturi wiesgħa ta’ attività ekonomika li tkopri diversi industriji.
(320)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar lid-Deċiżjoni 40 u l-Katalgu tad-Direttorju jiddefinixxu l-industrija tal-manifattura tal-karti li l-industrija tal-karta fini miksija tagħmel parti minnha, bħala industrija mħeġġa jew proġetti mħeġġa. Fir-rigward tal-proġetti mħeġġa, ta’ min ifakkar li dawn ikopru biss ċerti attivitajiet f’26 settur u, għalhekk, din il-kategorizzazzjoni, li tkopri biss subset ta’ intrapriżi fiċ-Ċina, ma tistax titqies li hija ta’ natura ġenerali u mhux speċifika. Il-Kummissjoni tqis li din hija l-iktar interpretazzjoni naturali fin-nuqqas ta’ kull spjegazzjoni (u dokumenti korroborattivi) dwar kif il-Gvern taċ-Ċina applika preċiżament il-kunċett tal-“industrija tal-manifattura tal-karti” eż. għall-iskopijiet tad-Deċiżjoni 40 u tal-Katalgu tad-Direttorju.
(321)
Fir-rigward tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali, il-GTĊ argumenta li l-Artikolu 34 huwa ta’ natura ġenerali u li, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 41 tal-istess liġi, ma hemmx obbligu mandatorju għall-banek kummerċjali biex jipprovdu self abbażi tal-politiki industrijali.
(322)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-kliem tal-Artikolu 34 jorbot in-negozju tas-self tal-banek kummerċjali direttament mal-politiki industrija tal-Istat. Għalhekk, ma jistax jitqies ta’ natura ġenerali u mhux obbligatorja. Fir-rigward tal-Artikolu 41 tal-liġi msemmija qabel, ta’ min jinnota li dan jirreferi għall-prerogattiva ta’ bank kummerċjali li jipprovdi self lill-partijiet iżda ma jirreferix għall-kundizzjonijiet li l-banek għandhom iqisu meta jieħdu deċiżjonijiet dwar is-self.
(323)
L-APP saħaq li hu ta lill-Kummissjoni biżżejjed informazzjoni u dokumenti li juru li l-APP kien ikklassifikat A-1 minn Moody’s fl-2007 u l-2008 u, għalhekk, ma kienx korrett li l-Kummissjoni ma tagħtix kas din il-klassifikazzjoni u tapplika l-klassfikazzjoni BB ta’ Bloomberg.
(324)
Il-Kummissjoni analizzat mill-qrib ir-rapporti dwar il-klassifikazzjoni tal-kreditu mogħtija mill-grupp APP. Dawn ir-rapporti tal-klassifikazzjoni tal-kreditu jorbtu l-perspettiva futura pożittiva tal-industrija tal-karti mal-promulgazzjoni tal-Politika tal-Iżvilupp tal-Industrija tal-Karti. Għalhekk, l-informazzjoni f’dawn id-dokumenti fil-fatt tikkonferma s-sejbiet tal-Kummissjoni li l-istat finanzjarju kurrenti tal-esportatur ġie stabbilit fis-suq imbagħbas u għalhekk il-kapaċità li jidħlu fid-dejn tal-esportaturi Ċiniżi ma setgħetx jittieħed b’mod superfiċali. Dan l-ilment kellu jiġi miċħud.
(325)
L-APP saħaqt ukoll li r-rapport ta’ ġestjoni finanzjarja interna msemmija f’dan il-punt fil-kummenti tal-APP dwar il-kxif ġenerali huwa “ħafna iktar sodisfaċenti mill-fatti li attwalment intużaw”.
(326)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. Iċ-ċifri kkalkulati f’dawn ir-rapporti jirriżultaw mis-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija miksuba fis-suq imbagħbas li naturalment huwa affettwat mis-self preferenzjali kif stabbilit mill-Kummissjoni. Għalhekk, din hija kwistjoni ċirkolari, jiġifieri l-kumpanija tirċievi self preferenzjali li jkollu impatt pożittiv fuq l-indikaturi finanzjarji tagħha u sussegwentement dawn ikollhom impatt pożittiv fuq il-kundizzjonijiet tas-self futur.
(327)
L-APP saħaq li l-metodoloġija użata mill-Kummissjoni fil-kalkolu tal-punti ta’ riferiment għas-self f’USD u EUR kienet żbaljata u saħqet li l-Kummissjoni għaddiet darbtejn il-firxa fuq LIBOR u għalhekk nefħet ir-rata tal-interess ta’ riferiment.
(328)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. Il-Kummissjoni ma għaddietx darbtejn il-firxiet fuq il-LIBOR. Kif spjegat fil-kxif definittiv, sabiex jiġu stabbiliti punti ta’ riferiment għas-self USD u EUR b’terminu ta’ iktar minn sena, il-Kummissjoni mar-rata ta’ LIBOR relevanti ta’ sena żiedet firxa bejn bonds korporattivi kklassifikati BB b’maturità ta’ sena u bonds korporattivi kklassifikati BB b’maturità ta’ n snin, fejn n hija n-numru ta’ snin li jirrappreżentaw it-termini li għalih ġiet ikkalkulata r-rata “LIBOR USD fit-tul” (jiġifieri sentejn, tliet snin, …, 15-il sena). Għandu jiġi enfasizzat li l-firxa kif deskritta fuq ġiet miżjuda ma’ rati LIBOR ta’ sena “nodfa” (jiġifieri mhux miżjuda b’x punti bażi kif saħaqt l-APP).
4.3.8. POLITIKI TA’ TAXXI PREFERENZJALI GĦALL-KUMPANIJI RIKONOXXUTI BĦALA INTRAPRIŻI TA’ TEKNOLOĠIJA GĦOLJA U ĠDIDA.
(329)
Fir-rigward ta’ din l-iskema l-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilitx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Qal li l-Artikolu 25 tal-Liġi tat-Taxxa fuq id-Dħul tal-Intrapriżi hija biċċa liġi ġenerali li tapplika għall-ekonomija Ċiniża kollha u mhux biss għall-produtturi tal-karta fina miksija.
(330)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-kriterji tal-eliġibilità għal din l-iskema huma oġġettivi u definiti fid-dettall, li l-eliġibilità hija awtomatika u għalhekk l-iskema ma tistax titqies speċifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1) (b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(331)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. Għalhekk is-sejbiet tal-Kummissjoni ġew stabbiliti abbażi tal-evidenza pożittiva. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-Artikolu 25 tal-Liġi tat-Taxxa fuq id-Dħul tal-Intrapriżi jillimita l-aċċess għal din l-iskema biss għal ċerti intrapriżi u industriji li huma kklassifikati bħala “mħeġġa”, jiġifieri subset speċifiku ta’ intrapriżi fiċ-Ċina. Kif intqal fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-industrija tal-karta miksija taqa’ f’din il-kategorija u għalhekk il-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-kriterji tal-eliġibilità, ta’ min jinnota li d-dispożizzjonijiet relevanti jsemmu fost oħrajn l-obbligu li l-prodotti jkunu fil-firxa deskritta fl-Oqsma ta’ Teknoloġija Avvanzata jew Ġdida b’Appoġġ Ewlieni tal-Istat u li l-intrapriżi jkunu wettqu attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp bla waqfien bl-iskop li jakkwistaw għarfien ġdid ta’ xjenza u teknoloġija, jużaw għarfien ġdid b’mod innovattiv jew itejbu sostanzjalment it-teknoloġiji jew il-prodotti. Dawn il-kundizzjonijiet, meħuda flimkien, ma jistgħux jitqiesu bħala kriterji oġġettivi ta’ eliġibilità li jwasslu għall-għoti awtomatiku tas-sussidju skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(332)
L-APP staqsa jekk l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli li jirriżulta minn dawn l-iskemi għandux minflok jiġi kkalkulat fuq il-bażi tar-redditu u l-ħlas tat-taxxa tas-sena 2008 minflok l-2009 (PI). Dawn saħqu li dawn iż-żewġ skemi huma marbuta mat-taxxa fuq id-dħul li normalment titħallas kollha fis-sena kalendarja ta’ wara l-perijodu tat-tassazzjoni fiċ-Ċina. Għalhekk, it-taxxa fuq id-dħul tal-2009, jew kull trattament preferenzjali mogħti lilhom, ġie deċiż biss fl-2010.
(333)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. L-ammonti effettivi tal-benefiċċji li ngħataw kienu kkonfermati u vverifikati mad-dikjarazzjonijiet tat-taxxa għas-sena 2009, għalhekk huma benefiċċji marbuta mal-bejgħ u d-dħul iġġenerat fl-2009, jiġifieri l-PI.
4.3.9. POLITIKI TAT-TAXXA PREFERENZJALI GĦAR-RIĊERKA U L-IŻVILUPP
(334)
Fir-rigward ta’ din l-iskema l-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilietx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Ġie argumentat ukoll li l-kriterji tal-eliġibilità għal din l-iskema huma oġġettivi u definiti fid-dettall, li l-eliġibilità hija awtomatika u għalhekk l-iskema ma tistax titqies speċifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1) (b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(335)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni stabbilixxiet l-eżistenza ta’ trattament fiskali preferenzjali għal ċerti kumpaniji li huma rikonoxxuti li jwettqu ċertu tip ta’ proġetti ta’ riċerka u żvilupp jiġfieri għal subset speċifiku ta’ intrapriżi fiċ-Ċina. Kif intqal fuq, dawn huma kumpaniji li jaqgħu fis-Setturi b’Teknoloġija Ġdida jew Avvanzata li jirċievu appoġġ primarju mill-Istat u proġetti elenkati fil-Gwida għal Oqsma ewlenin ta’ Industrijalizzazzjoni b’Teknoloġija High-Tech, bħal dawk tal-industrija tal-karta fina miksija, u għalhekk il-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-kriterji tal-eliġibilità, ta’ min jinnota li d-dispożizzjonijiet relevanti sottomessi mill-produtturi esportaturi li kooperaw huma vagi u mhumiex trasparenti u għalhekk ma jistgħux jitqiesu bħala kriterji oġġettivi tal-eliġibilità li jwasslu għall-għoti awtomatiku tas-sussidju. Għalhekk, is-sejbiet tal-Kummissjoni ġew stabbiliti fuq evidenza pożittiva f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
4.3.10. EŻENZJONI FUQ ID-DIVIDENDI BEJN L-INTRAPRIŻI RESIDENTI KKWALIFIKATI
(336)
Fir-rigward ta’ din l-iskema -GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilietx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Ġie argumentat li l-eżenzjoni mid-dividendi mhijiex sussidju skont il-Ftehim SCM billi eżenzjoni mid-dividendi mhijiex sussidju minnha nfisha u d-dispożizzjonijiet Ċiniżi relevanti jimmiraw li jiċċaraw il-bażi fiskali sabiex ma jkunx hemm tassazzjoni doppja.
(337)
APP saħqet li din l-iskema mhijiex speċifika u tiġi applikata ġeneralment u b’mod uniformi maċ-Ċina kollha fuq il-bażi ta’ kriterji oġġettivi, jiġifieri d-dħul mid-dividendi. Saħqet ukoll li din l-iskema ma tikkostitwix sussidju.
(338)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li d-dħul mid-dividendi minn intrapriżi residenti huwa eżentat mill-obbligi tat-taxxa fuq id-dħul korporattiv ta’ intrapriżi residenti. L-ewwel nett, għandu jissemma li l-investigazzjoni stabbilixxiet l-eżistenza ta’ trattament fiskali preferenzjali għal ċerti kumpaniji, jiġifieri intrapriżi li jirċievu dividenti minn intrapriżi residenti oħra u barra minn industriji importanti u proġetti appoġġati jew imħeġġa mill-Istat bħall-industrija tal-karta miksija, jiġifieri lil subset speċifiku ta’ intrapriżi fiċ-Ċina. Għalhekk, il-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. It-tieni, din hija inċentiva fiskali li twassal għal telf tad-dħul tal-gvern f’konformità mad-definizzjoni ta’ sussidju kif stipulat fl-Artikolu 1(1)(a) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 3(a) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-argument li din l-inċentiva timmira għall-evitar tat-tassazzjoni doppja, ta’ min jinnota li għalkemm il-Ftehim SCM għaraf li l-Membri tad-WTO mhumiex ipprojbiti milli jieħdu miżuri biex jevitaw it-tassazzjoni doppja (ara l-Ftehim SCM, l-Anness I, in-nota 59), din id-dispożizzjoni hija “difiża affermattiva” u ma ngħatatx evidenza konkreta biex tikkorrobora l-argument li, eż. id-dividendi minn intrapriżi residenti u mhux residenti jiġu ttrattati b’mod differenti minħabba l-obbligi legali li r-RPĊ ħadet taħt ftehimiet bilaterali relevanti ta’ tassazzjoni doppja ma’ pajjiżi terzi.
(339)
Ġie argumentat ukoll li l-iskema hija totalment irrelevanti għall-intrapriżi u l-industriji kklassifikati bħala “mħeġġa” iżda b’definizzjoni tapplika għall-kumpaniji residenti kollha. Il-GTĊ qal ukoll li l-Artikolu 2(2) tal-Ftehim SCM jipprovdi li l-iffissar ta’ rati tat-taxxi ġeneralment applikabbli ma għandux jitqies bħala sussidju speċifiku. Għalhekk, ġie argumentat li l-kriterji tal-eliġibilità għal din l-iskema huma oġġettivi u definiti fid-dettall, li l-eliġibilità hija awtomatika u għalhekk l-iskema ma tistax titqies speċifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1) (b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(340)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li d-dispożizzjonijiet legali li jistpulaw din l-iskema jaqgħu taħt il-Kapitolu 4 “Trattamenti Fiskali Preferenzjali” tal-Liġi tat-Taxxa fuq id-Dħul tal-Intrapriżi li jipprevedi inċentivi fiskali speċifiċi għal industriji importanti u proġetti appoġġati jew imħeġġa mill-Istat. Kif spjegat fuq, dawn il-kundizzjonijiet u l-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. L-investigazzjoni ma sabitx kriterji oġġettivi biex tillimita l-eliġibilità u evidenza konklussiva biex tikkonkludi li l-eliġibilità hija awtomatika. Fir-rigward tal-argument dwar id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(2) tal-Ftehim SCM, ta’ min jinnota li l-iskema preżenti ma tirreferix għall-iffissar ta’ rata tat-taxxa applikabbli b’mod ġenerali iżda għall-eżistenza ta’ eżenzjoni minn taxxa ta’ ċertu tip ta’ dħul li jirriżulta minn ċertu tip ta’ kumpaniji.
4.3.11. EŻENZJONI MILL-VAT U MIT-TARIFFI FUQ TAGĦMIR IMPORTAT
(341)
Fir-rigward ta’ din l-iskema l-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilietx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Ġie argumentat li l-kategorji speċifiċi tan-negozju definiti b’mod eżawrjenti fil-liġi mhumiex speċifiċi billi jifirxu fuq setturi wiesgħa ta’ attività ekonomika li tkopri diversi industriji. Għalhekk, ġie argumentat li l-kriterji tal-eliġibilità għal din l-iskema huma oġġettivi u definiti fid-dettall, li l-eliġibilità hija awtomatika u għalhekk l-iskema ma tistax titqies speċifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1) (b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(342)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li din l-iskema hija biss disponibbli għal kumpaniji li jinvestu taħt kategoriji speċifiċi tan-negozju definiti b’mod eżawrjenti fil-liġi (jiġifieri katalgu ta’ gwida għall-industriji għall-investiment barrani u katalgu ta’ industriji, prodotti u teknoloġiji ewlenin li l-istat bħalissa jħeġġeġ l-iżvilupp tagħhom). Il-fatt li l-eliġibilità hija ristretta għal kategoriji speċifiċi tan-negozju jikkonferma li l-iskema mhijiex ġeneralment disponibbli għal setturi ekonomiċi wiesgħa u għalhekk il-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma sabitx kriterji oġġettivi biex tillimita l-eliġibilità u evidenza konklussiva biex tikkonkludi li l-eliġibilità hija awtomatika. Għalhekk, is-sejbiet tal-Kummissjoni ġew stabbiliti fuq evidenza pożittiva f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(343)
L-APP saħaq li l-perijodu ta’ deprezzament użat mill-Kummissjoni fil-kalkolu tal-benefiċċju li jirriżulta minn din l-iskema attribwibbli għall-PI mhuwiex korrett u l-Kummissjoni kellha tuża l-perijodu ta’ deprezzament kif irrappurtat mill-kumpaniji tal-Grupp APP. Skont l-APP din il-metodoloġija tikser l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku.
(344)
Dik it-talba ma kinitx aċċettata. Il-perijodu ta’ deprezzament irrappurtat mill-APP jiġi determinat għal skopijiet ta’ kontabilità u skopijiet finanzjarji. Produtturi esportaturi oħra li kkooperaw u l-industrija tal-Unjoni rrappurtaw perijodi ta’ deprezzament differenti. Għalhekk, il-Kummissjoni f’konformità mal-prassi normali tagħha, u mal-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, użat il-perijodu ta’ 15-il sena bħala l-ħajja utli tal-makkinarju għall-iskop ta’ dan il-kalkolu, li jitqies bħala l-perijodu “normali” ta’ deprezzament mill-industrija kkonċernata.
4.3.12. RIFUŻJONIJIET TAL-VAT FUQ TAGĦMIR IMMANIFATTURAT LOKALMENT
(345)
Fir-rigward ta’ din l-iskema l-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilietx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Ġie argumentat li l-GTĊ spjega l-kriterji tal-eliġibilità ta’ din l-iskema u b’riżultat ta’ dan, ma hemmx bażi għall-applikazzjoni tal-fatti disponibbli.
(346)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li din l-iskema hija riservata għal FIEs li jixtru ċertu tip ta’ tagħmir manifatturat domestikament, jiġifieri subset speċifiku ta’ intrapriżi fiċ-Ċina u għalhekk il-benefiċċji minn dan il-programm huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma sabitx kriterji oġġettivi biex tillimita l-eliġibilità u evidenza konklussiva biex tikkonkludi li l-eliġibilità hija awtomatika. Għalhekk, is-sejbiet tal-Kummissjoni ġew stabbiliti, bl-użu tal-informazzjoni mogħtija u d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, fuq evidenza pożittiva f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
4.3.13. TAXXI GĦALL-MANTENIMENT TAL-BELT U GĦALL-BINI U SOPPRATAXXI TAL-EDUKAZZJONI GĦALL-FIES
(347)
Kemm APP kif ukoll Chenming saħqu li billi skont l-Avviż dwar l-Unifikazzjoni tat-Taxxa fuq il-Bini ta’ Manutenzjoni Urbana u s-Soprataxxi tal-Edukazzjoni għall-Intrapriżi u Individwi Domestiċi u b’Investiment Barrani maħruġ mill-Kunsill tal-Istat taċ-Ċina fit-18 ta’ Ottubru 2010 u applikabbli mill-1 ta’ Diċembru 2010, it-taxxa u s-soprataxxa msemmija fuq issa huma applikabbli b’mod ġenerali lill-kumpaniji u l-individwi kollha fiċ-Ċina mingħajr eċċezzjonijiet. Skont dawn l-argumenti, din l-iskema ta’ sussidji ma għadhiex kumpensabbli.
(348)
L-argumenti mogħtija ġew analizzati f’konformità mad-dokumentazzjoni mibgħuta u l-evidenza mogħtija mill-partijiet. Il-GTĊ ntalab jikkonferma l-informazzjoni msemmija fuq. Il-GTĊ, parti interessata f’dawn il-proċedimenti u l-awtorità tal-għoti għal dan il-programm, innotifika lill-Kummissjoni li din l-iskema ġiet irtirata u ma ġietx mibdula b’inċentiv ieħor li jirreferi għall-istess obbligu fiskali. Abbażi tal-informazzjoni mressqa mill-produtturi esportaturi li jikkooperaw, huwa konkluż li ż-żewġ gruppi wrew li ma għadhomx jibbenefikaw minn sussidji minn din l-iskema. Dwar dan, ta’ min ifakkar li f’konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, ma għandhomx jiġu imposti miżuri jekk is-sussidju jiġi irtirat jew jekk ikun intwera li s-sussidju ma għadux jagħti benefiċċju lill-esportaturi involuti. Konsegwentement u abbażi tal-informazzjoni fil-fajl, ġie konkluż li s-sussidju ta’ din l-iskema ma għadux jagħti benefiċċji lill-esportaturi involuti. Għalhekk, is-sejbiet ippreżentati fil-premessi (160) sa (169) hawn fuq ġew emendati kif xieraq.
4.3.14. DITTI FAMUŻI U FONDI SPEĊJALI GĦAL PROĠETTI BIEX JITĦEĠĠEĠ INVESTIMENT BARRANI
(349)
Fir-rigward ta’ dawn l-iskemi l-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma stabbilietx l-ispeċifiċità fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva. Ġie argumentat li l-GTĊ ta biżżejjed informazzjoni fir-rigward ta’ dawn l-iskemi u li ma kienx hemm liġijiet jew regolamenti li jikkonċernaw dawn l-iskemi.
(350)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li dawn l-iskemi nstabu li kienu speċifiċi u kumpensabbli fuq il-bażi tal-informazzjoni mogħtija mill-GTĊ u l-produtturi esportaturi li kkooperaw minkejja l-fatt li effettivament ma tressqux dispożizzjonijiet legali. Il-fatt li, kif argumenta l-GTĊ, ma hemmx dispożizzjonijiet legali għal dawn l-iskemi jikkonferma mingħajr ebda dubju li ma jeżistux kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi stipulati bil-liġi li jirregolaw dawn l-iskemi. Għalhekk, is-sejbiet tal-Kummissjoni ġew stabbiliti, bl-użu tal-informazzjoni mogħtija u d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, fuq evidenza pożittiva f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1) (b) tal-Ftehim SCM u l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Fin-nuqqas ta’ kriterji jew kundizzjonijiet, il-gvern jidher li għandu diskrezzjoni kbira u l-aċċess għas-sussidju jitqies li hu limitat għal ċerti intrapriżi.
4.3.15. FOND U GĦOTI TA’ SUSSIDJU GĦALL-IŻVILUPP INDUSTRIJALI B’TEKNOLOĠIJA AVVANZATA LI NGĦATA LILL-PARK INDUSTRIJALI TA’ SUZHOU TALLI ŻAMM IT-TKABBIR
(351)
Fir-rigward ta’ dawn l-iskemi, il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni interpretat ħażin l-Artikolu 2(2) tal-Ftehim SCM billi Parks Industrijali ma jinħatrux bħala reġjuni ġeografiċi.
(352)
Dak l-argument ma ġiex aċċettat. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-Park Industrijali ta’ Suzhou huwa biċ-ċar suddiviżjoni ekonomika u amministrattiva fil-ġurisdizzjoni tar-RPĊ u għalhekk hija reġjun ġeografiku deżinjat f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(2) tal-Ftehim SCM. Minkejja dawn ta’ hawn fuq, għandu jiġi nnutat ukoll li anki jekk dan ta’ hawn fuq ma kienx ikkonfermat mill-fatti attwali tal-investigazzjoni, park industrijali, minnu nnifsu, jista’ jospita biss subset ta’ intrapriżi fit-territorju ta’ pajjiż jew l-awtorità tal-għoti u għalhekk f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(1)(a) tal-Ftehim SCM is-sussidji mogħtija mill-park industrijali jitqiesu bħala speċifiċi.
4.3.16. DISPOŻIZZJONIJIET TAD-DRITTIJIET TAL-UŻU TAL-ART
(353)
Fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art, il-GTĊ argumenta li l-użu ta’ punt ta’ riferiment estern huwa illegali b’referenza għall-Artikolu 14(d) tal-Ftehim SCM u l-Korp tal-Appelli f’US - Softwood Lumber IV. Intqal li l-liġi tal-UE u tad-WTO tirrestrinġi l-użu ta’ punti ta’ riferiment esterni ħlief għal ċirkostanzi eċċezzjonali ħafna jiġifieri biss meta l-prezzijiet tas-suq privat ikunu distorti minħabba r-rwol predominanti tal-gvern bħala provveditur tal-prodott jew is-servizz ikkonċernat. Skon il-GTĊ il-Kummissjoni ma ppruvatx li l-prezzijiet tas-suq privat kienu distorti mir-rwol predominati tal-GTĊ bħala fornitur.
(354)
Dawk it-talbiet ma kinux aċċettati. L-ewwel nett, ta’ min jinnota li r-regoli tad-WTO, kif ikkonfermati mill-Korp tal-Appelli fil-każ US - Softwood Lumber IV (DS257) u l-Bord fil-każ US - China countervailing duties (DS379) ma jipprojbixxux l-użu ta’ punti ta’ riferiment esterni. It-tieni, l-approċċ tal-Kummissjoni kkunsidra bis-sħiħ il-kundizzjonijiet speċjali rikjesti mill-każistika tad-WTO għall-użu ta’ punt ta’ riferiment estern. Tabilħaqq, kif intwera fil-premessi (248) sa (259) hawn fuq, l-art fiċ-Ċina hija proprjetà tal-gvern u tingħata mill-gvern b’kera. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċiniżi jikkontrollaw il-provvista u l-allokazzjoni tal-art lill-intrapriżi, inkluż fi swieq sekondarji, u l-assenjazzjoni tal-art lill-intrapriżi hija marbuta ma’ ġabra ta’ regoli stretti, filwaqt li kull tip ta’ bidla fl-assenjazzjoni tal-art, eż. trasferiment ta’ kuntratt tad-drittijiet tal-użu tal-art minn intrapriża għall-oħra, għandu jiġi approvat mill-Istat u rikonoxxut minn kuntratt ġdid tad-drittijiet tal-użu tal-art bejn l-intrapriża u l-awtorità relevanti tal-Istat. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, qed jiġi konkluż li l-GTĊ għandu rwol predominanti fid-distribuzzjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art u li l-prezzijiet tas-suq “privati” Ċiniż (sakemm dawn jeżistu, - l-ebda wieħed ma ngħata f’din l-investigazzjoni) aktarx li jkunu distorti minħabba r-rwol predominanti tal-GTĊ bħala fornitur u r-rwol monopolistiku bħala regolatur tat-tranżazzjonijiet tal-art. Konsegwentement, il-kontribut finanzjarju tal-GTĊ effettivament jiddetermina l-livell ta’ kwalunkwe prezz privat.
(355)
Il-GTĊ argumenta wkoll li bl-għażla tat-Tajwan bħala punt ta’ riferiment estern, il-Kummissjoni ma użatx punt ta’ riferiment estern li jirrelata jew jirreferi jew huwa marbuta mal-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq fiċ-Ċina. Intqal li l-użu tat-Tajwan bħala punt ta’ riferiment biex jagħmel tajjeb għad-differenzi fil-vantaġġi komparattivi bejn il-pajjiżi huwa projbit espressament mir-regoli tad-WTO.
(356)
Għalhekk dawn t-talbiet ma kinux aċċettati. Il-Kummissjoni tqis lit-Tajwan (19) bħala punt ta’ riferiment estern minħabba t-totalità tal-informazzjoni fil-fajl, jiġifieri (i) il-livell ta’ żvilupp ekonomiku u l-istruttura ekonomika prevalenti fit-Tajwan u l-provinċji Ċiniżi relevanti fejn huma stabbiliti l-produtturi esportaturi, (ii) il-prossimità fiżika ta’ dawn iż-żewġ provinċji Ċiniżi mat-Tajwan, (iii) il-livell għoli ta’ infrastruttura li għandhom kemm it-Tajwan kif ukoll iż-żewġ provinċji Ċiniżi, (iv) ir-rabtiet ekonomiċi b’saħħithom u l-kummerċ transkonfinali bejn it-Tajwan u r-RPĊ, (v) id-densità tal-popolazzjoni simili fil-provinċji Ċiniżi kkonċernati u fit-Tajwan, (vi) is-similarità bejn it-tip ta’ art u t-tranżazzjonijiet użati għall-bini tal-punt ta’ riferiment relevanti fit-Tajwan ma’ dawk fir-RPĊ u (vii) il-karatteristiċi demografiċi, lingwistiċi u kulturali komuni fit-Tajwan u r-RPĊ. Barra minn hekk, il-provinċji ta’ Jiangsu u Shandong jitqiesu bħala provinċji ewlenin tal-manifattura fir-RPĊ (20). Għalhekk il-PDG per capita tat-Tajwan u taż-żewġ provinċji Ċiniżi mhux identiku, il-PDG taż-żewġ provinċji Ċiniż kiber b’mod rapidu f’dawn l-aħħar snin, jiġifieri qed ilaħħqu mat-Tajwan.
Barra minn hekk, dejta riċenti tissuġġerixxi li kemm ir-RPĊ kif ukoll it-Tajwan għandhom rati tat-tkabbir tal-PDG reali simili (21). Madankollu, huwa importanti li wieħed jinnota li t-tqabbil eżatt bejn il-PDG ta’ ekonomija mhux tas-suq (ir-RPĊ) u l-PDG ta’ ekonomija tas-suq stabbilita sew (it-Tajwan) mhuwiex fatt deċiżiv billi huwa normali għal ekonomija mhux tas-suq li tkun f’livell inqas avvanzat minn ekonomija tas-suq stabbilita fejn jidħol il-PDG. Barra minn hemm, ħafna fatturi oħra, eż. ir-regoli tal-ippjanar, il-politika ambjentali, eċċ. jistgħu jaffettwaw il-provvista u d-domanda tal-art industrijali. Il-kwistjoni reali hija xi jkunu “il-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq” fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art fir-RPĊ li kieku din kienet ekonomija tas-suq operattiva u, fuq il-bażi tal-evidenza kollha, dawn ikun simili ħafna għal dawk fit-Tajwan.
(357)
Abbażi tat-totalità tal-informazzjoni ta’ hawn fuq, huwa meqjus li l-punt ta’ riferiment magħżul huwa konformi mar-rekwiżiti tal-Korp tal-Appelli f’US - Softwood Lumber IV (Para.103) li kkonkluda li “il-punt ta’ riferiment magħżul għandu, madankollu, jirrelata jew jirreferi, jew ikun marbut ma’, il-kundizzjonijiet tas-suq prevalenti f’dak il-pajjiż, u għandhom jirriflettu l-prezz, il-kwalità, id-disponibbiltà, il-kummerċjalità, it-trasport u l-kundizzjonijiet l-oħra tax-xiri jew il-bejgħ, kif rikjest mill-Artikolu 14(d)”. Tabilħaqq, it-totalità tal-kundizzjonijiet fit-Tajwan huma marbuta mal-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq fiż-żewġ provinċji Ċiniżi. L-art hija disponibbli f’żoni b’densità simili, il-prossimità fiżika taż-żoni jiżgura li l-kwalità tal-art hija simili filwaqt li l-fatt li kemm it-Tajwan kif ukoll iż-żewġ provinċji Ċiniżi għandhom l-istess lingwa u kultura, għandhom ekonomiji orjentati lejn l-esportazzjoni u setturi importanti tal-manifattura, jikkonferma li l-prezz, il-kwalità, id-disponibbiltà, il-kummerċjalità, it-trasport u l-kundizzjonijiet l-oħra tax-xiri jew il-bejgħ tal-art huma konnessi mill-qrib.
(358)
Il-produtturi esportaturi li kkkooperaw saħqu li l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni kienet biżżejjed biex tikkonkudi li hemm suq għall-art fiċ-Ċina.
(359)
Dik it-talba kellha tiġi miċħuda. Mill-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni ma kienx possibbli li din tasal għall-konklużjoni li hemm suq tal-art operattiv fiċ-Ċina. Mil-leġislazzjoni li ngħatat lill-Kummissjoni mill-GTĊ, huwa ovvju li l-art kollha fir-RPĊ hija proprjetà tal-gvern u tingħata biss fuq bażi ta’ kiri. L-awtoritajiet Ċiniżi għandhom kontroll sħiħ tal-forniment u l-allokazzjoni tal-art lill-intrapriżi, inkluż it-tranżazzjonjiet fis-suq sekondarju. Ma ngħatatx evidenza li kien hemm xi mekkaniżmu tas-suq fid-distribuzzjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art, minkejja t-talbiet tal-Kummissjoni għal dan. Is-sitwazzjoni hija spjegata fid-dettall fil-premessa (354) li tindirizza argumenti simili tal-GTĊ.
(360)
APP qalet li l-prezzijiet Ċiniżi tad-drittijiet tal-użu tal-art tal-lum għandhom jintużaw bħala l-punt ta’ riferiment jew, alternattivament, il-prezzijiet tal-art tal-lum fl-istat Indjan ta’ Maharashtra. Chenming issuġġerixxa wkoll l-istat Indjan ta’ Maharashtra bħala punt ta’ riferiment.
(361)
Kif diġà deskritt fil-premessa (359) hawn fuq, ma hemmx suq tal-art operattiv fiċ-Ċina. Għalhekk, ma jistgħux jintużaw il-prezzijiet Ċiniżi tal-lum għad-drittijiet tal-użu tal-art bħala punt ta’ riferiment. Il-produtturi esportaturi bbażaw l-istqarrija tagħhom fuq il-fatt li l-prezzijiet tal-art fil-Maharashtra jistgħu jintużaw bħala punt ta’ riferiment għat-tqabbil tal-Istat Indjan ta’ Maharashtra f’termini tal-PGD per capita u d-densità tal-popolazzjoni fil-waqt tax-xiri tad-drittijiet tal-użu tal-art. Kif spjegat hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-PGD per capita u d-densità tal-popolazzjoni ma jistgħux ikunu l-uniċi fatturi deċiżivi fl-għażla ta’ pajjiż/reġjun għall-applikazzjoni ta’ punt ta’ riferiment estern. Fi kwalunkwe każ, il-metodoloġija proposta mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mhijiex konsistenti mad-dikjarazzjonijiet tagħhom. Fil-PI, Mumbai, il-kapital ta’ Maharashtra u l-iktar żona żviluppata tal-istat, kellha dħul per capita ta’ USD 2 675 (Rs1. 28 lakh) li fil-fatt huwa inqas mill-medja nazzjonali Ċiniża ta’ USD 3 529 (22), biex ma nsemmux il-PDG per capita fir-reġjuni żviluppati ferm ta’ Shandong u Jiangsu (USD 5 255 u USD 6 550 rispettivament). Sa fejn hija kkonċernata d-densità tal-popolazzjoni, din mhix fiha nfisha fattur deċiżiv, iżda, madankollu, id-densità tal-popolazzjoni hija 314/km2 fil-Maharashtra, 736/ km2 f’Jiangsu u 600/km2 f’Shandong, jiġifieri mhux fl-istess livell. Barra minn hekk, fatturi oħra bħan-nuqqas ta’ prossimità fiżika u karatteristiċi komuni bejn l-Indja u ċ-Ċina jwasslu għall-konklużjoni li l-punt ta’ riferiment tal-Maharashtra ma jirrelatax jew ma jirreferix għall-kundizzjonijiet prevalenti fiċ-Ċina, u mhuwiex marbut magħhom. Għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (357), il-Kummissjoni għadha tal-fehma li l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan huma ħafna iktar xierqa bħala punt ta’ riferiment estern.
(362)
L-APP saħaq li xi drittijiet tal-użu tal-art ikkunsidrati mill-Kummissjoni fil-kalkolu tal-benefiċċju li jirriżulta minn din l-iskema ma għadhomx jinżammu mill-APP. L-APP argumenta ukoll li bl-użu tal-informazzjoni mill-websajt tal-Uffiċċju Industrijali tal-Ministeru tal-Affarijiet Ekonomiċi tat-Tajwan, il-Kummissjoni waslet għal prezz medju differenti għall-art kull metru kwadru u din ma għamlitx sforz biex issib offerti rappreżentattivi għall-art industrijali.
(363)
Fir-rigward tal-wiċċ totali ta’ art użat mill-APP, il-Kummissjoni qieset din l-istqarrija tal-APP u abbażi tal-informazzjoni u l-evidenza ppreżentata fil-kummenti dwar il-kxif definittiv, ġiet aċċettata. L-informazzjoni korretta ġiet riflessa fil-kalkolu tas-sussidju. Fir-rigward tal-informazzjoni miksuba mit-Tajwan, ta’ min jinnota li dan l-argument ma setax jiġi aċċettat. Għalkemm din il-parti ma pproponietx l-użu ta’ dan il-prezz għall-kalkolu ta’ punt ta’ riferiment xieraq, għandu jiġi enfasizzat dan li ġej. Il-Kummissjoni użat l-informazzjoni li kienet disponibbli fil-fajl fejn jidħlu l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan u l-metodoloġija ta’ kif waslet għal dan il-prezz ta’ riferiment ġiet deskritta lill-partijiet u spjegata fin-Nota għall-fajl tal-11 ta’ Frar 2011. Min-naħa l-oħra, id-dejta ppreżentata mill-APP tirreferi għal Frar 2011 biss, jiġifieri perijodu ta’ żmien differenti minn dak użat fil-kalkolu tal-Kummissjoni u jidher li jirreferi biss għal lista ta’ eżempji ta’ xi dejta miksuba minn xi żoni fit-Tajwan. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax tindirizza l-kalkolu tal-prezz ta’ riferiment kif imwettaq mill-APP, billi din ma tatx dettalji dwar il-metodoloġija li użat għall-kalkolu u ma ssostanzjatx għaliex il-kalkolu tagħha jirrappreżenta b’mod iktar preċiż il-prezzijiet medji tal-art fit-Tajwan.
(364)
Il-produtturi esportaturi li kooperaw saħqu li kull sussidju fil-forma tal-għoti tad-dritt tal-użu tal-art għal inqas mir-rimunerazzjoni xierqa mhux se jkun speċifiku.
(365)
Dak l-argument kellu jiġi miċħud. Kif diġà spjegat fid-dokument tal-kxif definittiv, il-GTĊ ma tax biżżejjed informazzjoni rigward din l-iskema u din kellha tiġi kkumplimentata b’informazzjoni u fatti oħrajn fil-fajl. Konsegwentement, is-sejbiet saru fuq din il-bażi u huma spjegati u analizzati fil-premessi (253)-(258).
4.3.17. OĦRAJN
(366)
L-APP saħaq li r-rata tal-interess użata mill-Kummissjoni sabiex tibdel il-valur superfiċjali tas-sussidju fil-valur prevalenti matul il-perijodu tal-investigazzjoni mhijiex korretta.
(367)
Il-Kummissjoni qieset din l-istqarrija tal-APP u abbażi tal-informazzjoni u l-evidenza ppreżentata fil-kummenti dwar il-kxif definittiv, ġiet aċċettata. Ir-rata tal-interess issuġġerita mill-APP intużat fil-kalkoli tas-sussidji. Din il-bidla hija diġà riflessa fil-premessi marbuta mal-kalkolu tal-marġnijiet tas-sussidju u fil-marġnijiet tas-sussidju li jirriżultaw għall-iskemi individwali kkonċernati.
(368)
L-APP saħaq li l-ammonti tas-sussidju għandhom jiġu espressi bħala persentaġġ tal-prezz CIF irrappurtat tagħhom u mhux bħala persentaġġ tal-fatturat u li l-Kummissjoni għandha tapplika din il-metodoloġija għall-kalkolu tal-marġnijiet tas-sussidju.
(369)
L-argumenti mogħtija ġew analizzati f’konformità mad-dokumentazzjoni mibgħuta u l-evidenza mogħtija mill-partijiet. Ta’ min jinnota li, ħlief għal waħda mill-iskemi tas-sussidju li nstabet li hija kumpensabbli, l-ebda skema oħra ma nstabet li tiddependi mir-rendiment tal-esportazzjoni u ma tingħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturat, prodotti, esportati jew trasportati. Għalhekk l-ammont tas-sussidju kien allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-kumpaniji tal-grupp APP f’konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku li jgħid hekk: “Meta s-sussidju ma jingħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, maħduma, esportati jew trasportati, l-ammont tas-sussidju kumpensabbli għandu jkun stabbilit bl-allokazjoni tal-valur tas-sussidju totali, kif xieraq, fuq il-livell ta’ produzzjoni, bejgħ, jew esportazzjoni tal-prodotti kkonċernati matul il-perijodu tal-investigazzjoni dwar is-sussidjar”. Billi dan is-sussidju mhux marbut mal-produzzjoni ta’ prodott jew esportazzjonijiet partikolari, il-fatturat ta-bejgħ tal-kumpanija huwa l-aħjar denominatur. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-fatturat relevanti ġie determinat fuq bażi li tiżgura li jiġi rifless kemm jista’ jkun il-valur tal-bejgħ tal-prodotti mibjugħa mill-kumpanija benefiċjarja. Din il-bidla hija diġà riflessa fil-premessi li huma marbuta mal-kalkolu tal-marġnijiet tas-sussidju u fil-marġnijiet tas-sussidju li jirriżultaw għall-iskemi individwali kkonċernati. Kull metodoloġija oħra proposta fil-kalkolu tal-ammont tas-sussidju kumpensabbli tkun kontra d-dispożizzjonijiet relevanti tar-Regolament bażiku (l-Artikoli 7 u 15) u l-prassi amministrattiva tal-Kummissjoni fil-proċedimenti kontra s-sussidji tagħha hija u tagħżel in-numeratur/denominatur għall-allokazzjoni tal-ammont tas-sussidju kumpensabbli.
Il-parti invokat ukoll il-parti tal-Linji Gwida (23) fejn hemm imsemmi l-kalkolu tas-sussidju għal kull unità bħala bażi tal-argument tagħha. Madankollu, u għar-raġunijiet deskritti qabel, approċċ li jikkalkula għal kull unità ma tqiesx xieraq fiċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ. Tabilħaqq, il-metodoloġija proposta titqies li mhijiex rappreżentattiva billi tħallat il-fatturat u l-unitajiet manifatturati biss għall-prodott ikkonċernat filwaqt li ma tagħtix kas l-unitajiet ta’ prodotti oħra manifatturati. Ebda informazzjoni ma ngħatat jew ġiet ivverifikata fejn jidħlu l-unitajiet totali manifatturati għall-prodotti kollha mill-kumpaniji rispettivi u, fi kwalunkwe każ, is-sussidji ma ngħatawx b’referenza għall-kwantitajiet. Fejn jidħlu l-prezzijiet CIF, ta’ min jinnota li l-evidenza fil-fajl tissuġġerixxi li dawn ivarjaw skont it-tipi tal-prodotti u anki bejn prodotti tal-istess tip. Fi kwalunkwe każ, is-sussidji kkonċernati mhumiex speċifiċi għall-prodotti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni stabbilixxiet l-ammont ta’ sussidjar fir-RPĊ u ddenominatu bl-allokazzjoni tal-valur tas-sussidju totali fuq il-fatturat fiċ-Ċina filwaqt li kkunsidrat il-modalitajiet speċifiċi tal-produtturi esportaturi Ċiniżi rispettivi li kkooperaw. Dan jiżgura l-użu tal-ammont ivverifikat ta’ sussidji u l-aktar fatturat xieraq. Fl-aħħar, ta’ min jinnota li wara li ġew ikkunsidrati ċ-ċirkostanzi prattiċi ta’ dawn il-proċedimenti, jiġifieri l-impożizzjoni ta’ dazji kontra d-dumpin u dazji kumpensatorji fil-livell tal-marġni tal-ħsara, huwa konkluż li ma hemm l-ebda impatt fuq il-pożizzjoni tal-APP irrispettivament minn liema metodoloġija tintuża għall-allokazzjoni tal-ammont tas-sussidju kumpensabbli u d-dazju kumpensatorju.
4.4. L-AMMONT TAS-SUSSIDJI KUMPENSABBLI
(370)
L-ammont tas-sussidji kumpensabbli f’konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, għall-kumpaniji investigati huma stabbiliti fit-tabella hawn taħt:
Produttur esportatur
Rata tal-marġini kontra s-sussidju
APP Group
12,04 %
Chenming Group
4,06 %
(371)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-ilment u l-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw, hemm produtturi oħrajn magħrufa tal-prodott ikkonċernat fir-RPĊ. Madankollu, meta wieħed iqis il-volum tal-esportazzjoni rrapurtat instab li hu ogħla mid-dejta tal-importazzjoni li ġejja mill-Eurostat, il-livell ta’ kooperazzjoni ġie kkunsidrat bħala għoli. Għalhekk jitqies xieraq li l-livell ta’ sussidju għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx jiġi settjat fil-livell tal-ogħla sussidjar misjub għall-produtturi esportaturi li kkooperaw, jiġifieri 12,04 %, sabiex tkun żgurata l-effettività tal-miżuri.
5. IL-PRODUTTURI TAL-UNJONI
5.1. IL-PRODUZZJONI TAL-UNJONI
(372)
Matul il-PI, il-prodott simili kien manifatturat minn 14-il produttur magħrufa u xi oħrajn żgħar ħafna fl-Unjoni. Id-dejta provduta mis-CEPIFINE hija stmata li tkopri 98 % tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni tal-Unjoni totali ġiet stmata għal madwar 5 270 000 tunnellata waqt il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li jammontaw għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku.
(373)
L-industrija tal-karta fina miksija tirrikjedi enerġija u kapital intensivi. Għal din ir-raġuni japplikaw ekonomiji tad-daqs li jispjegaw il-konċentrazzjoni tal-produzzjoni fost ftit atturi kbar, ikkomplimentati minn produtturi iżgħar li jiffukaw fuq swieq li huma ġeografikament fil-qrib. Ħames produtturi simili kbar ikopru ħafna mis-suq tal-Unjoni b’faċilitajiet tal-produzzjoni mifruxa madwar l-Ewropa. L-akbar parti tas-CFP huwa tip ta’ prodott bażiku u prinċipalment huwa kkumerċjalizzat permezz tan-negozjanti tal-karti u l-bejjiegħa bl-ingrossa. Dawn il-kanali ta’ distribuzzjoni huma kkaratterizzati minn livell għoli ta’ konċentrazzjoni ta’ poter tax-xiri u trasparenza tal-prezzijiet permezz ta kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet.
(374)
Kif jissemma fil-premessa (19) hawn fuq, parti interessata waħda stqarret li s-CFP xierqa għall-istampar web-fed missha ġiet inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni preżenti. Abbażi ta’ dan, l-istess parti argumentat li l-industrija kwerelanti tal-Unjoni ma kienx ikollha biżżejjed saħħa fil-proċedimenti preżenti. Madankollu, abbażi tal-konklużjonijiet imsemmija fil-premessi (22) u(25), jiġifieri, is-CFP adatta għall-istampar web-fed u s-CFP għall-istampar sheet-fed huma żewġ prodotti differenti, u għalhekk, l-istqarrija kellha tiġi miċħuda.
(375)
Il-gvern taċ-Ċina kkummenta li wieħed mill-produtturi rappreżentattivi kien allegatament marbut ma’ kumpanija Ċiniża u għalhekk għandu jitħalla barra mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li l-prodotti manifatturati mill-kumpanija Ċiniża msemmija mhumiex il-prodott ikkonċernat. Għalhekk, ir-relazzjoni ma għandhiex impatt fuq l-analiżi tal-ħsara jew fuq l-inklużjoni ta’ dan il-produttur tal-Unjoni fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6. ĦSARA
6.1. IL-KONSUM TAL-UNJONI
(376)
Il-konsum ġie stabbilit abbażi ta’ dan li ġej:
-
il-Eurostat għall-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi aġġustati kif jixraq abbażi tat-tagħrif ipprovdut mill-produtturi tal-Unjoni għall-prodotti mhux koperti mill-proċedimenti. L-investigazzjoni sabet, abbażi tal-evidenza provduta, li dawn is-suppożizzjonijiet kienu raġonevoli u ġustifikati;
-
il-volum tal-esportazzjoni totali vverifikat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ lejn is-suq tal-Unjoni, peress li l-volum tal-esportazzjoni rrapportat instab li kien ogħla mid-dejta ta’ importazzjoni miksuba mill-Eurostat;
-
il-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-produtturi tal-Unjoni kollha bbażat fuq it-tagħrif ipprovdut mis-CEPIFINE.
(377)
Fuq dik il-bażi, il-konsum totali tal-Unjoni ġie stabbilit kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
Il-konsum tal-Unjoni
2006
2007
2008
2009/IP
Tunnellati
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indiċi
100
104
101
86
Sors: Risposti vverifikati għall-kwestjonarju, aġġustati mill-Eurostat u dejta verifikata pprovduta mis-CEPIFINE.
(378)
B’mod ġenerali, il-konsum tal-Unjoni naqas b’14 % matul il-perijodu kkunsidrat. Instab li l-konsum l-ewwel żdied bi 4 % bejn l-2006 u l-2007, li wara naqas b’18 % bejn l-2007 u l-PI. It-tnaqqis fil-konsum fl-2008 u l-PI kien ir-riżultat ta’ domanda aktar baxxa, speċjalment fit-tieni nofs tal-2009, minħabba l-kriżi ekonomika.
6.1.1. IMPORTAZZJONIJIET FL-UNJONI MIR-RPĊ
(379)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (376), il-volum tal-bejgħ totali vverifikat tal-prodott ikkonċernat tal-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw fis-suq tal-Unjoni nstab li kien ogħla mill-volumi tal-importazzjoni rrapportati mill-Eurostat. Peress li ġie meqjus li t-tagħrif ivverifikat huwa aktar preċiż mill-istatistika disponibbli, il-volum tal-importazzjoni totali mir-RPĊ ġie stabbilit abbażi tat-tagħrif ivverifikat ipprovdut mill-kumpaniji li kkooperaw. Il-volumi tal-bejgħ tal-kumpaniji li kkooperaw li nstabu li kienu qed jesportaw biss kartonċin b’ħafna saffi matul il-perijodu kkunsidrat, ġew esklużi mill-importazzjonijiet totali, peress li ġie konkluż, kif spjegat fil-premessa (47), li l-karta u l-kartonċin b’ħafna saffi m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala l-prodott ikkonċernat. Peress li d-dejta ta’ importazzjoni dwar il-prodott ikkonċernat tirreferi biss għal żewġ kumpaniji, ġie kkunsidrat xieraq għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità li jintwerew f’forma ta’ indiċi.
Tabella 2
Total tal-importazzjonijiet issusidjati mir-RPĊ
Importazzjonijiet totali mir-RPĊ
2006
2007
2008
2009/IP
Volumi (indiċi)
100
218
212
283
Sehem mis-suq (indiċi)
100
210
209
329
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
677
661
657
621
Indiċi
100
98
97
92
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju verifikati.
(380)
Il-volum tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ żiedu b’mod sinifikanti, u kważi ttripplaw matul il-perijodu kkunsidrat. Bħala riżultat, is-sehem tagħhom fis-suq kiber b’mod sinifikanti minn madwar 1 % fl-2006 għal aktar minn 4 % fil-PI. Dan wieġed irid jarah fl-isfond ta’ nuqqas fil-konsum li naqas b’14 % matul l-istess perijodu. Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet issusidjati mir-RPĊ urew tnaqqis ta’ 8 % matul il-perijodu kkunsidrat.
6.1.2. TWAQQIGĦ TAL-PREZZ
(381)
Għall-għanijiet li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet tal-bejgħ peżati medji għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-works, ġew imqabbla mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(382)
Kif spjegat fil-premessa(51), il-kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi kienet għolja ħafna u tqieset li kienet tkopri l-volum totali tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni matul il-PI. Meta wieħed iqis il-fatt li żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi li oriġinarjament ippreżentaw irwieħhom instabu li ma kienuex qed jesportaw l-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni, kif spjegat fil-premessa (52) l-importazzjonijiet tagħhom ma ġewx ikkunsidrati għall-iskop tal-analiżijiet ta’ twaqqigħ tal-prezz. Il-bejgħ tal-esportazzjoni ta’ kumpanija fi grupp ta’ produttur esportatur li kkoopera kien eskluż ukoll mit-tqabbil peress li ebda mir-rappreżentant tal-produtturi tal-Unjoni ma ppreżentaw tipi ta’ prodott komparabbli. Fir-rigward tal-kwantitajiet tal-esportazzjoni ta’ din il-kumpanija partikolari ta’ min jinnota li dawn kienu jirrapreżentaw biess part żgħira tal-bejgħ totali tal-esportazzjoni tal-grupp u l-livelli tal-prezz dehru li kienu f’konformità mal-ilvelli tal-prezz tal-bejgħ tal-esportazzjoni ġenerali tal-grupp.
(383)
It-tqabbil wera li matul il-PI, il-prodott issusidjat li joriġina mir-RPĊ mibjugħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni b’medja ta’ 7.6 %. Il-livell tal-marġni tat-twaqqigħ għandu jitqies fl-isfond ta’ livell għoli ta’ trasparenza tal-prezzijiet appoġġat minn kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet li jikkaratterizzaw is-suq tad-distribuzzjoni tas-CFP.
6.2. IS-SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI U TAL-ERBA’ PRODUTTURI RAPPREŻENTATTIVI TAL-UNJONI
6.2.1. RIMARKI PRELIMINARI
(384)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma ssussidjati fuq il-produtturi tal-Unjoni inkludiet evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal valutazzjoni tal-istat tal-produtturi tal-Unjoni mill-2006 sal-aħħar tal-PI.
(385)
L-elementi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem fis-suq, tkabbir u d-daqs tal-marġnijiet tas-sussidju kumpensabbli) ġew ivvaluati fil-livell tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni, abbażi tat-tagħrif ipprovdut mis-CEPIFINE.
(386)
L-analiżi tal-elementi makroekonomiċi twettqet fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni (il-prezzijiet medji tal-unità, l-impjieg, il-pagi, il-produttività, il-ħażniet, il-profitt, il-fluss ta’ flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, il-kapaċità li jiżdied il-kapital) abbażi tat-tagħrif tagħhom, ivverifikat kif xieraq.
(387)
Kien allegat li l-analiżi tal-ħsara naqset li tanalizza l-indikaturi kollha tal-ħsara għall-kwerelanti u għall-industrija tal-Unjoni bħala xi ħaġa sħiħa f’amjiera koerenti u komprensiva. Il-partijiet ssuġġerew li l-konklużjonijiet li tikkonċerna l-ħsara materjali kienu jkunu differeni li kieku xi indikaturi, bħalma huwa s-sehm fis-suq, kien stabbilit fuq il-livell tal-kwerelanti.
(388)
L-ewwel, ta’ min jinnota li d-dikjarazzjonijiet ta’ dawn il-partijiet jidhru li tfasslu abbażi tal-indikaturi kkalkulati minn settijiet ta’ dejta u informazzjoni differenti minn dawk stabbiliti matul l-investigazzjoni u ppreżentati hawn taħt. Konsegwentement, dawn il-konklużjonijiet huma fattwalment ħżiena u għalhekk mhumiex relevanti.
(389)
It-tieni, hija prattika tal-Kummissjoni li tevalwa l-fatturi makroekonomiċi għall-indikazzjoni tal-ħsara mħarrba fuq il-livell tal-industrija tal-Unjoni bħala ħaġa sħiħa kif spjegat hawn fuq. Fil-preżnet l-investigazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet diefnita fuq il-livell tal-produtturi tal-Unjoni li jikkostittwixxu l-produzzjoni totali tal-Unjoni kif spjegat fil-premessa (372) hawn fuq, irripesttivament jekk il-produtturi jsostnux l-ilment jew ikkooperawx fl-investigazzjoni jew le.
(390)
Fatturi makroekonomiċi huma analizzati fuq il-livell tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni irrispettivament jekk jappoġġawx l-ilment jew le. Il-produtturi rappreżentattivi koprew 58 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. L-ebda produttur tal-Unjoni ieħor ma resaq u qal li l-konklużjonijiet tal-Kummisjsoni dwar il-fatturi makroekonomiċi mhux se jkunu affidabbli jew mhux sostanzjati. Għalhekk m’hemm l-ebda raġuni li jkunu diskussi s-sejbiet stabbiliti bbażati fuq l-informazzjoni prvoduta mill-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni biss.
(391)
Kien allegat ukoll li wieħed mill-erba’ produtturi rappreżntattivi naqas li jikkoopera bis-sħiħ għaliex kellu x’jaqsam ma produttur ieħor fl-Unjoni Ewropea li ma kkooperax fl-investigazzjoni. Kien allegat li l-kumpaniji kien relatati bħala konsegwenza ta’ ftehimiet tranżitorji koklużi fi żmien tax-xiri minn produttur tal-Unjoni li kkoopera tas-settur tan-negozju tas-CFP tal-produttur l-ieħor. Kien allegat li permezz ta’ dawn il-ftehimiet tranżitorji l-produttur tal-Unjoni li kkoopera jikkontrolla xi mtieħen li baqgħu fis-sjieda tal-produttur parzjalment akkwistat. Biex isostni l-allegazzjoni tiegħu, il-produttur esportatur irreferea għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-31/10/2008 (24) (“id-Deċiżjoni”)li dan iż-żmien tal-akkwist eżaminat jekk it-tranżazzjoni kellhiex tkun ikkunsidrata bħala akkwist fit-tifsira tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 tal-20 ta’ Jannar 2004 dwar il-kontroll tal-konċentrazzjonijiet bejn l-intrapriżi (ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet) (25).
(392)
L-investigazzjoni, min-naħa l-oħra, ikkonfermat li l-għadd ta’ ishma f’idejn il-produttur inkwistjoni tal-UE kien wieħed minuri u taħt il-limiti stabbiliti fl-Artikolu 143 tal-IPCCC (26). Barra minn hekk, il-ftehimiet tranżitorji msemmija ma wrewx xi relazzjoni bejn il-kumpaniji li tmur lil hinn relazzjoni normali ta’ negozju bejn ix-xejjer u l-bejjiegħ. B’mod partikolari, it-termini tal-ftehimiet tranżitorji għandhom l-għan li jamministraw il-bejgħ tal-karta miksija għal perijodu tranżitorju u skont dawn it-termini l-produttur tal-Unjoni għandu funzjonijiet biss paragunabbli għal aġent tal-bejgħ matul il-perijodu tranżitorju. Barra minn hekk, fil-kontijiet konsolidati vverifikati u fit-tweġiba għall-kwestjonarju, dan irraporta d-dħul tal-kummisjsoni meta għamilha ta’ aġent għall-imtieħen ikkonċernati; L-ebda sjieda u għalhekk l-ebda spejjeż ma kienu rikonoxxuti għal dawn l-imtieħen mill-produttur tal-Unjoni.
(393)
Skont id-Deċiżjoni, it-tranżazzjoni bejn il-kumpaniji ġie kkunsidrat bħala akkwist mill-produttur tal-Unjoni ta’ parti tan-negożju l-ieħor tal-kumpaniji, mhux bħala akkwist totali bħala tali. Id-Deċiżjoni ma tissuġġerixxix li l-kumpaniji għandhom ikunu kkunsidrati bħala entità waġda wara l-akkwist. B’mod partikolari, m’hemm l-ebda impriża konġunta bejn il-kumopaniji. Ta’ min jinnota wkoll li l-ambitu ġeografiku eżaminat fid-deċiżjoni ta’ hawn fuq kien ż-ŻEE kollha u mhux l-UE. Ta’ min jinnota wkoll li fid-Deċiżjoni l-Kummissjoni ma analizzatx ir-relazzjoni bejn il-kumpaniji inkwistjoni fit-tifsira tal-Artikolu 143 tal-IPCCC.
(394)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, kien ikkunsidrat li ż-żewġ kumpaniji mhumiex relatati fit-tifsira tal-Artikolu 143 tal-IPCCC u għalhekk l-produttur tal-Unjoni inkwistjoni kkoopera bis-sħiħ mal-investigazzjoni.
(395)
Fl-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi l-informazzjoni dwar l-imtieħen tal-karta li nxtraw mill-produttur tal-Unjoni msemmi hawn fuq kienet eskluża għas-snin kollha tal-eżami sabiex tkun ippreżentata xejra komparabbli sħiħa matul is-snin.
(396)
Il-produttur esportatur allega wkoll li kull kumpanija affiljata tal-produtturi tal-Unjoni kellha timla kwestjonarju seprata tat-tweġibiet peress li kien entitajiet legali separati.
(397)
Fil-każ tal-produttur tal-Unjoni inkwistjoni kien ikkunsidrat li kwestjonarju mwieġeb wieħed kien suffiċjenti għal tweġiba bis-sens u analiżi tal-aspetti tal-ħsara. B’mod partikolari, it-tweġiba pprovdiet analiżi dettaljata tal-informazzjoni fuq livell individwali ta’ mitħna tal-karta u d-dejta neċessarja kollha relatata ma kullproduttur/bejjiegħ relatat tal-prodott simili setgħet kienet vverifikata maul iż-żjarat ta’ verifika.
(398)
F’sottomissjoni sussegwenti, il-produttur esportatur saħaq ukoll li l-istess kumpanija ma kkooperatx bis-sħiħ billi kienet bagħtet il-kwestjonarju f’isem entità li ma teżistix u li l-kontijiet ivverifikati tal-kumpanija ma kinux jirriflettu d-dejta mogħtija fil-kwestjonarju. Il-konklużjonijiet fil-premessa preċedenti huma relevanti wkoll għal dan il-punt.
6.2.2. DEJTA MARBUTA MAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI (INDIKATURI MAKROEKONOMIĊI)
(399)
Wara l-kxif tas-sejbiet, il-GTĊ u produttur esportatur Ċiniż argumentaw li d-dejta makroekonomika użata għall-analiżi mhijiex sħiħa u preċiża u għalhekk ma tistax tintuża bħala evidenza pożittiva tal-ħsara materjali.
(400)
Il-verifika fuq il-post fl-assoċjazzjoni kwerelanta kkonfermat li d-dejta użata biex jiġu stabbiliti l-indikaturi makroekonomiċi tinġabar direttament mill-produtturi tal-Unjoni li jkopru madwar 98 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni u huma dettaljati biżżejjed biex jidentifikaw l-informazzjoni dwar il-prodott ikkonċernat. Il-preżunzjonijiet u / jew l-istimi saru fuq bażi raġonevoli u ġustifikabbli, eż. il-cutter rolls ma tqisux minħabba li l-volumi inkontestabbilment insinifikanti tagħhom kif jidher mill-proporzjon tal-volum tal-bejgħ totali tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni. Għalhekk dan l-argument ma ġiex aċċettat.
6.2.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
Tabella 3
Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
2006
2007
2008
2009/IP
Produzzjoni (tunnellati)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indiċi
100
102
98
80
Kapaċità (tunnellati)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indiċi
100
100
98
89
Utilizzazzjoni tal-Kapaċità
92 %
94 %
93 %
83 %
Indiċi
100
102
101
90
Sors: Dejta pprovduta mis-CEPIFINE.
(401)
Kif jidher fit-tabella ta’ hawn fuq, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’20 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għandu jiġi nnutat li għalkemm il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 1 % bejn l-2006 u l-2008, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni waqgħet b’2 % matul dak il-perijodu, filwaqt li naqset b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PI, wara l-waqgħa fil-konsum tal-Unjoni.
(402)
Mill-2000, il-produtturi tal-Unjoni għamlu sforzi kbar fir-ristrutturar bl-għan li jindirizzaw l-eċċess ta’ kapaċità strutturali. Permezz ta’ konsolidamenti u l-għeluq tal-imtieħen, l-industrija tal-Unjoni naqqset l-kapaċità tal-produzzjoni tagħha tas-CFP b’madwar 770 000 tunnellata bejn l-2006 u l-PI, jiġifieri bi 11 %.
(403)
Minkejja tnaqqis fil-kapaċità totali, ir-rati ta’ utilizzazzjoni baqgħet tonqos minn 92 % fl-2006 għal 83 % fil-PI. It-tnaqqis ewlieni seħħ fil-perijodu bejn l-2008 u l-PI. Ta’ min jinnota li utilizzazzjoni ta’ kapaċità għolja hija fattur importanti fil-vijabilità fit-tul tal-produtturi tal-manifattura tal-karta minħabba l-investiment għoli fl-assi fissi. B’hekk, ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-PI kienet ikkunsidrata bħala waħda baxxa.
6.2.2.2. Volum ta’ bejgħ u sehem mis-suq
(404)
Il-figuri tal-bejgħ fit-tabella ta’ hawn taħt huma relatati mal-volum mibjugħ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 4
Volum ta’ bejgħ u sehem mis-suq
2006
2007
2008
2009/IP
Volum tal-bejgħ (tunnellati)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indiċi
100
102
99
81
Sehem tas-suq
93 %
91 %
91 %
88 %
Indiċi
100
98
98
95
Sors: Dejta pprovduta mis-CEPIFINE.
(405)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni kiber b’4 % bejn l-2006 u l-2007 (ara l-premessa (377) hawn fuq), il-volum ta’ bejgħ tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni lil klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni żdied biss bi 2 % matul l-istess perijodu. Dan ifisser li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mill-konsum miżjud f’dak il-perijodu. Barra minn hekk, bejn l-2008 u l-PI, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 15 %, il-volum ta’ bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni kollha naqas aktar, bi 18 %. Konsegwentement il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, wara żieda żgħira fl-2007, naqas kontinwament u b’mod sinifikanti, u dan wassal għal telf fis-sehem mis-suq ta’ 5 punti perċentwali matul il-perijodu kkunsidrat.
(406)
Grupp wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi allega li s-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni għandu jinkludi wkoll importazzjonijiet mill-Isvizzera peress li dawn jiġu minn mitħna proprjetà ta’ wieħed mill-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni.
(407)
L-ambitu ġeografikutal-investigazzjonijiet ta’ kontra s-sussidju huwa l-Unjoni Ewropea. Għalhekk dan l-ilment kellu jiġi miċħud.
(408)
Kien allegat ukoll li s-sehem tas-suq tal-kwerelanti żdied b’mod sinifikanti matul il-perijodu kkunsidrat.
(409)
Is-sehem tas-suq huwa indikatur makro analizzat fuq il-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni u fuq fuq il-livell tal-kwerelanti. It-tieni, l-istqarrija li tikkonċerna s-sehem tas-suq tal-kwerelanti hija fattwalment żbaljata.
6.2.2.3. Tkabbir
(410)
Meta wieħed iħares lejn l-iżvilupp matul il-perijodu kkunsidrat, il-waqgħa ta’ 19 % fil-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet ħafna aktar qawwija mit-tnaqqis ta’ 14 % fil-konsum tal-Unjoni. B’konsegwenza ta’ dan, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni wkoll naqas b’mod sinifikanti b’ħames (5) punti perċentawli matul l-istess perijodu.
6.2.2.4. Kobor ta’ l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(411)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli għar-RPĊ, speċifikat hawn fuq fit-tqasima dwar is-sussidju, hu sinifikanti. Minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma ssussidjati, l-impatt tal-marġnijiet attwali tas-sussidju ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala negliġibbli.
6.2.3. DEJTA MARBUTA MAL-ERBA’ PRODUTTURI RAPPREŻENTATTIVI TAL-UNJONI (INDIKATURI MAKROEKONOMIĊI)
6.2.3.1. Prezzijiet medji tal-unità tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni
(412)
B’mod ġenerali, il-prezzijiet tal-bejgħ mill-fabbrika tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni baqgħu stabbli matul is-snin bl-eċċezzjoni għas-sena 2007 meta kienu kemxejn ’il fuq minn dan il-livell.
Tabella 5
Prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni
Prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni
2006
2007
2008
2009/IP
Prezz medju (EUR/tunnellata)
692
717
691
699
Indiċi
100
104
100
101
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju verifikati.
6.2.3.2. Ħażniet
(413)
Il-ħażniet irrapreżentaw madwar l-10 % tal-volum tal-produzzjoni fil-PI. L-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni kabbru l-livell tal-ħażniet tagħhom b’10 % matul il-perijodu kkunsidrat, b’mod partikolari bejn l-2006 u l-2007 u aktar tard bejn l-2008 u l-PI. Notevolment, dan ikkoinċida maż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezz baxx ssussidjati mir-RPĊ.
Tabella 6
Ħażniet
Ħażniet
2006
2007
2008
2009/IP
Ħażniet (tunnellati)
278 265
298 547
296 387
306 588
Indiċi
100
107
107
110
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju verifikati.
6.2.3.3. Impjiegi, pagi u produttività
Tabella 7
L-impjiegi
L-impjiegi
2006
2007
2008
2009/IP
Impjiegi - ekwivalenti għall-full time (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indiċi
100
97
93
80
Spiża tax-xogħol (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Indiċi
100
102
105
108
Produttività (unità/FTE)
453
478
486
484
Indiċi
100
106
107
107
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju verifikati.
(414)
Minħabba l-għeluq u l-konsolidazzjoni tal-imtieħen tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni, in-numru ta’ impjegati tnaqqas sostanzjalment b’20 % (kważi 1 600 impjieg) matul il-perijodu kkunsidrat.
(415)
Inkiseb titjib fl-effiċjenza billi ġiet miżjuda u miżmuma produzzjoni għolja għal kull impjegat anki fi żmien meta numru sinifikanti ta’ nies ingħataw is-sensji fl-2007 u fl-2008. L-ispejjeż tax-xogħol żdiedu b’mod stabbli, għal żieda totali ta’ 8 % matul il-perijodu kkunsidrat.
6.2.3.4. Profitt, fluss ta’ flus, investimenti, redittu fuq l-investiment
Tabella 8
Profitt
2006
2007
2008
2009/IP
Profitt
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Bidla (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Fluss ta’ flus (eluf ta’ EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indiċi
100
81
66
129
Investimenti (eluf ta’ EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Indiċi
100
99
84
58
Redditu fuq l-investimenti
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Bidla (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju verifikati.
(416)
L-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni ġarrbu telf fis-snin 2006 sa 2008 u s-sitwazzjoni finanzjarja nqalbet għal waħda pożittiva biss fl-2009 meta l-prezz dinji tal-polpa, il-materja prima ewlenija, naqas eċċezzjonalment b’mod sinifikanti minħabba t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku. It-tnaqqis tal-prezz tal-polpa (20 %) kine kkunsidrat bħala tnaqqis kbir b’mod mhux normali li direttament ikkontribwixxa għal sitwazzjoni finanzjarja aħjar fil-PI. Ta’ min jinnota li mill-PI, il-prezzijiet tal-pola ġew lura għal-livelli tagħhom ta’ qabel il-PI.
(417)
It-tendenza murija mill-fluss ta’ flus, li hija l-kapaċità tal-produtturi li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess, tirrifletti ħafna l-evoluzzjoni tal-profitabilità. Konsegwentement, il-fluss tal-flus juri żieda eċċezzjonali fil-PI minħabba l-prezzijiet tal-polpa li qed jorħsu. Ir-redditu fuq l-investimenti wera żvilupp negattiv konformi mar-riżultati ta’ profitt negattivi miksuba mill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni sal-2008 u tendenza pożittiva fil-PI minħabba l-iffrankar tal-ispejjeż eċċezzjonali fuq il-prezzijiet tal-polpa.
(418)
Wara dan ta’ hawn fuq, l-abilità l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni li jinvestu saret limitata peress li l-fluss tal-flus ddeterjora b’mod sinifikanti matul il-perijodu kkunsidrat, bl-eċċezzjoni għall-PI, Bħala konsegwenza, l-investimenti naqsu bi 35 % matul il-perijodu kkunsidrat u kienu limitati għall-installazzjoni ta’ impjanti ta’ koġenerazzjoni li għinu lill-produtturi tal-Unjoni jnaqqsu l-effett tal-ispejjeż dejjem jiżdiedu tal-enerġija.
(419)
Produttur esportatur wieħed allega li t-titjib tal-profitabilità m’għandux jitqies bħala okkażjoni limitata bbażata fuq tnaqqis eċċezzjonali tal-ipejjeż tal-materja prima. It-tnaqqis fl-ispejjeż għin lit-tnejn: Il-produtturi lokali kollha kif ukoll dawk Ċiniżi, mhux biss il-kwerelanti, għalhekk l-isvolta fil-profitabilità ma kinitx esklussivament bbażata fuq it-tnaqqis tal-ispejjeż iżda fuq ir-riżultat ta’ bidla fl-imġieba tal-prezzijiet tal-kwerelanti.
(420)
Barra minn hekk, il-produttur esportatur saħaq li l-profitabbiltà tiddependi mill-prezzijiet tas-CFP u mhux mill-prezz tal-polpa. Madankollu, instab li meta l-prezzijiet tal-polpa waqgħu f’daqqa fl-2009, il-prezzijiet tas-CFP baqgħu stabbli u konsegwentement il-profitti żdiedu. Għalhekk, billi l-prezzijiet baqgħu stabbli, ma jistax ikun hemm korrelazzjoni bejn il-prezzijiet u l-profitabbiltà f’dan il-perijodu ta’ żmien speċifiku.
(421)
Ir-rata ta; profitabilità hija indikatur li hu analizzat fuq il-livell tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni u mhux fuq il-livell tal-kwerelanti kif issuġġerit il-parti. L-analiżi tal-informazzjoni miġbura wriet konnesjoni diretta bejn it-tnaqqis eċċezzjonali tal-prezzijiet tal-polpa, il-materja prima prinċipali u ż-żieda fil-profitabilità; tabilħaqq hawn il-prezzijiet stabbli tal-prodott mitmum kellhom sehem fit-titjib tal-profitabilità. Filwaqt li dan probabbilment kien il-każ għall-produtturi l-oħra fis-suq ukoll, dan ma jaffettwax il-konklużjoni li dan it-titjib temporanja ta’ profitabilità hu minħabba t-tnaqqis eċċezzjonali fil-prezzijiet tal-materja prima fil-PI.
6.2.3.5. Il-kapaċità li jiżdied il-kapital
(422)
L-industrija tal-karta b’mod ġenerali hija kkaratterizzata minn dejn għoli marbut mal-investiment sinifikanti f’assi fissi. Bħala konsegwenza tat-telf li ġġarrab f’ħafna mill-perijodu kkunsidrat, il-kapaċità tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni li jkabbru l-kapital u jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom bi spejjeż finanzjarji raġonevoli ukoll naqset. Dan kien il-każ b’mod partikolari fl-2008 meta wieħed mill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni kellu jiġi ffinanzjat mill-ġdid bi primjum tar-riskju sinifikanti filwaqt li l-iżgħar produttur li kkoopera falla fl-2008 u ttieħed minn produttur tal-Unjoni ieħor.
6.3. IL-KONKLUŻJONI DWAR IL-ĦSARA
(423)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tal-ħsara bħala l-volum ta’ produzzjoni (- 20 %), l-utilizzazzjoni tal-kapaċità (- 10 %), il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni (- 19 %), is-sehem mis-suq (- 5 punti perċentwali) naqsu matul il-perijodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-erba’ produtturi tal-Unjoni bħar-redditu fuq l-investiment u l-profitabilità ġew affettwati b’mod serju sal-2008. Iż-żieda f’daqqa tal-profitabilità fil-PI kienet purament minħabba tnaqqis temporanju u eċċezzjonali tal-prezzijiet tal-polpa fid-dinja fil-PI. Ta’ min jinnota li anke matul il-PI r-rata ta’ profitabilità kienet baxxa ħafna u ma tqiesitx li bidlet il-konklużjoni li l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni kienu f’pożizzjoni finanzjarja dgħajfa ħafna.
(424)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-kwadru ħsara ta’ hawn fuq jista’ jiġi spjegat l-aktar bil-fatt li minkejja l-isforzi ta’ ristrutturar u t-titjib fil-produttività l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni ma kinux kapaċi jżidu l-prezzijiet tas-CFP tagħhom ’il fuq mil-livell li jkopri l-ispiża jew sa livell ta’ profitabbiltà vijabbli. Dan huwa prinċipalment minħabba t-twaqqigħ tal-prezz ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi matul il-PI li għandu effett sinifikanti f’suq fejn it-trasparenza tal-prezzijiet hija għolja. Matul il-PI, l-erba’ produtturi rappreżentattiv tal-Unjoni rnexxilhom inaqqsu l-ispiża tagħhom tal-produzzjoni permezz ta’ aktar titjib fil-produttività u minħabba tnaqqis fil-prezzijiet tal-polpa li prinċipament seħħ fit-tieni nofs tal-PI. Meta d-domanda u l-provvista saru aktar bilanċjati fis-suq wara l-isforzi tal-produtturi biex jikkontrollaw l-eċċess ta’ kapaċità strutturali permezz ta’ għeluq ta’ konsolidazzjoni u ta’ kapaċitajiet, il-prezzijiet tas-CFP setgħu jinżammu f’livell stabbli. Madankollu, l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni ma kinux f’pożizzjoni li jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom għal livell li jkun jeħtieġ ir-rati ta’ profitabilità għall-vijabbiltà fit-tul.
(425)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (19), parti waħda stqarriet li s-CFP użata fl-istampar web-fed kellu jkun inkluż fl-ambitu tal-investigazzjoni preżenti. Abbażi ta’ dan, il-parti stqarriet li l-esklużjoni ta’ dan il-prodott mid-determinazzjoni tal-ħsara matarjali u l-analiżi tax-xejriet kien iservi ta’ distorzjoni għall-qagħda tal-ħsara. Madankollu, abbażi tal-konklużjonijiet ippreżentati fil-premessi (20) u minn (22) sa(25), jiġifieri li s-CFP użata fl-istampar web-fed u sheet-fed huma prodotti differenti, din l-istqarrija ġiet miċħuda.
(426)
L-istess parti saħqet li l-akkwist ta’ produttur wieħed tal-Unjoni minn wieħed mill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni fl-2008 kien evidenza li dan ir-raba’ produttur rappreżentattiv tal-Unjoni kien f’kundizzjoni pjuttost tajba. Ta’ min jinnota l-ewwel li l-ħsara materjali tiġi evalwata abbażi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u mhux abbażi tas-sitwazzjoni partikolari ta’ produttur wieħed. Kif ġie konkluż fil-premessa (423) hawn fuq, il-biċċa l-kbira mill-indikaturi tal-ħsara wrew xejra negattiva li kienet evidenza tad-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fil-perijodu meqjus. Barra minn hekk, l-akkwist tqies bħala parti mill-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni fil-perijodu meqjus. Fi kwalunkwe każ, ta’ min jinnota li fl-analiżi tal-makroindikaturi bħall-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq, l-akkwist kellu effett newtrali billi l-makroindikaturi jiġu evalwati fir-rigward tal-produtturi kollha tal-Unjoni li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni kif definit fil-premessa (372) Fi kliem ieħor, dawn il-fatturi għandhom jibqgħu fil-biċċa l-kbira mhux mibdula fil-każ ta’ bidla tas-sid.
(427)
Wara l-iżvelar, il-patijiet allegaw li m’hemm l-ebda evidenza pożittiva li l-produtturi kwerelanti tal-Unjoni ġarrbu ħsara materjali. Għall-kuntrarju, il-kwerelanti ppreżentaw b’mod ġenerali r-riżultati ekonomiċi stabbli u żieda fil-profitabilità fil-PI.
(428)
L-ewwe nett, l-istat tal-industrija tal-Unjoni hija hu analizzat fuq il-livell tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni u mhux fuq il-livell tal-kwerelanti kif issuġġerit il-parti.
(429)
It-tieni, kif diġà kien indikat fil-premessa (409) hawn fuq, il-konklużjonijiet ta’ dawn il-partijiet jidhru li tfasslu abbażi tal-indikaturi kkalkulati minn settijiet ta’ dejta u informazzjoni differenti minn dawk stabbiliti matul l-investigazzjoni u ppreżentati hawn fuq. Konsegwentement, dawn il-konklużjonijiet huma fattwalment ħżiena. Barra minn hekk, l-analiżi tal-partijiet ma kinitx konsistenti fl-użu taż-żewġ settijiet ta’ dejta għall-indikaturi makro u mikro.
(430)
Kien allegat ukoll li t-tijib tal-profitabilità għadha titqies wkoll bħala konsegwenza tal-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija li jinkludi t-tnaqqis tal-produzzjoni, tal-impjiegi u ż-żieda tal-produttività. F’dan il-każ, dawn il-fatturi tal-aħħar ma jistgħux jitqiesu bħala l-uniċi indikaturi tal-ħsara iżda l-indikaturi kollha għandhom jitqiesu flimkien.
(431)
L-Artikolu 8(2) tar-Regolament bażiku jelenka l-fatturi ekonomiċi u l-indiċi li jirdu jkunu valutati fl-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet issussidjati fuq l-industrija tal-Unjoni. L-Artikolu 8(2) espliċitament jistqarr li din il-lista m’hijiex eżawrjenti, l-anqas ma jista’ xi wieħed minn dawn il-fatturi neċessarjament ikun ta’ gwida deċiżiva. Għalhekk, filwaqt li l-indikaturi għandhom ikunu valutati individwalment, il-konklużjonijiet għandhom jintlaħqu permezz ta’ analiżi tal-fatturi kollha.
(432)
Il-partijiet ikkummentaw ukoll dwar it-theddida possibbli ta’ iktar ħsara materjali fid-dawl tal-bini ta’ kapaċità kbira mill-produtturi Ċiniżi appoġġat mill-politiki u s-sussidji tal-Istat. L-ambitu tal-investigazzjoni kien l-eżistenza tal-ħsara materjali u mhux it-theddida ta’ iktar ħsara materjali. Għalhekk dawn il-kummenti ma jistgħux jaffettwaw is-sejbiet u kellhom jiġi skartati.
(433)
Meta jiġi kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, għandu jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali fit-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
7. KAWŻALITÀ
7.1. INTRODUZZJONI
(434)
Skont l-Artikoli 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kinitx ikkaġunata mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet ssussidjati, li setgħu kienu ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi l-oħra ma tiġix attribwita għall-importazzjonijiet ssussidjati.
7.2. EFFETT TAL-IMPORTAZZJONIJIET SUSSIDJATI
(435)
Għandu jiġi nnutat li s-suq tas-CFP tal-Unjoni huwa kkaratterizzat minn livell għoli ta’ konċentrazzjoni ta’ poter tax-xiri u trasparenza tal-prezzijiet permezz ta’ kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet. Barra minn hekk is-CFP huwa tip ta’ prodott bażiku li ma jippermettix differenzi sinifikanti fil-prezzijiet fost sorsi differenti. Parti kbira mill-prodotti tinbiegħ permezz ta’ negozjanti li jġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni żżomm il-prezzijiet skont l-importazzjonijiet bi prezz baxx u ssussidjati. B’hekk il-prezzijiet tas-CFP impurtat, li minnu 35 % oriġina fir-RPĊ fil-PI, ġeneralment għandhom effett sinifikanti fuq il-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni.
(436)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet ssussidjati fir-RPĊ żdiedu b’mod drammatiku (+ 183 %) matul il-perijodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet ssussidjati mir-RPĊ l-ewwel irdoppjaw mill-2006 għall-2007, filwaqt li l-prezzijiet fl-2007 kienu 2 % inqas mis-sena ta’ qabel. Fl-2008 l-importazzjonijiet miċ-Ċina baqgħu stabbli u filwaqt li l-prezzijiet medji waqgħu b’aktar minn 1 %. Il-volumi tal-importazzjoni Ċiniża (+ 71 %) u s-sehem mis-suq (+ 120 %) reġgħu żdiedu b’mod drammatiku fil-PI bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet neżlin (- 5 %) tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw bi 7,6 % u b’hekk eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u żammew lura l-produtturi tal-Unjoni milli jgħollu l-prezzijiet tagħhom għal livelli profittabbli.
(437)
Huwa mfakkar li matul il-perijodu kkunsidrat il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 14 %. L-industrija tal-Unjoni esperjenzat waqgħa sinifikanti fil-volum tal-bejgħ tagħhom (19 %). Madankollu t-tnaqqis fil-bejgħ kien akbar mill-waqgħa fid-domanda u wassal għal telf ta’ sehem mis-suq ta’ 5 punti perċentwali. Fl-istess ħin is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 3 punti perċentwali. Dan juri li l-biċċa l-kbira tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ttieħdet mill-importazzjonijiet ssussidjati mir-RPĊ.
(438)
B’hekk huwa kkunsidrat li l-pressjoni kontinwa eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma ssussidjati bi prezz baxx mir-RPĊ fuq is-suq tal-Unjoni ma ppermettitx li l-industrija tal-Unjoni tadatta l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha għall-ispejjeż miżjuda tal-materja prima, partikolarment fl-2008, meta l-prezzijiet tal-polpa laħqu l-ogħla livell. Dan wassal għat-telf fis-sehem mis-suq u għat-telf fil-profitt tal-industrija tal-Unjoni.
(439)
Matul l-investigazzjoni u wara l-iżvelar, partijiet diversi ppreżentaw l-argument li l-importazzjonijiet Ċiniżi ma kellhomx impatt sinifikanti f’termini ta’ volum u prezzijiet. Ġie argumentat li ma kienx hemm żieda f’daqqa fl-importazzjonijiet Ċiniżi iżda minflok dawn kibru gradwalment matul is-snin u għalhekk l-impatt tagħhom kien pjuttost limitat u ma għandux jiġi eżaġerat għall-iskop tad-determinazzjoni tal-ħsara. Ġie argumentat ukoll li l-prezzijiet Ċiniżi, anki jekk orħas mill-prezzijiet tal-Unjoni, ma kellhom ebda impatt fuq il-prezzijiet relattivament stabbli tal-industrija tal-Unjoni. Produttur esportatur wieħed ġab fid-dubju s-sejba tal-Kummissjoni li suppressjoni tal-prezzijiet kkawzata mill-prezzijiet Ċiniżi. Din irrimarkat li fl-2009, meta l-prezzijiet Ċiniżi komplew jorħsu, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni mhux biss irreġistraw żieda iżda fil-fatt ippermettew lill-industrija tal-Unjoni tagħmel profitt.
(440)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonjiet Ċiniżi hija nalizzat fid-dettal fil-premessa (380) u ġie konkluż li ż-żieda fil-volum ma tistax titqies bħala mhux sinifikanti.
(441)
F’termini ta’ prezzijiet, l-importazzjonijiet Ċiniżi waqqgħu l-prezzijiet tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni bi 7,6 % li tqies bħala sinifikanti f’suq fejn it-trasparenza hija għolja. Kif kien deskritt fil-premessa (412) hawn fuq, tabilħaqq il-prezzijiet tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni kienu stabbli matul il-perijodu kkunsidrat, biż-żieda eċċezzjonali fl-2007, is-sena meta l-esportazzjonijiet Ċiniżi ma żdiedux. Fl-2009 il-produtturi tal-Unjoni setgħu jżommu l-prezzijiet tagħhom stabbli għad-detriment li tilfu parti oħra mis-suq u l-profitabilità ġiet mill-kumbinazzjoni ta’ dawn il-prezzijiet stabbli u t-tnaqqis fl-ispiża tal-materja prima.
(442)
Produttur esportatur Ċiniż wieħed saħaq li l-importazzjonijiet tas-CFP miċ-Ċina ma kellhomx impatt fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni billi dawn ma kinux komparabbli mas-CFP immanifatturata u mibjugħa mill-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni billi 10 % biss tal-bejgħ tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni ġew imqabbla fid-determinazzjoni tal-livell tat-twaqqigħ tal-prezz u tal-prezz mhux dannuż. Ta’ min jinnota li dawn id-determinazzjonijiet isiru fuq il-bażi ta’ prodotti kompletament komparabbli li jaqblu direttament fil-karatteristiċi kollha sabiex isir paragun ġust. Madankollu, is-CFP manifatturata mill-produtturi Ċiniżi u minn tal-Unjoni hija ġeneralment komparabbli kif konkluż fil-premessa (50) u għalhekk jikkompetu ma’ xulxin direttament fis-suq tal-Unjoni.
(443)
Ġie allegat ukoll li s-sejba li s-suq tas-CFP huwa suq tal-prodotti karatterizzat minn livell għoli ta’ trasparenza kienet inkorretta billi l-produtturi tal-Unjoni jbiegħu madwar nofs il-prodotti tagħhom direttament lill-utenti finali. B’kuntrast ma’ dan l-argument, il-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni jbiegħu l-maġġoranza tal-prodotti tagħhom permezz ta’ negozjanti direttament jew indirettament (l-hekk imsejħa “indent sales” meta l-prodotti jintbagħtu direttament lill-klijent iżda l-proċess tal-ordni u l-fattura jsir min-negozjanti). Tabilħaqq, in-negozjanti għandhom rwol kruċjali kemm fl-istokkjar tal-prodotti kif ukoll biex jagħtu trasparenza fil-prezzijiet lis-suq.
(444)
Fid-dawl tax-xejra stabbilita tal-importazzjonijiet mir-RPĊ li ma titqisx bħala insinifikanti, ġie konkluż li ż-żieda f’daqqa tal-importazzjonijiet ssussidjati bi prezz baxx mir-RPĊ kellha impatt negattiv konsiderevoli fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-EFFETT TA’ FATTURI OĦRA
7.3.1. L-IŻVILUPP TAL-KONSUM FIS-SUQ TAL-UNJONI U L-KRIŻI EKONOMIKA
(445)
Kif imsemmi fil-premessa (378) ta’ hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni tas-CFP l-ewwel żdied fl-2007, u wara naqas fl-2008 u fil-PI. Matul il-perijodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni kollha tilfu sehem mis-suq. Wieħed mill-esportaturi li kkoopera fir-RPĊ u l-gvern taċ-Ċina sostnew li t-tnaqqis fil-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien minħabba t-tnaqqis fil-konsum li kien ikkawżat mill-kriżi ekonomika u l-espansjoni tal-mezzi elettroniċi u ma kellu jiġi attribwit lill-importazzjonijiet Ċiniżi. Biex isostnu dan l-argument, il-GTĊ ikkwota Manifest għall-Kompetittività u l-Impjiegi varat mill-industrija tal-karta u l-polpa f’Ġunju 2009 (“il-Manifest”).
(446)
Għalkemm ma jistax jiġi injorat il-fatt li din l-evoluzzjoni negattiva tal-konsum tal-Unjoni, għal xi raġuni, bejn l-2007 u l-PI kellha impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fejn għandhom x’jaqsmu l-volumi tal-bejgħ u l-produzzjoni, ta’ min jinnota l-fatt li l-esportaturi Ċiniżi fl-istess ħin u speċjalment mill-2008 sal-2009 rnexxielhom iżidu l-volumi ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tagħhom permezz tal-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata fuq is-suq mill-importazzjonijiet ssussidjati.
(447)
Il-Manifest ikkowtat mill-GTĊ ikopri s-setturi tal-industriji kollha tal-karta u l-polpa u jservi skop ta’ politika ġenerali. Abbażi tal-informazzjoni inkluża f’dan id-dokument, l-ebda konklużjonijiet separati ma setgħu jinħiebu għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat. Għalhekk mhux possibbli li wieħed jikkonkludi jekk l-istqarrijiet jew is-sejbiet tal-Manfiest fil-fatt japplika direttament fuq il-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, peress li, l-investigazzjoni ma wrietx konnessjoni qawwi bejn il-kriżi finanzjarja u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, dan l-argument kellu jiġi miċħud.
(448)
Għaldaqstant, huwa kkunsidrat li d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment ikkawżat miż-żieda fl-importazzjonijiet ssussidjati mir-RPĊ u t-twaqqigħ tal-prezzijiet ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi u mhux mit-tnaqqis fil-konsum. Għalkemm il-kontrazzjoni fid-domanda tat kontribut għall-ħsara, ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba u ż-żieda fl-importazzjonijiet issusidjati.
7.3.2. IL-PREZZIJIET TAL-MATERJA PRIMA
(449)
L-ispiża medja tal-produzzjoni tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni żdied ftit (2 %) bejn l-2006 u l-2008 u naqas b’5 % fil-PI. L-investigazzjoni wriet li l-ispiża tal-produzzjoni tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni biex jipproduċu s-CFP b’mod ġenerali segwit xejra simili bħala l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-polpa, wieħed mill-materjali primi prinċipali tal-produzzjoni tal-karta. Il-prezz medju tal-polpa żdied bi 8 % bejn l-2006 u l-2008, u wara dan il-perijodu naqas b’mod drastiku mill-aħħar tal-2008 sal-aħħar xahar tal-PI. Il-prezz tal-polpa bħala medja kien 19 % inqas fl-2009 mis-sena ta’ qabel.
(450)
Fin-nuqqas ta’ sussidjar ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni, wieħed seta’ jistenna li l-prezzijiet jiġu regolarment adattati biex jirriflettu l-iżvilupp tal-komponenti varji tal-ispiża tal-produzzjoni. Sal-2008, madankollu, dan ma seħħx. Fil-fatt, il-produtturi tal-Unjoni ġew sfurzati jżommu l-prezzijiet tal-bejgħ baxxi anki meta l-prezzijiet tal-polpa kienu qed jiżdiedu fl-2008 sabiex jikkompetu kontra l-importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx mir-RPĊ, li wassal għal waqgħa sinifikanti fil-profitt f’dak il-perijodu. Fil-PI, is-sitwazzjoni tjiebet minħabba t-tnaqqis abnormali fil-prezzijiet tal-polpa - filwaqt li l-prezzijiet tas-CFP setgħu jinżammu stabbli fl-istess ħin. Madankollu anki f’dan il-perijodu eċċezzjonali l-livelli ta’ profitt li kienu għadhom baxxi ħafna ma ppermettewx lill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni li jirkupraw minn prattiċi kontinwi ta’ sussidjar. Fil-fatt, minkejja t-tnaqqis fl-ispejjeż tal-materja prima l-livelli tal-prezzijiet xorta ma setgħux jiżdiedu għal livelli biex jinkisbu marġnijiet ta’ profitt solidi meħtieġa għal din l-industrija b’kapital intensiv.
(451)
Għaldaqstant, huwa konkluż li l-importazzjonjiet issussidjati mir-RPĊ li waqqgħu l-prezzijiet tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni baxxew il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u żammew lura l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni milli jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom biex ikopru l-ispejjeż tagħhom jew biex jiksbu profitt raġonevoli. Peress li l-prezzijiet tal-materja prima kienu qed jonqsu b’mod sinifikanti fil-PI, ġie konkluż li ma setgħux kellhom impatt fuq il-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul l-istess perijodu.
7.3.3. PRESTAZZJONI TA’ ESPORTAZZJONI TAL-PRODUTTURI RAPPREŻENTATTIVI TAL-UNJONI
(452)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni ġiet eżaminata wkoll bħala wieħed mill-fatturi magħrufa għajr l-importazzjoni ssussidjata, li fl-istess waqt setgħet serviet ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, biex jiġi żgurat li l-ġsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi oħrajn ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet issussidjati. L-analiżi turi li l-bejgħ mill-esportazzjoni lil partijiet mhux relatati magħmul mill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni kien jirrappreżenta parti importanti mill-bejgħ tagħhom (madwar 26 %) matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm il-volumi tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet ukoll naqsu fil-perijodu kkunsidrat b’16 %, it-telf tal-volumi kien jidher inqas meta mqabbel mat-telf tal-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (19 %). B’hekk, kien meqjus li t-tnaqqis fil-volum tal-esportazzjoni ma jistax jispjega l-livell ta’ ħsara li ġarrbu l-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni. Peress li l-esportazzjonijiet għandhom is-sehem importanti li jżommu l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għolja biex ikopru l-ispejjeż fissi għolja tal-investimenti f’makkinarju, ġie meqjus li minkejja li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni kienet qed tonqos, din ġeneralment kellha effett pożittiv. Għalhekk, ġie meqjus li anki jekk it-tnaqqis fl-attivitajiet ta’ esportazzjoni setgħu kkontribwew għad-deterjorament ġenerali tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni, dawn min-naħa l-oħra kienu qed itaffu t-telf imġarrab fis-suq tal-Unjoni u b’hekk ma kinux tali li kisru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ u l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(453)
Parti waħda sostniet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet tnaqqis sinifikanti fl-esportazzjonijiet minħabba s-saħħa tal-Euro meta mqabbla mad-dollaru Amerikan u li l-ħsara kkawżat minn dan il-fattur ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet mir-RPĊ. Kif ġie konkluż hawn fuq, id-deterjorament fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienu x’kienu l-kawżi għal dan id-deterjorament, mhuwiex ir-raġuni ewlenija għall-ħsara li ġarrbu l-produtturi u b’hekk ma kisirx ir-rabta kawżali stabbilita fil-premessa (444).
7.3.4. IMPORTAZZJONIJIET MINN PAJJIŻI TERZI OĦRA
(454)
It-tendenzi fil-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra bejn l-2006 u l-PI kienu kif ġej:
Tabella 9
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
2006
2007
2008
2009/IP
Svizzera
Importazzjonijiet (tunnellati)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indiċi
100
98
116
88
Sehem tas-suq
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indiċi
100
95
115
103
Prezz (EUR/tunnellata)
787
782
758
793
Indiċi
100
99
97
105
Indoneżja
Importazzjonijiet (tunnellati)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indiċi
100
155
137
251
Sehem tas-suq
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indiċi
100
149
135
292
Prezz (EUR/tunnellata)
855
818
845
681
Indiċi
100
96
99
80
Korea t’Isfel
Importazzjonijiet (tunnellati)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indiċi
100
145
103
102
Sehem tas-suq
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indiċi
100
139
102
118
Prezz (EUR/tunnellata)
562
669
664
618
Indiċi
100
119
118
110
Il-pajjiżi l-oħra kollha
Importazzjonijiet (tunnellati)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indiċi
100
121
107
172
Sehem tas-suq
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indiċi
100
117
106
199
Prezz (EUR/tunnellata)
962
860
914
824
Indiċi
100
89
95
86
Sors: Eurostat.
(455)
Il-pajjiżi terzi l-oħra ewlenin li jesportaw is-CFP fis-suq tal-Unjoni huma l-Isvizzera, l-Indoneżja u l-Korea t’Isfel. Mit-tendenzi fil-volumi tal-importazzjoni wieħed jista’ jara li ż-żieda fl-importazzjonijiet mir-RPĊ kienet aktar milli minn kwalunkwe pajjiż terz ieħor. Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Isvizzera, dawn dejjem ġew mibjugħa bi prezzijiet ħafna ogħla mill-prodotti importati mir-RPĊ. Is-sehem mis-suq tal-prodotti Svizzeri baqgħu relattivament stabbli, bl-eċċezzjoni għas-sena 2008 meta żdiedu temporanjament għal aktar minn 4 % qabel ma waqgħu għal kważi l-livell tal-2006 fil-PI. Is-CFP importata mill-Isvizzera prinċipalment kkostitwit il-produzzjoni ta’ kumpanija waħda proprjetà ta’ wieġd mill-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni u l-prezzijiet tal-unità ogħla jistgħu jkunu konnessi ma’ taħliet differenti tal-prodott u l-istrutturi tal-bejgħ. Fejn għandhom x’jaqsmu l-importazzjonijiet mill-Indoneżja, dawn ukoll kienu qed jidħlu fl-Unjoni bi prezzijiet ogħla mill-prodotti Ċiniżi, ħlief għall-PI meta l-prezzijiet waqgħu, fil-parti l-kbira x’aktarx minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polpa. Iż-żieda li rriżultat tal-importazzjonijiet, li madankollu f’termini ta’ volum baqgħet ta’ livell baxx fil-PI, wasslet għal sehem mis-suq li wkoll baqa’ f’livell baxx f’dak il-perijodu. L-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel daħlu fl-Unjoni fi kwantitajiet żgħar matul il-perijodu kkunsidrat u s-sehem mis-suq baqa’ stabbli. Għalkemm il-prezzijiet tal-importazzjoni Koreani kienu simili għall-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ, il-prezzijiet Koreani ma kinux qed juru tendenza dejjem tonqos bħalma kienu qed juru l-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-perijodu kollu kkunsidrat. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi l-oħrajn kollha kellhom prezzijiet ogħla b’mod sinifikanti mill-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-volumi tal-importazzjoni kienu baxxi.
(456)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, għandu jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma tawx kontribut għall-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
7.3.5. L-EĊĊESS TA’ KAPAĊITÀ STRUTTURALI
(457)
Esportaur wieħed li kkoopera fir-RPĊ sostna li l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-eċċess ta’ kapaċità tal-industrija tal-Unjoni. It-tnaqqis fil-kapaċità u l-konsolidament tal-industrija tal-Unjoni b’hekk ma kienx konsegwenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi iżda għandu jidher bħala miżura kontra l-eċċess ta’ kapaċità. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-industija tal-Unjoni ġarrbet telf fil-perijodu kkunsidrat, speċjalment fl-2008, minkejja r-ristrutturar tal-produtturi peress li, kif spjegat fil-premessi minn (435) sa (444) ta’ hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni xorta ma kinetx kapaċi tgħolli l-prezzijiet tagħha għal-livelli ogħla mill-ispejjeż. Din is-sitwazzjoni kienet prinċipalment ikkawżata mill-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjoni ssussidjati li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. B’hekk dan l-argument kellu jiġi miċħud.
(458)
Kien argumentat ukoll li l-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija tal-unjoni kien kompluti fl-2009 bil-konsolidament ta’ żewġ produtturi kbar li rriżulta fit-tijib immedjat tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-isforzi tar-ristrutturar seħħu sa mill-2000 sal-PI. L-effett pożittiv tal-konsolidament imsemmi kellu jirrifletti fit-titjib tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità u għall-inqas fil-volum stabbli tal-bejgħ iżda dawn iż-żewġ indikaturi ddeterjoraw fil-PI. Min-naħa l-oħra, kien stabbilit li l-profitabilità mtejba tal-industrija tal-Unjoni fil-PI kienet ikkawzata primnċipalment u direttament mit-tnaqqis eċċezzjonali ta’ darba fil-prezzijie tal-polpa. Għalhekk dan l-argument kellu jiġi miċħud.
7.4. IL-KONKLUŻJONI DWAR IL-KAWŻALITÀ
(459)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx li joriġinaw mir-RPĊ matul il-perijodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet magħmulin bi prezzijiet issusidjati li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili.
(460)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx mir-RPĊ ikkoinċidiet ma’ tnaqqis ġenerali tad-domanda fis-suq tal-Unjoni matul il-perijodu ta’ bejn l-2006 u l-PI u wkoll mal-iżvilupp negattiv fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perijodu. Fl-istess ħin ġie osservat żvilupp negattiv fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni kif spjegat fil-premessa (423).
(461)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ u l-ħsara li ġarrbu l-industrija tal-Unjoni.
(462)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet issussidjati, għandu jiġi konkluż li l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
8.1. RIMARKA PRELIMINARI
(463)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, kien eżaminat jekk, minkejja s-sejbiet ta’ hawn fuq, kinux jeżistu raġunijiet b’saħħithom sabiex jiġi konkluż li mhux fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. Għal dan l-għan, u skont l-Artikolu 31(1) tar-Regolament bażiku, l-impatt probabbli ta’ miżuri possibbli fuq l-industrija tal-Unjoni, l-importaturi, in-negozjanti u d-distributuri u l-utenti tal-prodott ikkonċernat kif ukoll il-konsegwenzi probabbli li jirriżultaw jekk ma jittieħdux miżuri ġew ikkunsidrati abbażi tal-evidenza kollha sottomessa.
8.2. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(464)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità waħda tinkludi 14-il produttur magħruf u hija stmata li tirrappreżenta madwar 98 % tal-produzzjoni tal-Unjoni tas-CFP skont CEPIFINE. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 11 000 persuna b’rabta mal-prodott ikkonċernat.
(465)
Tnejn mill-produtturi magħrufa opponew il-bidu tal-investigazzjoni iżda ma pprovdew l-ebda tagħrif addizzjonali u ma kkooperawx mal-investigazzjoni. Skont l-informazzjoni disponibbli, madankollu, u b’mod partikolari abbażi tad-dejta magħmula disponibbli mis-CEPIFINE li żvelat deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, jista’ raġonevolment jiġi preżunt li dawn iż-żewġ kumpaniji wkoll ġew affettwati b’mod negattiv mill-importazzjonijiet issussidjati. In-nuqqas ta’ kooperazzjoni b’hekk ma tqisitx bħala indikazzjoni li s-sitwazzjoni tagħhom kienet tkun differenti minn dik tal-industrija tal-Unjoni li fadal.
(466)
L-industrija tal-Unjoni ġarbbet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ. Huwa mfakkar li ħafna indikaturi tal-ħsara wrew tendenza negattiva matul il-perijodu kkunsidrat. B’mod partikolari l-indikaturi tal-ħsara marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-erba’ produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni, bħalma huma l-profitt u r-redditu fuq l-investiment, minkejja titjib żgħir fil-PI, ġew affettwati b’mod serju. Fin-nuqqas ta’ miżuri, deterjorament addizzjonali fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni jidher possibbli ħafna.
(467)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji kompensatorji se terġa’ ġġib fis-seħħ kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi u ġusti fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu li l-industrija tal-Unjoni taġġusta l-prezzijiet tas-CFP biex jirriflettu l-ispejjeż tal-komponenti varji. Wieħed jista’ jistenna li l-impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti li l-industrija tal-Unjoni terġa’ tikseb mill-inqas parti mis-sehem mis-suq matul il-perijodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv addizzjonali fuq is-sitwazzjoni ekonomika u l-profitt tagħhom.
(468)
B’hekk ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji definittivi fuq l-importazzjonijiet tas-CFP li toriġina mir-RPĊ tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
8.3. IMPORTATURI U NEGOZJANTI
(469)
Intbagħtu kwestjonarji lil erbatax-il importatur u negozjant magħrufa u mhux relatati fl-Unjoni li kienu elenkati fl-ilment. Waqt l-investigazzjoni numru ta’ negozjanti oħrajn (li jissejħu wkoll negozjanti fl-industrija) ippreżentaw lilhom infushom. Fl-aħħar, tlettax-il kumpanija kkooperaw fl-investigazzjoni, għalkemm xi wħud minn dawk li wieġbu pprovdew biss informazzjoni parzjali. L-importaturi nstabu li kienu qed jaġixxu wkoll bħala negozjanti fis-suq u b’hekk dawn il-partijiet kollha minn hawn ’il quddiem se jkunu magħrufa bħala “negozjanti”.
(470)
L-investigazzjoni wriet li n-negozjanti kollha xtraw is-CFP minn diversi sorsi u prinċipalment mingħand il-industrija tal-Unjoni. Żewġ negozjanti ma xtrawx is-CFP importat mir-RPĊ jew xtrawha biss kultant żmien. L-10 kumpaniji li pprovdew informazzjoni kwantitattiva dwar ix-xiri tagħhom tal-prodott ikkonċernat b’kollox kienu jirrappreżentaw 47 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. L-importazzjonijiet, inklużi l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu jirrappreżentaw biss sehem limitat tan-negozju totali tagħhom u kwalkunkwe impatt negattiv tal-miżuri proposti b’hekk x’aktarx ikun negliġibbli. In-negozjanti kollha ddikjaraw li s-CFP prodotta fl-Unjoni u dik prodotta fir-RPĊ kienu fil-biċċa l-kbira ta’ kwalità simili u setgħu jinbidlu ma’ xulxin. Barra minn hekk l-investigazzjoni kkonfermat li jeżisti numru kbir ta’ sorsi tal-importazzjoni oħra u n-negozjanti jistgħu jerġgħu lura għal dawn is-sorsi l-oħrajn ta’ provvista, għall-inqas għal żmien aktar fit-tul.
(471)
Żewġ negozjanti li jimportaw kienu qed jiddependu l-aktar mis-sorsi Ċiniżi għax-xiri tas-CFP. Iż-żewġ kumpaniji ddikjaraw li jkollhom diffikultajiet biex jiksbu prodotti minn industrija tal-Unjoni peress li jkun hemm kanali ta’ bejgħ tradizzjonali minħabba volumi minimi ta’ ordnijiet meħtieġa mill-produtturi u ftehimiet ta’ distribuzzjoni li jkun jeħtieġ li jiġu rispettati. Dan madankollu, ma affettwax direttament id-disponibilità tas-CFP mill-industrija tal-Unjoni peress li kellhom kapaċità żejda biżżejjed disponibbli. B’hekk dan l-argument kellu jiġi miċħud.
(472)
Dwar il-possibbiltà li jgħaddu ż-żidiet potenzjali fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom, in-negozjanti li kkooperaw kollha semmew it-trasparenza fil-prezzijiet qawwija fis-suq tal-Unjoni u ddikjaraw li jkunu kapaċi jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom biss lill-klijenti finali jekk il-livell tal-prezz fl-Unjoni, b’mod ġenerali, jiżdied. Fuq din il-bażi, u minħabba li l-effett intiż tad-dazji kompensatorji huwa, inter alia, li jżid il-livell tal-prezz fl-Unjoni għal livelli li jkopru l-ispiża, huwa mistenni li l-importaturi b’hekk ikunu kapaċi jgħaddu mill-inqas parti minn kwalunkwe żidiet fil-prezzijiet ikkawżati mid-dazju kumpensatorju għal fuq il-klijenti tagħhom. Għandu jiġi nnutat ukoll li kif imsemmi hawn fuq, instab li l-importazzjonijiet Ċiniżi jikkostitwixxu biss parti żgħira min-negozju ġenerali tan-negozjanti u li b’hekk, l-effett tad-dazju kumpensatorju, b’mod ġenerali jkun negliġibbli. Fl-aħħar nett, huwa wkoll ikkunsidrat li l-importaturi jiksbu profitabilità akbar fuq il-bejgħ tagħhom tas-CFP li toriġina mill-produtturi fir-RPĊ. Għalhekk dawn se jkunu kapaċi jagħmlu anqas qligħ billi ta’ mill-inqas jassorbu żieda parzjali fl-ispiża.
(473)
B’hekk, l-impożizzjoni ta’ miżuri definittiv ġeneralment m’għandhiex ikollha impatt negattiv sinifikanti fuq l-importaturi u n-negozjanti.
8.4. UTENTI
(474)
Intbagħtu kwestjonarji lil tmien utenti magħrufa fl-Unjoni li ġew elenkati fl-ilment. Waqt l-investigazzjoni diversi utenti oħra ppreżentaw ruħhom. B’kollox ħames kumpaniji pprovdew tweġiba sħiħa jew parzjali għall-kwestjonarju. Dawn il-kumpaniji jinsabu mifruxa mal-Unjoni u jirrappreżentaw is-setturi tal-istampar u l-pubblikazzjoni. Peress li l-kundizzjonijiet tas-suq u l-istrutturi tal-ispejjeż nstabu li huma differenti għall-istamperiji u l-pubblikaturi, l-impatt tal-miżuri ġie analizzat separatament għal kull grupp.
8.4.1. STAMPERIJI
(475)
Stampatur wieħed biss ipprovda l-informazzjoni bażika. Skont l-informazzjoni sottomessa minn dan l-istampatur, is-sehem tas-CFP marbut mal-ispiża totali tal-produzzjoni ta’ materjal stampat kien relattivament għoli. Waqt l-investigazzjoni uriet li l-istampaturi prinċipalemnt jixtru s-CFP mill-produtturi tal-Unjoni, hu kkonfermat li s-CFP manifatturata fl-Unjoni u r-RPC huma ta’ kwalità simili u li hemm kompetizzjoni qawwija tal-prezzijiet bejn il-kummerċjanti.
(476)
Intqal li kwalunkwe żieda fil-prezz ikollha effett negattiv sinifikanti fuq il-profitabilità tagħhom. Ġie affermat li l-industrija tal-istampar diġà qiegħda taħt pressjoni minħabba l-eċċess ta’ kapaċità strutturali u kwalunkwe żieda fil-prezzijiet tax-xiri tas-CFP jitfa’ aktar pressjoni fuq dawn il-produtturi. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li minħabba l-kwantitajiet żgħar tas-CFP Ċiniża użata mill-istamperiji (li għadhom jiksbu l-biċċa l-kbira tas-CFP meħtieġa mill-industrija tal-Unjoni) l-impatt dirett ta’ kwalunkwe dazju ġie kkunsidrat negliġibbli. Fejn għandha x’taqsam iż-żieda ġenerali fil-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, ġie kkunsidrat li peress li din iż-żieda fil-prezzijiet taffettwa l-atturi ekonomiċi kollha din ikollha effett newtrali.
8.4.2. PUBBLIKATURI
(477)
Fir-rigward tas-settur tal-pubblikazzjoni, waslu erba’ risposti għall-kwestjonarji minn kumpaniji. Kumpanija waħda għamlet xirja żgħira tas-CFP oriġinata fiċ-Ċina fil-PI. Tnejn mill-kumpaniji pprovdew dejta kwantitattiva li tikkonċerna l-użu tagħhom tas-CFP.
(478)
Ġeneralment, instab li bħala medja l-prodotti fejn intużat is-CFP kienu jirrappreżentaw 16 % tad-dħul totali ta’ dawn il-kumpaniji u li l-profitt medju miksub f’dan in-negozju kien madwar 12 %. Barra minn hekk, instab li s-sitt kumpaniji xtraw is-CFP prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni, filwaqt li waħda minnhom biss użat is-CFP impurtata mir-RPĊ. Ieħor beda jixtri prodotti Ċiniż biss wara l-PI. B’hekk, u b’mod partikolari abbażi tal-volumi baxxi tas-CFP li toriġina mir-RPĊ użata f’dan is-settur, l-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ x’aktarx mhix se taffettwa serjament is-settur tal-pubblikazzjoni inġenerali. Barra minn hekk, dawn il-kumpaniji nstabu li kienu qed jagħmlu profitt u setgħu jgħaddu ż-żidiet fil-prezzijiet lill-klijent finali aktar faċilment minħabba l-użu ta’ karta maħsuba għall-klijent u mitluba mill-klijent fejn il-karta użata fil-produzzjoni tinxtara mill-klijent innifsu huwa aktar komuni. Fl-aħħar, il-pubblikaturi għandhom poter ta’ xiri aktar f’saħħtu minħabba l-ekonomiji tal-kobor.
(479)
Żewġ assoċjazzjonijiet tal-industrija tal-istampar u l-pubblikazzjoni pprovdew sottomissjonijiet. Wieħed minnhom oppona l-impożizzjoni tad-dazji, u sostna li kwalunkwe żidiet fil-prezzijiet iwasslu għal spejjeż ogħla u konsegwentement għat-telf tal-kompetittività u ta’ impjiegi fl-industriji downstream. L-ieħor baqa’ newtrali iżda sostna li l-miżuri setgħu jkollhom effetti negattivi fuq l-industriji downstream hekk kif iż-żidiet fil-prezzijiet setgħu jwasslu għar-rilokazzjoni tal-industrija tal-istampar li twassal aktar importazzjonijiet tal-oġġetti stampati downstream.
(480)
L-investigazzjoni sabet li jeżistu diversi segmenti fil-prodotti tal-karti fejn għandu x’jaqsam tkabbir mistenni u li s-segment tal-karta għall-istampar ta’ kwalità għolja, li fih tintuża l-aktar is-CFP, għadu qed jikber. Fir-rigward tal-affermazzjoni li t-telf imur lejn is-suq downstream, din l-affermazzjoni hija vaga u ma kinitx appoġġjata minn kwalunkwe tagħrif jew evidenza ta’ prova.
(481)
Wara l-kxif, ġiet irrepetuta l-istess dikjarazzjoni dwar l-effetti possibbli fuq l-industrija downstream u kienet appoġġata mill-fatt li l-importazzjonijiet tal-materjal stampat miċ-Ċina żdied b’mod rapidu f’dawn l-aħħar snin u apparentement ħa sehem kbir mis-suq fil-konsum Ewropew tal-materjal stampat kollu.
(482)
Kif spjegat hawn fuq, il-kooperazzjoni tal-istampaturi kienet limitata u fuq il-bażi tal-informazzjoni kwantitattiva limitata li waslet instab li minħabba l-livell ta’ profitabbiltà tagħhom u s-sehem tas-CFP fl-ispejjeż tagħhom, l-istampaturi huma tabilħaqq sensittivi għaż-żidiet fil-prezz. Madankollu, il-biċċa l-kbira tal-istampaturi kellhom ftit jew ma kellhomx xiri dirett ta’ karta Ċiniża fil-PI u l-ammont ta’ karta Ċiniża użata mill-istampaturi huwa ġeneralment żgħir u għalhekk l-impatt dirett tad-dazju jkun negliġibbli. Ħafna stampaturi qalu wkoll li minħabba l-bżonn tagħhom ta’ forniment fi żmien qasir, is-sehem tal-proviżjonijiet direttament minn pajjiżi terzi jibqa’ limitat.
(483)
Fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet dwar il-materjal stampat downstream miċ-Ċina, ta’ min jinnota li l-istatistika tal-importazzjoni tal-materjal stampat tkopri firxa wiesgħa ta’ prodotti li tinkludi l-materjal stampat finali li mhuwiex stampat fuq karta fina miksija. Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, ma setax jiġi evalwat liema parti mill-prodotti importati miċ-Ċina hija stampata fuq il-prodott ikkonċernat u liema parti hija stampata fuq tipi oħra ta’ karta. Madankollu, mill-informazzjoni mogħtija huwa magħruf li l-materjal stampat li joriġina fiċ-Ċina huwa fil-biċċa kbira magħmul minn xi kategoriji speċifiċi ta’ kotba, kotba għat-tfal, kalendarji, imballaġġi u kartolini. Il-prodotti li jiddependu iktar miż-żmien, bħal rivisti ta’ kull ġimgħa jew kull xahar u stampar ieħor ta’ aħbarijiet, huma inqas probabbli li jiġu importati miċ-Ċina minħabba l-ħin li jeħtieġ it-trasport. Filwaqt li l-istampar ta’ xi prodotti stampati jista’ jkun iktar suxxettibbli għar-rilokazzjoni, min-naħa l-oħra jeżistu tipi ta’ prodotti li għalihom il-prossimità u s-servizz huma kruċjali u għalhekk ma jiġux affettwati mill-kompetizzjoni barranija. Barra minn hekk, anki jekk il-karta hija fattur importanti fl-ispiża għall-industrija tal-istampar, hija wkoll industrija li tirrikjedi ħafna ħaddiema u għalhekk l-ispejjeż għall-ħaddiema jistgħu jkunu fattur deċiżiv iktar sinifikanti fix-xejriet ta’ rilokazzjoni. Fil-qosor, madankollu, ma jistax jiġi eskluż li l-importazzjonijiet tal-prodotti stampati li huma stampati fuq is-CFP se jiżdiedu iżda mhuwiex possibbli li wieħed jistma bi preċiżjoni xi jkun il-livell taż-żieda u kemm din ikollha rwol fil-kompetittività tal-produtturi tal-istampar u għalhekk x’impatt dirett jista’ jkollhom iż-żidiet fil-prezzijiet fuq l-industrija tal-istampar downstream tal-Unjoni.
(484)
Mill-informazzjoni mressqa, huwa magħruf ukoll li l-industrija tal-istampar għandha kapaċità strutturali żejda li twassal għar-ristrutturar kontinwu tas-settur. Wieħed mill-fatturi deċiżivi għar-ristrutturazzjoni kienet ukoll il-konsolidazzjoni tal-manifatturi tal-karta fil-katina tal-valur. Kwalunkwe diffikultà tal-industrija tal-istampar li żżid il-prezzijiet titqies li aktarx tkun minħabba l-eċċess ta’ kapaċità strutturali fl-industrija tal-istampar innifisha.
8.4.3. KONKLUŻJONIJIET DWAR L-UTENTI
(485)
Meta jiġi kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, anke jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati b’mod negattiv mill-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-utenti fiż-żewġ setturi distinti jidher li se jkun ġeneralment limitat. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda impatt sinifikanti fuq l-utenti li xtraw il-karta prinċipalment minn sorsi oħra minbarra r-RPĊ. Għall-kuntrarju, ħafna utenti qalu li minħabba l-bżonn tagħhom ta’ forniment fi żmien qasir, is-sehem tal-proviżjonijiet minn pajjiżi terzi jibqa’ limitat. Fl-aħħarnett, id-diffikultajiet tal-industrija tal-istampar li żżid il-prezzijiet huma aktarx minħabba l-eċċess ta’ kapaċità strutturali fl-industrija tal-istampar innifisha.
(486)
Kien allegat ukoll li l-miżuri setgħu jikkawżaw skarsezza tal-proviżjonijiet fis-suq u ħinijiet itwal biex jaslu għand l-utenti.
(487)
Il-partijiet interessati li qed jallegaw skarżezza possbbli ta’ proviżjonijiet ma kkwantifikawx jew taw stima tal-iskarsezza possibbli. Fi kwalunkwe każ, dawn l-allegazzjonijiet dehru ma stegħux ikunu sostnuti bir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni li kienet 83 % fil-PI. Abbażi ta’ dan, mhux probabbli li l-isakrsezzi se jseħħu.
(488)
B’hekk, ġie konkluż li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, l-effett tal-miżuri kompensatorji kontra l-importazzjonijiet tas-CFP li toriġina fir-RPĊ x’aktarx mhux se jkollu impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
8.5. IL-KONKLUŻJONI DWAR L-INTERESS TAL-UNJONI
(489)
Fid-dawl ta’ dak ta’ hawn fuq, għandu jiġi konkluż li ġeneralment, abbażi tal-informazzjoni disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m’hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq l-importazzjonijiet tas-CFP li toriġina mir-RPĊ.
9. MIŻURI KOMPENSATORJI
9.1. IL-LIVELL TA’ ELIMINAZZJONI TAL-ĦSARA
(490)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li nkisbu fir-rigward tas-sussidju, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kontra s-sussidju sabiex ikun evitat li tiġi kkawżata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
(491)
Għall-għan li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, tqiesu l-marġnijiet tas-sussidju li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara li ġarrbu l-produtturi tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabeż il-marġini ta’ sussidju misjub.
(492)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tal-għoti tas-sussidju li jagħmel il-ħsara, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li importazzjonijiet issusidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(493)
Il-kwerelant talab li l-profitt fil-mira għandu jkun minimu ta’ 10 %, u bbaża l-argumenti tiegħu fuq il-marġni tal-profitt mistenni użat mill-aġenzijiet indipendenti tal-klassifikazzjoni fil-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tagħhom u l-profitabbiltà miksuba minn produttur attiv f’segment ieħor tal-produzzjoni tal-karta li mhux affettwat mill-importazzjonijiet Ċiniżi.
(494)
Il-profitt immirat kif suġġerti fl-ilment u t-talba sussegwenti tal-kwerelant ġew eżaminati abbażi tat-tweġibiet tal-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika lill-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni. Tqies li l-profitt immirat għandu jirrifletti l-bżonnijiet tal-investiment l-aktar importanti u r-riskju involut f’din l-industrija b’kapital intensiv fl-assenza tal-importazzjonijiet ddampjati jew ssussidjati. Tqies ukoll qed qam l-investiment fil-makkinarju. Huwa meqjus li marġini ta’ qligħ ta’ 8 % fuq il-fatturat jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-produtturi tal-Unjoni setgħu stenniet li tikseb fin-nuqqas ta’ sussidjar ta’ ħsara.
(495)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkolat prezz mhux ta’ ħsara għall-produtturi tal-Unjoni għall-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb biż-żieda tal-marġni msemmi hawn fuq ta’ 8 % mal-ispiża tal-produzzjoni.
(496)
Il-bejgħ ta’ esportazzjoni ta’ kumpanija fil-grupp ta’ produttur esportatur li kkoopera kien eskluż abbażi tar-raġunijiet spjegati fil-premessa (382).
(497)
Iż-żieda fil-prezz neċessarju kienet imbagħad determinata fuq il-bażi ta’ tqabbil, għal kull tip ta’ prodott, tal-medja b’piż differenzjat tal-prezz ta’ importazzjoni tal-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ, bil-prezz mhux ta’ ħsara tat-tipi ta’ prodott mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju ta’ importazzjoni tal-CIF tat-tipi mqabbla.
9.2. MIŻURI DEFINITTIVI
(498)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet imsemmijin hawn fuq milħuqa fir-rigward tas-sussidju, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, qed jiġi kkunsidrat li dazju kumpensatorju definittiv għandu jiġi impost fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-RPĊ fil-livell l-iżjed baxx tal-livell ta’ sussidji u l-marġini tal-ħsara skont ir-regola dwar id-dazju l-iktar baxx. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell tal-marġnijiet ta’ sussidju li nstabu.
(499)
Il-marġnijiet tal-eliminazzjoni tal-ħsara u l-marġnijiet ta’ sussidju u r-rati proposti tad-dazju definittiv kumpensatorju għar-RPĊ, espressi fuq il-prezzijiet ta’ CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, huma dawn li ġejjin:
Produttur esportatur
Marġini ta’ sussidju
Il-marġni ta’ ħsara
Rata tad-dazju kumpensatorju
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
12 %
20 %
12 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, il-Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
12 %
20 %
12 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
4 %
39,1 %
4 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
4 %
39,1 %
4 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
12 %
39,1 %
12 %
(500)
F’dak li jirrigwarda l-investigazzjoni dwar l-anti-dumping, f’konformità mal-Artikolu 24(1), it-tieni subparagrafutar-Regolament bażiku u l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (27), l-ebda prodott m’għandu jkun suġġett kemm għal dazji ta’ anti-dumping kif ukoll għal dazji kompensatorji għall-iskop ta’ trattament tal-istess sitwazzjoni unika maħluqa minn dumping u minn sussidju tal-esportazzjoni. F’dak li jirrigwarda l-iskemi tas-sussidju, kif inkiteb fil-premessi minn (235) sa (245), skema waħda biss tirreferi għas-sussidju tal-esportazzjoni. Il-marġini relevanti ta’ dumping tal-produttur esportatur li kkoopera kkonċernat se jkun aġġustat skontu f’konformità mal-investigazzjoni dwar l-anti-dumping. Fir-rigward ta’ skemi oħra ta’ sussidji, fid-dawl tal-użu tar-regola tad-dazju l-iktar baxx fl-investigazzjoni kontra d-dumping li saret fl-istess żmien u l-ammont ta’ sussidjar misjub fl-investigazzjoni preżenti, ma tqiesx neċessarju li jiġi eżaminat iktar jekk, u sa liema punt, l-istess sussidji humiex qed jiġu kkumpensati darbtejn meta jiġu imposti dazji anti-dumping u dazji kumpensatorji simultanjament fuq l-istess prodott importat.
(501)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u prodotti minn kumpaniji u b’hekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati prodotti minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1 bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux igawdu minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(502)
Kwalunkwe klejm li titlob l-applikazzjoni tar-rata tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpanija individwali (pereżempju bdil fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (28) minnufih bl-informazzjoni kollha relevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija konnessi mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku jew tal-esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, dak il-bdil fl-isem jew dak il-bdil fl-entitajiet tal-produzzjoni jew il-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi mbagħad emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju individwali.
(503)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju kumpensatorju, il-livell ta’ dazju li jibqa’ ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
10. ŻVELAR
(504)
Il-partijiet interessati kienu informati bil-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-karta fina miksija li toriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Dawn ingħataw ukoll perijodu li fih li jistgħu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. Il-kummenti sottomessi mill-partijiet kienu kkunsidrati sew, u, fejn kien xieraq, skonthom is-sejbiet ġew modifikati kif meħtieġ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv fuq il-karta fina miksija li hija karta jew kartun miksija fuq naħa waħda jew iż-żewġ naħat (eskluża karta tal-kraft jew kartun tal-kraft), f’folji jew rombli, u b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda mhux aktar minn 400 g/m2 u luminożità ta’ aktar minn 84 (li titkejjel skont l-ISO 2470-1), attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 and ex 4810 99 90 (il-kodiċi tat-TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 u 4810999020) u li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
Id-dazju kumpensatorju definittiv ma jikkonċernax rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar web-fed. Rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar web-fed huma definiti bħala dawk ir-rombli li, jekk jiġu ttestjati skont l-istandard tat-test ISO, ISO 3783:2006 dwar id-determinazzjoni tar-reżistenza għall-picking, - il-metodu tal-veloċità aċċellerata li juża t-tester IGT (mudell tal-elettriku), jagħtu riżultat ta’ inqas minn 30 N/m meta jsir kejl b’mod trażversali tal-karta (CD) u riżultat ta’ inqas minn 50 N/m meta jsir kejl fid-direzzjoni tal-magna (MD). Id-dazju kumpensatorju definittiv ma jikkonċernax ukoll il-karta u l-kartun b’ħafna saffi.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Il-kumpanija
Rata tad-dazju kumpensatorju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, il-Pronvinċja ta’ Jiangsu Province, fir-RPĊ; Gold Huasheng Paper (l-Park Industrijali ta’ Suzhou) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, il-Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
12 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, il-Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
4 %
B013
Il-kumpaniji l-oħra kollha
12 %
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-6 ta’ Mejju 2011.