ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-18 ta’ Lulju 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 15/09 (ex N 196/09), li l-Ġermanja implimentat u qed tippjana li timplimenta għal Hypo Real Estate
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 5157)
(Il-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/118/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu, (1)
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (2) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-2 ta’ Ottubru 2008 l-Kummissjoni Ewropea awtorizzat l-għajnuna mill-Istat lil Hypo Real Estate Holding AG fil-forma ta’ garanzija tal-Istat ta’ EUR 35 biljun (irreġistrata taħt il-każ numru N 44/08) (3) temporanja, jiġifieri għal sitt xhur jew sas-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar kredibbli u sostanzjat għall-bank. Il-Ġermanja nnotifikat il-miżura fit-30 ta’ Settembru 2008.
(2)
Fl-1 ta’ April 2009, il-Ġermanja nnotifikat pjan ta’ ristrutturar għal Hypo Real Estate (“HRE”) (irreġistrat taħt il-każ numru N 196/09). Permezz ta’ ittra datata 17 ta’ April 2009 l-Ġermanja ssupplimentat in-notifika tal-pjan ta’ ristrutturar billi informat lill-Kummissjoni dwar injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 60 miljun u tiġdid tal-garanziji tal-Istat ta’ EUR 52 biljun li kienu ngħataw taħt l-iskema ta’ appoġġ tal-bank approvata. (4)
(3)
Permezz ta’ ittra datata 7 ta’ Mejju 2009, (5) il-Kummissjoni informat lill-Ġermanja li kienet bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dik id-deċiżjoni (“deċiżjoni tal-ftuħ”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, (6) fejn issejjaħ lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(4)
Fit-3 ta’ Ġunju 2009 l-Ġermanja nnotifikat injezzjoni ta’ kapital li tammonta għal EUR 2,96 biljun, irreġistrata taħt il-każ numru N 333/09.
(5)
Fis-17 ta’ Awwissu 2009 l-Ġermanja informat lill-Kummissjoni (irreġistrata taħt il-każ numru C 15/09) li kellha l-intenzjoni li terġa’ ġġedded il-garanziji mogħtija preċedentement minn Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (“SoFFin”) li jammontaw għal EUR 52 biljun għal HRE (cf. premessa 2).
(6)
Fl-20 u l-21 ta’ Ottubru 2009, il-Ġermanja pprovdiet aġġornament ieħor tal-pjan ta’ ristrutturar, innotifikat lill-Kummissjoni dwar miżuri addizzjonali maħsuba għall-HRE (ħolqien ta’ istituzzjoni ta’ likwidazzjoni, għoti ta’ garanziji addizzjonali) u informat lill-Kummissjoni dwar tiġdid ulterjuri, jiġifieri t-tielet tiġdid, tal-garanziji eżistenti ta’ SoFFin ta’ EUR 52 biljun (irreġistrati taħt il-każ numru N 557/09).
(7)
Fis-26 ta’ Ottubru 2009 l-Ġermanja nnotifikat, taħt il-każ numru N 557/09, injezzjoni ta’ kapital ulterjuri li tammonta għal EUR 3,0 biljun, il-garanziji ta’ SoFFin li jammontaw għal total ta’ EUR 18 biljun għal HRE, kif ukoll garanzija ta’ SoFFin li tammonta għal EUR 2 biljun għall-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni ta’ HRE. (7) Il-Kummissjoni ma approvatx il-garanzija ta’ SoFFin li tammonta għal EUR 2 biljun.
(8)
Fit-13 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni estendiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali u approvat temporanjament injezzjonijiet ta’ kapital ta’ EUR 60 miljun, EUR 2,96 biljun u EUR 3 biljun (fil-każijiet: C 15/09, N 333/09 u N 557/09) sakemm il-Kummissjoni tieħu deċiżjoni finali dwar il-pjan ta’ ristrutturar. Dik id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, (8) fejn issejjaħ lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti.
(9)
Fil-15, 16 u 17 ta’ Diċembru 2009 (irreġistrat taħt il-każ numru N 694/09) l-awtoritajiet Ġermaniżi kkumplimentaw in-notifika tas-26 ta’ Ottubru 2009 billi ssottomettew informazzjoni ulterjuri dwar il-garanziji ta’ SoFFin ta’ EUR 18-il biljun.
(10)
Fil-21 ta’ Diċembru 2009 l-Kummissjoni awtorizzat temporanjament il-garanziji ta’ SoFFin ta’ EUR 18-il biljun għal mhux aktar minn sena waħda (il-każ numru N 694/09). (9)
(11)
Fit-30 ta’ April 2010, il-Ġermanja nnotifikat injezzjoni ta’ kapital ta’ SoFFin ta’ EUR 1,85 biljun (il-każ numru N 161/10).
(12)
Fid-19 ta’ Mejju 2010 l-Kummissjoni awtorizzat temporanjament l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,85 biljun sakemm il-Kummissjoni tieħu deċiżjoni finali dwar il-pjan ta’ ristrutturar. (10)
(13)
Fit-2 ta’ Settembru 2010 l-Ġermanja nnotifikat garanzija ta’ likwidità ta’ SoFFin li tammonta għal EUR 20 biljun (il-każ numru N 380/10).
(14)
Fl-10 ta’ Settembru 2010 l-Ġermanja nnotifikat miżura dwar l-assi danneġġjati - jiġifieri l-intenzjoni li tittrasferixxi assi minn HRE għal FMS Wertmanagement AöR (11) (“FMS-WM”) - u injezzjoni ta’ kapital ta’ mhux aktar minn madwar EUR 2,13 biljun, kif ukoll garanzija addizzjonali, jiġifieri garanzija ta’ ħlas ta’ mhux aktar minn EUR 20 biljun (il-każ numru N 380/10).
(15)
Fl-24 ta’ Settembru 2010 l-Kummissjoni reġgħet estendit il-proċedura ta’ investigazzjoni formali u awtorizzat temporanjament il-miżura dwar l-assi danneġġjati, il-garanzija ta’ likwidità ta’ EUR 20 biljun u l-garanzija ta’ ħlas ta’ mhux aktar minn EUR 20 biljun. Dik id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, (12) fejn issejjaħ lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-24 ta’ Settembru 2010 ma koprietx l-injezzjoni ta’ kapital ta’ mhux aktar minn EUR 2,13 biljun li ġiet innotifikata mill-Ġermanja fl-10 ta’ Settembru 2010; jiġifieri dik l-injezzjoni ta’ kapital ma kinitx approvata mill-Kummissjoni.
(16)
Fl-14 ta’ Ġunju 2011 il-Ġermanja ssottomettiet aġġornament finali tal-pjan ta’ ristrutturar. Fil-15 ta’ Ġunju 2011 il-Ġermanja ssottomettiet lista ta’ impenji relatati, li kienet issupplimentata fl-1 ta’ Lulju 2011.
(17)
Fl-14 ta’ Ġunju 2011, il-Ġermanja kkjarifikat li l-injezzjoni ta’ kapital li jmiss mhux ser tammonta għal EUR 2,13 biljun kif notifikat fl-10 ta’ Settembru 2010, iżda ser tammonta għal EUR 2,08 biljun u li l-ammont imnaqqas ikun disponibbli għal FMS-WM.
(18)
Maż-żmien seħħew ħafna laqgħat u konferenzi bit-telefown u aktar korrispondenza ġiet kondiviża bejn id-dipartimenti tal-Kummissjoni, il-Ġermanja u HRE.
(19)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn partijiet interessati, bagħtithom lill-Ġermanja u rċeviet l-osservazzjonijiet mill-Ġermanja permezz ta’ ittra datata l-24 ta’ Marzu 2010.
II. IL-BENEFIĊJARJU U L-MIŻURI TA’ GĦAJNUNA
II.1. Il-benefiċjarju
(20)
F’Ottubru 2003 HRE ġiet stabbilita bħala spin-off tal-partijiet tan-negozju ta’ finanzjament tal-proprjetà immobbli kummerċjali ta’ HVB Group. Fl-2007, HRE ħadet fil-pussess tagħha lil DEPFA Bank plc bbażata f’Dublin u estendiet in-negozju tagħha għall-finanzi tas-settur pubbliku u tal-infrastruttura. L-HRE Group (13) jikkonsisti fil-preżent minn Hypo Real Estate Holding AG (“HRE Holding”) u t-tliet sussidjarji tagħha PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”), DEPFA Bank plc u Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation (“HRE Finance i.L.”). DEPFA Bank plc u PBB kull wieħed għandhom numru ta’ sussidjarji u parteċipazzjonijiet oħra. PBB huwa l-bank ewlieni mogħti isem ġdid tal-grupp u l-uniku wieħed mit-tliet sussidjarji ta’ HRE Holding li ser ikompli jiġġenera negozju ġdid. Is-setturi ta’ attività tiegħu huma l-finanzi tal-proprjetà immobbli u l-finanzi tal-investiment pubbliku (“FIP”). DEPFA Bank plc hija eżawrita u mhux ser tikkuntratta kwalunkwe negozju ġdid min-notifika ta’ din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni. L-attivitajiet ewlenin tagħha kienu jinkludu l-aktar in-negozji ta’ self ta’ finanzi tas-settur pubbliku u l-kreditu tal-baġit u l-finanzjament ta’ proġetti ta’ infrastruttura (eż. toroq, pontijiet, mini u bini pubbliku). Bħal ma jissuġġerixxi isimha, HRE Finance i.L. hija kumpanija f’likwidazzjoni. (14)
(21)
FMS-WM, l-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni għal HRE, ġiet stabbilita fl-2010. Din tiġġestixxi l-assi u d-derivattivi tal-HRE Group li ħadet fil-pussess tagħha peress li jew ma kinux strateġiċi jew inkella kien fihom riskju jew piż kapitali inaċċettabbli. FMS-WM maż-żmien ħadet fil-pussess tagħha parti konsiderevoli tal-assi ta’ HRE. FMS-WM ma għandhiex liċenzja bankarja.
(22)
HRE rrapportat telf ta’ EUR 5,5 biljun għas-sena finanzjarja 2008, telf ta’ EUR 2,2 biljun għall-2009 u telf ta’ EUR 0,9 biljun għall-2010.
(23)
Bl-injezzjoni ta’ kapital li jammonta għal madwar EUR 3,02 biljun (EUR 60 miljun f’Marzu 2009, EUR 2,96 biljun f’Ġunju 2009), il-Ġermanja saret 90 % sid ta’ HRE. Fil-ħarifa tal-2009 seħħet tneħħija (squeeze-out) ta’ azzjonisti minuri. Il-Ġermanja akkwistat il-bqija tal-ishma, fejn ħallset EUR 1,30 kull sehem, u saret 100 % sid ta’ HRE. Proċess ta’ ristrutturar ġie mibdi sussegwentement għal HRE.
II.2. Id-diffikultajiet ta’ HRE fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja
(24)
Fl-aħħar ta’ Settembru 2008, HRE iffaċċjat nuqqas ta’ likwidità, li poġġa l-bank kważi f’falliment. HRE ma kinitx kapaċi tikseb finanzjament fuq perjodu qasir fis-swieq peress li l-kriżi tas-swieq finanzjarji wasslet għall-kollass ta’ uħud mis-swieq ta’ finanzjament. Wara li Lehman Brothers applikaw għal protezzjoni tal-kredituri, is-suq interbankarju b’mod partikolari kważi waqaf kompletament f’nofs Settembru 2008.
(25)
Il-mudell tan-negozju ta’ DEPFA Bank plc, sussidjarja bi sjieda sħiħa ta’ HRE minn Ottubru 2007 li kienet tiddependi ħafna fuq il-finanzjament mis-suq interbankarju u sorsi oħra ta’ finanzjament skopert fuq perjodu qasir, wera li kien fraġli ħafna fid-dawl tal-kriżi ta’ likwidità, u l-problemi li rriżultaw heddew l-eżistenza proprja tagħha.
(26)
HRE kellha tkopri l-bżonnijiet ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ DEFPA Bank plc. Madankollu, il-volum tal-linji ta’ kreditu li kien dovut fit-30 ta’ Settembru 2008 kien kbir wisq biex jiġi appoġġjat minn HRE. Barra minn hekk, it-tranżazzjonijiet u l-attivitajiet interni fi ħdan l-HRE Group, bħar-riċevibbli, il-garanziji u l-ittri ta’ konfort, fissru li ħafna mill-kumpaniji fl-HRE Group kienu fl-istess sitwazzjoni. Il-problemi ta’ likwidità għalhekk kienu theddida serja għall-eżistenza tal-HRE Group.
(27)
Id-diffikultajiet ta’ HRE kienu fost affarijiet oħra attribwibbli għal problema ta’ legat li toriġina mill-assi li ma wrewx redditu xieraq fuq l-investiment jekk il-profil ta’ riskju attwali tagħhom ingħata kunsiderazzjoni, u għall-fatt li HRE kienet il-prodott ta’ fużjoni ta’ ħafna istituti bankarji iżgħar li kienu qed jużaw sistemi tal-IT differenti, […] (*)
II.3. Il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat
(28)
B’mod ġenerali, l-Istat Ġermaniż ipprovda jew ser jipprovdi lil HRE b’injezzjonijiet ta’ kapital li jammontaw għal total ta’ madwar EUR 9,95 biljun (FMS-WM irċeviet jew ser tirċievi parti minn dak il-kapital) u garanziji ta’ EUR 145 biljun. HRE ibbenefikat ukoll minn miżura ta’ salvataġġ tal-assi b’element ta’ għajnuna ta’ madwar EUR 20 biljun.
II.3.1. Injezzjonijiet ta’ kapital
II.3.1.1. Injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 60 miljun
(29)
Bħala parti mill-intenzjoni tal-Ġermanja li tikseb kontroll sħiħ fuq HRE billi takkwista l-ishma kollha tagħha f’numru ta’ passi, fit-30 ta’ Marzu 2009 SoFFin xtrat 20 miljun sehem ġdid ta’ HRE għall-valur nominali tagħhom ta’ EUR 3 kull sehem, li rriżulta f’injezzjoni ta’ kapital lil HRE ta’ EUR 60 miljun u ta lil SoFFIN sehem ta’ 8,65 % fl-ekwità. Dik l-injezzjoni ta’ kapital kienet approvata temporanjament mill-Kummissjoni fit-13 ta’ Novembru 2009.
II.3.1.2. Injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,96 biljun
(30)
Fit-2 ta’ Ġunju 2009, l-azzjonisti ta’ HRE approvaw injezzjoni ta’ kapital li tammonta għal EUR 2,96 biljun f’HRE permezz tal-ħruġ ta’ ishma ġodda sabiex jiġu akkwistati minn SoFFin. Bħala riżultat, SoFFin kellha 90 % tal-ishma ta’ HRE. Dawk l-ishma maħruġin ġodda ġew irreġistrati fir-reġistru kummerċjali fit-8 ta’ Ġunju 2009. Din l-injezzjoni ta’ kapital ġiet approvata temporanjament mill-Kummissjoni fit-13 ta’ Novembru 2009.
II.3.1.3. Injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 3 biljun
(31)
L-injezzjoni ta’ kapital notifikata fis-26 ta’ Ottubru 2009, li tammonta għal EUR 3,0 biljun bħala total, kienet strutturata kif ġej:
(a)
EUR 2 biljun ġew injettati f’riżervi mhux impenjati (“freie Rücklagen”) ta’ HRE Holding u PBB. Wara t-tneħħija (squeeze-out) tal-azzjonisti minuri, HRE kienet posseduta kompletament mill-Ġermanja/SoFFin.
(b)
EUR 1 biljun ġew injettati bħala parteċipazzjoni silenzjuża f’PBB, b’kupun dipendenti fuq il-profitt ta’ 10 % fis-sena.
(32)
Il-kuntratti għal dik l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 3 biljun ġew iffirmati fis-16 ta’ Novembru 2009. L-injezzjoni ta’ kapital ġiet approvata temporanjament mill-Kummissjoni fit-13 ta’ Novembru 2009.
II.3.1.4. Injezzjoni ta’ kapital ta’ mhux aktar minn EUR 1,85 biljun
(33)
L-injezzjoni ta’ kapital li tammonta għal EUR 1,85 biljun, fir-riżervi mhux impenjati (“freie Rücklagen”) ta’ HRE, ġiet diviża f’żewġ segmenti:
(a)
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,4 biljun (dak is-segment ġie approvat temporanjament mill-Kummissjoni fid-19 ta’ Mejju 2010 u ġie injettat wara),
(b)
injezzjoni ta’ kapital ta’ mhux aktar minn EUR 450 miljun (dak is-segment ġie approvat ukoll temporanjament mill-Kummissjoni fid-19 ta’ Mejju 2010, bil-kundizzjoni tal-eżistenza ta’ ċertu ċirkostanzi. (15) Għadu ma ġiex injettat peress li dawk iċ-ċirkostanzi għadhom ma seħħewx.)
(34)
L-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,85 biljun hija parti minn ħtieġa ta’ kapital totali stabbilita fil-pjan ta’ ristrutturar għal HRE. EUR 1,4 biljun ta’ din l-injezzjoni ta’ kapital ġew injettati sabiex ikun hemm konformità mar-rekwiżiti ta’ kapital regolatorji u bħala riżerva kontra r-riskju. Il-kuntratt għal dik l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,4 biljun ġie iffirmat fl-20 ta’ Mejju 2010. Il-Ġermanja qed tistenna li l-parti l-oħra tal-EUR 1,85 biljun, jiġifieri EUR 450 miljun, tiġi injettata fit-tielet kwart tal-2011.
II.3.1.5. Injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,08 biljun
(35)
Fl-10 ta’ Settembru 2010 l-awtoritajiet Ġermaniżi nnottifikaw injezzjoni ta’ kapital ta’ mhux aktar minn EUR 2,13 biljun għal HRE. Fl-14 ta’ Ġunju 2011, il-Ġermanja kkjarifikat li l-injezzjoni ta’ kapital mhux ser tammonta għal EUR 2,13 biljun iżda għal EUR 2,08 biljun u li l-ammont kellu jiġi injettat f’FMS-WM. Skont il-Ġermanja, it-EUR 2,08 biljun ser jiġu injettati fit-tielet kwart tal-2011. SoFFin poġġa it-EUR 2,08 biljun, soġġett għall-qbil tal-Kummissjoni Ewropea, bħala pretensjoni ta’ kapital (“Einlageanspruch”) fir-riżerva kapitali (“Kapitalrücklage”) ta’ HRE Holding. HRE Holding ittrasferiet dik il-pretensjoni ta’ kapital lil FMS-WM mill-1 ta’ Ottubru 2010.
II.3.2. Garanziji
II.3.2.1. Garanziji ta’ EUR 35 biljun
(36)
Fit-13 ta’ Novembru 2008 l-Ġermanja pprovdiet garanziji tal-Istat ta’ EUR 35 biljun sabiex tnaqqas il-ħtiġijiet ta’ rifinanzjament ta’ HRE. Il-garanziji ġew approvati temporanjament mill-Kummissjoni fit-2 ta’ Ottubru 2008.
(37)
Dawn il-garanziji ngħataw għal linja ta’ likwidità li tammonta għal EUR 20 biljun ipprovduta mill-Deutsche Bundesbank u għan-noti garantiti li jammontaw għal EUR 15 biljun meħudin minn konsorzju ta’ istituzzjonijiet finanzjarji Ġermaniżi.
(38)
HRE ħallset primjum ta’ garanzija lill-Istat għall-garanzija ta’ EUR 35 biljun li jikkonsisti minn primjum bażiku u primjum relatat mal-prestazzjoni. Il-primjum bażiku kkonsista minn 1 % fis-sena fuq l-hekk imsejjaħ “L-Ewwel Ammont ta’ Garanzija fuq it-Telf” u minn 0,5 % fis-sena tal-hekk imsejjaħ “It-Tieni Ammont ta’ Garanzija fuq it-Telf”. Il-primjum relatat mal-prestazzjoni kien jikkonsisti minn 1,25 % fis-sena fuq “L-Ewwel Ammont ta’ Garanzija fuq it-Telf” u minn 0,25 % fis-sena fuq “It-Tieni Ammont ta’ Garanzija fuq it-Telf”.
II.3.2.2. Garanziji ta’ EUR 52 biljun
(39)
Bejn Novembru 2008 u Frar 2009 HRE rċeviet garanziji ta’ ammont totali ta’ EUR 52 biljun minn SoFFin abbażi tal-iskema ta’ salvataġġ bankarja Ġermaniża approvata. (16)
(40)
HRE ħallset tariffa ta’ garanzija ta’ 0,5 % għall-partijiet tal-garanzija użati attwalment biex ikopru l-bonds u tariffa ta’ impenn ta’ 0,1 % għall-partijiet mhux użati.
II.3.2.3. Garanzija ta’ EUR 8 biljun
(41)
In-“noti garantiti” li skadew fit-23 ta’ Diċembru 2009 ġew sostitwiti minn garanzija ta’ SoFFin għal EUR 8 biljun. Il-Kummissjoni approvat temporanjament dik il-garanzija fil-21 ta’ Diċembru 2009.
(42)
HRE ħallset primjum ta’ garanzija lil SoFFin li jammonta għal 0,5 % fis-sena tas-somma garantita. Għall-partijiet tal-garanzija li ma ntużawx, kienet applikabbli tariffa ta’ impenn ta’ 0,1 % fis-sena.
II.3.2.4. Garanzija ta’ EUR 10 biljun
(43)
Fil-21 ta’ Diċembru 2009 garanzija ta’ SoFFin ta’ EUR 10 biljun, li damet mhux aktar minn sena, kienet approvata temporanjament mill-Kummissjoni, sabiex jiġu żgurati l-ħtiġijiet ta’ likwidità ta’ HRE.
(44)
HRE ħallset primjum ta’ garanzija lil SoFFin li jammonta għal 0,5 % fis-sena tas-somma garantita. Għall-partijiet tal-garanzija li ma ntużawx, kienet applikabbli tariffa ta’ impenn ta’ 0,1 % fis-sena.
II.3.2.5. Garanzija ta’ EUR 20 biljun
(45)
HRE kellha bżonn ta’ garanzija ta’ likwidità addizzjonali ta’ EUR 20 biljun minħabba żviluppi avversi fis-swieq tal-kapital u tar-rati tal-imgħax futuri, li affettwaw lil HRE sakemm l-assi ġew trasferiti lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM. Il-garanzija ġiet approvata temporanjament mill-Kummissjoni fl-24 ta’ Settembru 2010.
(46)
HRE ħallset primjum ta’ garanzija ta’ 0,8 % fis-sena. Għall-parti tal-garanzija mhux użata kienet applikabbli tariffa ta’ impenn ta’ 0,1 % fis-sena.
II.3.2.6. Garanzija ta’ mhux aktar minn EUR 20 biljun
(47)
Garanzija ta’ ħlas ta’ mhux aktar minn EUR 20 biljun kienet meħtieġa minħabba l-inċertezzi li baqgħu rigward il-proċeduri teknikament kumplikati marbuta mat-trasferiment tal-assi lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni. Il-garanzija ġiet approvata temporanjament mill-Kummissjoni fl-24 ta’ Settembru 2010.
(48)
HRE ħallset primjum ta’ garanzija lil SoFFin ta’ 0,8 % fis-sena. Għall-parti mhux użata tal-garanzija kienet applikabbli tariffa ta’ impenn ta’ 0,1 % fis-sena.
II.3.3. Trasferiment tal-assi lil istituzzjoni ta’ likwidazzjoni
(49)
Fl-10 ta’ Settembru 2010, il-Ġermanja nnotifikat ukoll it-trasferiment ta’ ammont konċettwali ta’ madwar EUR 210 biljun ta’ assi u EUR 280 biljun ta’ derivattivi lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM. FMS-WM ġiet maħluqa permezz ta’ deċiżjoni tal-bord tat-8 ta’ Lulju 2010 skont il-Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz Ġermaniż [Att dwar il-Fond ta’ Stabbilizzazzjoni tas-Suq Finanzjarju] (§ 8a tal-FMStFG). Din tiġġestixxi assi u derivattivi tal-grupp HRE li ħadet fil-pussess tagħha peress li dawn jew ma kinux strateġiċi jew inkella kien fihom riskju jew piż kapitali mhux aċċettabbli. FMS-WM taġixxi indipendentement minn HRE u tibbenefika minn obbligu fuq il-parti ta’ SoFFin li tikkumpensa għat-telf (“Verlustausgleichspflicht“). Madankollu, FMS-WM ma għandhiex liċenzja bankarja. Bħala riżultat, ħafna mill-assi ta’ HRE setgħu jiġu trasferiti b’mod sintetiku biss; varjetà ta’ mekkaniżmi ta’ “trasferiment”, skont iċ-ċirkostanzi speċifiċi, ġiet imfassla sabiex jinkiseb effett ta’ ħelsien kapitali regolatorju għal PBB u l-grupp HRE.
(50)
It-trasferiment ġie approvat temporanjament mill-Kummissjoni fl-24 ta’ Settembru 2010. Il-miżura ttrasferiet assi mhux strateġiċi u mhux produttivi bħal bonds tal-gvern jew self fuq proprjetà mhux produttiv (jew, kif deskritt fil-premessa 49, l-użu kapitali regolatorju tagħhom biss) fi strument garantit mill-gvern li jkun likwidat fuq numru ta’ snin. L-assi mhux strateġiċi trasferiti kienu jinkludu wkoll dawk li ma setgħux jintużaw bħala kollateral għall-bonds koperti.
(51)
Id-data ta’ trasferiment effettiva kienet it-30 ta’ Settembru 2010. Sa dak iż-żmien, minħabba l-amortizzazzjoni, il-portafoll magħżul għat-trasferiment kellu valur skont il-kotba ta’ EUR 173 biljun. Skont il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar it-trattament ta’ assi danneġġjati fis-settur bankarju tal-Komunità (“Il-Komunikazzjoni dwar l-Assi Danneġġjati” jew “IAC”), (17) il-Kummissjoni appuntat esperti esterni biex jappoġġjawha fl-ivvalutar tal-portafoll, fid-determinazzjoni tal-element ta’ għajnuna u fil-valutazzjoni ta’ jekk u sa liema punt il-valur tat-trasferiment li sar kienx ‘il fuq mill-valur ekonomiku reali (REV) tal-portafoll. Kif stabbilit fil-IAC, il-Ġermanja kkummissjonat ukoll espert estern biex iwettaq valutazzjoni indipendenti.
(52)
Il-portafoll inkluda madwar EUR 30 biljun ta’ self fuq proprjetà immobbli kummerċjali, li huma diversifikati ġeografikament u komposti l-aktar minn finanzjament ta’ bini ta’ uffiċċini u ċentri kummerċjali. Dawn huma ta’ tul taż-żmien relattivament qasir (tliet snin) iżda ta’ kwalità tal-kreditu inferjuri.
(53)
Il-parti tal-proprjetà immobbli mhux kummerċjali tal-portafoll kienet komposta mill-finanzi jew bonds tas-settur pubbliku u self lil entitajiet jew utilitajiet pubbliċi. Il-maġġoranza ta’ dak in-negozju kien jikkonsisti minn bonds standard (“plain vanilla bonds”), iżda kien jinkludi wkoll EUR 31 biljun ta’ “strumenti tal-kreditu strutturati” u EUR 30 biljun ieħor ta’ self lis-settur pubbliku. Il-kwalità tal-assi f’din il-parti tal-portafoll kienet ferm aħjar minn dik tas-self fuq proprjetà immobbli kummerċjali. Madankollu, minħabba l-maturitajiet twal tagħhom u bit-twessigħ tal-firxa tal-kreditu tas-suq mill-akkwiżizzjoni, it-titoli soffrew minn skont sinifikanti f’termini tal-prezz tas-suq.
(54)
L-esperti tal-Kummissjoni sabu li, għall-kuntrarju ta’ ċertu każijiet oħra ta’ għajnuna mill-Istat, il-kategoriji kumplessi tas-self tal-proprjetà immobbli kummerċjali u tal-assi tal-kreditu strutturati (li jikkonsistu l-aktar minn titoli garantiti b’self lill-istudenti, titoli garantiti b’assi tas-settur pubbliku u l-EUR 5 biljun f’investiment fi trasferimenti bi tpartit totali) kienu b’mod ġenerali siguri. Dawn kienu qed jistennew biss telf limitat fuq dawk il-kategoriji, minkejja li ogħla mill-istimi tal-esperti tal-Ġermanja, l-aktar minħabba l-valutazzjoni tal-bonds fi flus fl-istrutturi Halcyon/Pegasus kif ukoll il-bażi negattiva u l-ispejjeż tal-finanzjament impliċiti fit-trasferimenti bi tpartit totali. Għall-kuntrarju, l-“plain vanilla” bonds ġew ittrasferiti f’livell ta’ tpartit tal-assi viċin il-parità, ferm ogħla mir-REV tagħhom. Barra minn hekk, dawn kienu jappartjenu għal swieq li ma kinux partikolarment danneġġjati, għalhekk ir-REV tagħhom għandu filfatt ikun viċin tal-valur tas-suq tagħhom. Bħala riżultat, l-esperti tal-Kummissjoni kkonkludew li r-REV ta’ dik il-parti tal-portafoll tkun ferm taħt il-valur li għalih HRE ttrasferithom lil FMS-WM.
(55)
Għall-portafoll tad-derivattivi, l-esperti tal-Kummissjoni fil-biċċa l-kbira qablu mas-sejbiet tal-esperti tal-Ġermanja. Barra minn hekk, dawn stmaw il-kontravalur tar-riskju tal-kreditu bħala ftit ogħla mil-livell misjub mill-esperti tal-Ġermanja u inkorporaw ċertu sejbiet mill-kampjun tagħhom kif ukoll imposta ġenerali għar-“riskju operattiv”, motivata b’suppożizzjonijiet prudenti dwar in-nuqqasijiet fl-effettività totali tal-ħeġġ.
(56)
It-tabella ta’ hawn taħt tipprovdi taqsira tas-sejbiet tal-esperti tal-Kummissjoni:
(EUR biljun)
Portafoll
Valur Konċettwali
Valur ta’ Trasferiment (VT)
Δ REV-TV
(iċ-ċifri tal-Ġermanja)
Δ REV-TV
(iċ-ċifri tal-esperti tal-Kummissjoni)
Diverġenza
(Kummissjoni vs il-Ġermanja)
Bonds
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Kreditu strutturat
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Self CRE
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Self mhux CRE
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivattivi
280,255
-13,106
-2,149 /
-2,531
-2,786
-0,255
Total
451,044
165,954
-5,249 /
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Bħala riżultat, l-ammont ta’ għajnuna li, b’konformità mal-IAC, mhuwiex a priori kompatibbli mas-suq intern (li huwa definit bħala d-differenza bejn ir-REV u l-valur ta’ trasferiment) huwa determinat mill-esperti bħala madwar EUR 16,2 biljun. L-ammont totali tal-għajnuna, jiġifieri d-differenza bejn il-valur ta’ trasferiment u l-valur tas-suq, huwa diffiċli li jiġi stabbilit minħabba n-nuqqas ta’ prezzijiet tas-suq faċilment disponibbli għall-parti tas-self tal-portafoll. Is-suppożizzjoni estrema li l-valur tas-suq tal-ktieb tas-self huwa żero kieku tagħti ammont totali tal-għajnuna ta’ EUR 90 biljun. Jekk nissoponu li s-self jinnegozja fl-istess mod bħall-bonds likwidi ta’ maturità u kwalità tal-kreditu simili, l-għajnuna totali tkun madwar EUR 20 biljun.
II.4. Raġunijiet għall-bidu u l-estensjoni tal-investigazzjoni fil-fond
(58)
Fis-7 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni fetħet investigazzjoni fil-fond fil-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat għal HRE, l-aktar abbażi tad-dubji dwar il-vijabbiltà ta’ HRE, b’mod partikolari fid-dawl tal-istrateġija u l-ħtiġijiet ta’ rifinanzjament ta’ HRE. Il-pjan ta’ ristrutturar inizjali sottomess lill-Kummissjoni fl-1 ta’ April 2009 identifika biss fatturi esterni bħala raġunijiet għall-problemi finanzjarji ta’ HRE u mmira lejn tnaqqis tal-karta tal-bilanċ ta’ biss 25 %, li jfisser li l-volum ta’ rifinanzjament kien jibqa’ għoli. HRE ppjanat li tnaqqas il-karta tal-bilanċ tal-grupp billi tbiegħ l-assi fis-suq, minflok tittrasferihom lil istituzzjoni ta’ likwidazzjoni. Wieħed mill-oqsma ewlenin tan-negozju deskritt fil-pjan ta’ ristrutturar kien l-attivitajiet tal-finanzi tal-baġit li jiġġeneraw marġini baxxi, u l-pjan kien fih ftit wisq informazzjoni dwar kwistjonijiet li huma vitali għall-proċess ta’ ristrutturar bħall-modifikazzjoni u l-integrazzjoni tas-sistemi tal-IT. F’dak l-istadju, il-Kummissjoni kellha wkoll dubji li kien hemm biżżejjed miżuri biex jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u biżżejjed miżuri għall-kondiviżjoni tal-piż.
(59)
L-investigazzjoni fil-fond ġiet estiża fit-13 ta’ Novembru 2009 minħabba:
(a)
il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat addizzjonali għal HRE, fil-forma ta’ injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,96 biljun (cf. premessa 30), injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 3 biljun (c.f. premessi 31 u 32), garanzija ta’ EUR 8 biljun (cf. premessi 41 u 42), garanzija ta’ EUR 10 biljun (cf. Premessi 43 u 44) u garanzija ta’ EUR 2 biljun (18) għar-rifinanzjament ta’ soluzzjoni ta’ likwidazzjoni possibbli, flimkien mal-injezzjonijiet ta’ kapital li jammontaw għal total ta’ EUR 4 biljun (strutturati kif ġej: l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,85 biljun imsemmija fil-premessi 33 u 34 u l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,08 biljun diskussa fil-premessa 35) kellhom jiġu koperti, u
(b)
il-Kummissjoni kellha dubji li l-miżuri ta’ ristrutturar kienu kompatibbli mal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-ritorn għall-vijabbiltà u l-valutazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar fis-settur finanzjarju fil-kriżi attwali skont ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat (19) (Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar).
(60)
Fl-24 ta’ Settembru 2010 l-investigazzjoni fil-fond ġiet estiża għal darb’ oħra peress li:
(a)
l-miżuri addizzjonali ta’ għajnuna mill-Istat għal HRE, jiġifieri garanzija ta’ EUR 20 biljun (cf. premessi 45 u 46), garanzija ulterjuri ta’ mhux aktar minn EUR 20 biljun (cf. premessi 47 u 48) u t-trasferiment ta’ assi lil istituzzjoni ta’ likwidazzjoni (cf. premessi 49 sa 57) kellhom jiġu koperti, u
(b)
il-Kummissjoni kellha dubji dwar il-kompatibbiltà tal-miżura ta’ ħelsien tal-assi mal-IAC, b’mod partikolari fir-rigward tat-trasparenza, il-valutazzjoni, il-kondiviżjoni tal-piż u r-remunerazzjoni, u kienet innotat li l-pjan ta’ ristrutturar kellu nuqqasijiet fir-rigward tal-wiri tar-ritorn għall-vijabbiltà, il-kondiviżjoni proprja tal-piż u l-mitigazzjoni xierqa tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
II.5. Karatteristiċi ewlenin tal-pjan ta’ ristrutturar
(61)
Fl-1 ta’ April 2009, il-Ġermanja nnotifikat l-ewwel abbozz tal-pjan ta’ ristrutturar għal HRE u, wara ħafna modifiki, issottomettiet l-aġġornament finali tal-pjan fl-14 ta’ Ġunju 2011. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, ir-referenzi kollha għall-pjan ta’ ristrutturar fil-bqija ta’ din id-Deċiżjoni huma għal din il-verżjoni finali tal-14 ta’ Ġunju 2011.
(62)
Skont il-pjan ta’ ristrutturar, HRE - wara li ġiet meħlusa mil-legat tagħha ta’ assi danneġġjati b’valur nominali ta’ EUR 210 biljun permezz tat-trasferiment tagħhom lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM - ser tfassal mill-ġdid l-attivitajiet tan-negozju tagħha f’mod li l-bank ewlieni tagħha PBB jkun jista’ jwettaq l-attivitajiet tiegħu abbażi ta’ approċċ ta’ finanzjament stabbli u sistemi ta’ kontroll intern imtejba. L-attivitajiet tal-ġejjieni tagħha ser ikunu fuq skala ferm iżgħar minn dik ta’ qabel il-kriżi, irrispettivament minn jekk hux ser jitkejlu f’termini ta’ daqs tal-karta tal-bilanċ, volum ta’ negozju ġdid, forza tax-xogħol, netwerk ta’ fergħat jew ambitu ġeografiku.
(63)
Paragunat mas-sitwazzjoni ta’ qabel il-kriżi, id-daqs tal-karta tal-bilanċ strateġika ta’ PBB fl-aħħar tal-2011 - korrett għal entrati li huma f’modalità eżawrita jew li ġew trasferiti sintetikament lil FMS-WM - jammonta għal madwar 15 % tal-karta tal-bilanċ ta’ HRE. In-negozju ġdid fil-finanzi tal-proprjetà immobbli pereżempju ser jitnaqqas għal madwar 30 % tal-livell tiegħu ta’ qabel il-kriżi (in-negozju ġdid ta’ HRE fil-finanzi tal-proprjetà immobbli kummerċjali ammonta għal EUR 32,1 biljun fl-2007). Il-forza tax-xogħol ġiet imnaqqsa b’madwar 30 %, u l-membri tal-bord eżekuttiv kollha ta’ HRE li kienu maħtura qabel il-kriżi ġew sostitwiti. Aktar minn 30 parteċipant, terz minnhom minn barra l-Ewropa, diġà ġew divestiti jew likwidati, jew huma fil-proċess ta’ likwidazzjoni. Madwar 26 minn 32 fergħa ngħalqu. Barra minn hekk, proġett ta’ trasformazzjoni għall-grupp sħiħ u fuq ħafna snin imsejjaħ “Evoluzzjoni Ġdida” b’baġit ta’ madwar EUR 180 miljun ġie mniedi għat-titjib u l-integrazzjoni tas-sistemi tal-IT.
(64)
PBB ser ikompli żewġ linji tan-negozju strateġiċi, il-finanzi tal-proprjetà immobbli (REF - real estate finance) u l-finanzi tal-investiment pubbliku (FIP). Iż-żewġ linji tan-negozju jimmiraw lejn assi li huma eliġibbli għal bonds koperti Ġermaniżi, jew fil-forma ta’ bonds ipotekarji Ġermaniżi (“Hypothekenpfandbriefe”) jew inkella fil-forma ta’ bonds tas-settur pubbliku Ġermaniżi (“öffentliche Pfandbriefe”). L-attivitajiet l-oħra kollha, b’mod partikolari n-negozju tal-finanzi tal-baġit, il-finanzi tal-infrastruttura, is-swieq kapitali u l-attivitajiet ta’ ġestjoni tal-assi, ser jitwaqqfu.
(65)
L-arranġamenti għaż-żewġ sussidjarji l-oħra ta’ HRE Holding huma dawn li ġejjin: DEPFA Bank plc għandha tiġi eżawrita mid-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni u ma għandhiex tiġġenera kwalunkwe negozju ġdid. L-istess japplika għas-sussidjarji tagħha. HRE Finance hija fi stat ta’ likwidazzjoni u wkoll mhux qed twettaq negozju ġdid.
(66)
Il-Ġermanja tiddikjara li d-deċiżjoni fundamentali li ssegwi strateġija kummerċjali aktar konservattiva u li tiffoka fuq il-bonds koperti Ġermaniżi bħala s-sors ta’ rifinanzjament primarju tiżgura titjib kwalitattiv tal-attivitajiet ta’ self peress li dawn huma soġġetti għall-qafas legali tal-Pfandbriefgesetz Ġermaniż [L-Att dwar il-Pfandbrief], li għandu rekwiżiti speċifiċi rigward il-ġestjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll tar-riskji, u jipprovdi għal miżuri protettivi bħal-limitazzjoni tal-proporzjon ta’ self għall-valur. Dik l-istrateġija ta’ finanzjament tnaqqas b’mod konsiderevoli d-dipendenza preċedenti ta’ HRE fuq is-suq monetarju interbankarju, li fil-ġejjieni jkun meħtieġ biss għall-perjodu ta’ warehousing li jippreċedi l-ħruġ tal-bonds koperti.
III. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(67)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn partijiet interessati, kif mogħti fil-qosor hawn taħt:
(a)
Sommarju tal-kummenti minn Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (Novembru 2009):
-
vdp huwa konvint li mudell tan-negozju li huwa allinjat fuq in-negozju eliġibbli għall-Pfandbrief huwa promettenti u kapaċi jiżgura l-vijabbiltà u l-profitabbiltà fit-tul ta’ bank mingħajr garanziji tal-Istat.
(b)
Sommarju tal-kummenti minn Heisse Kursawe Eversheds (Novembru 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds huwa tal-opinjoni li l-għajnuna mill-Istat tikser id-drittijiet ta’ ċertu azzjonisti, li l-akkwiżizzjoni ppjanata tal-ishma kollha ta’ HRE minn SoFFin bl-esklużjoni tal-azzjonisti minuri (squeeze-out) tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat ulterjuri, li t-tneħħija mhijiex għajnuna xierqa u li tikser il-prinċipju ta’ moviment ħieles tal-kapital.
(c)
Sommarju tal-kummenti minn Heisse Kursawe Eversheds (Frar 2010):
-
Fil-kummenti ulterjuri tiegħu, Heisse Kursawe Eversheds huwa tal-opinjoni li l-esklużjoni tal-azzjonisti minuri ta’ HRE (squeeze-out) hija għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 et seq. TFUE, li t-tali għajnuna mill-Istat tikser il-libertà ta’ moviment tal-kapital, u li l-għajnuna mill-Istat għal HRE tista’ tkun awtorizzata biss jekk HRE titkompla abbażi ta’ pjan ta’ ristrutturar sostenibbli.
(d)
Sommarju tal-kummenti minn Bohdan Kalwarowskyj (Frar 2010):
-
Is-Sur Kalwarowskyj huwa tal-opinjoni li, abbażi tad-dokumenti ta’ valutazzjoni għal HRE ppreżentati fil-kuntest tat-tneħħija (squeeze-out) fil-5 ta’ Ottubru 2009, huwa evidenti li HRE tkun vijabbli u profittabbli, u li SoFFin f’kooperazzjoni ma’ HRE għandha l-għan li timmanipula ‘l isfel il-valur tal-kumpanija.
IV. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA DWAR IL-KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(68)
Fl-24 ta’ Marzu 2010 l-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-Ġermanja dwar il-kummenti mill-partijiet interessati:
(a)
Sommarju tal-kummenti dwar Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Skont il-Ġermanja, il-kummenti minn vdp jikkonfermaw li l-ippjanar tal-mudell tan-negozju ta’ HRE huwa bbażat fuq suppożizzjonijiet plawżibbli.
(b)
Sommarju tal-kummenti dwar Heisse Kursawe Eversheds:
-
Il-Ġermanja hija tal-opinjoni li t-tneħħija (squeeze-out) ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE. Peress li t-tneħħija (squeeze-out) ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, il-mistoqsija jekk hemmx vjolazzjoni tal-prinċipju ta’ moviment liberu tal-kapital (li mhuwiex il-każ fl-opinjoni tal-Ġermanja) mhijiex rilevanti għall-investigazzjoni fil-fond ikkonċernata.
(c)
Sommarju tal-kummenti dwar Bohdan Kalwarowskyj:
-
Il-Ġermanja taqbel mas-Sur Kalwarowskyj li, abbażi tal-miżuri ta’ ristrutturar ippjanati, il-vijabbiltà fit-tul ta’ HRE tkun assigurata.
V. IL-POŻIZZJONI TAL-ĠERMANJA
(69)
Il-Ġermanja taċċetta li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(70)
Sabiex jiġi żgurat li l-mudell tan-negozju stabbilit fil-pjan ta’ ristrutturar jitqiegħed fl-azzjoni, u sabiex jiġi żgurat li tinkiseb biżżejjed kondiviżjoni tal-piż u li d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni jkunu limitati għall-minimu neċessarju, fil-15 ta’ Ġunju 2011 il-Ġermanja ssottomettiet numru ta’ impenji (20), li jistgħu jiġu mqassra kif ġej:
(a) Implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar u tal-impenji: Il-Ġermanja ser tiżgura li l-pjan ta’ ristrutturar kif stabbilit fil-verżjoni finali tiegħu u l-impenji jiġu implimentati bis-sħiħ.
(b) Tul taż-żmien tal-impenji: Fil-prinċipju l-impenji huma validi sal-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar, jiġifieri sal-31 ta’ Diċembru 2015. Madankollu, l-impenji rigward DEPFA Bank plc u s-sussidjarji tiegħu fil-prinċipju ser jintemmu malli DEPFA Bank plc jiġi privatizzat mill-ġdid, jekk dan iseħħ qabel. F’każ bħal dan, il-Ġermanja tinnotifika lill-Kummissjoni bil-bejgħ bil-quddiem u ma tikkompletax il-bejgħ mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni, kieku kellu jseħħ qabel il-31 ta’ Diċembru 2013. L-impenji rigward PBB ser jintemmu malli PBB jiġi privatizzat mill-ġdid, iżda fi kwalunkwe każ mhux qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
(c) Linji tan-negozju: Il-Ġermanja ser tiżgura li PBB biss isegwi negozju ġdid u li jagħmel dan biss f’żewġ linji tan-negozju, il-finanzi tal-proprjetà immobbli u l-finanzi tal-investiment pubbliku. Il-linji tan-negozju l-oħra kollha huma mwaqqfa (il-portafoll tal-finanzi tal-baġit ser jibqa’ fuq il-karta tal-bilanċ ta’ PBB iżda f’modalità eżawrita) u l-entitajiet l-oħra kollha tal-HRE Group ser iwaqqfu l-attivitajiet tan-negozju tagħhom.
(d) Riprivatizzazzjoni ta’ PBB: Il-Ġermanja ser tipprivatizza mill-ġdid lil PBB malajr kemm jista’ jkun, u mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015.
(e) Restrizzjoni tat-tkabbir ta’ PBB: Il-Ġermanja ser tiżgura li r-rati ta’ tkabbir ta’ PBB jibqgħu fil-limiti definiti, imkejla f’termini ta’ daqs tal-karta tal-bilanċ kif ukoll ta’ volum ta’ negozju ġdid.
(f) Istituzzjoni ta’ likwidazzjoni: Il-Ġermanja ser tiżgura li, wara t-30 ta’ Settembru 2013, PBB ma jibqax jipprovdi la s-servizzi ta’ ġestjoni tal-assi u lanqas is-servizzi ta’ rifinanzjament għall-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM u li, mill-perspettiva organizzazzjonali, dawk is-servizzi jistgħu jittieħdu minn partijiet terzi.
(g) Preżenza fis-suq: Il-Ġermanja ser tiżgura li PBB jikseb negozju ġdid biss fuq is-swieq ġeografiċi li ġejjin:
(i)
Il-finanzi tal-proprjetà immobbli:
-
Is-swieq ewlenin: (21) il-Ġermanja, ir-Renju Unit, Franza u Spanja
-
Swieq oħra: l-Isvezja, il-Polonja, ir-Repubblika Ċeka, il-Belġju, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Lussemburgu, l-Awstrija, l-Isvizzera, id-Danimarka, il-Finlandja, in-Norveġja, is-Slovakkja u l-Ungerija
(ii)
Il-finanzi tal-investiment pubbliku:
-
Is-swieq ewlenin: il-Ġermanja, Franza, Spanja u l-Italja
-
Swieq oħra: l-Isvizzera, l-Awstrija, il-Polonja, l-Ungerija, ir-Repubblika Ċeka, is-Slovakkja, l-Isvezja, in-Norveġja, id-Danimarka, il-Finlandja, il-Belġju, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Lussemburgu u r-Renju Unit.
(h) Remunerazzjoni għall-użu tal-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni: Il-Ġermanja għandha tiżgura li HRE, fil-limiti tal-ħiliet tagħha, tħallas remunerazzjoni xierqa għall-użu tal-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM. Speċifikament, il-Ġermanja ser tiżgura li l-Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (“FMSA”) jordna lil HRE tħallas ammont ta’ EUR 1,59 biljun lil FMS-WM jew direttament jew inkella permezz tas-sussidjarji tagħha. Dawk is-sussidjarji ta’ HRE li ttrasferew l-assi lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni u li għandhom kwota ta’ kapital ewlieni li taqbeż il-15 % huma fil-prinċipju responsabbli għal dak il-pagament. PBB ser iżomm u jakkumula l-profitti sabiex iħallas lura l-parteċipazzjoni silenzjuża.
(i) Restrizzjonijiet rigward il-pagamenti tal-kupuni u d-distribuzzjoni tal-profitti: Il-Ġermanja ser tiżgura li HRE u s-sussidjarji tagħha jieqfu, fil-limiti legali, mill-pagamenti ta’ kupuni u miżuri oħra ta’ distribuzzjoni tal-profitti.
(j) Restrizzjonijiet rigward il-ħlas lura: Il-Ġermanja ser tiżgura li HRE u s-sussidjarji tagħha jieqfu milli jħallsu lura l-istrumenti finanzjarji eżistenti.
(k) Projbizzjoni fuq l-akwiżizzjoni: Il-Ġermanja ser tiżgura li HRE u s-sussidjarji tagħha ma jakkwistawx negozji oħra matul il-perjodu ta’ ristrutturar.
(l) Impenji relatati mat-teknoloġija tal-informatika ta’ HRE/PBB: Il-Ġermanja ser tiżgura li l-proġett stabbilit għat-titjib tas-sistemi tal-IT tal-bank jiġi implimentat bis-sħiħ.
(m) Impenn relatat mar-RAROC: Il-Ġermanja ser tiżgura li n-negozju ġdid strateġiku ta’ PBB ma joħroġ ebda self ġdid li għandu redditu fuq il-kapital aġġustat għar-riskju (RAROC - risk-adjusted return on capital) ta’ anqas minn 10 % fuq bażi ta’ tranżazzjonijiet individwali.
(n) Trustee tal-monitoraġġ: Il-Ġermanja ser tiżgura li l-pjan ta’ ristrutturar u l-impenji kollha jiġu implimentati korrettament u li l-implimentazzjoni tiġi monitorjata kostantament minn trustee tal-monitoraġġ suffiċjentement kwalifikat.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
VI.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE u l-benefiċjarji potenzjali
(71)
Il-miżuri differenti konċernati ġew mogħtija jew direttament mill-Ġermanja jew inkella minn SoFFin, entità stabbilità u kkontrollata mill-Gvern Ġermaniż, u b’hekk tinvolvi r-riżorsi tal-Istat. Il-miżuri jipprovdu vantaġġ selettiv lil HRE, li jippermettilha tikseb kapital u garanziji ġodda u tibbenefika minn miżuri ta’ ħelsien ta’ assi b’kundizzjonijiet aktar favorevoli minn dawk li normalment jinstabu fis-suq. HRE hija bank attiv internazzjonalment, li jikkompeti ma’ banek oħra fil-Ġermanja u pajjiżi oħra. Għalhekk, għall-istess raġunijiet deskritti diġà fid-deċiżjonijiet preċedenti tal-Kummissjoni dwar HRE, (22) il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(72)
Fl-HRE Group huwa biss PBB (u s-sussidjarji tiegħu) li qed isegwu attivitajiet ekonomiċi ġodda u huwa għalhekk attiv fis-swieq. Għaldaqstant PBB jista’ jitqies bħala l-entità li qed ikompli l-attivitajiet ta’ HRE ta’ qabel (minkejja li b’mod limitat, kif spjegat fil-premessa 63). L-entitajiet l-oħra kollha tal-HRE Group (jiġifieri DEPFA Bank plc u s-sussidjarji tagħha u HRE Finance i.L.) huma f’modalità eżawrita u l-attivitajiet tagħhom huma limitati għal dak li huwa neċessarju biex jippermetti eżawriment ordinarju, iżda ma jiġġenerawx negozju ġdid.
(73)
L-objettiv finali u l-effett tal-miżuri kollha ta’ għajnuna (irrispettivament minn jekk ingħatawx formalment lil HRE, HRE Holding, PBB jew DEPFA Bank plc) huwa li jippermettu lill-PBB jibqa’ attiv fis-swieq. Għalhekk hija l-eżistenza li għadha fis-seħħ ta’ PBB fis-swieq li qed tikkawża d-distorsjoni tal-kompetizzjoni. DEPFA Bank plc tista’ (bħal FMS-WM) titqies purament istituzzjoni ta’ likwidazzjoni għall-assi li għal raġunijiet differenti ma ġewx trasferiti lil FMS-WM (il-“bank tal-assi ħżiena”). Din għandha tirrealizza l-assi tagħha meta jimmaturaw jew billi tbiegħhom fis-suq, iżda mhux ser tikkuntratta negozju ġdid mid-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni. (23)
(74)
Minħabba l-fatt li PBB huwa għalhekk il-kontinwazzjoni ekonomika ta’ HRE u, f’konformità mal-prattika ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni, (24) PBB huwa meqjus il-benefiċjarju tal-għajnuna, il-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna li ssegwi għalhekk ser tikkonċentra fuq PBB.
(75)
Fir-rigward tal-fehma espressa minn Heisse Kursawe Eversheds li t-tneħħija tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tinnota li, filwaqt li l-injezzjonijiet ta’ kapital f’HRE jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, it-tneħħija (squeeze-out) ta’ azzjonisti minuri (jiġifieri l-akkwiżizzjoni tal-ishma tagħhom kontra ħlas lil dawk l-azzjonisti) fiha nnifisha ma tinkludix elementi ta’ għajnuna mill-Istat peress li ma tipprovdix il-bank b’vantaġġ li jirriżulta mir-riżorsi tal-Istat. It-tneħħija (squeeze-out) involviet pagament mill-Istat lill-azzjonisti minuri, iżda dan ma kellux effett ekonomiku fuq HRE. Mill-perspettiva ta’ HRE l-istruttura ta’ sjieda tagħha biss inbidlet. Bħala riżultat, il-kwistjoni dwar jekk it-tneħħija tiksirx id-dispożizzjonijiet tat-Trattat dwar il-moviment ħieles tal-kapital ma teħtieġx tiġi valutata f’din id-Deċiżjoni.
VI.2. Kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern
VI.2.1. Applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(b) TFUE
(76)
Skont l-Artikolu 107(3)(b) TFUE, l-għajnuna tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern jekk tirrimedja taqlib serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru. Peress li d-disaggregazzjoni ta’ bank sistematikament rilevanti tista’ taffettwa direttament is-swieq finanzjarji u taffettwa indirettament l-ekonomija sħiħa ta’ Stat Membru, il-Kummissjoni fil-preżent, fid-dawl tas-sitwazzjoni fraġili kontinwa fis-swieq finanzjarji, tibbaża l-valutazzjoni tagħha tal-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat fis-settur bankarju skont il-liġi tal-għajnuna mill-Istat fuq dik id-dispożizzjoni.
(77)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex tiddubita l-kwalifika mill-Ġermanja ta’ HRE bħala bank ta’ rilevanza sistematika, b’mod partikolari fid-dawl tal-pożizzjoni li kellha preċedentement fis-suq Pfandbrief Ġermaniż, id-daqs oriġinali tal-karta tal-bilanċ ta’ HRE u l-ammont ta’ derivattivi miżmuma preċedentement minn HRE.
(78)
Il-Kummissjoni tosserva li HRE rċeviet għajnuna ta’ salvataġġ li l-Kummissjoni sabet li hija kompatibbli mas-suq intern; madankollu, dik l-għajnuna issa għandha tiġi valutata sabiex jiġi determinat jekk tistax titqies bħala għajnuna għar-ristrutturar li hija kompatibbli mas-suq intern. Għalhekk il-Kummissjoni issa għandha tivvaluta l-kompatibbiltà ta’ dawk il-miżuri u l-miżuri ta’ ristrutturar ulterjuri kollha, jiġifieri l-garanziji ta’ EUR 52 biljun u l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,08 biljun, abbażi tal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Danneġġjati u l-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
VI.2.2. Valutazzjoni abbażi tal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Danneġġjati (IAC)
(79)
Kwalunkwe trasferiment ta’ assi lil istituzzjoni ta’ likwidazzjoni għandu jseħħ skont l-IAC. Barra minn hekk, il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tiddikjara f’mod ċar li r-remunerazzjoni xierqa ta’ kwalunkwe intervent tal-Istat ġeneralment hija waħda mil-limitazzjonijiet l-aktar xierqa tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, peress li tillimita l-ammont tal-għajnuna mill-Istat. Jista’ jkun meħtieġ ukoll limitu fuq l-espansjoni tal-bank f’ċerti oqsma tan-negozju jew ġeografiċi, pereżempju permezz ta’ rimedji orjentati lejn is-suq bħal rekwiżiti kapitali speċifiċi, fejn is-suq jiddgħajjef b’restrizzjonijiet diretti fuq l-espansjoni, jew għal-limitazzjoni tal-periklu morali.
(80)
Rigward l-eliġibbiltà tal-assi assenjati għat-trasferiment, il-paragrafu 34 tal-IAC jirrikonoxxi n-neċessità ta’ approċċ pragmatiku u flessibbli lejn l-għażla tat-tipi ta’ assi għall-miżuri dwar l-assi danneġġjati. Il-Kummissjoni applikat dik il-flessibbiltà f’każijiet oħra ta’ għajnuna mill-Istat u aċċettat it-trasferiment ta’ assi li, strettament, ma kinux f’diffikultà iżda ma kinux strateġiċi fid-dawl tal-bidla profonda fil-mudell tan-negozju tal-bank ikkonċernat.
(81)
Kif stabbilit fil-paragrafu 46 tal-IAC, sabiex tkun faċilitata l-attenzjoni tal-bank fuq ir-ritorn tal-vijabbiltà u jiġu evitati kunflitti ta’ interess possibbli, huwa neċessarju li tiġi żgurata separazzjoni ċara funzjonali u organizzazzjonali bejn il-bank benefiċjarju u l-assi danneġġjati tiegħu. Il-Kummissjoni tifhem li meta l-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni ġiet maħluqa ma kienx possibbli, b’mod partikolari għal raġunijiet tekniċi, li taqta’ immedjatament ir-rabtiet bejn PBB u FMS-WM. Madankollu, dik is-sitwazzjoni trid tissolva malajr kemm jista’ jkun. Abbażi ta’ dan, il-Ġermanja impenjat ruħha li PBB jistabbilixxi l-indipendenza organizzazzjonali sħiħa tas-servizzi relatati u ma jibqax jipprovdihom lil FMS-WM wara t-30 ta’ Settembru 2013.
(82)
Rigward il-valutazzjoni u l-kondiviżjoni tal-piż, il-paragrafu 21 tal-IAC jinnota li r-remunerazzjoni korretta hija element tar-rekwiżit ta’ kondiviżjoni tal-piż. Il-Kummissjoni ser tiżgura, kif innotat fl-Anness IV għall-IAC, li kwalunkwe pprezzar tal-ħelsien tal-assi jinkludi r-remunerazzjoni għall-Istat li tikkunsidra adegwatament ir-riskji li t-telf fil-ġejjieni jaqbeż dak li huwa mbassar fid-determinazzjoni tar-REV. F’konformità mal-prattika ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni dwar il-miżuri dwar il-ħelsien tal-assi, (25) il-valutazzjoni tar-remunerazzjoni neċessarja tal-effett tal-ħelsien tal-assi ser tkun ibbażata fuq trasferiment tar-REV, anki jekk dak huwa aktar baxx mill-valur ta’ trasferiment.
(83)
Il-paragrafu 41 tal-IAC jindika li l-valur ta’ trasferiment għandu jikkorrispondi għar-REV. Meta Stat Membru jikkunsidra li jkun neċessarju - b’mod partikolari sabiex jevita l-falliment tekniku - li juża valur ta’ trasferiment għall-assi li jaqbeż ir-REV tagħhom, dan jista’ jiġi aċċettat biss jekk ikun akkumpanjat minn ristrutturar wiesa’ u l-introduzzjoni ta’ kundizzjonijiet li jippermettu l-irkupru ta’ dik l-għajnuna addizzjonali fi stadju aktar tard, pereżempju permezz ta’ mekkaniżmu ta’ treġġigħ lura.
(84)
Abbażi ta’ dan, il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li d-differenza bejn ir-REV u l-valur ta’ trasferiment, li għandha tiġi rkuprata fi stadju aktar tard u li ġiet stabbilita bl-appoġġ tal-esperti indipendenti tal-Kummissjoni, hija fil-livell ta’ EUR 16,2 biljun, u ssejjaħ għal ristrutturar partikolarment bir-reqqa u tnaqqis fin-numru tal-impjegati tal-bank. Ebda remunerazzjoni addizzjonali ma hi meħtieġa, skont il-paragrafu 21 tal-IAC, għaliex, wara tnaqqis tal-kapital a priori ta’ EUR 16,2 biljun, il-miżura ma tinvolvi l-ebda effett ta’ ħelsien ta’ kapital ulterjuri. (26)
(85)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja ma pprovditx espliċitament għall-irkupru ta’ dak l-ammont. Madankollu, din introduċiet klawżoli li jippermettu l-irkupru sa fejn dan ikun possibbli. Dawn jikkonsistu minn:
(a)
Pagament ta’ kontinġenza ta’ EUR 1,59 biljun minn HRE lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni.
(b)
L-użu minn PBB tal-profitti miżmuma għall-fidwa tal-parteċipazzjoni silenzjuża tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
(c)
Wara li l-pagament ta’ EUR 1,59 biljun ikun sar kollu, is-sottogrupp ta’ DEPFA Bank plc (jiġifieri l-kumpanija possedenti u s-sussidjarji tagħha kollha) għandu jħallas lill-Ġermanja remunerazzjoni xierqa għall-appoġġ mill-Istat.
(d)
Għalkemm HRE ġiet nazzjonalizzata, il-Ġermanja tippjana il-privatizzazzjoni mill-ġdid ta’ PBB, li jfisser li l-Ġermanja tirċievi introjtu minn kwalunkwe riprivatizzazzjoni sussegwenti. Minħabba l-fatt li l-Istat ħa l-bank fi sjieda pubblika u issa qed jippjana li jirriprivatizzah, jista’ jiġi argumentat ukoll li l-Istat ser jipprova jirkurpa kemm jista’ jkun possibbli mill-kontribut tiegħu u li l-azzjonisti preċedenti kkontribwew f’mod adegwat.
Barra minn hekk, ir-ristrutturar propost huwa estensiv ħafna u jinkludi tnaqqis fin-numru ta’ impjegati drammatiku ħafna tal-bank ewlieni “tal-assi tajbin”, għal madwar 15 % tad-daqs ta’ HRE fl-aħħar tal-2008. Flimkien mal-impenji fuq ir-restrizzjoni tat-tkabbir, il-limitazzjonijiet tal-firxa tal-prodott, il-governanza korporattiva u r-riprivatizzazzjoni permezz ta’ proċedura ta’ offerta pubblika, il-pakkett sħiħ ta’ ristrutturar jista’ jitqies biżżejjed estensiv fis-sens tal-IAC.
(86)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li d-dubji li qajmet dwar ir-rieda tal-Ġermanja u HRE u l-kapaċità li jipprovdu trasparenza u żvelar sħiħ ex ante tal-indebolimenti ġew allevjati permezz tal-għoti ta’ dejta estensiva minn tim iddedikat fil-bank. Barra minn hekk, parzjalment fuq talba tal-Kummissjoni, HRE kellha s-settijiet tad-dejta tagħha verifikati għall-konsistenza u l-kwalità, li ffaċilita l-valutazzjoni finali mill-esperti tal-Kummissjoni. Barra minn hekk, il-Ġermanja u l-PBB impenjaw ruħhom għal titjib estensiv tas-sistemi ta’ ġestjoni tar-riskju u ta’ rapportar sabiex jittaffa t-tħassib tal-Kummissjoni dwar in-nuqqasijiet potenzjali fis-sistemi ta’ informazzjoni dwar il-ġestjoni fil-ġejjieni.
VI.2.3. Kompatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(87)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistabbilixxi r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat applikabbli għar-ristrutturar tal-istituzzjonijiet finanzjarji fil-kriżi attwali. Skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, sabiex ikun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) TFUE, ir-ristrutturar tal-istituzzjoni finanzjarja fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja attwali għandu jwassal għar-ritorn tal-vijabbiltà fit-tul tal-bank, jinkludi kontribuzzjoni proprja suffiċjenti mill-benefiċjarju (kondiviżjoni tal-piż) u jkun fih biżżejjed miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni. (27)
(88)
L-ammont ta’ injezzjonijiet ta’ kapital diġà mogħtija, l-ammont tal-injezzjoni ta’ kapital xorta previst u l-ammont ta’ għajnuna mill-Istat li jirriżulta mit-trasferiment tal-assi flimkien jirrappreżentaw aktar minn 20 % tal-assi peżati tar-riskju ta’ qabel il-kriżi ta’ HRE.
VI.2.3.1. Ritorn tal-vijabbiltà fit-tul ta’ PBB
(89)
F’konformità mal-Artikolu 2 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Ġermanja ssottomettiet pjan ta’ ristrutturar komprensiv u dettaljat li jidentifika l-kawżi tad-diffikultajiet finanzjarji ffaċjati minn HRE u jipprovdi informazzjoni dettaljata dwar il-mudell tan-negozju.
Kawżi tad-diffikultajiet esperjenzati minn HRE
(90)
Il-pjan ta’ ristrutturar u l-informazzjoni kumplimentari provduti mill-Ġermanja juru li d-diffikultajiet ta’ HRE kienu l-aktar attribwibbli:
(a)
għall-istatus ta’ HRE, u b’mod partikolari s-sussidjarja tagħha DEPFA Bank plc, bħala bank finanzjat purament mill-operaturi mingħajr finanzjament ta’ franchise, tant li kien dipendenti ħafna fuq suq monetarju interbankarju intatt, li temporanjament waqaf kompletament wara l-kollass ta’ Lehman Brothers,
(b)
problema ta’ legat li tirriżulta mill-assi li ma jurux redditu xieraq fuq l-investiment jekk il-profil tar-riskju attwali tagħhom jingħata kunsiderazzjoni, u
(c)
il-fatt li HRE kienet il-prodott ta’ fużjoni ta’ ħafna banek iżgħar b’applikazzjonijiet tal-IT differenti li ma kinux integrati f’sistema ta’ ġestjoni tar-riskju koordinata u komprensiva.
Mudell tan-negozju
(91)
Kif stabbilit hawn fuq, ir-ristrutturar u l-miżuri ppjanati, li huma relatati primarjament mal-finanzjament tal-bank u s-sistemi ta’ kontroll intern, huma maħsuba biex jiżguraw li l-problemi ta’ likwidità li poġġew lil-bank kważi fil-falliment ma jkunux jistgħu jiġu ripetuti. Il-pjan ta’ ristrutturar jindirizza t-tħassib ewlieni f’mod speċifiku ħafna billi jiffoka fuq kunċett ta’ finanzjament ibbażat fuq Pfandbrief aktar stabbli, billi jnaqqas b’mod konsiderevoli d-dipendenza preċedenti fuq is-suq monetarju interbankarju, billi jtejjeb u jintegra s-sistemi tal-IT tiegħu u billi jnaqqas l-ambitu ġeografiku, in-netwerk ta’ fergħat u d-daqs assolut tan-negozju. Il-waqfien ta’ attivitajiet oħra u t-trattament tagħhom bħala portafoll eżawrit fuq il-karta tal-bilanċ ta’ PBB huwa pass komplementari loġiku għal dak il-kunċett.
(92)
Bħala konsegwenza, iż-żewġ linji tan-negozju li jibqa’ ta’ PBB ser jimmiraw biss lejn assi li huma eliġibbli għall-bonds koperti Ġermaniżi, jew fil-forma ta’ bonds ipotekarji (“Hypothekenpfandbriefe”) jew ta’ bonds tas-settur pubbliku (“öffentliche Pfandbriefe”). L-argument li strateġija kummerċjali aktar konservattiva ta’ dak it-tip għandha twassal għal titjib kwalitattiv tal-attivitajiet tas-self huwa kredibbli, b’mod partikolari fid-dawl tar-rekwiżiti speċifiċi tal-Att dwar il-Pfandbrief Ġermaniż rigward il-ġestjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll tar-riskji, u l-miżuri protettivi tiegħu bħal-limiti għall-proporzjon ta’ self għall-valur.
(93)
Fil-premessa 92 tad-Deċiżjoni ta’ estensjoni tal-24 ta’ Settembru 2010 (cf. premessa 15 ta’ din id-Deċiżjoni) il-Kummissjoni esprimiet dubji li l-bank seta’ jikseb marġini suffiċjenti bl-attivitajiet ta’ negozju tal-ġejjieni tiegħu, b’mod partikolari dawk fis-settur tal-finanzi pubbliċi, li huwa karatterizzat b’marġini baxxi. Uħud mill-attivitajiet tal-finanzi tas-settur pubbliku ta’ qabel ta’ HRE, jiġifieri l-attivitajiet FIP, għandhom jitkomplew. Madankollu l-attivitajiet FIP ser jinvolvu biss finanzjament għal prodotti marbuta ma’ investimenti minn klijenti tas-settur pubbliku. Għalhekk dawn jistgħu jiġu distinti mill-attivitajiet tal-finanzi tal-baġit, jiġifieri l-finanzjament mhux impenjat tal-awtoritajiet pubbliċi, li hu karatterizzat b’marġini partikolarment baxxi. Fil-mudell tan-negozju aġġustat l-attivitajiet tal-finanzi tal-baġit ta’ marġini baxx jiġu mwaqqfa (dawn huma ekwivalenti għal madwar 75 % tal-attivitajiet tal-finanzi tas-settur pubbliku ta’ qabel) u l-portafoll li jirriżulta jitpoġġa fil-modalità eżawrita fuq il-karta tal-bilanċ ta’ PBB, sabiex dak it-tħassib tal-Kummissjoni jittaffa. Barra minn hekk, l-impenn mill-Ġermanja li tiżgura li PBB fin-negozju ġdid strateġiku tiegħu ma jikkuntrattax self ġdid li għandu RAROC ta’ anqas minn 10 % fuq bażi ta’ tranżazzjoni unika jgħin jallevja dan it-tħassib.
(94)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li ż-żamma ta’ FIP bħala linja tan-negozju sekondarja ta’ PBB ser tnaqqas it-tħassib tal-atturi tas-suq u l-aġenziji tal-klassifikazzjoni dwar in-nuqqas ta’ diversifikazzjoni min-naħa tal-banek li jirrestrinġi l-attivitajiet tagħhom għal linja tan-negozju unika (magħrufin bħala “banek monolinji”) u għalhekk huma dipendenti wisq fuq qasam tan-negozju uniku. Li jkollu żewġ linji tan-negozju, b’ċikli tan-negozju potenzjalment differenti, għandu jippermetti lil PBB jiżgura dħul aktar stabbli u prevedibbli u jikseb il-viżibbiltà meħtieġa fost l-investituri istituzzjonali.
(95)
Il-kunċett ta’ ristrutturar ser jirriżulta fi struttura organizzazzjonali aktar ċara, peress li attivitajiet marġinali bħal attivitajiet tas-swieq kapitali u tal-ġestjoni tal-assi jitwaqqfu u n-netwerk tal-fergħat jitnaqqas b’mod konsiderevoli. Numru sostanzjali ta’ uffiċċji tal-bejgħ diġà għalqu; skont il-mudell tan-negozju aktar dettaljat u reġjonali, erbgħa minn dawk l-uffiċċji tal-bejgħ (Berlin, Ħamburg, iż-żona tar-Rhine/Ruhr u Stokkolma) ser jinfetħu mill-ġdid.
(96)
Il-pjan ta’ ristrutturar jiżgura li PBB ma jżidx b’mod mhux dovut il-preżenza tiegħu fis-swieq. Is-self il-ġdid jingħata limitu massimu għaż-żewġ linji tan-negozju. Fis-swieq ewlenin rispettivi tiegħu PBB jimmira lejn ishma tas-suq ta’ 1 % sa 2 % bl-attivitajiet FIP tiegħu u 2 % sa 6 % bl-attivitajiet REF tiegħu.
(97)
Il-Kummissjoni tinnota li l-bank beda jindirizza d-dgħufijiet tas-sistema tal-IT tiegħu, li fil-bidu kien pjuttost eteroġenju u serjament defiċjenti, b’mod partikolari fir-rigward tal-funzjonalità u l-applikazzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskju. Fl-2009 HRE stabbiliet proġett għall-grupp kollu fuq ħafna snin imsejjaħ “Evoluzzjoni Ġdida” b’baġit ta’ madwar EUR 180 miljun għat-trasformazzjoni tax-xenarju tal-IT. Il-proġett ser ixerred titjib varjat tas-sistema f’sitt rilaxxi suċċessivi. L-ambitu tal-proġett ikopri fost affarijiet oħra titjib operattiv bħall-konsolidazzjoni tas-sistemi ta’ ġestjoni tal-kreditu, titjib relatat mal-ġestjoni tar-riskju tas-sistema tal-IT fir-rigward tar-riskji tal-kreditu, tas-suq u tal-likwidità, l-istandardizzazzjoni tas-sistemi tal-uffiċċju tan-negozjar, u titjib tal-akkuratezza, id-dettall u l-kwalità tal-informazzjoni u tad-dejta. L-informazzjoni pprovduta fuq il-kontenut u l-progress tal-proċess ta’ trasformazzjoni tal-IT tissuġġerixxi li l-problemi inizjali ġew indirizzati f’mod adegwat u jistgħu jissolvew sal-limitu meħtieġ matul il-perjodu ta’ ristrutturar ta’ PBB. Hija l-fehma tal-Kummissjoni li s-sistema tal-IT tal-ġejjieni tkun pjattaforma effiċjenti u funzjonali għall-ġestjoni tar-riskju f’waqtha u prudenti li tkun xierqa għall-proċessi tan-negozju. L-implimentazzjoni sħiħa tagħha hija għalhekk kruċjali.
(98)
Il-likwidità, is-solvenza u l-profitabbiltà ta’ PBB (28) jittieħdu bħala l-indikaturi ewlenin tal-vijabbiltà tal-bank, valutati kemm taħt xenarju bażi kif ukoll taħt xenarju ta’ stress. (29)
Likwidità
(99)
Skont il-pjan ta’ ristrutturar, PBB mhux ser jibqa’ jibbenefika mill-garanziji tal-Istat fuq ir-rifinanzjament tiegħu. PBB madankollu jibqa’ istituzzjoni finanzjata mill-operaturi mingħajr finanzjament ta’ franchise. Dik is-sitwazzjoni hija mitigata bl-istrateġija ta’ PBB li jnaqqas b’mod sinifikanti l-ammont ta’ finanzjament mhux garantit meħtieġ u minflok joħroġ bonds koperti, li huma meqjusin bħala sors ta’ finanzjament aktar stabbli.
(100)
Peress li n-nuqqas ta’ likwidità akut kien wieħed mill-kawżi ewlenin tal-problemi ta’ HRE li fl-aħħar wassal għall-ħtieġa għall-appoġġ tal-Istat, il-pjan ta’ ristrutturar jipprovdi għal riżerva ta’ flus u likwidità xierqa, b’kunsiderazzjoni ta’ kwalunkwe effetti li jistgħu jirriżultaw mir-rekwiżiti ta’ Basel III. Dik ir-riżerva hija l-aktar fil-bidu tal-perjodu ta’ ristrutturar u tiżdied gradwalment maż-żmien. Fix-xenarju bażi r-riżerva ta’ flus u likwidità tkun ta’ madwar [12-17] % tal-karta tal-bilanċ ta’ PBB sal-aħħar tal-2011 u tilħaq livell ta’ madwar [7-17] % sal-aħħar tal-2015. Fix-xenarju ta’ stress ir-riżerva ta’ flus u likwidità taqbeż [7-10] % tal-karta tal-bilanċ ta’ PBB sal-aħħar tal-2011, u tilħaq livell ta’ madwar [7-10] % sal-aħħar tal-2015. Fil-fehma tal-Kummissjoni, is-sitwazzjoni ta’ likwidità tidher li hija xierqa kemm fix-xenarju bażi kif ukoll fix-xenarju ta’ stress.
Solvenza
(101)
Bi proporzjon ta’ kapital tal-Livell 1 (ikkalkulat fuq l-approċċ ibbażat fuq il-klassifikazzjonijiet interni ta’ Basel II) projettat għal 12,9 % fl-aħħar tal-2011 fix-xenarju bażi jew 10,5 % fix-xenarju ta’ stress, PBB huwa biżżejjed kapitalizzat u għandu jissodisfa r-rekwiżiti kapitali minimi matul il-perjodu ta’ ristrutturar. Skont is-suppożizzjonijiet użati fil-pjan ta’ ristrutturar, il-proporzjon ta’ kapital tal-Livell 1 fl-aħħar tal-2015 ser ikun 12,4 % fix-xenarju bażi jew 11,3 % fix-xenarju ta’ stress. Madankollu, id-deklin fil-proporzjon ta’ kapital tal-Livell 1 fix-xenarju bażi huwa prinċipalment minħabba ż-żieda projettata fl-assi peżati għar-riskju li jirriżultaw mit-tkabbir ippjanat u mhux it-telf (fix-xenarju bażi, PBB juri riżultat pożittiv wara t-taxxa bejn l-2011 u l-2015; huwa biss fix-xenarju ta’ stress li PBB ma jilħaqx break-even wara t-taxxa fl-2011 u l-2012).
Profitabbiltà
(102)
Il-profitabbiltà ta’ PBB hija mistennija li titjieb matul il-perjodu ta’ ristrutturar. Skont il-pjan ta’ ristrutturar, fix-xenarju bażi l-profitt nett ta’ PBB wara t-taxxi ser jammonta għal EUR [110-150] fl-2011 u għal EUR [280-320] miljun fl-2015. Fl-2011 dak ir-riżultat jikkorrispondi għal redditu fuq l-ekwità (wara t-taxxi) ta’ biss [3-6] %, iżda fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar fl-2015 jikkorrispondi għal redditu fuq l-ekwità (wara t-taxxi) ta’ [8-11] %. Il-profitabbiltà ta’ mira fix-xenarju bażi tista’ b’hekk titqies sodisfaċenti għal bank li qed isegwi n-negozju ta’ mira fil-pjan ta’ ristrutturar, kemm mill-perspettiva tal-vijabbiltà kif ukoll fid-dawl tar-riprivatizzazzjoni ppjanata ta’ PBB. Skont il-Ġermanja, il-profitti netti ta’ PBB wara t-taxxa jiġu kumpensati bit-telf mis-snin preċedenti. Minħabba t-telf ta’ riport, dan ifisser li PBB għandu jirreġistra telf tal-karta tal-bilanċ (“Bilanzverluste”) sal-201[…] iżda mhux ser jagħmel dan fl-201[…], fil-kuntest tal-fidwa tal-parteċipazzjoni silenzjuża.
(103)
Tabella 1: Previżjoni ta’ profitt u telf ta’ PBB, Standards Internazzjonali għall-Irrappurtar Finanzjarju (IFRS) (xenarju bażi), skont il-pjan ta’ ristrutturar
2011
2012
2013
2014
2015
Dħul mill-imgħax nett u qligħ simili
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-kummissjonijiet
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul operattiv
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provvedimenti għat-telf fuq is-self
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Spejjeż amministrattivi
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Bilanċ ta’ dħul/spejjeż oħra
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt/telf qabel it-taxxa
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Taxxi
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt/telf wara t-taxxi
EUR miljun
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Fil-valutazzjoni tal-muturi ewlenin tal-profitabbiltà ta’ PBB, jistgħu jiġu identifikati żewġ sorsi ta’ profitabbiltà: l-ewwel, id-dħul ta’ PBB li joriġina mill-attivitajiet kummerċjali tiegħu ser jiżdied u, it-tieni, l-ispejjeż operattivi ser jonqsu.
(105)
Rigward iż-żieda fid-dħul, il-pjan ta’ ristrutturar jassumi li l-marġini medju fuq is-self jista’ jitjieb, b’mod partikolari permezz tas-sottoskrizzjoni ta’ negozju profittabbli ġdid jew ieħor. Rigward il-linja tan-negozju REF, il-marġini netti kkalkulati għall-portafoli kurrenti huma supponuti li jitjiebu minn [80-100] bps (punti bażiċi) għal [105-120] bps fl-2011, [105-110] bps fl-2012 u [95-100] bps minn hemm ‘il quddiem. Il-linja tan-negozju FIB ser tiġġenera marġini nett ta’ [27-35] bps matul il-perjodu sħiħ ta’ ristrutturar, li huwa titjib konsiderevoli fuq il-marġini nett ta’ [6-12] bps ikkalkulat għall-portafoll eżistenti tal-attivitajiet tal-finanzi tas-settur pubbliku. (30) Dak it-titjib huwa l-aktar minħabba l-fatt li l-attivitajiet tal-finanzi tal-baġit, li huma karatterizzati b’marġini partikolarment baxxi, mhux ser jibqgħu jiġu segwiti.
(106)
Minħabba l-importanza li jiġu garantiti marġini biżżejjed għolja, l-impenn tal-Ġermanja li n-negozju ġdid strateġiku ta’ PBB ma jikkuntrattax self ġdid b’RAROC ta’ anqas minn 10 % fuq bażi ta’ tranżazzjonijiet individwali huwa xieraq u neċessarju.
(107)
Fl-2011 u l-2012, it-tariffi ġġenerati mis-servizzi ta’ ġestjoni tal-assi provduti għal FMS-WM (il-“bank tal-assi ħżiena” ta’ HRE) jirrappreżentaw sors importanti ta’ dħul għall-PBB. Kif stabbilit fl-IAC, sabiex tiġi faċilitata l-attenzjoni tal-bank fuq ir-ritorn tal-vijabbiltà u sabiex jiġu evitati kunflitti ta’ interess possibbli, huwa neċessarju li tiġi żgurata separazzjoni funzjonali u organizzazzjonali ċara bejn il-bank benefiċjarju u l-assi danneġġjati tiegħu. Il-Kummissjoni tifhem li meta l-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni ġiet maħluqa ma kienx possibbli, b’mod partikolari għal raġunijiet tekniċi, li r-rabtiet bejn PBB u FMS-WM jinqatgħu immedjatament. Madankollu, dik is-sitwazzjoni teħtieġ tiġi solvuta malajr kemm jista’ jkun. Abbażi ta’ dan, il-Ġermanja impenjat ruħha li PBB jistabbilixxi indipendenza organizzazzjonali sħiħa tas-servizzi relatati u jibqax jipprovdi dawk is-servizzi lil FMS-WM wara t-30 ta’ Settembru 2013. L-istess japplika għar-rifinanzjament ta’ FMS-WM. Dak l-impenn jgħin ukoll biex jiżgura li fuq perjodu medju l-profitabbiltà ta’ PBB tinżamm fiha u ma tibqax ibbażata fuq dħul mit-tariffi relatati mat-trasferiment tal-assi danneġġjati.
(108)
Il-Kummissjoni tinnota li PBB għandu l-intenzjoni li jnaqqas l-ispejjeż operattivi tiegħu b’mod konsiderevoli. Matul il-perjodu ta’ ristrutturar, il-proporzjoni ta’ spejjeż għal dħul ser jitjieb b’mod sinifikanti minn [64-79] % fl-2011 għal [32-42] % fl-2015 fix-xenarju bażi.
(109)
PBB adotta ċertu miżuri ta’ ristrutturar deċiżivi li jaffettwaw il-bażi tal-ispejjeż tiegħu. Għalaq numru konsiderevoli ta’ uffiċċji tal-bejgħ u naqqas il-forza tax-xogħol tiegħu b’madwar 30 % (1 366 impjegat fl-aħħar tal-2010, paragunat ma’ 2 000 impjegat fl-aħħar tal-2007). (31) Filwaqt li dawk il-miżuri ser ikollhom impatt pożittiv fuq l-ispejjeż operattivi fuq perjodu medju u twil, il-proċess ta’ ristrutturar iġib spejjeż straordinarji fuq perjodu qasir, b’mod partikolari għall-ħlasijiet tas-sensji u tal-irtirar bikri, it-tariffi għall-avukati u l-konsulenti, eċċ. Fil-fehma tal-Kummissjoni, is-suppożizzjoni li l-ispejjeż operattivi ser jistabbilizzaw f’livell ferm aktar baxx malli l-proċess ta’ ristrutturar ikun ġie kompletat għalhekk tidher kredibbli.
(110)
Wara t-trasferiment tal-assi danneġġjati lil FMS-WM, li rriżulta fi tnaqqis sinifikanti tal-karta tal-bilanċ, ix-xenarju bażi juri li l-provvedimenti għat-telf mis-self ta’ PBB huma stabbli għall-perjodu ta’ ristrutturar.
(111)
Il-Kummissjoni tqis li l-profitabbiltà fil-mira ta’ PBB hija wkoll biżżejjed robusta kontra s-suppożizzjonijiet li saru fix-xenarju ta’ stress, peress li la l-vijabbiltà tal-bank u lanqas il-prospetti tar-riprivatizzazzjoni ta’ PBB ma huma f’riskju. Skont il-pjan ta’ ristrutturar, fix-xenarju ta’ stress PBB jirreġistra telf ta’ EUR [100-125] miljun fl-2011, iżda fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar fl-2015 PBB huwa mistenni li juri profitti ta’ EUR [270-310] miljun. Ir-redditu fuq l-ekwità (wara t-taxxi) jkun negattiv fl-2011 (- [2,8-3,8] %) u fl-2012, iżda f’dak ix-xenajru r-redditu mistenni fuq l-ekwità fl-2015 jkun kważi [9-12] %.
(112)
Tabella 2: Previżjoni tal-profitt u t-telf ta’ PBB, Standards Internazzjonali għall-Irrappurtar Finanzjarju (IFRS) (xenarju ta’ stress), skont il-pjan ta’ ristrutturar
2011
2012
2013
2014
2015
Dħul nett mill-imgħax u qligħ simili
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-kummissjonijiet
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul operattiv
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provvedimenti għat-telf fuq is-self
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Spejjeż amministrattivi
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Bilanċ ta’ dħul/spejjeż oħra
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt/telf qabel it-taxxa
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Taxxi
EUR miljun
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt/telf wara t-taxxi
EUR miljun
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Fid-dawl tat-titjib għall-mudell tan-negozju, l-infrastruttura teknika u l-arranġament organizzazzjonali, u l-impatt tagħhom fuq is-sitwazzjoni ta’ PBB rigward il-likwidità, is-solvenza u l-profitabbiltà mistennija, il-Kummissjoni tqis li l-pjan ta’ ristrutturar jissodisfa r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristruttur fir-rigward tar-ritorn tal-vijabbiltà fit-tul.
VI.2.3.2. Kontribuzzjoni proprja/kondiviżjoni tal-piż
(114)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistipula li l-benefiċjarju għandu jagħmel kontribuzzjoni xierqa għall-ispejjeż tar-ristrutturar. Il-prinċipji huma stabbiliti kif ġej fit-Taqsima 3 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar:
(a)
L-għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun limitata għall-ispejjeż li huma neċessarji għar-ritorn tal-vijabbiltà.
(b)
Sabiex jiġi limitat l-ammont tal-għajnuna għall-minimu neċessarju, il-bank benefiċjarju għandu l-ewwel juża r-riżorsi proprja għall-finanzjament tar-ristrutturar, pereżempju permezz tal-bejgħ tal-assi.
(c)
L-ispejjeż assoċjati mar-ristrutturar ma għandux jagħmel tajjeb għalihom biss l-Istat iżda għandhom ikunu wkoll ta’ dawk li investew fil-bank billi jassorbu t-telf bil-kapital disponibbli u billi jħallsu remunerazzjoni xierqa għall-interventi tal-Istat. L-objettiv tal-kondiviżjoni tal-piż huma tnejn: li jiġu limitati d-distorsjonijiet u indirizzat il-periklu morali. (32)
(115)
Id-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk l-għajnuna hijiex limitata għall-minimu neċessarju għar-ritorn tal-vijabbiltà fit-tul ta’ PBB ġew allevjati. Bħala total il-Ġermanja investiet jew ser tinvesti kważi EUR 10 biljun f’HRE. Parti minn dawk l-injezzjonijiet ta’ kapital, jiġifieri EUR 2,08 biljun, ser jintużaw għar-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM, filwaqt li EUR 1,59 biljun oħra ser jiġu trasferiti lil FMS-WM matul ir-ristrutturar. Madwar 63 % tal-kapital ta’ kważi EUR 10 biljun jibqa’ fl-HRE Group.
(116)
PBB huwa l-uniku entità fl-HRE Group li ser iwettaq negozju ġdid fil-ġejjieni u għaldaqstant jipparteċipa b’mod attiv fil-kompetizzjoni. Fix-xenarju bażi l-proporzjonijiet tal-kapital tal-Livell 1 tiegħu (abbażi tal-metodu RBA ta’ Basel II) huma projettati li jkunu 12,9 % fl-aħħar tal-2011, u jonqsu ftit matul il-perjodu ta’ ristrutturar biex jilħqu 12,4 % sal-aħħar tal-2015. Il-pjan ta’ ristrutturar ma jqajjimx dubji li l-bank ser jilħaq ir-rekwiżiti kapitali minimi matul il-perjodu ta’ ristrutturar. Il-proporzjon tal-kapital tal-Livell 1 projettat huwa qawwi, iżda konformi mal-proporzjonijiet ta’ kapital tal-kompetituri. Bħala reazzjoni għall-kriżi finanzjarja, il-banek issa b’mod ġenerali huma mistennija li juru proporzjonijiet ta’ kapital ogħla minn ta’ qabel il-kriżi. Irid jiġi mfakkar ukoll li PBB, minħabba l-problemi tiegħu fil-kriżi, jeħtieġ bażi ta’ kapital soda sabiex jikkonvinċi lill-atturi tas-suq li huwa sieħeb tan-negozju affidabbli. Fil-fehma tal-Kummissjoni, l-ammont ta’ kapital ipprovdut u l-proporzjonijiet ta’ kapital li jirriżultaw għalhekk huma meqjusin adegwati u limitati għall-minimu neċessarju.
(117)
Barra minn hekk, HRE bbenefikat mill-provvista ta’ garanziji li jammontaw għal EUR 145 biljun bħala total, li minnhom EUR 124 biljun attwalment intużaw. Dawk il-garanziji kienu neċessarji sabiex jiġi permess l-operat kontinwu tal-bank meta kien qed jiffaċċja l-insolvenza, tal-anqas sakemm HRE kienet f’pożizzjoni li titrasferixxi l-assi danneġġjati tiegħu lil FMS-WM. Il-garanziji kollha li ntużaw mill-HRE Group, li jammontaw għal total ta’ EUR 124 biljun, ġew trasferiti lil FMS-WM b’effett mill-1 ta’ Ottubru 2010. L-operat ta’ PBB għalhekk ma għadux jiddependi fuq il-garanziji tal-Istat. Dak it-trasferiment għin jiġi żgurat li l-għajnuna fil-forma ta’ garanziji kienet limitata għall-perjodu minimu neċessarju.
(118)
Kif dikjarat fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-banek benefiċjarji għandhom l-ewwel jużaw ir-riżorsi proprji biex jiffinanzjaw ir-ristrutturar tagħhom, li tipikament isir permezz tal-bejgħ ta’ assi. HRE ttrasferiet parti konsiderevoli tal-assi tagħha billi ttrasferit ammont kunċettwali ta’ madwar EUR 210 biljun ta’ assi kif ukoll EUR 280 biljun ta’ derivattivi lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS-WM, li b’hekk naqqset effettivament il-karta tal-bilanċ tagħha bin-nofs. Madankollu, dik it-tranżazzjoni ma ħolqot ebda bilanċ pożittiv li seta’ kkontribwixxa għall-finanzjament tal-ispejjeż ta’ ristrutturar. Minflok, it-trasferiment għandu jkun klassifikat bħala miżura ta’ għajnuna mill-Istat fiha nnifisha, peress li l-prezz li HRE rċeviet għall-assi qabeż ir-REV tal-assi b’madwar EUR 16,2 biljun. Madankollu, il-kumpanija biegħet u hija fil-proċess li tbiegħ ħafna parteċipazzjonijiet fil-kumpaniji (eż. Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Svizzera), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) u Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE ħallset l-imgħax lil SoFFin fuq il-garanziji kollha mogħtija mill-Ġermanja, ir-rati tal-imgħax rispettivi li jvarjaw minn 0,5 % sa 0,8 % fis-sena. Għalhekk, f’konfirmità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni ta’ regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal miżuri meħuda fir-rigward ta’ istituzzjonijiet finanzjarji fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja globali preżenti (33) (“Il-Komunikazzjoni bankarja”), irremunerat b’mod xieraq dik il-parti tal-għajnuna mill-Istat. B’kuntrast, sa issal-bank la rrenumera l-kapital li rċieva u lanqas il-ħelsien tal-kapital li rriżulta mill-miżura tal-ħelsien tal-assi, u mhuwiex kapaċi jiżgura mekkaniżmu xieraq ta’ treġġigħ lura għall-element ta’ għajnuna rċevut fil-forma ta’ valur ta’ trasferiment tal-assi li kien ogħla mir-REV tagħhom.
(120)
Fid-dawl tas-sitwazzjoni ekonomika ġenerali ta’ HRE, jista’ jiġi konkluż li l-bank sempliċement ma kienx f’pożizzjoni li jagħmel ebda kontribuzzjoni siewja ulterjuri proprja għall-ispejjeż ta’ ristrutturar. (34) Għalhekk, in-nuqqas ta’ kontribuzzjoni proprja jrid jiġi kumpensat minn miżuri strutturali partikolarment vasti fil-pjan ta’ ristrutturar, sabiex jiġi żgurat li l-bank u l-azzjonisti tiegħu jaqsmu f’mod adegwat il-piż tas-salvataġġ tal-bank. B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li l-ammont ta’ tnaqqis fin-numru tal-impjegati stabbilit fil-pjan ta’ ristrutturar f’termini tad-daqs organizzazzjonali, il-preżenza fis-suq, l-ambitu tal-attivitajiet u d-daqs tal-karta tal-bilanċ huwa, minħabba ċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ dan il-każ, sostitut adegwat għan-nuqqas ta’ kontribuzzjoni proprja xierqa.
(121)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li l-bank ittieħed fi sjieda pubblika u li l-kumpens irċevut mill-azzjonisti preċedenti tiegħu kien ibbażat fuq il-valur tal-kumpanija mingħajr l-appoġġ mill-Istat. (35) Dak ir-riżultat huwa element pożittiv mill-perspettiva ta’ għajnuna mill-Istat u jfisser li l-azzjonisti preċedenti ġew ikkanċellati u b’hekk jistgħu jitqiesu bħala li kkontribwixxew b’mod suffiċjenti għall-ispejjeż tar-ristrutturar ta’ HRE.
(122)
Barra minn hekk, fir-rigward tad-detenturi ta’ obbligazzjonijiet subordinati ta’ HRE, il-Ġermanja pprovdiet impenn li HRE mhux ser tagħmel pagamenti diskrezzjonali fuq strumenti finanzjarji relatati mal-profitt lil partijiet terzi, li jiżgura li d-detenturi tal-kapital tal-Livell 2 jieħdu ftit jew xejn kumpens għall-investiment tagħhom u b’hekk jipparteċipaw fil-kondiviżjoni tal-piż fl-istess mod bħad-detenturi tal-kapital tal-Livell 1.
(123)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-azzjonisti ta’ HRE kkontribwew b’mod adegwat għall-ispejjeż ta’ ristrutturar u li bħala konsegwenza r-riskju ta’ periklu morali huwa indirizzat b’mod xieraq.
VI.2.3.3. Miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni
(124)
Rigward il-miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistabbilixxi li l-Kummissjoni trid tikkunsidra, fil-valutazzjoni tagħha tal-ammont ta’ għajnuna, il-livell ta’ kondiviżjoni tal-piż u l-pożizzjoni li l-istituzzjoni finanzjarja ser ikollha fis-suq wara r-ristrutturar. Abbażi ta’ dik l-analiżi, għandhom jiġu stabbiliti miżuri xierqa.
(125)
Id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni kkawżati minn HRE huma sinifikanti. B’mod ġenerali, l-Istat Ġermaniż ipprovda jew ser jipprovdi għal injezzjonijiet ta’ kapital ta’ HRE li jammontaw għal madwar EUR 9,95 biljun (FMS-WM irċeviet jew ser tirċievi parti minn dak il-kapital) u garanziji ta’ EUR 145 biljun. HRE bbenefikat ukoll minn miżura ta’ ħelsien tal-assi b’element ta’ għajnuna ta’ madwar EUR 20 biljun. Minħabba dak l-appoġġ konsiderevoli mill-Istat, għandu jitwettaq ristrutturar fil-fond ta’ HRE.
(126)
Is-suċċessur ta’ HRE, PBB, ser ikun iffinanzjat sew u meħlus mill-piż tas-self riskjuż li kien sar minn HRE fil-passat. Ammont kbir ta’ għajnuna kien neċessarju sabiex PBB jinżamm fin-negozju u jiġi faċilitat il-qsim. Madankollu, PBB ser ikun bank ferm iżgħar, u miżuri suffiċjenti li jillimitaw kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni ġew stabbiliti mill-Ġermanja.
(127)
L-ewwel, PBB ser ikun entità ekonomika li hija pjuttost differenti mill-HRE ta’ qabel. Dan ittieħed fi sjieda pubblika u fil-preżent huwa soġġett għal ristrutturar fil-fond. Bħala riżultat, PBB huwa bank ferm iżgħar milli kienet HRE. Wara t-trasferiment ta’ serje ta’ assi lil FMS-WM, id-daqs tal-karta tal-bilanċ strateġika ta’ PBB - li ma tikkunsidrax dawk l-entrati tal-karta tal-bilanċ li huma f’modalità eżawrita jew li ġew trasferiti sintetikament lil FMS-WM - huwa ta’ madwar 15 % tal-karta tal-bilanċ ta’ HRE fl-aħħar tal-2008.
(128)
It-tieni, il-Ġermanja pprovdiet lill-Kummissjoni b’diversi impenji li għandhom l-għan li jillimitaw il-preżenza fis-suq ta’ PBB, li ġew deskritti f’aktar dettall fit-Taqsima V. PBB ser ifittex biss negozju ġdid f’żewġ linji tan-negozju, REF u FIP. Dawk iż-żewġ linji tan-negozju għandhom biss spazju limitat għal tkabbir matul il-perjodu ta’ ristrutturar peress li negozju ġdid, id-daqsijiet tal-karta tal-bilanċ u tal-portafolji għandhom kollha jibqgħu f’limiti definiti, li jirrestrinġu effettivament l-abbiltà ta’ PBB li tespandi fis-suq u b’hekk tikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni. Dawk il-limiti massimi fuq it-tkabbir ser jibqgħu fis-seħħ sa tal-anqas il-31 ta’ Diċembru 2013 u potenzjalment aktar jekk PBB ma jiġix riprivatizzat sa dak iż-żmien. L-entitajiet l-oħra kollha ta’ HRE Group għandhom iwaqqfu n-negozju u jeżawrixxu l-portafolji tagħhom, b’mod partikolari l-ġestjoni tal-finanzi tal-infrastruttura, tas-swieq kapitali u tal-assi, u l-attivitajiet relatati mal-finanzi tal-baġit.
(129)
It-tielet, sabiex jiġi sollevat it-tħassib tal-Kummissjoni li PBB jista’ jagħmel ħsara lill-kompetizzjoni u lill-kompetituri permezz ta’ strateġiji ta’ pprezzar aggressivi wisq, il-Ġermanja impenjat ruħha li n-negozju ġdid strateġiku ta’ PBB ma joħroġx self ġdid b’RAROC ta’ anqas minn 10 % fuq bażi ta’ tranżazzjonijiet individwali. Fil-fehma tal-Kummissjoni, dak l-impenn ser ikun miżura oħra effettiva kontra distorsjonijiet mhux dovuti tal-kompetizzjoni.
(130)
Ir-raba’, l-attivitajiet ta’ PBB ser ikunu limitati minn restrizzjonijiet komportamentali li jinkludu projbizzjoni ta’ akkwiżizzjoni u projbizzjoni fuq l-invokazzjoni ta’ appoġġ mill-Istat fir-reklamar tiegħu.
(131)
Fl-aħħar, il-Ġermanja impenjat ruħha wkoll li tirriprivatizza lil PBB malajr kemm jista’ jkun, jiġifieri mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015. Il-bejgħ ta’ PBB ser jippermetti lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja tirkupra (parti minn) l-fondi investiti f’HRE. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li r-riprivatizzazzjoni f’waqtha tista’ tiżgura li l-partijiet terzi jkollhom l-opportunità li jakkwistaw lil PBB.
VII. MONITORAĠĠ
(132)
Il-Ġermanja impenjat ruħha li l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar ta’ HRE u l-implimentazzjoni tal-impenji jkunu monitorjati minn trustee tal-monitoraġġ, li jissottometti rapporti lill-Kummissjoni fuq bażi trimestrali.
VIII. KONKLUŻJONI
(133)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri analizzati hawn fuq jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE.
(134)
Il-Kummissjoni tikkonkludi wkoll li l-għajnuna għar-ristrutturar hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) TFUE soġġett għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar li ġie aġġornat fl-aħħar fl-14 ta’ Ġunju 2011 u soġġett għas-sodisfazzjoni tal-impenji stabbiliti fl-Anness għal din id-Deċiżjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Ġermanja implimentat u qed tippjana li timplimenta favur Hypo Real Estate Group, li tikkonsisti minn
-
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 60 miljun, notifikata fis-17 ta’ April 2009,
-
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,96 biljun, notifikata fit-3 ta’ Ġunju 2009,
-
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 3 biljun, notifikata fis-26 ta’ Ottubru 2009,
-
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 1,85 biljun notifikata fit-30 ta’ April 2010, li minnha EUR 450 miljun huma soġġetti għall-eżistenza ta’ ċerti ċirkostanzi,
-
injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 2,08 biljun notifikata fl-10 ta’ Settembru 2010,
-
garanziji ta’ EUR 35 biljun, notifikati fit-30 ta’ Settembru 2008,
-
garanziji ta’ EUR 52 biljun, notifikati fis-17 ta’ April 2009,
-
garanzija ta’ EUR 8 biljun, notifikata fis-26 ta’ Ottubru 2009,
-
garanzija ta’ EUR 10 biljun, notifikata fis-26 ta’ Ottubru 2009,
-
garanzija ta’ likwidità ta’ EUR 20 biljun, notifikata fit-2 ta’ Settembru 2010,
-
garanzija ta’ saldu ta’ EUR 20 biljun, notifikata fl-10 ta’ Settembru 2010 u
-
trasferiment ta’ assi lill-istituzzjoni ta’ likwidazzjoni FMS Wertmanagement AöR, notifikat fl-10 ta’ Settembru 2010,
hija kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fid-dawl tal-impenji stabbiliti fl-Anness għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Il-Ġermanja għandha, mill-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, tissottometti lill-Kummissjoni rapporti trimestrali dettaljati dwar il-miżuri meħudin għall-konformità magħha, konformi mal-iskeda ta’ żmien stabbilita fl-Anness għall-impenji.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Lulju 2011.