NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 258/2011
tas-16 ta’ Marzu 2011
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ madum taċ-ċeramika li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (l-‘Unjoni’),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Tnedija
(1)
Fid-19 ta’ Ġunju 2010, il-Kummissjoni Ewropea (‘il-Kummissjoni’) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (‘Avviż ta' tnedija’), it-tnedija ta’ proċediment ta’ antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ madum taċ-ċeramika li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (‘iċ-Ċina’ jew ‘il-pajjiż konċernat’).
(2)
Il-proċediment ta’ antidumping ingħata bidu wara lment li tressaq mill-Federazzjoni Ewropea tal-Manifatturi tal-Madum taċ-Ċeramika (CET) (‘il-kwerelanti’) f’isem 69 produttur li jirrappreżentaw aktar minn 30 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-madum taċ-ċeramika. L-ilment fih evidenza prima facie ta’ dumping tat-tali prodott u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li tqieset suffiċjenti biex tiġġustifika t-tnedija ta’ proċediment.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelanti, lil produtturi oħra tal-Unjoni magħrufa, lill-produtturi esportaturi magħrufa fiċ-Ċina, u lir-rappreżentanti taċ-Ċina, l-importaturi u l-utenti magħrufa, dwar it-tnedija tal-proċediment. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika (‘USA’), fin-Niġerija, fil-Brażil, fit-Turkija, fl-Indoneżja u fit-Tajlandja, peress li dawn il-pajjiżi kienu meqjusin bħala pajjiż analogu potenzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ fil-perjodu ta’ żmien stabbilit fl-avviż ta’ tnedija. Il-partijiet kollha interessati li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari biex jinstemgħu ngħataw smigħ.
(4)
Minħabba n-numru pjuttost għoli ta’ produtturi esportaturi fiċ-Ċina, importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni, fl-Avviż ta’ tnedija kien previst teħid ta’ kampjuni għad-determinazzjoni tad-dumping u l-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx neċessarju u jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa fiċ-Ċina, l-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni, intalbu jidentifikaw lilhom infushom mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż ta’ tnedija, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-1 ta’ Marzu 2010. L-awtoritajiet taċ-Ċina ġew ikkonsultati wkoll.
2.1. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi
(5)
Mija u ħames tweġiba valida ġew irċevuti għall-eżerċizzju ta’ teħid ta’ kampjuni mill-produtturi esportaturi fiċ-Ċina, li jkopru 47 % tal-importazzjonijiet matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, kif definit fil-premessa (24) hawn taħt. Għalhekk, il-kooperazzjoni hija meqjusa bħala baxxa.
(6)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ produtturi esportaturi abbażi tal-akbar volum rappreżentattiv tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni li jista’ jiġi investigat raġonevolment fil-perjodu ta’ żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista minn tliet gruppi, li jirrappreżentaw 10 produtturi individwali, li ammontaw għal 14,4 % tal-volum totali tal-esportazzjonijiet miċ-Ċina lejn l-Unjoni u 31,3 % tal-volum totali tal-esportaturi li kkoperaw matul il-PI. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati u l-awtoritajiet Ċiniżi ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Numru ta’ kummenti ġew irċevuti fir-rigward tal-kampjun propost. Il-kummenti meqjusin xierqa ngħataw kunsiderazzjoni fl-għażla tal-kampjun finali.
2.2. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(7)
Il-Federazzjoni Ewropea tal-Manifatturi tal-Madum taċ-Ċeramika (CET) ikkonfermat permezz ta’ ittra mibgħuta lill-Kummissjoni li l-kumpaniji kollha kwerelanti qablu li jiġu kkunsidrati għall-inklużjoni fil-kampjun. Inkluż kumpaniji oħra li resqu, il-Kummissjoni b’hekk kienet ipprovduta b’tagħrif minn 73 produttur tal-Unjoni.
(8)
Fl-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni ġiet ikkunsidrata l-frammentazzjoni għolja tas-settur tal-madum taċ-ċeramika. Sabiex jiġi żgurat li r-riżultati tal-kumpaniji kbar ma jiddominawx l-analiżi tal-ħsara iżda li s-sitwazzjoni tal-kumpaniji ż-żgħar, li kollettivament jifformaw l-ikbar sehem tal-produzzjoni tal-Unjoni, tkun ġiet riflessa sew, ġie deċiż li s-segmenti kollha, jiġifieri l-kumpaniji żgħar, ta’ daqs medju u kbar għandhom jiġu rappreżentati fil-kampjun.
(9)
Tliet segmenti ġew distinti abbażi tal-volum tal-produzzjoni annwali:
- Segment 1: kumpaniji kbar - produzzjoni li taqbeż 10 miljun m2,
- Segment 2: kumpaniji ta’ daqs medju - produzzjoni bejn 5 u 10 miljun m2,
- Segment 3: kumpaniji żgħar - produzzjoni taħt 5 miljun m2.
(10)
Fl-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi, ir-riżultati tal-kumpaniji fil-kampjun fis-segment speċifiku ġew peżati skont is-sehem ta’ dak is-segment fil-produzzjoni totali tal-Unjoni (bl-użu tal-piż speċifiku ta’ kull segment fis-settur totali tal-madum taċ-ċeramika). Skont it-tagħrif miġbur matul l-investigazzjoni, il-produtturi fis-segment 1 u 2 jammontaw kull wieħed minnhom għal madwar kwart tal-produzzjoni totali tal-Unjoni filwaqt li fis-segment 3, il-produtturi jammontaw għal madwar nofs il-produzzjoni totali tal-Unjoni. Aktar minn 350 kumpanija jappartjenu mas-segment tal-kumpaniji żgħar. Aktar minn 40 kumpanija jappartjenu mas-segment ta’ daqs medju u aktar minn 20 mas-segment ta’ kumpaniji kbar.
(11)
Għaxar kumpaniji ġew ikkunsidrati fil-kampjun. Dawn huma l-akbar ta’ kull wieħed mit-tliet segmenti, b’kunsiderazzjoni tal-bejgħ, tal-produzzjoni u tal-pożizzjoni ġeografika. Kumpanija waħda fil-kampjun tappartjeni mas-segment tal-kumpaniji kbar, erbgħa mas-segment ta’ kumpaniji ta’ daqs medju u ħamsa mas-segment ta’ kumpaniji żgħar. Il-kumpaniji magħżula huma bbażati f’sitt Stati Membri (l-Italja, Spanja, il-Polonja, il-Portugall, il-Ġermanja u Franza) li flimkien jammontaw għal iżjed minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni. Dan il-kampjun irrappreżenta 24 % tal-produzzjoni totali mill-produtturi li kkoperaw u 7 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(12)
Matul l-investigazzjoni, kumpanija waħda fil-kampjun mill-Polonja ddeċidiet li ma tkomplix il-kooperazzjoni tagħha fl-investigazzjoni. Il-Kummissjoni ma setgħetx tikseb kooperazzjoni minn ebda produttur ieħor ibbażat fil-Polonja.
(13)
Minkejja l-irtirar tal-produttur Pollakk, ir-rappreżentanza tal-kampjun baqa’ għoli skont il-kriterji kollha msemmija fil-premessi 8 u (10). Għalhekk ġie deċiż li l-proċediment setgħa jkompli b’kampjun ta’ disa’ produtturi minn ħames Stati Membri.
(14)
Il-kwerelanti talbu li isimhom jibqa’ kunfidenzjali. Il-Kummissjoni aċċettat din it-talba.
2.3. Teħid ta’ kampjuni għall-importaturi
(15)
Il-Kummissjoni rċeviet 24 tweġiba mill-importaturi. Tliet importaturi kbar ġew esklużi mill-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni: tnejn relatati mal-esportaturi Ċiniżi u wieħed relatat ma’ produttur tal-Unjoni (l-importazzjonijiet huma marġinali paragunati mal-bejgħ totali ta’ dak il-produttur).
(16)
L-importaturi li kkoperaw mhux relatati jirrappreżentaw madwar 6 % tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina.
(17)
Seba’ kumpaniji ġew ikkunsidrati fil-kampjun, li jirrappreżentaw 95 % tal-importazzjonijiet li jsiru mill-kumpaniji li kkoperaw mhux relatati. Waħda minn dawn il-kumpaniji kienet ukoll utent tal-prodott ikkonċernat. Il-kampjun kien rappreżentattiv ukoll f’termini tal-firxa ġeografika. Il-kampjun għalhekk ikopri Stati Membri li jammontaw għal iżjed minn 49 % tal-importazzjonijiet fl-Unjoni, li kkorrobora r-rappreżentanza tiegħu.
2.4. Tweġibiet u verifiki tal-kwestjonarji
(18)
Sabiex il-produtturi esportaturi fil-kampjun fiċ-Ċina jkunu jistgħu jissottomettu talba għal trattament ta’ ekonomija tas-suq (‘TES’) jew trattament individwali (‘TI’), jekk xtaqu hemm, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talbiet lill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Grupp wieħed ta’ produtturi esportaturi talab TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku jew TI jekk l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għal TES. Il-gruppi l-oħra ta’ produtturi esportaturi talbu biss TI.
(19)
It-talbiet għal eżaminazzjoni individwali ġew sottomessi minn tmien kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji relatati mhux fil-kampjun. L-eżaminazzjoni ta’ dawn it-talbiet fl-istadju provviżorju kienet tkun ta’ piż wisq kbir biex titwettaq. Deċiżjoni dwar jekk tingħatax eżaminazzjoni individwali lil kwalunkwe minn dawn il-kumpaniji għandha tittieħed fi stadju definittiv.
(20)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi fil-kampjun, kif ukoll lill-produtturi esportaturi mhux fil-kampjun li kienu ħabbru l-intenzjoni tagħhom li jitolbu eżaminazzjoni individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament Bażiku, lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lill-importaturi mhux relatati li kkoperaw u lill-utenti kollha magħrufa fl-Unjoni.
(21)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju ġew irċevuti minn tliet gruppi ta’ produtturi esportaturi fil-kampjun, minn tmien produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi mhux fil-kampjun, minn disa’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u minn ħames importaturi mhux relatati ma’ produttur esportatur. Ġew irċevuti wkoll sottomissjonijiet mill-assoċjazzjoni Ewropea tal-produtturi (Cerame-Unie), mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali tal-produtturi, importaturi, assoċjazzjonijiet ta’ importaturi u utenti.
(22)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu meqjus neċessarju għall-analiżi tat-TES/TI u għad-determinazzoni provviżorja tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat u tal-interess tal-Unjoni u wettqet verifiki fil-postijiet ta’ disa’ produtturi fil-kampjun tal-Unjoni u l-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi esportaturi fiċ-Ċina
-
Becarry Group, kompost minn:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, kompost minn:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, kompost minn:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., importatur Taljan relatat
(b)
Kummerċjanti fiċ-Ċina
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
(ċ)
Kummerċjanti f’Ħong Kong
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
(d)
Importaturi mhux relatati
-
Enmon GmbH, il-Ġermanja
(e)
Assoċjazzjonijiet nazzjonali tal-produtturi
-
Confindustria Ceramica (l-Italja)
-
L-Assoċjazzjoni Spanjola tal-Manifatturi tal-Madum taċ-Ċeramika (ASCER).
-
APICER (il-Portugall)
(23)
Minħabba l-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fiċ-Ċina li għalihom jista’ ma jingħatax TES, twettqet verifika fil-postijiet ta’ żewġ produtturi sabiex jiġi stabbilit il-valur normali abbażi tad-dejta mill-USA bħala pajjiż analogu. Dawn il-produtturi talbu l-kunfidenzjalità fir-rigward tal-identità tagħhom.
3. Perjodu ta’ investigazzjoni
(24)
L-investigazzjoni tad-dumping u tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (‘il-perjodu ta' investigazzjoni’ jew ‘PI’). L-eżaminazzjoni tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-tmiem tal-perjodu ta’ investigazzjoni (‘il-perjodu kkunsidrat’).
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Prodott ikkonċernat
(25)
Il-prodott ikkonċernat huwa ċangaturi u ċangar, madum għall-qigħan tal-fuklari jew għall-ħitan, taċ-ċeramika glejżjata jew mhix igglejżjata; kubi tal-mużajk taċ-ċeramika glejżjata jew mhix igglejżjata u affarijiet simili, sew jekk impoġġija fuq dahar jew le (‘madum taċ-ċeramika’ jew il-‘prodott ikkonċernat’) li fil-preżent jaqgħu fil-kodiċi NM 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 u 6908 90 99.
(26)
Il-madum taċ-ċeramika jintuża l-aktar fl-industrija tal-kostruzzjoni għall-kisi ta’ ħitan u pavimenti.
2. Prodott simili
(27)
Parti waħda stqarret li l-prodott importat miċ-Ċina u dak prodott mill-industrija tal-Unjoni mhumiex paragunabbli.
(28)
Huma mfakkar li l-Kummissjoni bbażat it-tqabbil tal-prezzijiet fuq it-tipi ta’ prodott distinti abbażi tan-numri ta’ kontroll tal-prodott (‘NKP’) ibbażati fuq tmien karatteristiċi.
(29)
Il-parti kkonċernata ppreżentat l-argumenti tagħha matul is-smigħ quddiem l-Uffiċjal tas-Smigħ. Skont l-argumenti n-nuqqas ta’ paragunabilità kien minħabba t-teknoloġija, il-materjal, l-illostrar u d-disinn differenti użati għall-produzzjoni tal-madum tal-Unjoni u Ċiniżi. Linji teknoloġikament avvanzati pproduċew madum ta’ kwalità għolja b’serigrafiji u diversi kuluri. Il-kumpanija spjegat li kien hemm teknoloġiji tal-istampar differenti għas-serigrafija, ir-roto-printing u l-istampar bl-inkjet.
(30)
Minkejja t-talbiet għal sottomissjonijiet dettaljati li jelaboraw fuq dawn l-aspetti kollha tal-paragunabilità tal-prodotti, il-parti naqqset milli tissostanzja l-istqarrijiet tagħha. Barra minn hekk, l-argument fuq it-titjib tal-paragunabilità ma kienx appoġġjat bi kwalunkwe evidenza. Il-parti stess ukoll irrikonoxxiet li t-tipi ta’ prodott li jkunu koperti biż-żieda tal-erba’ kriterji ssuġġeriti, jirrappreżentaw biss 0,5 % tas-suq tal-madum. Kif dikjarat fir-rapport ippreparat mill-Uffiċjal tas-Smigħ, li ġabar fih il-pożizzjoni tal-kumpanija kkonċernata, id-99,5 % tal-prodotti li jifdal li jaqgħu taħt l-istess NKP kienu simili.
(31)
Kif imsemmi hawn fuq, il-parti ma ssostanzjatx il-ħtieġa li jiġu introdotti kriterji addizzjonali u lanqas l-impatt potenzjali tagħhom fuq il-prezzijiet. Għaldaqstant, minħabba s-sehem tas-suq negliġibbli tat-tipi ta’ prodott ikkonċernati u r-rikonoxximent espliċitu mill-parti li 99,5 % tal-madum kien paragunabbli taħt in-NKP ikkonċernat, it-talba biex jiġu miżjuda kriterji addizzjonali mal-istruttura tan-NKP kellha tiġi miċħuda provviżorjament.
(32)
Ġie konkluż li l-prodott ikkonċernat, il-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku taċ-Ċina u fis-suq domestiku tal-USA, li serva provviżorjament bħala l-pajjiż analogu, kif ukoll il-prodott immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għalhekk dawn huma meqjusin provviżorjament bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq (‘TES’)
(33)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet fuq l-antidumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina, il-valur normali għandu jiġi determinat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tat-tali Artikolu għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji ġew stabbiliti fil-forma mqassra hawn taħt:
1)
Id-deċiżjonijiet tan-negozju jittieħdu bħala reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
2)
Id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords tal-kontabilità bażika, li jiġu verifikati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u huma applikati għall-finijiet kollha;
3)
Ma hemm ebda tfixkil sinifikanti trasferit mis-sistema tal-ekonomija mhux tas-suq preċedenti;
4)
Il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza legali; u
5)
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu bir-rati tas-suq.
(34)
Żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi fiċ-Ċina talbu TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
(35)
Instab li l-partijiet (iż-żewġ produtturi; operatur tas-suq wieħed Ċiniż u operatur tas-suq wieħed f’Ħong Kong) li allegatament jifformaw wieħed minn dawn il-gruppi ma kienux fil-fatt relatati. F’dawn iċ-ċirkostanzi, it-talbiet għal TES ta’ dawn iż-żewġ produtturi Ċiniżi (Becarry Group u Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) ġew ittrattati separatament.
(36)
Fir-rigward tal-grupp l-ieħor ta’ kumpaniji, jiġifieri l-Wonderful Group, li jikkonsisti minn żewġ gruppi ta’ produtturi relatati ma’ xulxin permezz tas-sjieda mill-istess kumpanija possedenti, wieħed biss mill-gruppi relatati talab TES, filwaqt li t-tieni wieħed talab biss trattament individwali (TI). Minħabba li l-kriterji tat-TES, madankollu, jridu jintalbu u jiġu sodisfatti għall-kumpaniji kollha fl-istess grupp, din it-talba għal TES ma kinitx kompluta u għalhekk ma ngħatatx kunsiderazzjoni. It-TES għalhekk ma setax jingħata lill-grupp.
(37)
Fir-rigward tal-Becarry Group, safejn hu konċernat il-kriterju 1 l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-produttur kellu restrizzjoni fuq il-bejgħ tal-esportazzjoni fil-liċenzja tan-negozju tiegħu li ġiet applikata fil-prattika. Għalhekk tqies li d-deċiżjonijiet dwar il-bejgħ ma ttieħdux liberalment iżda kienu soġġetti għal interferenza sinifikanti mill-Istat. Barra minn hekk, għal bosta kumpaniji fil-grupp, ma setgħatx tistabbilixxi jekk tħallasx il-kapital inizjali fil-kumpanija u min ħallsu. Fir-rigward tal-kriterju 2, il-kontabilità wriet bosta nuqqasijiet serji li ma kinux imsemmija fir-rapport tal-verifika. Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-kriterju 3 nstab ukoll li kien hemm ħafna tfixkil li ġie trasferit mis-sistema tal-ekonomija mhux tas-suq peress li l-assi ewlenin ma ġewx irreġistrati jew deprezzati korrettament fil-kontijiet u l-ebda prova tal-ħlas ma setgħet tingħata li l-kumpanija kienet ħallset għad-dritt tagħha li tuża l-art.
(38)
Fil-każ ta’ Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, fir-rigward tal-kriterju 1 l-investigazzjoni sabet li l-kumpanija ma setgħetx turi jekk ħallsitx il-kapital inizjali fil-kumpanija meta ġiet stabbilita u min ħallas dan. Għalhekk ma setax jiġi eskluż li ċertu fondi ngħataw mill-Istat. Safejn hu konċernat il-kriterju 2, ir-rekords tal-kontabilità wrew nuqqasijiet serji mhux imsemmija fir-rapport ta’ verifika u għalhekk il-kontijiet ma ġewx ikkunsidrati bħala verifikati b’konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità. Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-kriterju 3 kien hemm ukoll ħafna tfixkil ittrasferit mis-sistema tal-ekonomija mhux tas-suq peress li l-ebda prova tal-ħlas ma setgħet tingħata li l-kumpanija kienet ħallset għad-drittijiet tagħha li tuża l-art jew prova tal-ħlas għal ċertu assi.
(39)
Il-Kummissjoni żvelat ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-produtturi esportaturi konċernati, lill-awtoritajiet Ċiniżi u lill-kwerelanti, u stidnithom jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(40)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet tat-TES, ġew irċevuti kummenti miż-żewġ produtturi esportaturi fil-kampjun li ma ngħatawx TES. Madankollu, dawn il-kummenti ma kinux tali biex ibiddlu s-sejbiet f’dan ir-rigward għaliex dawn ipprovaw biss jirribattu parti mis-sejbiet, u ma sottomettew ebda evidenza addizzjonali biex jappoġġjaw dawn il-kummenti.
2. Trattament Individwali (‘TI’)
(41)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku dazju nazzjonali, jekk hemm, huwa stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, minbarra f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji ma jistgħux juru li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
Fil-każ ta’ ditti jew impriżi konġunti posseduti bi sħiħ jew parzjalment minn barranin, l-esportaturi huma ħielsa biex jirripatrijaw il-kapital u l-qligħ,
-
Il-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjoni, u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ huma determinati liberalment,
-
Il-maġġoranza tal-ishma huma ta’ persuni privati. L-uffiċjali tal-istat li jidhru fuq il-Bordijiet tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet prinċipali tal-maniġment jew se jkunu f’minoranza jew irid jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat,
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu bir-rata tas-suq, u
-
L-interferenza tal-istat mhix tali li tippermetti l-evażjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati differenti ta’ dazju.
(42)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun li talbu TES - Becarry Group u Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., talbu wkoll TI fil-każ li ma jingħatawx TES. Wonderful Group u Xinruncheng Group talbu wkoll TI.
(43)
Fir-rigward ta’ Becarry Group, instab li l-bejgħ ma kienx determinat liberalment minħabba r-restrizzjoni fuq il-bejgħ tal-esportazzjoni msemmija fil-premessa 37 hawn fuq, u t-talba tiegħu għal TI għalhekk ġiet miċħuda.
(44)
Il-produtturi esportaturi l-oħra nstabu li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u għalhekk setgħu jingħataw TI. Għalhekk, abbażi tat-tagħrif disponibbli, ġie stabbilit provviżorjament li l-produtturi esportaturi Ċiniżi li ġejjin li kienu inklużi fil-kampjun jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha għal TI kif stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Valur normali
a) Għażla tal-pajjiż analogu
(45)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES għandu jkun stabbilit abbażi tal-prezzijiet domestiċi jew il-valur normali maħdum f’pajjiż analogu.
(46)
Fl-Avviż ta’ tnedija, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-USA bħala pajjiż analogu xieraq biex jiġi stabbilit il-valur normali għaċ-Ċina, u stiednet lill-partijiet interessati jikkumentaw dwar dan.
(47)
Numru ta’ kummenti ġew irċevuti u bosta pajjiżi oħra ġew proposti biex iservu bħala alternattiva, b’mod partikolari l-Brażil, it-Turkija, in-Niġerja, it-Tajlandja u fl-aħħar l-Indoneżja.
(48)
Il-Kummissjoni għalhekk iddeċidiet li tfittex kooperazzjoni minn produtturi magħrufa f’dawn il-pajjiżi inkluż l-USA. Madankollu, huma biss żewġ produtturi tal-prodott ikkonċernat fl-USA li wieġbu għall-kwestjonarji. Produttur Tajlandiż issottometta wkoll tweġiba mhux kompluta għall-kwestjonarju; u fi kwalunkwe każ il-firxa tal-prodotti tiegħu ma kinitx kompletament paragunabbli mal-produtturi Ċiniżi li kkoperaw.
(49)
L-investigazzjoni żvelat li l-USA kien suq kompetittiv għall-prodott ikkonċernat. Ħafna produtturi kienu attivi fis-suq domestiku Amerikan u l-volumi tal-importazzjoni kienu għoljin. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-madum taċ-ċeramika li joriġina fiċ-Ċina u fl-Amerika għandu bażikament l-istess karatteristiċi fiżiċi u użi u li l-proċessi tal-produzzjoni huma simili.
(50)
Kien argumentat li peress li s-suq tal-USA kien l-aktar karatterizzat minn importazzjonijiet, il-madum taċ-ċeramika manifatturat fl-USA u dak manifatturat fiċ-Ċina jkopru segmenti differenti tas-suq. Għalhekk, it-tipi ta’ prodotti manifatturati domestikament li jservu bħala bażi biex jiġi stabbilit il-valur normali ma jkunux paragunabbli mat-tipi ta’ prodotti esportati miċ-Ċina lejn l-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni tal-USA tkopri firxa vasta ta’ tipi ta’ prodotti paragunabbli ma’ dawk immanifatturati fiċ-Ċina u esportati minnha, kif imsemmi fil-premessa (49).
(51)
Kien argumentat ukoll li l-USA jkun attur relattivament żgħir fis-suq dinji tal-madum taċ-ċeramika. Madankollu, madwar 600 miljun m2 ġew immanifatturati domestikament fl-2009 li hu meqjus sinifikanti. Bħala paragun, iċ-Ċina, l-ikbar produttur dinji, immanifatturat 2 biljun m2 fl-istess perjodu.
(52)
Parti waħda argumentat li l-USA kellha standards tal-kwalità stretti u effettivament ħolqot barrieri bla tariffi għall-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kif imsemmi hawn fuq il-volumi tal-importazzjoni miċ-Ċina fl-USA kienu għoljin u kkostitwixxew is-sehem ewlieni tal-konsum domestiku Amerikan. Għalhekk, l-argument li l-barrieri bla tariffi fil-USA jaffettwaw l-importazzjonijiet u b’hekk il-kompetizzjoni ġie miċħud.
(53)
Id-dejta sottomessa fit-tweġiba tagħhom miż-żewġ produtturi Amerikani li kkoperaw ġiet verifikata fuq il-post. Hija biss id-dejta minn produttur wieħed li saritlu żjara li fl-aħħar ġiet ikkunsidrata, peress li nstab li kien tagħrif affidabbli li fuqu seta’ jiġi bbażat il-valur normali. Id-dejta mit-tieni prodottur li saritlu żjara nstabet li mhix affidabbli u kellha tiġi mwarrba, peress li dan il-produttur irrapporta biss parti mill-bejgħ domestiku tiegħu u l-ispejjeż ma setgħux jiġu rikonċiljati sew mal-kontijiet.
(54)
Għalhekk ġie konkluż provviżorjament li l-USA huwa pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
b) Determinazzjoni tal-valur normali
(55)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tat-tagħrif verifikat irċevut mill-produttur fil-pajjiż analogu kif stabbilit hawn taħt.
(56)
Il-bejgħ domestiku tal-produttur tal-USA tal-prodott simili nstab li hu rappreżentattiv f’termini ta’ volum paragunat mal-volum tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi li kkoperaw.
(57)
Matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, il-bejgħ fis-suq domestiku lil klijenti mhux relatati nstab li jsir fil-kors ordinarju tal-kummerċ għat-tipi kollha tal-prodott simili mmanifatturati mill-produttur tal-USA. Madankollu, minħabba d-differenzi fil-kwalità bejn il-prodott simili manifatturat u mibjugħ fl-USA u l-prodott ikkonċernat esportat miċ-Ċina lejn l-Unjoni, għal ċertu tipi ta’ prodotti ġie kkunsidrat aktar xieraq li jinħadem il-valur normal sabiex ikunu jistgħu jitqiesu dawn id-differenzi u jiġi żgurat paragun ġust kif deskritt fil-premessa 61.
(58)
Il-valur normali ġie maħdum biż-żieda mal-ispejjeż tal-manifattura tal-produttur tal-USA, tal-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u l-qligħ tiegħu. Skont l-Artikolu 2(6) tar-regolament bażiku, l-ammonti għall-SG&A u l-qligħ ġew stabbiliti abbażi tad-dejta attwali dwar il-produzzjoni u l-bejgħ fil-kors ordinarju tal-kummerċ tal-prodott simili tal-produttur tal-USA.
c) Prezzijiet tal-esportazzjoni għall-produtturi esportaturi
(59)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-esportaturi Ċiniżi fil-kampjun kienu bbażati fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni mħallsa attwalment jew pagabbli, lill-ewwel klijent indipendenti. Fejn il-bejgħ sar permezz ta’ importatur relatat fl-Unjoni, il-prezzijiet ġew maħduma skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Twettqu aġġustamenti għall-ispejjeż kollha minfuqa bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid inkluż il-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi u l-qligħ. Fir-rigward tal-marġini tal-qligħ, intuża l-qligħ realizzat minn importatur mhux relatat tal-prodott ikkonċernat peress li l-qligħ attwali tal-importatur relatat ma kienx meqjus affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur relatat.
d) Paragun
(60)
Il-marġini ta’ dumping ġew stabbiliti permezz tal-paragun tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ex-works individwali tal-esportaturi fil-kampjun mal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi jew mal-valur normali maħdum (VNM) kif xieraq.
(61)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, sar provvediment xieraq fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali kien aġġustat għad-differenzi fil-karatteristiċi - l-aktar minħabba markar OEM u għad-differenzi fil-kwalità għal ċertu tipi mhux immanifatturati mill-produttur tal-pajjiż analogu - għall-ispejjeż aktar baxxi ta’ madum mhux tal-porċellana. Twettqu iżjed aġġustamenti, fejn xieraq, fir-rigward tat-trasport tal-merkanzija bil-baħar, tal-assigurazzjoni, tal-ispejjeż tal-ġestjoni u anċillari, tal-ippakkjar, tal-kreditu, u tat-tariffi u l-kummissjonijiet bankarji fil-każijiet kollha fejn instab li huwa raġonevoli, preċiż u appoġġjat minn evidenza verifikata.
4. Marġini ta’ dumping
(a) Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkoperaw mogħtija TI
(62)
Skont l-Artikoli 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ dumping għall-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkoperaw mogħtija TI ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun tal-valur normali medju maħdum stabbilit għall-pajjiż analogu mal-prezz medju peżat tal-esportazzjonijiet ta’ kull kumpanija tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni kif stabbilit hawn fuq.
(63)
Abbażi ta’ dan, il-marġini ta’ dumping provviżorji espressi bħala perċentwal tal-prezz fuq il-fruntiera tal-Unjoni CIF, mingħajr il-ħlas tad-dazju, huma:
Marġini ta’ dumping provviżorju
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha li kkoperaw
(64)
Il-marġini ta’ dumping għall-produtturi esportaturi l-oħra li kkoperaw fiċ-Ċina, mhux inklużi fil-kampjun, ġie kkalkulat bħala medja differenzjata tal-marġini tad-dumping tal-produtturi esportaturi fil-kampjun, skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku.
(65)
Il-marġini ta’ dumping għall-produttur esportatur li kkopera fiċ-Ċina, inkluż fil-kampjun iżda mhux mogħti TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), ġie kkalkulat ukoll kif deskritt hawn fuq fil- premessa (64).
(c) Il-produtturi esportaturi l-oħra kollha (li ma kkoperawx)
(66)
Il-marġini ta’ dumping nazzjonali applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha li ma kkoperawx fiċ-Ċina ġie stabbilit bl-użu tal-ogħla tal-marġini ta’ dumping misjub għal tip ta’ prodott rappreżentattiv minn produttur esportatur li kkopera.
(67)
Abbażi ta’ dan il-marġini ta’ dumping medju peżat tal-kampjun provviżorju u l-livell nazzjonali ta’ dumping bħala perċentwal tal-prezz fil-fruntiera tal-Unjoni CIF, mingħajr il-ħlas tad-dazju huma:
Medja Peżata tal-Kampjun għall-produtturi esportaturi li kkoperaw mhux inklużi fil-kampjun jew mhux mogħtija TI (Ara l-Anness I)
32,3 %
Residwu għal produtturi esportaturi li ma kkoperawx.
73,0 %
D. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(68)
Kif imsemmi fil-premessa (8), l-industrija tal-madum taċ-ċeramika tal-Unjoni hija frammentata ħafna. Il-madum taċ-ċeramika jiġi manifatturat minn aktar minn 500 produttur.
(69)
Kif imsemmi hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni kienet maqsuma fi tliet segmenti: kumpaniji żgħar, ta’ daqs medju u kbar. Il-kumpaniji żgħar jammontaw għal nofs il-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(70)
Id-dejta provduta mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali u Ewropej hija stmata li tkopri madwar 75 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. Din id-dejta ġiet kontraverifikata mad-dejta provduta minn produtturi individwali u assoċjazzjonijiet nazzjonali, iżda wkoll ma’ sorsi ta’ statistika, bħal Prodcom. Il-volum u l-valur tal-bqija tal-produzzjoni ġiet estrapolata abbażi tal-istess sorsi ta’ tagħrif. Fuq il-bażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni nstabet li tammonta għal 895 miljun m2 fil-PI. Il-produtturi kollha tal-Unjoni (li jammontaw għall-produzzjoni totali tal-Unjoni) jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se jissejħu l-‘industrija tal-Unjoni’.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(71)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit biż-żieda tal-importazzjonijiet abbażi tad-dejta tal-Eurostat mal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Id-dejta li tikkonċerna l-bejgħ totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kienet ibbażata fuq dejta verifikata kemm mill-assoċjazzjonijiet tal-produtturi nazzjonali kif ukoll dawk Ewropej. L-estrapolazzjonijiet saru abbażi tad-dejta tal-assoċjazzjonijiet u ta’ Prodcom sabiex waslu għall-bejgħ totali tal-Unjoni.
(72)
Matul il-perjodu meqjus, jiġifieri bejn l-2007 u l-PI, il-konsum tal-Unjoni naqas b’29 %, bit-tnaqqis ewlieni ta’ 13 % bejn l-2007 u l-2008. Fil-PI, il-konsum naqas b’8 % paragunat mal-2009.
Tabella 1
Konsum
Volum (000 sq m)
2007
2008
2009
PI
+ Importazzjonijiet totali
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Produzzjoni tal-Unjoni mibjugħa fis-suq tal-Unjoni
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indiċi (2007 = 100)
100
86
78
70
= Konsum
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indiċi (2007 = 100)
100
87
77
71
tnaqqis sena wara sena
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importazzjonijiet miċ-Ċina
3.1. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat
(73)
Il-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet miċ-Ċina żviluppaw kif stabbilit hawn taħt. It-tendenzi tal-kwantità u tal-prezzijiet li ġejjin huma bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat.
Tabella 2
Importazzjonijiet miċ-Ċina
Volum (000 m2)
2007
2008
2009
PI
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
68 081
65 122
62 120
66 023
Indiċi (2007 = 100)
100
96
91
97
Bażi ta’ sena wara sena
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/ m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indiċi (2007 = 100)
100
105
95
97
Bażi ta’ sena wara sena
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Il-volum tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina naqas bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat u ammonta għal madwar 66 miljun m2 matul il-PI. It-tendenza ta’ tnaqqis hija sa ċertu punt konformi mat-tendenza ta’ tnaqqis fil-konsum, iżda hija ferm anqas evidenti u seħħet bejn l-2007 u l-2009. Bejn l-2009 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina żdied b’6 %. Barra minn hekk, meta analizzat mill-perspettiva tal-perjodu sħiħ ikkunsidrat, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b’35 %, minn 4,8 % fl-2007 għal 6,5 % fil-PI.
(75)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat, minn 4,7 EUR/ m2 għal 4,5 EUR/ m2.
3.2. Twaqqigħ tal-prezzijiet
(76)
Għall-finijiet tal-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati tal-produtturi tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-works, ġew paragunati għal kull tip ta’ prodott mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet miċ-Ċina lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF bl-aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali eżistenti, l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni u l-livell tal-kummerċ.
(77)
Il-paragun wera li matul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat inbiegħu fl-Unjoni għal prezzijiet li waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni. Meta espress bħala perċentwal ta’ dan tal-aħħar, il-livell ta’ twaqqigħ kien ivarja minn 44 % sa 57 %. Il-kalkulazzjonijiet kienu bbażati fuq id-dejta sottomessa mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-produtturi esportaturi fil-kampjun miċ-Ċina.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra ċ-Ċina
(78)
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kunsidrat huwa muri fit-tabella hawn taħt. It-tendenzi tal-kwantità u tal-prezzijiet huma bbażati fuq Eurostat.
Tabella 3
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
2007
2008
2009
PI
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (000 metri kwadri)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indiċi (2007 = 100)
100
85
60
60
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Prezz medju (EUR/metru kwadru)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indiċi (2007 = 100)
100
113
122
122
Importazzjonijiet mit-Turkija (000 metri kwadri)
50 210
44 590
30 930
31 343
Sehem tas-Suq tat-Turkija
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Prezz medju (EUR/metru kwadru)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra minbarra ċ-Ċina u t-Turkija
38 941
31 002
22 627
22 322
Indiċi (2007 = 100)
100
80
58
57
Prezz medju (EUR/metru kwadru)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi naqsu b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, is-sehem tas-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet naqas b’14 %, minn 6,2 % għal 5,3 %.
(80)
Għandu jiġi nnutat li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra żdiedu bi 22 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li baqgħu konsistentement ogħla mill-prezz tal-bejgħ medju tal-bejgħ tal-esportazzjoni Ċiniż (b’19 % matul il-PI).
5. Sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Ġenerali
(81)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha rilevanti li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(82)
L-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità, użu tal-kapaċità, volum ta’ bejgħ, sehem tas-suq, tkabbir u daqs tal-marġini ta’ dumping) ġew valutati fil-livell tal-industrija kollha tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq it-tagħrif mogħti mill-assoċjazzjonijiet Ewropej u nazzjonali, kontraverifikat mad-dejta mogħtija mill-produtturi u l-istatistika uffiċjali disponibbli.
(83)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (prezzijiet medji ta’ unità, impjieg, pagi, produttività, ħażniet, profitabilità, fluss tal-flus, investimenti, redditu fuq l-investimenti, kapaċità għaż-żieda tal-kapital) twettqet fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq it-tagħrif tagħhom, verifikat kif xieraq.
5.2. Indikaturi makroekonomiċi
5.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(84)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset sostanzjalment bi 32 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis f’termini ġenerali (matul il-perjodu kkunsidrat) irrifletta t-tnaqqis sostanzjali fil-konsum (b’29 % matul il-perjodu kkunsidrat, ara l-premessa 72 hawn fuq). Madankollu, dan segwa tendenza differenti. Dan naqas bejn l-2007 u l-2009 bi 32 %, bl-ikbar tnaqqis ta’ 23 % bejn l-2008 u l-2009. Imbagħad stabbilizza ruħu bejn l-2009 u l-PI.
Tabella 4
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Volum (000 metri kwadri)
Produzzjoni
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indiċi (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’5 % bejn l-2007 u l-2008, u bi 2 % bejn l-2008 u l-PI. L-użu tal-kapaċità li rriżulta wera tnaqqis ġenerali ta’ 27 % bejn l-2007 u l-PI.
Tabella 5
Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-produzzjoni
2007
2008
2009
PI
Volum (000 metri kwadri)
Kapaċità tal-produzzjoni
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indiċi (2007 = 100)
100
95
93
93
Użu tal-kapaċità
87 %
81 %
64 %
64 %
Indiċi (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq
(86)
B’konformità mal-iżvilupp tal-volumi tal-produzzjoni, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati waqa’ b’rata paragunabbli ma’ dik tat-tnaqqis fil-konsum, jiġifieri bi 30 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni segwa tendenza simili bħall-konsum f’termini ta’ tnaqqis annwali.
Tabella 6
Volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Volum (000 metri kwadri)
Bejgħ fl-Unjoni
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indiċi (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Is-sehem tas-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni naqas b’punt wieħed perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 7
Sehem tas-Suq tal-UE
2007
2008
2009
PI
Sehem tas-Suq tal-Unjoni
89 %
89 %
90 %
88 %
Indiċi (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Impjieg u produttività
(88)
L-impjieg naqas bi 11 % bejn l-2007 u l-2008. Matul il-perjodu kkunsidrat dan waqa’ b’16 %.
Tabella 8
Impjieg
2007
2008
2009
PI
Perjodu medju
Impjieg totali
92 588
82 214
79 518
77 458
Indiċi (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott kull persuna impjegata kull sena, kienet stabbli bejn l-2007 u l-2008. Madankollu, mill-2008 sal-PI kien hemm tnaqqis ta’ 19 % fil-produttività marbut mat-tnaqqis fil-produzzjoni.
Tabella 9
Produttività
2007
2008
2009
PI
Produttività (metru kwadru kull sena /kull impjegat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indiċi (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Daqs tal-marġini ta’ dumping
(90)
Il-marġini ta’ dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar id-dumping. Il-marġini kollha stabbiliti huma ferm ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġini attwali ta’ dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
(91)
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (ħażniet, prezzijiet tal-bejgħ, fluss tal-flus, profitabilità, redditu fuq l-investimenti, kapaċità għaż-żieda fil-kapital, investimenti u pagi) twettqet għall-kumpaniji individwali, jiġifieri fil-livell ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni li ġew inklużi fil-kampjun.
5.3.1. Kumment ġenerali
(92)
Għal ċertu indikaturi mikroekonomiċi (prezz tal-bejgħ, spejjeż tal-produzzjoni, profitabilità u redditu fuq l-investimenti, jiġifieri indikaturi espressi f’valuri oħra minbarra dawk assoluti, jiġifieri valuri espressi biss bħala perċentwali) ir-riżultati tal-kumpaniji fil-kampjun fis-segment speċifiku ġew peżati skont is-sehem ta’ dak is-segment fil-produzzjoni totali tal-Unjoni (bl-użu tal-piż speċifiku ta’ kull segment fis-settur totali tal-madum taċ-ċeramika - 52 % għal kumpaniji żgħar, 24 % kull wieħed għall-kumpaniji ta’ daqs medju u kbar). Bħala konsegwenza ġie assigurat li r-riżultati tal-kumpaniji kbar ma jiddominawx l-analiżi tal-ħsara iżda li s-sitwazzjoni tal-kumpaniji ż-żgħar, li kollettivament jammontaw għall-ikbar sehem tal-produzzjoni tal-Unjoni, ġiet riflessa sew.
5.3.2. Ħażniet
(93)
Għalkemm il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni naqsu f’termini assoluti b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat, meta espress bħala perċentwal tal-produzzjoni dan żdied b’mod sostanzjali (b’37 %).
Tabella 10
2007
2008
2009
PI
Ħażniet (000 metri kwadri)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indiċi (2007 = 100)
100
105
82
86
Ħażniet bħala perċentwal tal-produzzjoni
43 %
49 %
55 %
59 %
Indiċi (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Iż-żieda fil-ħażniet hija fattur evidenti ta’ ħsara. Il-kumpaniji fis-settur normalment iżommu l-ħażniet ta’ tliet xhur ta’ produzzjoni, iżda l-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping sfurzawhom iżidu l-ħażniet tagħhom sa sitt xhur ta’ produzzjoni. Fil-fatt kienet osservata żieda annwali bilanċjata u kostanti tal-ħażniet minn 43 % fl-2007 għal 59 % fil-PI.
(95)
Din iż-żieda fil-ħażniet hija spjegata bil-fatt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ffukaw fuq il-bejgħ ta’ lottijiet kbar ta’ prodott omoġenju, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni offriet varjetà ħafna ikbar ta’ prodotti f’termini ta’ tipi, kuluri, daqsijiet. Sabiex tirreaġġixxi f’perjodu ta’ żmien qasir ħafna għal ordnijiet speċifiċi ħafna, l-industrija tal-Unjoni kellha żżid il-ħażniet.
5.3.3. Prezzijiet tal-bejgħ
(96)
Il-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’10 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 11
Prezz ta’ unità fis-suq tal-UE
2007
2008
2009
PI
Prezzijiet ta’ unità tal-bejgħ tal-Unjoni (EUR/metru kwadru)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indiċi (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Iż-żieda fil-prezz kienet minħabba varjetà ta’ fatturi. L-ewwel kien il-bżonn li jiġu rkuprati ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni li matul l-istess perjodu żdiedu b’14 % (ara l-premessa 106). Iż-żieda fil-prezz kienet ukoll minħabba ż-żieda fil-ħażniet (ara l-premessa hawn fuq 95) u l-bidla fit-taħlita ta’ prodotti offruti mill-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet miċ-Ċina kkonċentraw fuq lottijiet kbar ta’ prodott omoġenju. L-industrija tal-Unjoni għalhekk kellha tiffoka fuq lottijiet żgħar tal-prodott ikkonċernat fejn id-domanda kienet aktar frammentata bi kwantitajiet iżjed baxxi u varjetà ikbar f’termini ta’ tipi, kuluri, u daqsijiet.
(98)
Madankollu, minkejja ż-żieda fil-prezzijiet ta’ unità, l-industrija tal-Unjoni ħadmet taħt il-qligħ ta’ mira. Fil-fatt, is-segment tal-kumpaniji żgħar għamel it-telf.
(99)
L-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet miċ-Ċina ġie deskritt fil-premessa 75. Kif jista’ jidher, dawn il-prezzijiet segwew tendenza differenti minn dik tal-industrija tal-Unjoni u kienu konsistentement iżjed baxxi. Matul il-PI, il-prezzijiet miċ-Ċina kienu nofs il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.4. Profitabilità, fluss tal-flus, redditu fuq l-investiment, kapaċità għaż-żieda fil-kapital, investimenti u pagi
(100)
Kif imsemmi hawn fuq, iż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni kienet ogħla miż-żieda fil-prezzijiet tal-bejgħ. Biż-żieda fl-ispejjeż ta’ 14 % li seħħet matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni rnexxilha iżżid il-prezzijiet tagħha b’9 % biss. Il-profitabilità mbagħad naqset minn 3,9 % fl-2007 għal 0,4 % fil-PI. L-industrija kisbet il-qligħ l-aktar baxx fl-2009, meta ma setgħetx tkopri l-ispejjeż tagħha b’telf ta’ 1,2 %. Mit-tliet segmenti, is-segment l-aktar affettwat kien dak tal-kumpaniji ż-żgħar li ilu jirreġistra telf mill-2008. Il-kumpaniji kbar u ta’ daqs medju, minkejja t-tnaqqis sostanzjali fil-profitabilità, rnexxilhom ibiegħu għal qligħ modest għalkemm mhux sostenibbli.
(101)
Il-qligħ miksub mill-kumpaniji kbar u ta’ daqs medju ma jistax jiġi żvelat minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità. Fis-segment tal-kumpaniji l-kbar il-kalkulazzjoni tal-qligħ ġiet ibbażata fuq id-dejta ta’ kumpanija waħda, filwaqt li l-iżvelar tar-riżultati tal-kumpaniji ta’ daqs medju għandha tippermetti kumpaniji oħra jikkalkulaw il-qligħ tas-segmenti l-oħra peress li l-qligħ totali peżat huwa magħruf.
Tabella 12
Profitabilità, fluss tal-flus, redditu fuq l-investiment, investimenti u pagi
2007
2008
2009
PI
Qligħ nett tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Fluss tal-flus ("000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indiċi (2007 = 100)
100
64
48
46
Redditu fuq l-investimenti (ROI)(qligħ nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Investimenti netti ("000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indiċi (2007 = 100)
100
100
70
72
Spejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indiċi (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
It-tendenza tal-fluss tal-flus, li hija l-kapaċità ta' industrija li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess, baqgħet pożittiva matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, bejn l-2007 u l-PI, din naqset b’madwar 54 %.
(103)
Ir-redditu fuq l-investimenti (‘ROI’) segwa b’mod ġenerali t-tendenza tal-profitabilità matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(104)
Bejn l-2007 u l-PI, il-fluss annwali tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat li għamlet l-industrija tal-Unjoni naqas bi 28 %.
(105)
Bejn l-2007 u l-PI, il-paga medja għal kull impjegat naqset b’4 %.
5.3.5. Spejjeż tal-produzzjoni
Tabella 13
Spejjeż tal-produzzjoni
2007
2008
2009
PI
Spejjeż tal-produzzjoni Eur/ m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indiċi
100
108
114
114
(106)
Kif indikat hawn fuq, l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat b’14 %. Din iż-żieda kienet minħabba ż-żieda fil-ħażniet (ara l-premessa hawn fuq (95)) u l-bidla fit-taħlita ta’ prodotti offruti mill-industrija tal-Unjoni (iżjed varjetà ta’ prodotti f’termini ta’ tipi, kuluri, u daqsijiet), filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi kkonċentraw fuq lottijiet kbar ta’ prodotti omoġenji. L-industrija tal-Unjoni kellha żżid il-ħażniet tagħha sabiex tirreaġġixxi fi żmien qasir għal ordnijiet speċifiċi ħafna u wkoll għandha tipprovdi varjetà ikbar ta’ prodotti.
6. Konklużjoni dwar il-ħsara
(107)
L-investigazzjoni wriet li l-indikaturi tal-ħsara bħall-volum tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-bejgħ lil klijenti mhux relatati u l-impjieg iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm ma jistax jiġi injorat il-fatt li l-evoluzzjoni negattiva tal-konsum kellha effett negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni, huwa notevoli li l-importazzjonijiet Ċiniżi rnexxilhom iżidu s-sehem tas-suq tagħhom,permezz tal-pressjonijiet fuq il-prezzijiet.
(108)
Barra minn hekk, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni - bħall-profitabilità, ir-redditu fuq l-investiment u l-fluss tal-flus ġew affettwati sew negattivament matul il-perjodu kkunsidrat. Fattur evidenti ta’ ħsara hija ż-żieda sostanzjali fil-ħażniet (b’37 %) matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda hija spjegata bil-fatt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ffukaw fuq il-bejgħ ta’ lottijiet kbar ta’ prodott omoġenju filwaqt li l-industrija tal-Unjoni offriet varjetà ferm ikbar ta’ prodotti f’termini ta’ tipi, kuluri, daqsijiet. L-industrija tal-Unjoni kellha żżid il-ħażniet tagħha sabiex tkun tista’ tirreaġġixxi fi żmien qasir għal ordnijiet speċifiċi ħafna u tipprovdi varjetà ikbar ta’ prodotti.
(109)
Għalkemm il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat, dan kien l-aktar minħabba ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni. B’mod ġenerali, il-profitabilità ddeterjorat matul il-perjodu kkunsidrat. Fil-fatt, is-segment tal-kumpaniji ż-żgħar li kkostitwixxa nofs l-industrija tal-Unjoni għamel it-telf mill-2008. Għaldaqstant, ukoll minkejja ż-żieda fil-prezzijiet tal-bejgħ, l-industrija ma setgħetx tagħmel qligħ biżżejjed. L-industrija ma kinitx f’pożizzjoni li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha sa livell fejn kien ikollha r-rati ta’ profitabilità neċessarji għal vijabilità fit-tul.
(110)
L-analiżi tat-tendenzi tal-prezzijiet ibbażata fuq iċ-ċifri tal-Eurostat uriet li d-differenzjali fil-prezzijiet bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina u l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedet minn madwar 40 % fl-2007 u fl-2008 għal madwar 50 % fl-2009 u fil-PI.
(111)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak imsemmi hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-industrija tal-Unjoni soffriet ħsara materjal skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(112)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni kinitx ikkaużata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hemm, il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu kkawżaw il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi ma tiġix attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. Impatt tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
(113)
Iż-żieda fis-sehem tas-suq tal-produtturi esportaturi Ċiniżi matul il-perjodu kkunsidrat ikkoinċidiet maż-żmien tat-tnaqqis fil-qligħ tal-industrija tal-Unjoni u żieda sostanzjali tal-ħażniet tagħha.
(114)
Din ikkoinċidiet ukoll ma’ tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni. Madankollu, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi naqqsu fil-volum b’9 punti perċentwali bejn l-2007 u l-2009, konformi mat-tnaqqis fil-konsum (għalkemm mhux bl-istess pass - il-konsum naqas bi 23 punti perċentwali matul l-istess perjodu), mill-2007 s-sehem tas-suq Ċiniż kiber b’mod stabbli. Barra minn hekk, bejn l-2009 u l-PI, minkejja aktar tnaqqis fil-konsum b’6 punti perċentwali, l-importazzjonijiet Ċiniż żdiedu b’6 punti perċentwali.
(115)
Id-differenzjali tal-prezzijiet (ibbażata fuq iċ-ċifri medji ta’ Eurostat) bejn l-importazzjonijiet Ċiniżi u l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni kienet sinifikanti ħafna matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat. Il-fatt li diġà fl-2007 din kienet tammonta għal iżjed minn 40 % jissuġġerixxi li l-istrateġija tal-prezz tal-produtturi esportaturi Ċiniżi bdiet minn qabel il-kriżi ekonomika. Barra minn hekk, din id-differenzjali żdiedet wara l-kriżi u laħqet 50 % fil-PI.
(116)
Iż-żieda fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi flimkien mat-tnaqqis fil-prezzijiet u ż-żieda fid-differenzjali tal-prezzijiet bejn il-prezzijiet tal-Unjoni u dawk Ċiniżi kkoinċidiet fiż-żmien mad-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
3. Effetti ta’ fatturi oħra
3.1. Impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra ċ-Ċina
(117)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra ċ-Ċina naqas b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem tas-suq ta’ dawk l-importazzjonijiet naqas ukoll ftit matul l-istess perjodu (madwar 1 %). Filwaqt li l-prezzijiet ta’ dawk l-importazzjonijiet kienu paragunabbli mal-prezzijiet Ċiniżi fl-2007, id-differenzjali tal-prezzijiet żdiedet għal 18 % fl-2009 u 16 % fil-PI.
(118)
It-Turkija hija t-tieni l-ikbar esportatur lejn l-Unjoni b’sehem tas-suq ta’ 3 % fil-PI. Dan is-sehem tas-suq baqa’ stabbli (naqas ftit b’0,4 %) matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tal-importazzjonijiet mit-Turkija naqas b’37 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Torok kienu taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni (b’madwar 40 % matul il-perjodu kkunsidrat), id-differenzjali tal-prezzijiet bejn l-importazzjonijiet Torok u dawk Ċiniżi żdiedet b’16 % fl-2009 u fil-PI wara żieda ta’ 22 % fil-prezzijiet Torok. Għal dawn ir-raġunijiet ma jistax jiġi eskluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra ċ-Ċina setgħu kkontribwixxew b’mod limitat ħafna għall-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu, dawn ma kisrux il-kawżalità stabbilita mal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina.
4. Impatt tal-frammentazzjoni għolja tal-industrija tal-Unjoni
(119)
L-industrija tal-madum tal-Unjoni hija frammentata ħafna. Madankollu, in-numru totali ta’ kumpaniji naqas matul il-perjodu kkunsidrat minħabba proċess ta’ konsolidazzjoni li ilu għaddej għal dawn l-aħħar żewġ deċennji. Aktar importanti, madankollu, f’dawk l-Istati Membri bl-aktar sehem ta’ produzzjoni, fejn fl-istess ħin il-frammentazzjoni hija aktar pronunzjata, l-investigazzjoni wriet li l-kumpaniji joperaw fi gruppi. Din l-istruttura tiggarantixxi allokazzjoni effiċjenti ta’ riżorsi. Fil-fatt, il-frammentazzjoni tippermetti li kumpaniji kbar jissottokuntrattaw lil kumpaniji iżgħar il-produzzjoni ta’ ċertu tipi ta’ prodotti (f’termini ta’ kuluri, daqsijiet, eċċ). Bl-għajnuna tal-kumpaniji ż-żgħar l-industrija tista’ tipprovdi ħafna tipi ta’ prodotti f’qasir żmien. Dan sar partikolarment importanti fid-dawl tal-kompetizzjoni Ċiniża li tbigħ lottijiet kbar tal-prodott omoġenju fejn ma hemmx spazju għall-flessibbiltà fid-disinn, fil-kulur, eċċ. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-kawżalità bejn il-frammentazzjoni u d-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fil-perjodu kkunsidrat ma tistax tiġi stabbilita.
4.1. Impatt tal-kriżi ekonomika
(120)
L-investigazzjoni wriet li l-kriżi ekonomika mingħajr dubju kellha impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(121)
L-impatt kien l-aktar relatat mat-tnaqqis fir-ritmu tal-industrija tal-kostruzzjoni, li ġie rifless fit-tnaqqis tal-konsum tal-madum taċ-ċeramika. Ġeneralment, fl-2009 it-tnaqqis fl-attività totali tal-kostruzzjoni tal-UE ammonta għal 7,5 % (3). L-impatt aktar preċiż tal-klima ekonomika ġenerali fuq l-industrija tal-kostruzzjoni jvarja skont is-segment speċifiku f’dik l-industrija (4). Fl-2009 t-tnaqqis fl-attività tal-kostruzzjoni kien l-aktar ikkonċentrat fis-segmenti tal-bini ta’ djar ġodda u ta’ bini privat mhux residenzjali. B’kuntrast, l-inġinerija ċivili ġiet affettwata anqas u s-segment pubbliku mhux residenzjali anzi kiber b’1,1 % fl-2009. Skont il-Federazzjoni Ewropea tal-Industrija tal-Kostruzzjoni dawn it-tendenzi jirriflettu l-azzjonijiet tal-gvern biex tinżamm jew anki tiżdied in-nefqa fuq bini u infrastruttura pubblika, bħala parti mill-pakketti ta’ stimulu nazzjonali. Bl-istess mod l-inċentivi fiskali għal soluzzjonijiet effiċjenti fl-enerġija mmitigaw l-impatt tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku fl-attivitajiet ta’ rinnovament u manutenzjoni.
(122)
L-iżviluppi msemmija kellhom effett pożittiv fuq is-segmenti tar-rinnovamenti u tal-manutenzjoni (l-implikazzjonijiet pożittivi għall-produzzjoni, il-bejgħ u l-profitabilità tal-industrija downstream bħala marġini ta’ profitt huma ogħla fis-segment tal-bejgħ bl-imnut). Fi kwalunkwe każ dawn is-segmenti ġew affettwati anqas bit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku.
(123)
L-analiżi li ġejja turi li, għalkemm it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku seta’ kellu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-ħsara materjal li sofriet l-industrija tal-Unjoni kienet tabilħaqq ikkaużata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina.
(124)
L-ewwel nett, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-kostruzzjoni bdiet tirkupra mill-effetti tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku fil-PI, filwaqt li l-indikaturi tal-industrija tal-Unjoni komplew juru tendenza ta’ tnaqqis.
(125)
It-tieni nett, element importanti huwa l-iżvilupp tal-ħażniet, li f’dan il-każ iservi bħala indikatur evidenti ta’ ħsara (ara l-premessa hawn fuq 93). Żieda annwali pjuttost stabbli fil-ħażniet ġiet osservata. Din it-tip ta’ żieda bilanċjata u stabbli tissuġġerixxi li l-industrija tal-Unjoni kienet fil-fatt l-aktar taħt pressjoni kostanti mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Kieku ż-żieda fil-ħażniet kellha tiġi attribwita lit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku, probabbli kienet tiġi osservata żieda sostanzjali fis-snin tal-kriżi aktar milli tendenza stabbli matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(126)
Finalment, l-analiżi taċ-ċifri tal-profitabilità, speċjalment tal-kumpaniji ż-żgħar, li ammontaw għal kważi 50 % tal-produzzjoni tal-Unjoni matul il-PI, turi li dawk il-kumpaniji kisbu biss qligħ pjuttost modest ta’ 0,3 % diġà fl-2007 u kellhom telf minn dak iż-żmien ’l hawn. Dan jissuġġerixxi li s-sitwazzjoni tagħhom bdiet tiddeterjora diġà qabel il-kriżi.
(127)
Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat li d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni kienet ikkaużata l-aktar mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina. Anki jekk il-kriżi ekonomika, u t-tnaqqis fid-domanda li rriżulta, setgħu kkontribwew għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni, l-impatt tagħha ma kienx tali li jikser il-kawżalità stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina u l-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
4.2. Pretensjonijiet fir-rigward ta’ ħsara kkaġunata mill-industrija stess
(128)
Importatur wieħed stqarr li l-kawża ewlenija tal-ħsara kien il-bejgħ għal prezzijiet baxxi mill-produtturi tal-madum Pollakki. F’dan ir-rigward għandu jiġi nnutat li l-analiżi tal-ħsara għandha titmexxa fil-livell tal-industrija tal-Unjoni kollha u mhux ta’ parti minnha. Il-Kummissjoni madankollu analizzat is-sitwazzjoni tas-suq Pollakk abbażi tat-tagħrif disponibbli (huwa mfakkar li l-kumpanija Pollakka fil-kampjun iddeċidiet li ma tkomplix tikkopera u l-ebda kumpanija Pollakka oħra ma qablet li tikkopera).
(129)
L-ewwel instab li, f’termini ta’ volumi, il-bejgħ Pollakk fuq il-bqija tas-suq tal-Unjoni kien jirrappreżenta sehem tas-suq ta’ anqas minn 3 % matul il-PI.
(130)
It-tieni, kieku l-kumpaniji Pollakki kkoperaw fl-investigazzjoni u l-prezzijiet tagħhom ingħataw konsiderazzjoni fl-analiżi dwar it-twaqqigħ tal-prezzijiet, dan kien ikollu piż limitat ħafna fuq il-kalkulazzjoni totali tat-twaqqigħ fil-prezzijiet. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni min-naħa tal-kumpanija Pollakka, tagħrif dettaljat tal-prezzijiet kull PCN ma kienx disponibbli. Iżda anki taħt approċċ ta’ ‘impatt massimu’, jekk wieħed jassumi li l-bejgħ kollu Pollakk ikun ġie inkluż fil-kalkulazzjoni, l-impatt kien ikun marġinali u ma kienx ibiddel l-istampa kollha minħabba l-volumi tal-bejgħ relattivament baxxi (5).
(131)
Abbażi ta’ dan l-impatt tal-bejgħ Pollakk fuq il-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni, jekk hemm, kien limitat.
(132)
Stqarrija oħra li allegat ħsara kkaġunata mill-industrija stess kienet li ċertu produtturi tal-Unjoni kkompletaw il-katalgi tagħhom b’importazzjonijiet ta’ madum Ċiniżi u li dawn biegħawhom taħt il-marka uffiċjali tagħhom. Din l-istqarrija, madankollu, ma ġietx sostanzjata u barra minn hekk evidenza miġbura matul l-investigazzjoni wriet li dawk l-importazzjonijiet kienu marġinali. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li dawk l-importazzjonijiet mill-produtturi tal-UE, ikkontribwew għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
5. Prestazzjoni tal-esportazzjoni għall-industrija tal-Unjoni
(133)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni ġiet eżaminata wkoll bħala waħda mill-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li seta’ għamel ħsara lill-industrija tal-Unjoni, biex jiġi żgurat li l-ħsara potenzjali kkaużata minn dawn il-fatturi l-oħra ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-analiżi tad-dejta ta’ Eurostat uriet li tabilħaqq l-esportazzjonijiet mill-Unjoni naqsu b’44 %. Madankollu, il-prezzijiet ta’ dawk l-esportazzjonijiet żdiedu bi 32 %. Għall-produtturi fil-kampjun li kkoperaw it-tnaqqis kien anqas pronunzjat (- 24 %). L-investigazzjoni wriet ukoll li s-sehem tal-esportazzjonijiet espress bħala perċentwal tal-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni żdied minn 17 % fl-2007 għal 19 % fl-2009. Barra minn hekk, anki jekk il-volumi tal-esportazzjonijiet għall-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw naqsu, dak it-tnaqqis kien anqas pronunzjat mit-twaqqigħ fil-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (- 24 % għall-esportazzjonijiet paragunat ma’ - 30 % għall-bejgħ tal-Unjoni). Għalhekk, huwa kkunsidrat li t-tnaqqis fil-volum tal-esportazzjoni ma jistax jispjega l-livell ta’ ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(134)
Abbażi ta’ dan, huwa konkluż provviżorjament li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kkontribwitx għall-ħsara materjali soffruta minnha.
6. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(135)
Għalhekk ġie konkluż li hemm kawżalità bejn il-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina. Il-kriżi ekonomika u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra ċ-Ċina kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, iżda mhux tali li jiksru l-kawżalità stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina u l-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(136)
Abbażi tal-analiżi msemmija hawn fuq tal-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġie konkluż provviżorjament li hemm kawżalità bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina u l-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
F. INTERESS TAL-UNJONI
1. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(137)
Kien hemm livell għoli ta’ kooperazzjoni u appoġġ mill-Assoċjazzjoni Ewropea (Cerame-Unie) u l-assoċjazzjonijiet nazzjonali ewlenin tal-produtturi. Barra minn hekk, l-ebda produttur tal-Unjoni ma stqarr l-oppożizzjoni tiegħu għat-tnedija tal-investigazzjoni jew l-impożizzjoni tal-miżuri. Dan jissuġġerixxi li l-impożizzjoni tal-miżuri hija biċ-ċar fl-interess tal-produtturi tal-Unjoni.
(138)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni qed issofri ħsara materjali minħabba l-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li waqqgħu l-prezzijiet tagħha, kif elaborat fil-premessa 76 et seq.
(139)
Huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni tibbenefika mill-miżuri li probabbilment jipprevjenu żieda oħra ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi.
(140)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, huwa mistenni li ż-żieda fl-importazzjonijiet ta’ madum taċ-ċeramika li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi tkompli, jekk mhux tiżdied. L-effett tat-tnaqqis tal-prezzijiet tal-bejgħ eżerċitat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina għandu jkompli jnaqqas il-prezzijiet u l-qligħ tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni
(141)
Peress li s-sitwazzjoni finanzjarja u l-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni mhumiex b’saħħithom biżżejjed biex jifilħu aktar pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li waqqgħu konsiderevolment il-prezzijiet tagħhom, dan għandu jwassal probabbilment għall-falliment progressiv ta’ numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi
(142)
Il-kooperazzjoni tal-importaturi mhux relatati u tal-utenti ammonta għal madwar 6 % tal-volum totali tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. Fl-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni (ara l-premessa 15), intgħażlu seba’ importaturi mhux relatati (wieħed minnhom utent). Dawn ammontaw għal madwar 5 % tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina. L-importaturi li kkoperaw kienu l-aktar qed jikkumerċjalizzaw madum, minbarra importatur wieħed li għalih il-kummerċ tal-madum jirrappreżenta frazzjoni żgħira tan-negozju totali tiegħu. Għal dawk l-importaturi li kkoperaw, is-sehem tal-importazzjonijiet miċ-Ċina tax-xiri totali tagħhom kien sinifikanti ħafna (aktar minn 3/4). Għalkemm jidher li hemm marġini biex tiġi assorbita ż-żieda fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi, peress li ż-żieda fil-prezzijiet tal-importaturi fuq dawk l-importazzjonijiet hija ta’ madwar 50 %, dawn normalment jirrapportaw qligħ ta’ madwar 5 %.
(143)
Bħala konsegwenza, minn perspettiva sempliċi tal-ispejjeż, jekk il-miżuri jiġu imposti dawn probabbli jkollhom impatt fuq in-negozju tal-importaturi.
(144)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li huwa possibbli għall-importaturi u għall-utenti li jdiddlu għal prodotti miksuba minn pajjiżi terzi jew mill-Unjoni. Din il-bidla tista’ sseħħ faċilment peress li l-prodott li qed jiġi investigat huwa manifatturat f’ħafna pajjiżi, kemm fl-Unjoni kif ukoll barra minnha (fit-Turkija, fl-Emirati Għarab Magħquda, fl-Eġittu, fix-Xlokk tal-Asja, fil-Brażil u oħrajn).
(145)
Importatur wieħed iddikjara li pprova jbiddel il-fornituri, bħala konsegwenza tat-tnedija tal-investigazzjoni, iżda l-isforzi tiegħu ma kellhomx suċċess. Mill-banda l-oħra, importatur ieħor iddikjara li dan il-proċess diġà kien għaddej fiż-żmien tal-investigazzjoni u li kellu suċċess. Ieħor stqarr li se jespandi l-portafoll tiegħu għal produtturi mhux Ċiniżi u li dan seta’ jsir faċilment.
(146)
Għalhekk ġie konkluż provviżorjament li l-impożizzjoni ta’ miżuri m’għandhiex tfixkel lill-importaturi tal-Unjoni milli jixtru prodotti simili minn sorsi oħra. Barra minn hekk, l-għan tad-dazji antidumping mhuwiex li jitwaqqfu kanali tal-kummerċ speċifiċi iżda li jiġu restawrati kundizzjonijiet indaqs u kontrobattuti prattiki tal-kummerċ inġusti.
(147)
Finalment, il-livell pjuttost baxx ta’ kooperazzjoni tal-importaturi mhux relatati jista’ jissuġġerixxi li l-impożizzjoni tal-miżuri ma jkolliex impatt sinifikanti fuq l-attività tagħhom.
3. Interess tal-utenti
(148)
Il-Kummissjoni kkuntattjat żewġ assoċjazzjonijiet tal-utenti ewlenin fl-Unjoni.
(149)
Is-settur tal-kostruzzjoni (rappreżentat mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industrija tal-Kostruzzjoni) ddeċieda li ma jikkoperax attivament fl-investigazzjoni. Dan wieġeb għall-inkjesta inizjali tal-Kummissjoni, iżda wara waqaf jikkopera minħabba n-nuqqas ta’ interess tal-membri tiegħu.
(150)
Dan il-livell baxx ta’ kooperazzjoni mill-utenti jissuġġerixxi li s-settur ma jiddependix ħafna fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi jew li, fil-każ tal-miżuri, ma jsoffrix ħsara sinifikanti. Dan jidher partikolarment veru fis-settur tal-kostruzzjoni, fejn, kif dikjarat mill-produtturi matul iż-żjarat tal-verifika, il-madum taċ-ċeramika għandu piż marġinali fuq l-ispejjeż finali. Dan jidher li hu raġonevoli meta jitqiesu l-ispejjeż ta’ materjali oħra fil-kostruzzjonijiet il-ġodda jew fir-rinnovamenti. Barra minn hekk, kif imsemmi hawn fuq, is-sorsi ta’ provvista jistgħu jinbidlu b’mod relattivament faċli.
(151)
L-Assoċjazzjoni Ewropea tad-Do-It-Yourself (EDRA) ikkuntattjat lill-Kummissjoni f’isem il-membri tagħha. Din l-assoċjazzjoni ppreżentat il-kummenti tagħha fil-bidu tal-investigazzjoni, u stqarret li d-dazji se jwasslu għal żieda fil-prezzijiet tal-konsumatur u li bidla għal sorsi oħra ta’ provvista se twassal għal spejjeż għoljin, kemm għad-distributuri kif ukoll għall-klijenti. Dawn l-istqarrijiet, madankollu, ma ġewx sostanzjati.
4. Interess tal-konsumaturi finali
(152)
Il-Kummissjoni kkuntattjat assoċjazzjoni waħda tal-konsumaturi li wieġbet li ma kinitx interessata tikkopera. L-ebda assoċjazzjoni oħra tal-konsumaturi ma resqet.
(153)
L-impatt ta’ dazji antidumping fuq il-konsumaturi probabbli jkun limitat, peress li ż-żieda applikata mill-bejjiegħa mill-ġdid normalment tkun għolja ħafna. Anki fil-każ ta’ żidiet fil-prezzijiet, dawn se jkollhom impatt pjuttost limitat fuq il-konsumaturi minħabba li ż-żieda fil-prezzijiet se tvarja minn EUR 1,5 u EUR 3 kull m2 (abbażi tal-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi ta’ EUR 4,5 fil-PI). Il-konsumaturi individwali jixtru kwantitajiet limitati ta’ madum u mhux frekwentement. Barra minn hekk, iż-żieda fil-prezzijiet fuq perjodu qasir jista’ jkollha effetti fit-tul ta’ benefiċċju għall-konsumturi billi tiżgura l-kompetizzjoni fis-suq. In-nuqqas ta’ kompetizzjoni maż-żmien jista’ jwassal għal żieda anki ogħla fil-prezzijiet u l-għajbien tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi.
5. Interess tal-fornituri
(154)
La fornituri u lanqas assoċjazzjonijiet tal-fornituri ma resqu matul l-investigazzjoni.
(155)
L-investigazzjoni wriet li l-fornituri li jistgħu jkunu l-aktar interessati mill-proċediment li għaddej kienu l-fabbrikanti tat-tagħmir għall-produzzjoni tal-madum. L-investigazzjoni wriet li ċertu produtturi Ċiniżi xtraw it-tali tagħmir mill-fornituri bbażati fl-Unjoni. Madankollu, jidher mid-dejta uffiċjali li l-bejgħ mill-Unjoni liċ-Ċina segwa tendenza stabbli, ta’ ftit tnaqqis matul l-aħħar għaxar snin, u li ċ-Ċina rrappreżentat parti kbira, għalkemm mhux dominanti tal-bejgħ tagħhom (madwar 10 %). Tabilħaqq il-klijenti ewlenin tal-fornituri kienu l-produtturi tal-Unjoni, għaldaqstant il-fornituri huma interessati b’mod vitali fi u jiddependu fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(156)
Barra minn hekk, in-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn dan is-settur jissuġġerixxi li l-fornituri ma jħossux li l-miżuri antidumping kontra l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat se jagħmlu ħsara sinifikanti lis-sitwazzjoni tagħhom.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(157)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li b’mod ġenerali ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-madum taċ-ċeramika li joriġinaw miċ-Ċina.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(158)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq fir-rigward tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina sabiex tiġi evitata iktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. Miżuri provviżorji
(159)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, huwa meqjus li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina fil-livell tal-marġini l-aktar baxx ta’ dumping u ħsara, skont ir-regola tal-anqas dazju.
(160)
Ir-rati tad-dazju antidumping individwali tal-kumpaniji speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju nazzjonali applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha’) għalhekk huma esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u manifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u se jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha’.
(161)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (6) minnufih bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat għal dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(162)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(163)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta’ evażjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ biex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji antidumping. Dawn il-miżuri speċjali jinkludu dan li ġej: Il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet Doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness għal dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet mhux akkumpanjati minn tali fattura se jkunu soġġetti għad-dazju antidumping residwali applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha.
(164)
Jekk l-esportazzjonijiet minn waħda mill-kumpaniji li tibbenefika minn rati tad-dazju individwali aktar baxxi jiżdiedu b’mod sinifikanti fil-volum wara l-impożizzjoni tal-miżuri kkonċernati, [jista’ jiġi introdott perċentwal, skont il-każ] tali żieda fil-volum tista’ titqies bħala li tikkostitwixxi fiha nnifisha bidla fil-mudell tal-kummerċ minħabba l-impożizzjoni tal-miżuri skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku. Fit-tali ċirkostanzi u sakemm il-kundizzjonijiet jiġu sodisfatti tista’ tibda investigazzjoni kontra l-evażjoni. Din l-investigazzjoni tista’, fost affarijiet oħra, teżamina l-ħtieġa għat-tneħħija tar-rata/i tad-dazju individwali u l-impożizzjoni konsegwenti ta’ dazju nazzjonali.
(165)
Ir-rati tad-dazju proposti li ġejjin huma bbażati fuq marġini ta’ dumping stabbiliti mill-investigazzjoni peress li kienu iżjed baxxi mill-marġini ta’ ħsara. Id-dazji provviżorji antidumping ġew stabbiliti kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Dazju provviżorju
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Il-produtturi l-oħra kollha li kkoperaw
32,3 %
32,3 %
L-oħrajn kollha
73,0 %
73,0 %
H. DISPOŻIZZJONI FINALI
(166)
Is-sejbiet provviżorji msemmija hawn fuq ġew żvelati lill-partijiet interessati kollha li ġew mistiedna jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Il-kummenti tagħhom se jiġu analizzati u kkunsidrati fejn xieraq qabel ma jsiru kwalunkwe determinazzjonijiet definittivi. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe sejbiet definittivi.
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju antidumping għalhekk qed jiġi impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċangaturi u ċangar taċ-ċeramika mhux igglejżjati, madum għall-qigħan tal-fuklari jew għall-ħitan, taċ-ċeramika glejżjata jew mhix igglejżjata; kubi tal-mużajk taċ-ċeramika glejżjata jew mhix igglejżjata u oġġetti simili, sew jekk impoġġija fuq dahar jew le li fil-preżent jaqgħu fil-kodiċi NM 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 u 6908 90 99, u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju provviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji hawn taħt se tkun:
Kumpanija
Dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd.;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness I
32,3 %
B012
Il-kumpaniji l-oħra kollha
73,0 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati għall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 se jkunu soġġetti għall-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk l-ebda fattura bħal din ma tiġi preżentata, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-kumpaniji l-oħra kollha.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u tal-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie addottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Marzu 2011.