NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 137/2011
tas-16 ta’ Frar 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-fertilizzanti bl-iskop li jiġu adattati l-Annessi I u IV tiegħu għall-progress tekniku
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 dwar il-fertilizzanti (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 31(1) u (3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 jistipula li fertilizzant li jagħmel parti minn tip ta’ fertilizzant elenkat fl-Anness I mehmuż miegħu u li jikkonforma mal-kundizzjonijiet stipulati f’dak ir-Regolament jista’ jissejjaħ “fertilizzant tal-KE”.
(2)
Il-formate tal-kalċju (CAS 544-17-2) huwa tip ta’ fertilizzant ta’ nutrijent sekondarju li jintuża bħala fertilizzant tal-weraq għall-kultivazzjoni tal-frott fi Stat Membru wieħed. Is-sustanza ma tagħmilx ħsara lill-ambjent u lis-saħħa tal-bniedem. Għaldaqstant, sabiex din issir aktar disponibbli għall-bdiewa fl-Unjoni, il-formate tal-kalċju għandu jiġi rikonoxxut bħala tip ta’ “fertilizzant tal-KE”.
(3)
Dispożizzjonijiet fuq kelati mikronutrijenti u taħlit tal-mikronutrijenti għandhom jiġu adattati biex jippermettu l-użu ta’ aktar minn aġent kelant wieħed, biex jintroduċu valuri komuni għall-kontenut minimu ta’ mikronutrijent li jinħall fl-ilma u biex jiġi żgurat li kull aġent kelant li jikkela minn tal-inqas 1 % tal-mikronutrijent li jinħall fl-ilma u li jkun identifikat u kwantifikat mill-istandards EN ikun ittikkettat. Huwa neċessarju li jkun hemm perjodu tranżitorju suffiċjenti biex l-operaturi ekonomiċi jkunu jistgħu jbiegħu l-ħażniet ta’ fertilizzanti tagħhom.
(4)
Trab tal-ossidu taż-żingu (CAS 1314-13-2) huwa fertilizzant taż-żingu elenkat fl-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003. Meta jintuża l-ossidu taż-żingu li jkun f’għamla ta’ trab jista’ jkun ta’ periklu. L-użu tal-ossidu taż-żingu f’għamla ta’ sospensjoni stabbli fl-ilma jevita dan il-periklu. Sospensjoni tal-fertilizzant taż-żingu għandu għaldaqstant jiġi rikonoxxut bħala tip ta’ “fertilizzant tal-KE” biex jippermetti l-użu aktar sikur tal-ossidu taż-żingu. Biex ikun hemm flessibbiltà fil-formulazzjonijiet, l-użu ta’ mluħa taż-żingu u tip wieħed jew aktar ta’ kelat(i) taż-żingu għandu/għandhom ukoll ikun/u permess/i fi kwalunkwe sospensjoni li l-bażi tagħha huwa l-ilma.
(5)
L-Artikolu 23(2) tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 fih regoli għall-kompożizzjoni u l-ittikkettjar ta’ fertilizzanti mikronutrijenti mħallta imma taħlitiet bħal dawn għadhom mhumiex elenkati fost it-tipi ta’ fertilizzanti fl-Anness I. Għaldaqstant fertilizzanti mikronutrijenti mħallta ma jistgħux jinbiegħu bħala “fertilizzanti tal-KE”. L-ispeċifikazzjonijiet tat-tip ta’ fertilizzant mikronutrijenti għandhom għalhekk jiġu introdotti fl-Anness I għal fertilizzanti solidi u fluwidi.
(6)
Aċidu iminodisuccinic (minn hawn ‘il quddiem “IDHA”) huwa aġent kelant li l-użu tiegħu huwa awtorizzat f’żewġ Stati Membri bħala bexx għall-weraq, għall-użu fil-ħamrija, fl-idrofonija u fil-fertigazzjoni. L-IDHA għandu jizdied mal-lista tal-aġenti kelanti awtorizzati fl-Anness I sabiex ikun disponibbli aktar faċilment għall-bdiewa madwar l-Unjoni kollha.
(7)
L-Artikolu 29(2) tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 jipprevedi il-kontroll tal-“fertilizzanti tal-KE” b’konformità mal-metodi ta’ analiżi li huma deskritti fih. Madankollu, ċerti metodi ma ġewx rikonoxxuti b’mod internazzjonali. L-istandards EN issa ġew żviluppati mill-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni u għandhom jissostitwixxu dawk il-metodi.
(8)
Metodi validati ppubblikati bħala standards EN normalment jinkludu test taċ-ċirku (test interlaboratorju) biex jikkontrolla r-riproduttività u r-repetizzjoni tal-metodi analitiċi bejn laboratorji differenti. Għalhekk għandha ssir distinzjoni bejn Standards EN ivvalidati u metodi mhux ivvalidati. Tali distinzjoni tgħin biex jiġu identifikati l-Istandards EN li jkun sarilhom test interlaboratorju biex il-kontrolluri jkunu infurmati b’mod korrett dwar l-affidabbiltà tal-istatistika tal-istandards EN.
(9)
Biex tiġi ssimplifikata l-leġiżlazzjoni u tiġi ffaċilitata reviżjoni fil-futur, huwa xieraq li t-test sħiħ tal-istandards fl-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 jiġi sostitwit b’referenzi għall-istandards EN li se jiġu ppubblikati mill-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni.
(10)
Ir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(11)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament konformi mal-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 32 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-emendi
1. L-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 huwa emendat skont l-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 huwa emendat skont l-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
Il-punti minn (a) sa (e) tal-punt (2) tal-Anness I għandhom japplikaw mid-9 ta’ Ottubru 2012 għall-fertilizzanti li jitqiegħdu fis-suq qabel id-9 ta’ Marzu 2011.
Artikolu 3
Id-dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Frar 2011.