ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. dubna 2012
o státní podpoře SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10), kterou Německo poskytlo ve prospěch účelového sdružení Zweckverband Tierkörperbeseitigung v Porýní-Falci, v Sársku a v okresech Rheingau-Taunus a Limburg-Weilburg
(oznámeno pod číslem C(2012) 2557)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/485/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedeným článkem (2), a s ohledem na jejich stanovisko,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Komise se na základě stížnosti, kterou dne 23. února 2008 podala Saria Bio-Industries AG & Co KG (dále jen „stěžovatelka“), dozvěděla o tom, že Německo hradilo účelovému sdružení Zweckverband Tierkörperbeseitigung v Porýní-Falci, v Sársku a v okresech Rheingau-Taunus a Limburg-Weilburg (dále jen „ZT“) přeúčtovávané náklady.
(2)
Komise dopisem ze dne 20. července 2010 informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení Komise zveřejnila dne 26. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek (3).
(3)
Dne 25. listopadu 2010 Komise obdržela připomínky stěžovatelky. V souladu se schválenými žádostmi o prodloužení lhůty pro předložení připomínek ze dne 20. srpna 2010 a dne 18. listopadu 2010 předložilo Německo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, jakož i vyjádření k připomínkám stěžovatelky, a to postupně ve dnech 3. března 2011, 1. dubna 2011, 4. dubna 2011, 16. května 2011, 15. července 2011 a 9. listopadu 2011.
(4)
ZT zaslalo Komisi své písemné připomínky dne 4. dubna 2011. Třebaže se zúčastněné strany podle čl. 20 odst. 1 ve spojení s článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (4), vyzývají, aby své připomínky předložily nejpozději do jednoho měsíce po zveřejnění v Úředním věstníku, předložilo ZT své připomínky teprve po čtyřech měsících. Komise může připomínky, které byly účastníky řízení zaslány opožděně, zohlednit pouze ve zvláštních odůvodněných případech (5) Komise neshledala, že by dopis ZT odpovídající odůvodnění obsahoval, ani že by takové odůvodnění vyplývalo z dalších okolností. Komise proto dopisem ze dne 18. dubna 2011 ZT sdělila, že zohlednění jeho připomínek v rámci formálního vyšetřovacího řízení z uvedeného důvodu porušuje ustanovení jednacího řádu a znamenalo by neospravedlnitelný diskriminující přístup k účastníkům řízení. Při vypracování tohoto rozhodnutí Komise přesto vycházela ze všech informací obsažených v připomínkách ZT.
(5)
Souběžně s formálním vyšetřovacím řízením probíhajícím u Komise stěžovatelka vedla vnitrostátní soudní řízení v Německu a na ZT podala žalobu u správního soudu Verwaltungsgericht Trier. Verwaltungsgericht Trier vynesl dne 2. prosince 2008 rozsudek, podle kterého představuje úhrada přeúčtovaných nákladů státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Pokud jde o požadavek navrácení protiprávní podpory, Verwaltungsgericht rozhodl, že ZT nemusí vrátit částku, kterou získalo v letech 2005-2008, a to z důvodu mimořádných okolností, kvůli kterým by navrácení podpory bylo nepřiměřené.
(6)
Jak stěžovatelka, tak i ZT podaly proti rozsudku Verwaltungsgericht Trier kasační opravný prostředek k vrchnímu správnímu soudu Oberverwaltungsgericht Koblenz. Rozsudkem ze dne 24. listopadu 2009 Oberverwaltungsgericht potvrdil rozsudek Verwaltungsgericht Trier.
(7)
Stěžovatelka a ZT podaly proti rozsudku Oberverwaltungsgericht Koblenz opravný prostředek „Revision“ ke spolkovému správnímu soudu Bundesverwaltungsgericht (dále jen „BVerwG“). Rozsudkem ze dne 16. prosince 2010 (6) BVerwG opravný prostředek „Revision“ stěžovatelky zamítl, pozměnil rozsudek Oberverwaltungsgericht Koblenz a žaloby celkově odmítl, neboť podle jeho názoru byla žaloba, pokud jde o období 2005-2009, nepřípustná a projednávaná úhrada přeúčtovaných nákladů za rok 2010 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Právní rámec
2.1.1 Unijní právní předpisy
(8)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (7) upravuje odvoz, přepravu, skladování, zpracování a použití nebo odstranění vedlejších produktů živočišného původu, aby se zabránilo, že tyto produkty budou představovat riziko pro zdraví lidí a zvířat. Tyto předpisy mají bránit mj. vzniku přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a dalších přenosných nákaz zvířat, např. klasického moru prasat a slintavky a kulhavky.
(9)
Oddíl 4 nařízení (ES) č. 1069/2009 rozlišuje v rámci vedlejších produktů živočišného původu v závislosti na specifických rizicích pro zdraví lidí a zvířat následující tři kategorie:
a)
Materiál kategorie 1 vykazuje značná rizika, jež jsou spojena zejména s TSE a obsahem určitých zakázaných látek a látek znečišťujících životní prostředí. Do této kategorie patří mj. části těl zvířat podezřelých z nákazy TSE nebo zvířat, u nichž byla přítomnost TSE potvrzena, a dále směsi materiálu kategorie 1 s materiálem kategorie 2 či 3. Tento materiál je třeba neškodně odstranit spálením či zpracováním a nelze jej přidávat do krmiv pro hospodářská zvířata ani do technických produktů.
b)
Rovněž materiál kategorie 2 vykazuje značná rizika, neboť k němu patří uhynulá hospodářská zvířata a další materiál, jenž obsahuje určité zakázané či znečišťující látky. Tento materiál je nutno neškodně odstraňovat spálením či zpracováním a nelze jej přidávat do krmiv pro hospodářská zvířata. V mnoha případech jej však lze použít jako hnojivo nebo pro technické účely.
c)
Materiál kategorie 3 obsahuje mj. části těl poražených zvířat, které jsou sice prohlášeny za nevhodné k lidské spotřebě, avšak nevykazují žádné příznaky onemocnění přenosného na člověka či zvířata. Patří sem dále materiál živočišného původu, který je k lidské spotřebě vhodný, avšak je z ekonomických důvodů používán pro jiné účely, např. jako krmivo pro hospodářská zvířata.
(10)
Nařízení (ES) č. 1069/2009, jež z velké části odpovídá předchozímu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 (8), stanoví v případě materiálu kategorie 1 a 2 mj. zákaz jeho dovozu a vývozu a dále povinnost, aby zařízení, jež provádějí neškodné odstraňování materiálu, získala předchozí povolení od příslušného orgánu, jenž je povinen toto nařízení uplatňovat. U materiálu kategorie 1 a 2 nařízení (ES) č. 1069/2009 dále obsahuje zvláštní ustanovení o kontrole jeho neškodného odstraňování. Nad tento rámec však nelze z nařízení odvodit úpravu způsobu, jakým má být neškodné odstraňování tohoto materiálu ekonomicky organizováno. Nařízení (ES) č. 1069/2009 tedy nestanoví, že toto neškodné odstraňování materiálu smí na určitém území provádět pouze jediný podnik, jak je tomu v případě Německa.
2.1.2 Vnitrostátní právní předpisy
(11)
Podle § 3 prováděcího zákona k předpisům Společenství o zpracování a neškodném odstraňování vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě (něm.: Gesetz zur Durchführung gemeinschaftsrechtlicher Vorschriften über die Verarbeitung und Beseitigung von nicht für den menschlichen Verzehr bestimmten tierischen Nebenprodukten (9), dále jen „TierNebG“) je v Německu povinnost provádět neškodné odstraňování a zpracování materiálu kategorie 1 a 2, tzv. „povinných komodit“, uložena okresům a městům. Tuto funkci mohou tyto subjekty plnit samy nebo jejím plněním pověřit třetí osoby.
(12)
Neškodné odstraňování materiálu kategorie 3, tzv. „volných komodit“, může provádět každý zpracovatelský podnik za předpokladu, že jsou dodržena ustanovení nařízení (ES) č. 1069/2009.
2.2 Zweckverband Tierkörperbeseitigung
(13)
Účelové sdružení ZT je veřejnoprávní korporace, jež byla založena v roce 1979 na základě § 1 a 2 prováděcího zákona země Porýní-Falc k TierNebG (10) (dále jen „TierNebGAG RP“). Členy sdružení jsou dnes všechny okresy a větší města v Porýní-Falci a Sársku a další dva okresy v Hesensku: Rheingau-Taunus a Limburg-Weilburg (srv. § 1 stanov sdružení).
(14)
Na základě § 2 stanov je ZT svými členy pověřeno vykonávat veškerá práva a povinnosti, jež jsou těmto okresům a městům jakožto osobám povinným k neškodnému odstraňování materiálu svěřeny podle § 3 TierNebG ve spojení s příslušnými zemskými zákony.
(15)
Podle německé právní úpravy nemůže být proti účelovému sdružení vzhledem k jeho právnímu postavení veřejnoprávní korporace vedeno insolvenční řízení. Jeho členové však mohou rozhodnout o jeho zrušení.
2.3 Neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu
2.3.1 Činnost sdružení ZT
(16)
ZT neplní pouze povinnost provádět na svém spádovém území neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2, kterou mu ukládají stanovy (dále jen „materiál sdružení“ nebo „vlastní materiál“), nýbrž odstraňuje tento materiál rovněž ze sousedících spolkových zemí Bádensko-Württembersko a Hesensko (viz podrobný popis v bodu odůvodnění (20) a násl.). Sdružení dále odstraňuje materiál kategorie 3 (dále společně jen „cizí materiál“).
(17)
Jak vyplývá z níže uvedené tabulky, zpracovávalo sdružení v minulosti velké objemy cizího materiálu. V uplynulých letech připadala na tento materiál v průměru téměř polovina zpracovávaného objemu.
Tabulka 1
Objemy zpracovávané sdružením ZT v letech 1998-2009
Materiál sdružení
Cizí materiál
Bádensko-Württembersko
Severní a střední Hesensko
Povinné komodity kategorie 1 a 2
Volné komodity kategorie 3
Povinné komodity kategorie 1 a 2
Povinné komodity kategorie 1 a 2
Celkem
1998
Tun
38 055
[…] (11)
0
0
[…]
%
[…]
[…]
0 %
0 %
100 %
1999
Tun
41 081
[…]
0
0
[…]
%
[…]
[…]
0 %
0 %
100 %
2000
Tun
44 929
[…]
1 114
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2001
Tun
57 110
[…]
14 079
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2002
Tun
58 316
[…]
14 803
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2003
Tun
54 325
[…]
16 067
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2004
Tun
52 562
[…]
13 228
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2005
Tun
48 944
[…]
11 658
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2006
Tun
45 988
[…]
11 389
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2007
Tun
44 544
[…]
6 797
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2008
Tun
41 838
[…]
7 046
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2009
Tun
36 863
[…]
8 569
23 312
[…]
%
[…]
[…]
[…]
[…]
100 %
Průměr za
Tun
47 046
[…]
8 729
1 943
[…]
období 1998-2009
%
[…]
[…]
[…]
[…]
100 %
(18)
Vlastní materiál sdružení je tvořen uhynulými hospodářskými zvířaty a jatečním odpadem. Sdružení zde provádí jak jeho sběr, tak zpracování (v dalším textu je sběr a zpracování společně označováno jako „neškodné odstraňování“). Vzniklé náklady hradí ZT z vybíraných poplatků, jejichž výše je v případě uhynulých hospodářských zvířat i jatečního odpadu vyměřována odlišně.
(19)
Vzhledem k tomu, že se s materiálem 3 volně obchoduje na trhu, sjednává ZT za jeho neškodné odstraňování úplatu podle soukromého práva. Zatímco většina soukromých sanačních podniků provádí neškodné odstraňování materiálu kategorie 3 odděleně, aby z jeho zpracování (např. na krmivo pro zvířata v zájmovém chovu) dosáhla při prodeji vyššího výnosu, zpracovává sdružení ZT tento materiál společně s povinnými komoditami, neboť nemá k dispozici separátní zařízení. Ze zpracování povinných komodit tak může získat jen méně kvalitní konečné produkty, např. olej a tuky, s nimiž lze docílit nižší výnosy.
(20)
Od roku 2000 zpracovává ZT rovněž materiál kategorie 1 a 2 z Bádensko-Württemberska. Za tímto účelem sjednalo ZT s účelovým sdružením Zweckverband Neckar-Franken veřejnoprávní účelovou dohodu, podle níž provádí Zweckverband Neckar-Franken sběr materiálu na místě a materiál následně předává ZT ke zpracování.
(21)
ZT se dále v roce 2007 úspěšně ucházelo o veřejnou zakázku na neškodné odstraňování povinných komodit v okresech severního a středního Hesenska ve veřejné soutěži. Předtím, než ZT k 1. dubnu 2009 neškodné odstraňování materiálu zahájilo, prováděla tuto činnost jedna ze společností v koncernu stěžovatelky.
(22)
Vytížení vlastních kapacit tedy ZT nedosahovalo pouze zpracováváním vlastního materiálu, jenž spadal do kategorie 1 a 2. Sdružení se totiž značně angažovalo i mimo svou působnost, kterou vymezují jeho stanovy, když zpracovávalo též volně obchodovatelný materiál kategorie 3 a dále materiál kategorie 1 a 2 z území mimo svou spádovou oblast. V letech 2002-2008 se v případě jím zpracovávaného materiálu jednalo pouze z 54-58 % o vlastní materiál kategorie 1 a 2. V roce 2009 tento podíl - mj. vlivem přibrání materiálu ze severního a středního Hesenska - výrazně poklesl na 39 %, takže nedosahoval ani poloviny zpracovávaného objemu.
2.3.2 Kapacita zařízení ZT
(23)
Sdružení ZT má dvě zařízení na neškodné odstraňování materiálu, a to v Rivenichu a Sandersmühle. Při běžném provozu běží obě zařízení v průměru na 2 směny 5 dní v týdnu (v 5denním 2směnném provozu). Za tuto dobu lze týdně zpracovat nejvýše 2 160 tun. Tato kapacita běžného provozu v průměru postačovala na zpracování objemu 88 000 tun ročně (tj. 1 700 tun týdně), jenž vznikal v posledních letech.
(24)
Stejně jako jiné podniky na neškodné odstraňování materiálu má i ZT nevyužitou provozní kapacitu, která je dána nevyužitými směnami přes týden a o víkendech při běžném provozu. Tyto nevyužité provozní kapacity lze využít v případě nákazy ke zpracování dalších těl hospodářských zvířat.
2.3.2.1 Krátkodobě nevyužité provozní kapacity
(25)
Podle údajů ZT lze po krátké období 6-12 týdnů provozovat uvedená zařízení ve 3 směnách 7 dní v týdnu (v 7denním 3směnném provozu). Krátkodobě tak lze využít kapacity až 4 536 tun týdně. Vzhledem k opotřebení strojů a k únavě personálu však nelze nepřetržitý 3směnný provoz 7 dní v týdnu praktikovat dlouhodobě.
(26)
V krátkodobém období až 12 týdnů tedy ZT disponuje nevyužitou provozní kapacitou 2 376 tun týdně, které lze v případě nákazy zpracovat nad rámec běžného objemu (viz též tabulka 3 v oddílu 9.3.1).
2.3.2.2 Dlouhodobě nevyužité provozní kapacity
(27)
V dlouhodobějším měřítku lze materiál vzniklý navíc v případě nákazy zpracovávat pomocí zařízení nejvýše ve 3 směnách po 5 dní v týdnu (v 5denním 3směnném provozu). Víkend je totiž v případě dlouhodobě vyššího vytížení nutno vyčlenit na údržbu. Týdně tak lze zpracovat až 3 240 tun.
(28)
V období nad 12 týdnů tedy ZT disponuje nevyužitou provozní kapacitou v objemu 1 080 tun týdně, které lze v případě nákazy zpracovat nad rámec běžného objemu (viz též tabulka 3 v oddílu 9.3.1).
2.4 Přeúčtovávání nákladů a veřejná zakázka
(29)
Úhrada přeúčtovávaných nákladů, která sdružení ZT plyne od jeho členů (okresů a měst), má svůj právní základ ve stanovách sdružení. Účelem této úhrady je kompenzovat náklady, jež nejsou pokryty příjmy (srv. § 9 odst. 1 stanov sdružení).
(30)
Přesná výše této úhrady přeúčtovávaných nákladů je stanovována na základě každoročně přijímaného rozpočtového usnesení, jež předem schvaluje valná hromada členů. Po jeho přijetí je ZT oprávněno o úhradu přeúčtovaných nákladů požádat formou správního aktu.
(31)
V únoru 2010 byly stanovy sdružení se zpětnou účinností k 1. lednu 2009 změněny. Až do této doby neobsahovaly kromě § 9 odst. 1 žádné ustanovení o použití a výpočtu této úhrady. V únoru 2010 však do nich byla zapracována níže uvedená ustanovení:
(32)
Podle § 9 odst. 2 stanov sdružení upravují úhradu přeúčtovaných nákladů od nynějška předem stanovy. Dále se stanoví, že lze tuto úhradu požadovat pouze za účelem kompenzace nákladů, které vznikají z plnění delegované povinnosti provádět neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 a z udržování rezervy pro případ nákazy.
(33)
V § 10 odst. 2 stanov sdružení se tato kapacita, kterou je nutno pro případ nákazy udržovat, stanoví od roku 2009 na 7 110 tun, které je nutno zpracovat během 6 týdnů (v přepočtu tedy 6krát 1 185 tun týdně). Při určování rozsahu rezervy pro případ nákazy bylo přihlédnuto ke skutečnosti, že kromě kapacit sdružení ZT jsou k dispozici další, alternativní kapacity k neškodnému odstraňování materiálu o objemu 5 000 tun ročně, jež lze v případě nákazy využít. Náklady na udržování rezervy pro případ nákazy jsou stanovovány předem v příslušném hospodářském plánu. Do těchto nákladů lze přitom zahrnout výlučně jen poměrné fixní náklady (odpisy, daně, pojištění, úroky z cizího kapitálu), náklady na externí údržbu a poměrné personální náklady, jež na udržování trvalé provozní pohotovosti připadají. Náklady za udržování kapacity, která rezervě pro případ nákazy odpovídá, jsou vykazovány na zvláštních účtech odděleně od ostatních nákladů podniku. Jednotlivé náklady jsou rozpočítávány poměrně podle podílu na příslušné kapacitě.
(34)
Ve prospěch sdružení ZT byly od jeho založení v roce 1979 až do roku 2011 vyplaceny úhrady přeúčtovaných nákladů ve výši 66 493 680 EUR. Od roku 1998 obdrželo ZT v jednotlivých letech tyto částky:
1998
:
2 114 192 EUR (4 135 000 DM)
1999
:
2 432 216 EUR (4 575 000 DM)
2000 až 2001
:
2 249 684 EUR (4 400 000 DM) ročně
2002 až 2008
:
2 250 000 EUR ročně
2009
:
1 961 515 EUR
2010
:
2 212 392 EUR
2011
:
1 962 515 EUR
(35)
Za období 1998-2011 tak tyto úhrady přeúčtovaných nákladů dosáhly 30 932 198 EUR.
(36)
Podle předložených výkazů zisku a ztráty dosáhlo ZT v letech 1998-2009 kumulované ztráty ve výši 4 562 795 EUR; tento údaj již zohledňuje získané úhrady přeúčtovaných nákladů. Bez započtení těchto úhrad, jež dosahovaly 26 757 292 EUR, dosáhla kumulovaná ztráta za období 1998-2009 výše 31 320 678 EUR. Tyto úhrady tak nepostačovaly k plnému pokrytí kumulovaných ztrát.
2.5 Schválená státní podpora v souvislosti s testy TSE, uhynulými hospodářskými zvířaty a jatečním odpadem
(37)
Podle čl. 191 odst. 2 SFEU platí pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišního původu v zásadě princip „znečišťovatel platí“. O řádné neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu se tedy musí starat v prvé řadě zemědělci a jatka, kteří musí nést i související náklady (12).
(38)
V důsledku krize vyvolané nákazou TSE však bylo nutno zajistit řádnou manipulaci s uhynulými hospodářskými zvířaty a jatečním odpadem, jež představují materiál kategorie 1 a 2, a pomoci zemědělcům prostřednictvím státní podpory. Příslušnou úpravu vymezila Komise v pokynech Společenství týkajících se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) (13). Tato úprava byla rozpracována a zpřísněna v oddílu V.B.4 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (dále jen „pokyny ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013) (14).
(39)
Pokyny TSE a pokyny ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013 v zásadě vyžadují, aby náklady na odstraňování vedlejších produktů živočišného původu hradil znečišťovatel (15), za určitých úzce vymezených podmínek však povolují státní podporu pro testy na TSE a pro likvidaci uhynulých zvířat (16). V případě likvidace jatečního odpadu povolit podporu v zásadě nelze (17). Navíc je podpora slučitelná s vnitřním trhem pouze v případě, kdy je prokazatelně poskytnuta ve prospěch zemědělců, a nikoli navazujících výrobních podniků (např. jatek či zařízení na likvidaci uhynulých zvířat) (18) .
2.5.1 Rozhodnutí Komise ze dne 29. ledna 2004 ve věci NN 33/03
(40)
V roce 2004 schválila Komise několik opatření podpory na odvrácení nebezpečí TSE v Porýní-Falci. Německo tato opatření předem oznámilo v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, s pokyny TSE a s pokyny Společenství ze dne 12. srpna 2000 pro státní podporu v odvětví zemědělství (19). Pro účely těchto opatření, jež měla zabránit šíření BSE, byly zemědělcům mj. nahrazeny dodatečné náklady na odstranění rizikového materiálu, které jim vznikly zavedením zákazu používat do krmiva skotu masovou a kostní moučku.
(41)
Vedle dalších opatření schválila Komise jednorázovou podporu ve výši 100 % nákladů na odstranění specifikovaného rizikového jatečního odpadu, který vznikl v důsledku zákazu zkrmovat na spádovém území sdružení v období od října 2000 do září 2001 masovou moučku. Za příjemce této podpory přitom nebylo pokládáno sdružení ZT, nýbrž jatka.
2.5.2 Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2004 ve věci N 15/04
(42)
Prostřednictvím druhé podpory, která byla schválena rovněž v roce 2004, měli zemědělci v Porýní-Falci obdržet kompenzaci nákladů na sběr a zpracování uhynulých zvířat, za něž platili příspěvky do Tierseuchenkasse (fondu pojištění proti nákazám zvířat) (20). Poplatky, jež ZT účtuje za sběr a zpracování uhynulých hospodářských zvířat ze svého spádového území, hradí stejným dílem spolkové země (Porýní-Falc, Hesensko a Sársko), členové sdružení a fondy pojištění Tierseuchenkassen příslušných zemí. V případě nákladů na zpracování však musí chovatelé dobytka hradit vlastní příspěvek ve výši 25 %.
(43)
Podporu, která je vyplácena přímo sdružení ZT, schválila Komise na období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2013. Podpora je schválena pod podmínkou, že prospěch z ní budou mít výlučně zemědělci a že nebude kumulována s jinými druhy podpory.
(44)
Vzhledem k tomu, že podpora kompenzuje poměrnou část předem stanovených poplatků (100 % za sběr a 75 % za zpracování), dospěla Komise k závěru, že prospěch z ní mají výlučně zemědělci a že sdružení ZT nevzniká ekonomická výhoda.
2.5.3 Vztah schválené podpory NN 33/03 a N 15/04 k úhradě přeúčtovávaných nákladů
(45)
Obě schválená opatření podpory (dále jen „zemědělská podpora“) jsou v účetnictví ZT zachycena jako příjmy. Ve ztrátách, jež sdružení vykazuje před započtením úhrad přeúčtovávaných nákladů a jež jsou uvedeny v bodu odůvodnění (36), jsou tedy již zohledněny příjmy ZT v podobě zemědělské podpory.
(46)
Z uvedeného vyplývá, že ZT své zbývající ztráty hradí nejen ze zemědělské podpory, nýbrž i z úhrady přeúčtovávaných nákladů.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(47)
Podle názoru stěžovatelky by nemohlo sdružení ZT ekonomicky přežít, pokud by jeho členové prostřednictvím úhrady přeúčtovávaných nákladů nehradili ztráty, jež sdružení každoročně z neškodného odstraňování jeho vlastního materiálu i materiálu cizího vznikaly. ZT, jež má podle tvrzení stěžovatelky na neškodné odstraňování svého vlastního materiálu monopol, a tedy není vystaveno konkurenci, nabízí na otevřených trzích cizího materiálu ceny, jež nedosahují tržní úrovně. Cenová politika sdružení je zaměřena jen na to, aby byla vytížena jeho zařízení, jejichž kapacity by jinak zůstaly z velké části nevyužity.
(48)
Stěžovatelka se domnívá, že v důsledku úhrady přeúčtovávaných nákladů dochází ve vícero ohledech k narušení hospodářské soutěže. Zejména pak na adresu ZT kritizuje cenotvorbu jednak v případě materiálu kategorie 3, jednak v případě nabídky do soutěže o veřejnou zakázku v severním a středním Hesensku:
a)
Sdružení ZT údajně vyžaduje za neškodné odstraňování jatečního odpadu nikoli poplatky, které by odpovídaly zpracovanému objemu, nýbrž pevnou cenu na jedno zvíře. Pro menší jatka, jimž separace materiálu kategorie 3 od materiálu kategorie 1 a 2 způsobuje vyšší náklady nežli jatkám větším a vybavenějším, je tak zajímavější separaci neprovádět a materiál kategorie 3 spolu s jatečním odpadem kategorie 1 a 2 předávat ZT. ZT tedy nenabízí neškodné odstraňování jatečního odpadu za ceny, které by pokrývaly jeho náklady, neboť do svých poplatků nezapočítává dodatečné náklady na současné zpracování materiálu kategorie 3.
b)
Soutěž o veřejnou zakázku na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 v severním a středním Hesensku mohlo ZT vyhrát údajně jen proto, že mělo své fixní náklady na rezervaci kapacity již pokryty díky přeúčtovávání nákladů, a mohlo tedy nabízet nižší poplatky.
(49)
Německo oproti tomu zastává názor, že je přeúčtovávání nutné k pokrytí nákladů, jež sdružení ZT vznikají ze závazku udržovat rezervu pro případ nákazy. K doložení tohoto stanoviska předložilo Německo znalecký posudek výzkumného ústavu Fraunhofer (21) z března 2007 (dále jen „posudek ústavu Fraunhofer“). Tento posudek má prokázat, že náklady na udržování rezervy pro případ nákazy tvoří zhruba 50 % celkových nákladů na kapacitu. Přeúčtovávání je podle Německa nezbytné i k pokrytí nákladů na sanaci starých provozů.
(50)
Ve svém předběžném posouzení Komise nejprve konstatovala, že úhrada přeúčtovaných nákladů přináší sdružení ZT v zásadě ekonomickou výhodu, neboť snižuje jeho běžné výdaje, a že jsou naplněny rovněž ostatní znaky státní podpory.
(51)
Poukázala na to, že jsou podobné státní podpory na provoz zpravidla zakázány. Následně vyjádřila pochybnosti o tom, do jaké míry lze úhradu přeúčtovávaných nákladů odůvodnit jako vyrovnávací platbu za udržování rezervy pro případ nákazy. Komise přitom vycházela ze všech čtyř kritérií rozsudku ve věci Altmark (22):
a)
Podnik příjemce musí být skutečně pověřen plněním závazků veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasným způsobem definovány.
b)
Parametry pro výpočet kompenzace musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem.
c)
Kompenzace nesmí překračovat nutné částky pro pokrytí všech nebo částečných nákladů způsobených plněním závazků veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů a dále rozumně stanovených marží pro tato plnění.
d)
Není-li podnik, který má plnit závazky veřejné služby, vybrán v rámci veřejného výběrového řízení, které umožní vybrat uchazeče, jenž je schopen poskytovat společnosti tyto služby s nejnižšími náklady, musí být výše vyrovnávací platby stanovena na základě analýzy nákladů, které by vznikly průměrnému, dobře řízenému podniku.
(52)
Pokud jde o otázku, zdali se v daném případě jedná o službu obecného hospodářského zájmu, vyjádřila Komise pochybnosti o tom, je-li na udržování rezervy pro případ nákazy veřejný zájem dán, neboť podle zásady „znečišťovatel platí“ mají povinnost k neškodnému odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu zemědělci, kterým je výše uvedenou státní podporou, kterou schválila Komise, odpovídajícím způsobem i poskytována pomoc. Navíc je sporné, je-li přeúčtovávání nákladů nezbytné. Praxe z jiných německých spolkových zemí totiž ukazuje, že zařízení soukromých provozovatelů mají dostatečnou kapacitu pro případ nákaz zvířat, aniž by za její udržování dostávali vyrovnávací platbu navíc.
(53)
Komise dále vyjádřila pochybnost o tom, zdali stanovy sdružení ZT splňují požadavky na transparentní pověřovací akt, neboť před rokem 2010 nebylo udržování rezervy pro případ nákazy vymezeno náležitým způsobem jako jeden ze závazků veřejné služby, jež mělo ZT plnit, a nebyly uvedeny ani potřebné parametry pro výpočet souvisejících nákladů.
(54)
Pokud jde o nezbytnost poskytovat vyrovnávací platbu, vznesla Komise otázku, zdali úhrada přeúčtovávaných nákladů nemá ve skutečnosti financovat ztráty z nerentabilních nevyužitých kapacit. Je sporné, je-li další přeúčtovávání nutné, když v jiných spolkových zemích hradí veškeré náklady prostřednictvím poplatků znečišťovatelé.
(55)
Vzhledem k tomu, že sdružení ZT nebylo vybráno ve veřejné soutěži, je sporné, jedná-li se o průměrný, dobře řízený podnik.
(56)
Komise tedy dochází k předběžnému závěru, že je nutno detailně přezkoumat, je-li přeúčtovávání nákladů ZT na udržování rezervy pro případ nákazy skutečně nezbytné, nebo zdali by trh sám v případě nákazy neposkytl zařízení s dostatkem volných kapacit.
(57)
V neposlední řadě Komise zpochybnila tvrzení Německa, podle nějž lze úhradu přeúčtovaných nákladů odůvodnit jako kompenzaci nákladů na sanaci starých provozů. Podle bodu 132 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z 1. dubna 2008 (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí) (23) lze takovou podporu pokládat za slučitelnou se společným trhem v zásadě jen tehdy, nelze-li příjemce učinit odpovědným podle právních předpisů členského státu, což v tomto případě zřejmě neplatí.
4. ŘÍZENÍ PŘED VNITROSTÁTNÍMI SOUDY
(58)
Ve svém rozsudku z 16. prosince 2010 BVerwG konstatuje, že přeúčtování nákladů za rok 2010 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, neboť jsou splněna kritéria z rozsudku Altmark. K úhradě přeúčtovaných nákladů z dřívějšího období se soud nevyjádřil, neboť žalobu v části týkající se úhrad přeúčtovaných nákladů z období před rokem 2010 nepokládal za přípustnou.
4.1 První kritérium podle rozsudku Altmark
(59)
Podle názoru BVerwG představuje neškodné odstraňování vedlejších živočišných produktů podle nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a § 3 odst. 1 TierNebG službu obecného hospodářského zájmu a zahrnuje i udržování rezervy pro případ nákazy.
(60)
BVerwG rozlišuje mezi kapacitami, jež jsou používány pro běžný provoz, včetně kapacit nevyužitých z provozních důvodů („nevyužitá provozní kapacita“), a kapacitou, která zůstává zpravidla nevyužita. Pokud by úhrada přeúčtovávaných nákladů pokrývala náklady na běžnou kapacitu včetně nevyužité provozní kapacity, pak by se BVerwG připojil k názoru, že s ohledem na zásadu „znečišťovatel platí“ představuje tato úhrada státní podporu.
(61)
Pokud by však tato úhrada pokrývala náklady na nevyužité kapacity, které jsou udržovány výhradně pro případ nákazy, pak by státní podporu podle názoru soudu nepředstavovala. Přitom není důležité, že tato nevyužitá kapacita může být větší, než vyžaduje provoz, neboť z podstaty věci vyplývá, že zpravidla využívána není. Jiný závěr by bylo nutno vyvodit pouze v případě indicií, že je tato nevyužitá kapacita využívána i v běžném provozu (např. na neškodné odstraňování materiálu kategorie 3). Taková situace však zjevně není dána, a proto se v případě přeúčtovávání nákladů jedná výhradně o kompenzaci nákladů, jež plynou ze závazku veřejné služby udržovat rezervu pro případ nákazy.
4.2 Druhé kritérium podle rozsudku Altmark
(62)
Ke kritériu transparentnosti BVerwG konstatuje, že dne 2. února 2010, tedy bezprostředně před vydáním výměrů přeúčtovávaných nákladů za rok 2010, došlo ke změně stanov sdružení. Soud dospěl k závěru, že § 9 stanov z roku 2010 specifikoval, že toto přeúčtovávání slouží výlučně ke kompenzaci nákladů na udržování rezervy pro případ nákazy.
4.3 Třetí kritérium podle rozsudku Altmark
(63)
Díky změněnému § 9 stanov sdružení je podle názoru soudu zajištěno, že přeúčtovávání slouží výlučně ke kompenzaci nákladů na udržování rezervy pro případ nákazy.
(64)
Navíc se v případě rozhodnutí o dimenzování této rezervní kapacity nejedná o vnitropodnikové rozhodnutí, které by muselo být přijímáno na základě ekonomické rentability této kapacity. Udržování rezervy pro případ nákazy je přirozeně nerentabilní, neboť náklady na tuto nevyužitou kapacitu nejsou souměřitelné s pravděpodobností propuknutí takové nákazy na velkém území.
4.4 Čtvrté kritérium podle rozsudku Altmark
(65)
Čtvrté kritérium nelze podle názoru BVerwG na daný případ použít, neboť neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 probíhá odděleně od odstraňování materiálu kategorie 3. Podle názoru soudu se veřejné a komerční služby ZT nepřekrývají, zatímco v případu Altmark byla soukromému autobusovému podniku uložena celá řada závazků veřejné služby (např. pokud jde o počet zastávek a o jízdní řád). Tyto závazky pak výrazně měnily způsob poskytování související dopravní služby. Úhrady přeúčtovaných nákladů ve prospěch ZT tedy sloužily ke kompenzaci nákladů veřejné služby, která je poskytována mimo trh.
(66)
BVerwG dále zastává názor, že veřejnoprávní subjekt smí své úkoly, jež spadají do sféry obecného zájmu, plnit sám, aniž by byl nucen se obracet na soukromé poskytovatele služeb. S ohledem na judikaturu Soudního dvora v oblasti veřejných zakázek BVerwG konstatuje, že má veřejnoprávní subjekt právo se rozhodnout, zdali určitý úkol splní svými vlastními prostředky, nebo si tyto prostředky opatří na trhu (24).
5. VYJÁDŘENÍ STĚŽOVATELKY
5.1 První kritérium podle rozsudku Altmark
(67)
Stěžovatelka uvádí, že je-li udržována rezerva pro případ nákazy, pak se s ohledem na zásadu „znečišťovatel platí“ nejedná o službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
(68)
Jakožto znečišťovatele lze snadno identifikovat zemědělce a jatka: zemědělci totiž profitují z účinného potírání nákaz zvířat, které mohou představovat riziko pro jejich stáda, a tedy jejich majetek. Jatka zase mohou díky rychlému a účinnému boji proti těmto nákazám vykonávat v běžném rozsahu svou podnikatelskou činnost.
(69)
Zásadu „znečišťovatel platí“ uznávají též příslušné německé zákony, v nichž jsou za znečišťovatele, kteří musí hradit náklady na neškodné odstranění daného materiálu, zpravidla označováni zemědělci a jatka (25).
5.2 Druhé kritérium podle rozsudku Altmark
(70)
Podle tvrzení stěžovatelky začalo sdružení ZT uvádět, že bylo udržováním rezervy pro případ nákazy pověřeno již od počátku, teprve poté, co byla zahájena řízení před vnitrostátními soudy a co své šetření zahájila i Komise. Předtím, než byly v roce 2010 změněny stanovy ZT, neexistovalo ani výslovné zadání, aby ZT takovou rezervu udržovalo, ani nebyly předem stanoveny parametry výpočtu vyrovnávací platby.
5.3 Třetí kritérium podle rozsudku Altmark
(71)
Stěžovatelka tvrdí, že zařízením na neškodné odstraňování těl zvířat nevznikaly v důsledku pověření udržovat rezervu pro případ nákazy žádné čisté náklady.
5.3.1 Rezerva pro případ nákazy je pokryta nevyužitou provozní kapacitou
(72)
Zařízení na neškodné odstraňování těl zvířat jsou podle tvrzení stěžovatelky v Německu provozována zpravidla 5 či 6 dní v týdnu v 2směnném provozu s tím, že odchylky činí +/- 5 %, měřeno v hodinách provozu. Vlivem sezónních výkyvů běží v době silné poptávky 3směnný provoz, který je v době slabé poptávky opět omezen na provoz 5denní ve 2 směnách. Böckenhoffův znalecký posudek (26) dokazuje, že díky třetí směně během týdne a dalším směnám o víkendech lze udržovat dostatečnou rezervu pro případ nákazy s cílem zvládnout v takovém případě vyšší přísun materiálu.
(73)
Potřebnou rezervu pro případ nákazy tedy lze pokrýt pomocí nevyužité provozní kapacity, která je dána při běžném provozu zařízení. Stěžovatelka zdůrazňuje, že se z uvedeného důvodu sama nikdy necítila nucena realizovat za účelem udržování dostatečné rezervy takového druhu další investice.
(74)
Uvádí dále, že je při plánování kapacit zařízení na neškodné odstraňování materiálu nutno zohlednit kapacity sousedních spolkových zemí. V případě propuknutí nákazy ve velkém měřítku lze totiž využít kapacity jiných spolkových zemí, aby bylo možno zvládnout krátkodobý nárůst potřeby kapacit. Převozu materiálu kategorie 1 a 2 nebrání žádné zákonné předpisy. Příslušné německé právní předpisy (27) naopak stanoví, že lze v případě nákazy využít kapacit sousedních území jakožto možnosti, která se nabízí při řešení nedostatečné zpracovatelské kapacity.
5.3.2 Celkové náklady lze financovat pravidelnými příjmy z poplatků
(75)
Podle údajů stěžovatelky jsou náklady na veškeré kapacity zpravidla financovány z příjmů z poplatků, jež podniku pověřenému neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2 plynou z jeho běžné podnikatelské činnosti. Vzhledem k tomu, že jsou náklady na nevyužité provozní kapacity pevnou součástí nákladů daného provozního zařízení, lze je do výpočtu těchto poplatků zahrnout. Stěžovatelka přitom odkazuje mj. na rozsudek BVerwG (28), který specifikuje, že náklady na věcně opodstatněné kapacitní rezervy lze do poplatků započítávat.
(76)
V deseti z šestnácti spolkových zemí (Berlín, Braniborsko, Brémy, Dolní Sasko, Durynsko, Hamburk, Meklenbursko-Přední Pomořansko, Sasko-Anhaltsko, Severní Porýní-Vestfálsko a Šlesvicko-Holštýnsko) jsou neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2 pověřeny výlučně podniky v soukromém vlastnictví. V některých z těchto spolkových zemí, např. v Dolním Sasku, Severním Porýní-Vestfálsku a Šlesvicku-Holštýnsku, se přitom nacházejí regiony se zvláště vysokým stavem hospodářských zvířat. V Bavorsku a Hesensku jsou tímto úkolem pověřeny podniky v soukromém vlastnictví jen zčásti.
(77)
Ve spolkových zemích, v nichž jsou neškodným odstraňováním vedlejších produktů živočišného původu pověřeny stěžovatelka či její podniky ve skupině, tedy v Durynsku, Meklenbursku-Předním Pomořansku a Sasku-Anhaltsku, stanovují maximální roční kapacitu, kterou je příslušné zařízení povinno udržovat, společně příslušný orgán a daný pověřený podnik. Tyto kapacity jsou pokládány za dostatečné na to, aby dokázaly v případě nákazy zvládnout vyšší poptávku. V některých soutěžích o veřejné zakázky v Severním Porýní-Vestfálsku je podle informací stěžovatelky rozsah rezervy pro případ nákazy uváděn v podmínkách soutěže. Jako příklad stěžovatelka uvádí soutěž o veřejnou zakázku v okrese Steinfurt, v níž byla výše této rezervy stanovena na 5 % stavu hospodářských zvířat za minulý rok. Poplatky za neškodné odstraňování materiálu jsou kalkulovány tak, aby byly celkové fixní náklady příslušných zařízení plně refinancovány z poplatků, jež jsou zemědělcům a jatkám fakturovány.
(78)
Praxe z ostatních spolkových zemí tedy podle tvrzení stěžovatelky ukazuje, že je celkové náklady zařízení na neškodné odstraňování materiálu - včetně nákladů na rezervu pro případ nákazy - možno plně financovat z příjmů z poplatků, takže není nutné, aby veřejný sektor hradil další vyrovnávací platby.
5.3.3 Skutečné použití úhrady přeúčtovaných nákladů ze strany ZT
(79)
Stěžovatelka uvádí, že ZT nepoužívá úhradu přeúčtovaných nákladů pouze k financování ztrát z běžného provozu, nýbrž i k financování ztrát z udržování nadměrných kapacit, jež jsou později využívány pro jiné účely než účely sdružení.
5.3.3.1 Využití údajné rezervy pro případ nákazy k plnění veřejné zakázky pro severní a střední Hesensko
(80)
Ze srovnání údajů o nevyužité kapacitě, jež ve svém posudku uvádí ústav Fraunhofer (29) a jež v nabídce do soutěže o veřejnou zakázku v severním a středním Hesensku v roce 2009 uvádí ZT, podle stěžovatelky vyplývá, že tato nevyužitá kapacita ZT v průběhu času zřetelně klesá: Zatímco podle posudku ústavu Fraunhofer činila tato nevyužitá kapacita (a tedy i údajně nezbytná rezerva pro případ nákazy) v roce 2005 ještě zhruba 50 % celkové kapacity, vyplývá z nabídky ZT pro severní a střední Hesensko, že do roku 2009 klesla na pouhých 35 %.
(81)
Za předpokladu, že bylo ZT skutečně pověřeno úkolem, aby udržovalo rezervu pro případ nákazy, a že přiměřenou výši této rezervy představuje 50 % průměrné kapacity ZT (jak konstatuje posudek ústavu Fraunhofer), pak by toto sdružení nebylo ani s to účastnit se soutěže o veřejnou zakázku v severním Hesensku, ani přebírat další závazky k neškodnému odstraňování materiálu v Bádensku-Württembersku.
(82)
Nicméně vzhledem k tomu, že ZT v uvedené soutěži v severním Hesensku danou zakázku skutečně získalo a že se zavázalo poskytovat další plnění v oblasti neškodného odstraňování materiálu, využilo ZT nutně část údajně nezbytné rezervy pro případ nákazy na svůj běžný provoz. Je tedy zřejmé, že z úhrady přeúčtovaných nákladů financovalo náklady na nevyužitou kapacitu, kterou nepotřebovalo k udržování uvedené rezervy.
5.3.3.2 Financování přebytečných nevyužitých kapacit
(83)
Stěžovatelka srovnává stávající nevyužitou kapacitu ZT s nevyužitými kapacitami, které jsou k dispozici v jiných spolkových zemích. Dospívá k závěru, že zohledníme-li různé stavy hospodářských zvířat, pak nevyužité kapacity ZT překračují nevyužité kapacity v jiných spolkových zemích, které jsou k dispozici jako rezerva pro případ nákazy, o čtyř- až pětinásobek. Přeúčtováváním nákladů jsou tedy financovány nevyužité kapacity, které jsou oproti praxi v jiných spolkových zemích výrazně vyšší nežli potřebná rezerva pro případ nákazy. Těchto nadměrných nevyužitých kapacit pak může ZT následně využít pro jiné účely, než jaké vymezují jeho stanovy, např. pro účast v soutěži o veřejnou zakázku v severním a středním Hesensku.
5.4 Čtvrté kritérium podle rozsudku Altmark
(84)
Stěžovatelka uvádí, že na rozdíl od praxe ve většině jiných spolkových zemí nezískalo ZT danou zakázku v rámci veřejné soutěže. Navíc nebyla provedena žádná analýza, která by porovnala náklady ZT s náklady průměrného, dobře řízeného podniku.
(85)
Přitom z právního hlediska nebránilo podle názoru stěžovatelky nic tomu, aby v Porýní-Falci soutěž o veřejnou zakázku proběhla.
5.5 Narušení hospodářské soutěže na cizích trzích ZT
5.5.1 V soutěži o veřejnou zakázku v severním a středním Hesensku podalo ZT nabídku pod úrovní skutečných nákladů
(86)
Podle stěžovatelky lze narušení hospodářské soutěže, které je důsledkem úhrady přeúčtovávaných nákladů, doložit na průběhu soutěže o veřejnou zakázku v severním Hesensku:
(87)
Před vypsáním soutěže byl neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2 v tomto regionu pověřen podnik Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH (dále jen „TBA Schäfer“), který je podnikem ve skupině stěžovatelky. V soutěži o veřejnou zakázku v roce 2009 se však podnik TBA Schäfer nemohl proti sdružení ZT prosadit. Zatímco sám totiž musel nabídku předložit na základě úplných nákladů, mohlo sdružení ZT nabídnout poplatky, které nedosahovaly úrovně nákladů, neboť část jeho nákladů na kapacitu již byla financována z úhrady přeúčtovávaných nákladů.
(88)
Další doklad toho, že sdružení ZT v soutěži o veřejnou zakázku v severním Hesensku podalo nabídku na cenu pod úrovní nákladů, vyplývá z porovnání s poplatky, které toto sdružení vybírá na svém spádovém území. Tento poplatek činí 328 EUR za tunu, zatímco v nabídce ve veřejné soutěži v severním Hesensku uvedlo ZT pouhých 208 EUR za tunu. Náklady na sběr materiálu se na obou územích nijak výrazně neliší, a proto není zřejmé, jak může ZT nabízet přesně tutéž službu v severním Hesensku za poplatky, které jsou zhruba o třetinu nižší než poplatky na jeho vlastním spádovém území.
(89)
Vzhledem k tomu, že nákladová základna podniku TBA Schäfer byla známa z dřívějších soutěží o veřejné zakázky, bylo pro sdružení ZT snadné podat nabídku na 208 EUR za tunu, tedy o pouhá 4 EUR nižší, než na kolik zněla nabídka podniku TBA Schäfer ve výši 212 EUR za tunu, a tím soutěž vyhrát.
5.5.2 Poplatky sdružení ZT za neškodné odstraňování materiálu kategorie 3 jsou pod úrovní skutečných nákladů
(90)
Stěžovatelka potvrzuje, že je v důsledku politiky paušálních cen, kterou ZT v Porýní-Falci sleduje, deformován ekonomický stimul k tomu, aby jatka oddělovala materiál kategorie 3 od materiálu kategorie 1 a 2. Značný objem materiálu kategorie 3, který by mohl být jinak zpracován na krmivo pro zvířata v zájmovém chovu, je tak odstraňován společně s méněcenným materiálem kategorie 1 a 2 (30).
(91)
Navíc je objem materiálu kategorie 3, který se vlivem cenové politiky sdružení ZT dostává mimo trh, vyšší, než předpokládala Komise ve svém předběžném posouzení trhu. V 33. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení je uvedeno, že k oddělování materiálu kategorie 3 dochází v Porýní-Falci v 72 % případů všech porážek. Tento údaj však vychází výlučně z počtu porážek. Pokud bychom zohlednili, že při porážce skotu vzniká materiálu kategorie 3 podstatně více nežli při porážce prasat, zjistili bychom, že je z něj oddělováno pouze 45 %. Narušení trhu v důsledku cenové politiky sdružení ZT je tedy ještě výraznější, než se doposud předpokládalo.
6. VYJÁDŘENÍ SDRUŽENÍ ZT
(92)
Vyjádření sdružení ZT je v relevantní argumentaci totožné s vyjádřením Německa, které je shrnuto v následujícím oddíle. V zájmu eliminace opakování proto není vyjádření sdružení ZT znovu reprodukováno.
7. VYJÁDŘENÍ NĚMECKA
(93)
Německo popírá, že by úhrada přeúčtovávaných nákladů, kterou stanovy sdružení ZT upravují, představovala nedovolenou podporu, neboť jsou naplněna kritéria z rozsudku ve věci Altmark. Podle Německa je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem, neboť přeúčtovávané náklady nejsou vyšší nežli náklady na udržování rezervy pro případ nákazy a na sanaci starých provozů.
7.1 První kritérium podle rozsudku Altmark
(94)
Německo úvodem konstatuje, že udržování rezervy pro případ nákazy představuje službu obecného hospodářského zájmu. Tento argument opírá o skutečnost, že se v případě neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 jedná o povinnost obcí.
(95)
Tyto územní celky pověřily plněním této povinnosti sdružení ZT jakožto veřejnoprávní korporaci způsobilou k právům a povinnostem. Obecný hospodářský zájem spočívá v daném případě v tom, že neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 slouží ochraně lidského zdraví, což platí zejména v případě nákazy.
(96)
Proti sdružení ZT přitom nehovoří skutečnost, že jeho financování umožňovaly rovněž pokyny TSE a pokyny ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013. Tyto předpisy totiž upravují pouze financování nákladů na neškodné odstraňování mrtvých těl zvířat (uhynulých hospodářských zvířat), neupravují však financování nákladů na udržování rezervy pro případ nákazy. V případě úhrady přeúčtovávaných nákladů se tedy ani nemůže jednat o kumulaci se schválenou státní podporou na testy TSE.
(97)
Navíc lze v případě neškodného odstraňování uhynulých hospodářských zvířat identifikovat jakožto znečišťovatele zemědělce, zatímco v případě nákladů na rezervu pro případ nákazy již není identifikace znečišťovatelů tak jednoznačná.
7.2 Druhé kritérium podle rozsudku Altmark
(98)
Podle tvrzení Německa je sdružení ZT neškodným odstraňováním vedlejších produktů živočišného původu pověřeno na základě TierNebGAG RP od roku 1979.
(99)
Stanovami sdružení, jež byly změněny dne 1. února 2010, byl určen rozsah potřebné rezervy pro případ nákazy a parametry výpočtu čistých nákladů. Základem pro tyto propočty byl posudek ústavu Fraunhofer.
(100)
Německo zdůrazňuje, že úhrady přeúčtovávaných nákladů, jež sdružení ZT od jeho členů plynuly, byly objektivně a transparentně stanoveny již před změnou stanov v roce 2010. Shromáždění členů ZT se zejména ve veřejném řízení usneslo na hospodářském plánu na uvedený rok ve formě stanov, které schválil dozorčí orgán a které byly zveřejněny v zemských věstnících Porýní-Falci a Hesenska a v úředním věstníku Sárska.
7.3 Třetí kritérium podle rozsudku Altmark
(101)
Podle názoru Německa je udržovaná rezerva pro případ nákazy nezbytná k zajištění ochrany lidského zdraví v případě, že by došlo k propuknutí nákazy.
7.3.1 Posudek o rozsahu rezervy pro případ nákazy
(102)
Rozsah rezervy pro případ nákazy je podle vyjádření Německa určen ve stanovách sdružení ve znění změn z 2. února 2010 na základě posudku ústavu Fraunhofer. Po zahájení řízení si Německo vyžádalo další znalecký posudek (31) Ústavu pro strukturální výzkum a plánování v intenzivních zemědělských oblastech (Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten) (dále jen „posudek ústavu ISPA pro Porýní-Falc“).
(103)
Posudek ústavu Fraunhofer odhaduje objem materiálu, s nímž je nutno počítat v případě různých scénářů, v nichž uvažuje i pravděpodobnost jejich naplnění. Posudek ústavu ISPA pro Porýní-Falc sleduje metodicky podrobný přístup, s jehož pomocí modeluje jednotlivé scénáře rozšíření nákazy kulhavky a slintavky nebo klasického moru prasat.
(104)
Obě studie dospěly k závěru, že stávající celkové kapacity sdružení ZT stačí na to, aby vedle běžného objemu jeho vlastního materiálu i materiálu cizího v průměrné výši 1 700 tun týdně dokázaly zpracovat i objemy, které jsou důsledkem jak krátkodobých, tak déle trvajících epidemií.
7.3.1.1 Krátkodobé epidemie
(105)
Z posudku ústavu ISPA pro Porýní-Falc podle názoru Německa vyplývá, že v případě krátkodobých epidemií, kdy je po dobu 2-5 dnů třeba počítat s až 200 tunami denně navíc, lze tento materiál vzniklý navíc zpracovat bez problémů. Zpracováván by byl společně s běžným objemem za využití stávající týdenní nevyužité kapacity až 1 523 tun ve 3směnném provozu po dobu 5 dnů, aniž by bylo zapotřebí organizovat mimořádné směny o víkendu.
(106)
I v případě epidemií, jež by zasahovaly větší části spádového území sdružení, se ukazuje, že by oněch 1 300 až 1 800 tun týdně navíc, které by vznikaly po dobu 8 týdnů, bylo možno zpracovat, pokud by byly zorganizovány směny o víkendu, a bylo by tak možno využít krátkodobě nevyužitých kapacit až 2 819 tun týdně (viz též tabulka 3 v oddílu 9.3.1).
7.3.1.2 Dlouhodobé epidemie
(107)
Tento scénář vychází ze situace, jež vyvstala v roce 2001 ve Velké Británii. Předpokládá, že na celém spádovém území sdružení vypukne nákaza slintavky a kulhavky a poraženo je 10 % zvířat. Podle scénáře by bylo nutno během 18 týdnů odstranit v průměru 1 300 tun týdně. Posudek ústavu ISPA pro Porýní-Falc podle názoru Německa ukazuje, že by zařízení ZT byla schopna dlouhodobě zpracovávat vedle běžného objemu rovněž tento objem, a to v 5denním 3směnném provozu (viz tabulka 3 v oddílu 9.3.1).
7.3.1.3 Závěry z předložených studií
(108)
Předložené studie podle názoru Německa dokládají, že celkové stávající kapacity v případě 5denního 3směnného provozu postačují na to, aby vedle běžného objemu zpracovaly i objemy vzniklé navíc v případě krátkodobých i déle trvajících epidemií. Přitom není podle většiny scénářů vůbec zapotřebí organizovat mimořádné směny, které přicházejí v úvahu ještě o víkendech v případě plného provozu po dobu 6-12 týdnů.
(109)
Studie vyvozují závěr, že má sdružení ZT v případě 5denního 3směnného provozu celkově dostatečnou kapacitu na to, aby dokázalo zpracovat běžný objem i materiál, s nímž je nutno počítat v případě déle trvajících epidemií. Aktuálně dostupnou celkovou kapacitu tedy nelze hodnotit jako předimenzovanou, nýbrž jako přiměřenou potřebám.
7.3.2 Náklady na rezervu pro případ nákazy
(110)
Propočty nákladů na rezervu pro případ nákazy, jež Německo předložilo, se řídí přístupem, který sleduje posudek ústavu Fraunhofer. Náklady na kapacitu jsou tedy mezi běžný provoz a rezervu rozděleny podle průměrného vytížení celkové kapacity, která je k dispozici v 5denním 3směnném provozu. Platí, že v průměru využívá ZT při běžném provozu svou celkovou kapacitu, kterou má k dispozici při 5denním 3směnném provozu, zhruba z 50 %.
(111)
Vzhledem k této vytíženosti je běžnému provozu a rezervě pro případ nákazy přiřazeno po zhruba 50 % nákladů na kapacitu na sběr a zpracování materiálu (32). Náklady na udržování uvedené rezervy tedy dosahují následující výše:
Tabulka 2
Náklady na rezervu pro případ nákazy v období 2000-2009 podle výpočtu Německa
(v EUR)
Náklady na rezervu pro případ nákazy
2000
2 250 106
2001
2 608 383
2002
3 163 429
2003
3 121 934
2004
3 133 539
2005
2 986 695
2006
2 793 466
2007
2 606 508
2008
2 507 167
2009
1 961 515
Průměr
2 784 282
(112)
Je nutno vzít v úvahu, že v letech 2000 a 2001 bylo rezervě pro případ nákazy přiřazeno jen zhruba 45 % nákladů na kapacitu a že v roce 2009 byla tato rezerva snížena o zhruba pětinu v důsledku přijetí zakázky pro severní a střední Hesensko. Za roky 1998 a 1999 není propočet nákladů na rezervu k dispozici.
7.3.3 Financování nákladů na rezervu pro případ nákazy z úhrad přeúčtovávaných nákladů
(113)
Úhrada přeúčtovávaných nákladů, která sdružení od jeho členů plyne, je podle vyjádření Německa za sledované období s výjimkou roku 2009 nižší, než kolik činí náklady na rezervu pro případ nákazy uvedené v tabulce 2. V roce 2009 se konečná výše úhrady těmto nákladům rovnala.
(114)
Německo uvádí, že náklady na udržování rezervy pro případ nákazy nejsou zakalkulovány do poplatku účtovaného uživatelům, neboť to neumožňuje zákon. Podle § 7 zákona Porýní-Falce o odvodech obcím (Kommunalabgabengesetz Rheinland-Pfalz, dále jen „KAG RP“) sice mohou územní korporace k pokrytí nákladů vybírat od uživatelů veřejných zařízení protiplnění v podobě poplatků, přitom však nesmí mezi plněním, jež dané zařízení poskytuje, a výší poplatku vznikat zjevný nepoměr. Podle § 8 KAG RP se náklady, z nichž se poplatky účtované uživatelům odvíjejí, počítají v souladu s podnikohospodářskými zásadami kalkulace nákladů. Podle vyjádření Německa lze však poplatky vybírat pouze za neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2, nikoli za udržování rezervy pro případ nákazy. Tato rezerva totiž není udržována v podobě protiplnění v zájmu jednotlivého poplatníka, nýbrž pro účely potírání budoucích rizik v zájmu veřejnosti.
7.3.4 Financování v jiných spolkových zemích
(115)
Na žádost Komise provedlo Německo celostátní průzkum praxe, jež panuje při určování a financování rezervy pro případ nákazy.
(116)
Odhlédneme-li od spádového území ZT, je ve všech spolkových zemích tato rezerva pokrývána z nevyužitých provozních kapacit, které jsou k dispozici přes týden a o víkendu. Podle Böckenhoffova znaleckého posudku nejsou zpravidla realizovány žádné další investice do kapacit, jež by měly sloužit potírání nákaz. Jako rezerva pro případ nákazy postačují stávající nevyužité kapacity z třetí směny přes týden a o víkendu. Nově se nyní používají alternativní metody výpočtu, jež se opírají o znalecké posudky (např. posudek ústavu ISPA pro Dolní Sasko (33)) nebo o dohody s příslušnými zájmovými skupinami. Zůstává však u základního poznatku Böckenhoffova znaleckého posudku, podle nějž není nutné, aby byly realizovány další investice do nevyužívaných kapacit.
(117)
Nevyužité provozní kapacity jsou financovány z poplatků nebo úplat (v závislosti na právní formě provozovatele). Klíč, podle nějž jsou tyto kapacity rozdělovány mezi neškodné odstraňování uhynulých zvířat a jateční odpad, je přitom upraven různým způsobem.
(118)
Pokud jde o podporu zemědělcům při neškodném odstraňování uhynulých zvířat podle pokynů TSE a podle pokynů ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013, financuje většina spolkových zemí poplatky za neškodné odstraňování uhynulých zvířat z 67 % až 75 %.
a)
Bádensko-Württembersko a Severní Porýní-Vestfálsko: Majitelé zvířat hradí 25 % nákladů na zpracování materiálu. Zbylých 75 % nákladů na zpracování a 100 % nákladů na sběr je financováno z prostředků veřejného sektoru (okresů a spolkových zemí).
b)
Sasko-Anhaltsko, Durynsko a Braniborsko: Majitelé zvířat hradí 25 % nákladů na sběr a 33 % nákladů na zpracování materiálu. Zbylou část (75 % nákladů na sběr a 67 % nákladů na zpracování) hradí veřejný sektor.
c)
Bavorsko, Porýní-Falc a Sársko: Na úhradě nákladů na sběr se po jedné třetině podílejí okresy, fond pojištění Tierseuchenkasse a spolková země. Náklady na zpracování financují z 66 % veřejný sektor, z 25 % majitelé zvířat a z 8 % Tierseuchenkasse.
d)
V Sasku se na financování nákladů na sběr a zpracování podílí z 25 % majitelé zvířat, z 8 % Tierseuchenkasse a z 66 % veřejný sektor.
e)
V Dolním Sasku se na financování nákladů na sběr a zpracování podílí z 60 % Tierseuchenkasse a ze 40 % veřejný sektor. 25 % nákladů na zpracování přeúčtovává Tierseuchenkasse majitelům zvířat.
f)
Ve Šlesvicku-Holštýnsku hradí náklady na sběr i zpracování ze 100 % Tierseuchenkasse.
g)
V Meklenbursku-Předním Pomořansku hradí náklady na sběr a zpracování ze 100 % majitelé zvířat.
(119)
Z tohoto přehledu podle názoru Německa vyplývá, že je nepodstatné, zdali jsou náklady na rezervu pro případ nákazy zakalkulovány do poplatků a úplat, nebo zdali jsou tyto náklady financovány prostřednictvím přeúčtovávání nákladů, jako je tomu v případě Porýní-Falce. Rozhodující je, kdo tyto náklady skutečně hradí. Ukazuje se tak, že velkou část nákladů na rezervu financuje veřejný sektor prostřednictvím podpory poskytované podle pokynů TSE či pokynů ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013.
7.4 Čtvrté kritérium podle rozsudku Altmark
(120)
Německo zastává názor, že právo Unie nestanoví povinnost otevírat prostřednictvím veřejných soutěží trh neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2. Uvedené potvrdil rovněž Soudní dvůr (34).
7.5 Žádné narušení hospodářské soutěže na trzích mimo sdružení ZT
(121)
Německo je toho názoru, že v tomto případě k narušení hospodářské soutěže na trzích nedošlo.
7.5.1 Neškodné odstraňování volných komodit prostřednictvím sdružení ZT bez křížových dotací
(122)
Německo se domnívá, že v případě materiálu kategorie 3 nedošlo využitím přeúčtovávání nákladů ze strany sdružení ZT k narušení hospodářské soutěže, neboť se nejedná o křížovou dotaci:
a)
Z ročních uzávěrek sdružení ZT jasně vyplývá, že ze zpracování odděleného materiálu kategorie 3 sdružení ZT již léta získává značné příspěvky na úhradu, čímž je křížová dotace vyloučena.
b)
Je-li materiál kategorie 3 dodáván spolu s materiálem kategorie 1 a 2, započítají se směsi (podle váhy) do poplatků již předem. To znamená, že do výše poplatků stanovené pravidly pro poplatky jsou již předem zahrnuty vypočítané objemy smíchaného materiálu dané kategorie.
(123)
Neexistuje žádný podklad pro tvrzení hlavní stěžovatelky, že z důvodu cenové politiky sdružení ZT se odděluje pouze 45 % materiálu kategorie 3. Sdružení ZT nikdy nezpracovalo tak velké objemy materiálu kategorie 3, což by potvrdil i náhled do příslušných statistických údajů. V případě roku 2009 lze potvrdit míru oddělení ve výši 72 %, kterou Komise uvedla při zahájení řízení.
(124)
Kromě toho lze ještě také poukázat na to, že ve spádové oblasti sdružení probíhá 85 % porážek v šesti podnicích, které oddělování materiálu provádějí v co nejširším rozsahu. Stěžovatelka v těchto podnicích pracuje a dostává od nich oddělený materiál kategorie 3. Stěžovatelka má tak přístup k trhům s materiálem kategorie 3 a má na těchto trzích velmi vysoký podíl.
7.5.2 Vypsání soutěže o veřejnou zakázku v severním a středním Hesensku
(125)
Skutečnost, že sdružení ZT v severním a středním Hesensku požaduje jinou úhradu než ve spádové oblasti sdružení, ještě není důvodem k narušení hospodářské soutěže. Rozdíly ve financování lze vysvětlit na základě rozdílných zákonných požadavků pro jejich výpočet. V Německu je neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu kategorie 1 a 2 podle § 3 odst. 1 TierNebG v zásadě povinností příslušných územních korporací v souladu s právními předpisy spolkové země. Financování může být proto v jednotlivých předpisech na spolkové či obecní úrovni upraveno rozdílně.
(126)
Pokud vedlejší produkty živočišného původu neodstraňuje subjekt, který je za to ze zákona odpovědný, ale někdo třetí, na něhož byla tato povinnost přenesena (jako v severním a středním Hesensku), pak by se předpisy pro výpočet neřídily podle právě platného zákona o obecních poplatcích, nýbrž podle „Pokynů pro stanovení cen na základě vlastních nákladů (Leitsätzen für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten, dále jen „LSP“) (35).
(127)
Zejména pokud jde o výši úrokových nákladů, které lze započítat do poplatků či úplat, existují velké rozdíly mezi KAG RP a LSP, které se vztahují na sdružení ZT, neboť sdružení ZT své investice financovalo velkou měrou prostřednictvím úvěrů, za něž každý rok platí úroky v nezanedbatelné výši.
(128)
Zatímco podle § 8 KAG PR mohlo sdružení ZT tyto skutečné úrokové náklady započítat do výpočtu poplatků, dovoloval LPS u úplat v severním a středním Hesensku stanovit pouze vypočítané úroky vzhledem k průměrné hodnotě kapitálu nutného pro provoz podniku. Tím bylo znemožněno další přepočítávání veškerých vzniklých úrokových plateb.
(129)
Rovněž stížnost stěžovatelky, že ve veřejné soutěži v severním a středním Hesensku nezískal podnik TBA Schäfer veřejnou zakázku kvůli křížové dotaci udělené prostřednictvím přeúčtovávání nákladů, postrádá jakékoli zdůvodnění. Vyšší nabídku podniku TBA Schäfer lze vysvětlit tak, že podnik TBA Schäfer odhadl příliš nízké produkční výnosy a musí dodatečně platit vyšší administrativní náklady a vyšší úhrady přeúčtovávaných nákladů v rámci skupiny. Sdružení ZT naopak odhadlo výši produkčních výnosů správně, a protože není součástí koncernu, nemusí odvádět žádné podnikové úhrady přeúčtovávaných nákladů v rámci skupiny.
7.6 Sanace starých provozů
(130)
Německo uvádí, že část úhrady přeúčtovávaných nákladů, jež sdružení ZT dostává, slouží k pokrytí nákladů na sanaci dvou starých lokalit, Sprendlingen-Gensingen a Sohrschied.
(131)
Na obou lokalitách došlo v důsledku nasazení uhlovodíku ze strany bývalých majitelů či provozovatelů k znečištění půdy a podzemních vod. Obě lokality přešly do vlastnictví sdružení ZT při jeho založení v roce 1979.
(132)
Sdružení ZT mělo povinnost odstranit znečištění na základě sanačních rozhodnutí krajského úřadu v Koblenci ze dne 21. dubna 1997 a 31. března 1998. Na základě dodatečného rozhodnutí dne 13. července 2001 došlo k uložení ještě dalších podmínek týkajících se závazku sanace lokality Sprendlingen-Gensingen. Náklady na sanaci u obou lokalit činily v období 1998-2010 celkem 2 413 049 EUR.
7.6.1 Lokalita Sprendling-Gensingen
(133)
Německo uznává, že v souladu se sanačním rozhodnutím ze dne 31. března 1998 sdružení ZT v podstatě ručí za náklady na sanaci lokality Sprendlingen-Gensingen. Z hlediska pravidel pro státní podporu však nelze ospravedlnit, aby za náklady na sanaci v plné výši ručilo pouze sdružení ZT, neboť podle novější německé judikatury by neomezené ručení vedlo k nerovnému zacházení v porovnání se soukromými podniky.
(134)
Po rozhodnutí Spolkového ústavního soudu (Bundesverfassungsgericht) ze dne 16. února 2000 (36) by podle vnitrostátního práva soukromý podnik ručil pouze v míře, která je pro něj únosná. Tato míra je podle Spolkového ústavního soudu naplněna, když ručení překročí hodnotu pozemku. Ručení, které tuto míru překročí, nelze považovat za přiměřené stanovení obsahu a mezí za účelem ochrany vlastnictví zaručené v čl. 14 odst. 2 druhé větě německé ústavy. Sdružení ZT se však coby právnická osoba veřejného práva nemůže odvolávat na práva, která podle německé ústavy přísluší soukromým osobám, a proto se na něj toto omezení míry ručení nevztahuje.
(135)
Podle Německa vykazuje stará lokalita Sprendlingen-Gensingen zápornou tržní hodnotu, jelikož se rozvaha ze dne 31. prosince 2009 opírá o odhadovanou účetní hodnotu ve výši 128 500 EUR, ale náklady na sanaci, jejichž celková částka dosáhla mezitím výše 1 542 316 EUR, tuto hodnotu překročily. Tím byla uvedená míra ručení překročena.
(136)
Financování nákladů na sanaci překračující míru ručení prostřednictvím přeúčtovávání nákladů je třeba považovat za slučitelnou státní podporu podle bodu 132 pokynů pro poskytování státní podpory v oblasti ochrany životního prostředí, neboť soukromé podniky musí ručit pouze za náklady na sanaci do výše tržní hodnoty pozemku.
7.6.2 Lokalita Sohrschied
(137)
Ačkoli bylo sdružení ZT coby znečišťovatel zavázáno k ručení sanačním rozhodnutím ze dne 21. dubna 1997, má Německo pochybnosti, zda by podle německého práva bývalo bylo sdružení ZT povinno převzít náklady za sanaci škod, které byly způsobeny bývalým vlastníkem či provozovatelem. Tyto skutečnosti jsou však staré více než 30 let, a proto se již otázky týkající se ručení nedají zodpovědět jednoznačným způsobem.
(138)
Německo má za to, že přeúčtovávání nákladů v rozsahu, v jakém přispívá na náklady na sanaci lokality Sohrschied, představuje slučitelnou formu státní podpory podle pokynů pro poskytování státní podpory v oblasti ochrany životního prostředí, protože sdružení ZT nebylo sanací vázáno.
(139)
Dalším argumentem Německa je, že také lokalita Sohrschied vykazuje zápornou tržní hodnotu, a proto je i v tomto případě již uvedená míra ručení překročena.
8. HODNOCENÍ OBECNÝCH PŘEDPOKLADŮ EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU (BEZ OHLEDU NA KRITÉRIA PODLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK)
(140)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
8.1 Přeúčtovávání nákladů financované ze státních prostředků
(141)
Německo nepopírá, že se v případě úhrad přeúčtovaných nákladů ze strany členů sdružení ZT jedná o státní prostředky. Členové sdružení ZT jsou okresy a města v Porýní-Falci, v Sársku a Hesensku. Od roku 1979 vybírá sdružení ZT od svých členů na základě správních aktů úhradu přeúčtovaných nákladů, a proto se toto opatření rovná přímému převodu státních prostředků. Protože se jedná o správní akty, jsou úhrady přeúčtovaných nákladů přičitatelné státu.
8.2 Hospodářské zvýhodnění sdružení ZT
(142)
Příjemce podpory musí být nejprve podnikem. Pojem „podnik“ zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na právním postavení tohoto subjektu a způsobu jeho financování. Tato definice se vztahuje jak na soukromé, tak na veřejné podniky (37). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování služeb na daném trhu, a to zpravidla za úplatu (38). Sdružení ZT je podnikem, neboť nabízí služby na odstranění určitých vedlejších produktů živočišného původu za úplatu.
(143)
Úhrady přeúčtovávaných nákladů v zásadě přinášejí sdružení ZT ekonomickou výhodu, neboť snižují jeho běžné výdaje a není za ně poskytováno žádné přiměřené protiplnění. Německo však uvádí, že tyto úhrady měly pouze kompenzovat náklady, jež sdružení ZT vznikaly ze závazku udržovat rezervu pro případ nákazy, a že sdružení přitom žádná ekonomická výhoda nevznikala.
(144)
V rozsudku ve věci Altmark Soudní dvůr konstatoval, že kompenzace za plnění závazků veřejné služby nepředstavuje státní podporu, tj. nepřináší příjemci výhodu, jsou-li kumulativně splněna určitá kritéria (39).
(145)
Vzhledem k významu, jaký rozsudek ve věci Altmark pro tento případ má, je argumentace Německa, podle níž jsou kritéria z tohoto rozsudku splněna, předmětem samostatného a podrobného posouzení v oddílu 9.
8.3 Narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod mezi členskými státy
(146)
Německo zastává názor, že trh neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 ze spádového území není otevřen hospodářské soutěži, takže lze narušení hospodářské soutěže i ovlivnění obchodu mezi členskými státy vyloučit.
(147)
Komise úvodem konstatuje, že je neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 předmětem regionálního monopolu. Nicméně většina příslušných územních korporací tento monopol zadává v podobě soutěží o veřejné zakázky, a daný trh tedy je tedy předmětem hospodářské soutěže. Potvrzením této skutečnosti je v daném případě soutěž o veřejnou zakázku vypsaná v severním a středním Hesensku.
(148)
V souladu s rozhodnutím Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře Německa pro podniky Bahnen der Stadt Monheim (BSM) a Rheinische Bahngesellschaft (RBM) v rámci dopravního svazu Verkehrsverbund Rhein Ruhr C 58/06 (ex NN 98/05) (40) je Komise toho názoru, že je trh neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 otevřen hospodářské soutěži. Územním korporacím, jež jsou neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2 pověřeny, dávají právo Unie i vnitrostátní právní předpisy možnost volby, zdali na uvedeném trhu vyhledají prostřednictvím veřejné soutěže vhodného dodavatele, jehož tímto úkolem pověří, nebo zdali se o tuto činnost postarají samy v rámci interního řešení (41). Bez ohledu na argumentaci Německa, podle níž sdružení ZT splňuje kritéria pro interní zadání předmětných činností (42), tak úhrada přeúčtovávaných nákladů posiluje finanční pozici ZT oproti jiným potenciálním dodavatelům. Vzhledem k tomu, že se soutěží o veřejné zakázky mohou ucházet dodavatelé ze všech členských států, může tato úhrada rovněž ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(149)
Rovněž ekonomické výhody, jež z úhrady přeúčtovávaných nákladů plynou, mohou posilovat postavení ZT na trzích, na nichž toto sdružení přímo konkuruje jiným dodavatelům (neškodné odstraňování materiálu kategorie 3, soutěž o veřejnou zakázku na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 v severním a středním Hesensku).
8.4 Předběžný závěr o existenci podpory
(150)
Úhrada přeúčtovávaných nákladů naplňuje znaky veřejné podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V následujícím oddílu je důkladnému zkoumání podrobena argumentace Německa, podle níž jsou naplněny podmínky podle rozsudku ve věci Altmark.
9. POSOUZENÍ KRITÉRIÍ PODLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK V RÁMCI ČL. 107 ODST. 1 SFEU
9.1 První kritérium podle rozsudku Altmark
(151)
Podle prvního kritéria uvedeného rozsudku musí být příjemce skutečně pověřen výkonem závazků veřejné služby a tyto závazky musí být jasně definovány.
(152)
Úvodem je třeba upřesnit, že pro účely posouzení je nutno rozlišovat mezi obdobím let 1979-2008 a 2009-2011.
(153)
Před změnou svých stanov, k níž došlo 2. února 2010 se zpětnou účinností k 1. lednu 2009, bylo ZT pověřeno pouze všeobecně neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2. Původní stanovy mu neukládaly žádnou povinnost udržovat rezervu pro případ nákazy, takže nebyl dán ani jednoznačně vymezený závazek udržovat rezervu pro případ nákazy ve smyslu prvního kritéria Altmark.
(154)
Na základě změny stanov je nyní sdružení ZT kromě závazku neškodně odstraňovat materiál kategorie 1 a 2 též výslovně uložen závazek udržovat rezervu pro případ nákazy.
(155)
Komise v další argumentaci prokáže, že ani existencí závazku ZT provádět neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2, ani existencí závazku téhož sdružení udržovat rezervu pro případ nákazy nelze odůvodnit úhradu přeúčtovávaných nákladů jakožto vyrovnávací platbu státu ve smyslu prvního kritéria Altmark.
9.1.1 Závazek provádět neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2
9.1.1.1 Neexistence služby obecného hospodářského zájmu
(156)
Podle názoru BVerwG představuje neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 na základě nařízení (ES) č. 1069/2009 a § 3 odst. 1 TierNebG závazek veřejné služby, a tedy službu obecného hospodářského zájmu. BVerwG přitom přikládá zvláštní význam skutečnosti, že se v případě neškodného odstraňování materiálu podle německého práva jedná o povinnost veřejného sektoru, a vychází z toho, že ZT jedná v tomto ohledu na základě přenesení veřejné pravomoci. BVerwG je toho názoru, že tento závazek veřejné služby zahrnuje též udržování rezervy pro případ nákazy (43).
(157)
Německo tento názor sdílí a uvádí dále, že neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 a udržování rezervy pro případ nákazy slouží ochraně lidského zdraví.
(158)
Vzhledem k tomu, že se u neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 jedná o závazek veřejné služby, má podle názoru BVerwG a Německa úhrada přeúčtovávaných nákladů své odůvodnění, neboť se jedná o státní vyrovnávací platbu, jež má kompenzovat náklady, které sdružení ZT z těchto závazků plynou.
(159)
Jak se uvádí rovněž v bodu 13 rámce Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (dále jen „rámec k vyrovnávacím platbám) (44), mají členské státy podle ustálené judikatury Soudního dvora velký prostor k vlastnímu uvážení otázky, které druhy plnění lze pokládat za služby obecného hospodářského zájmu, ledaže se jedná o odvětví, pro něž platí příslušné zvláštní předpisy Unie.
(160)
Soudní dvůr ve své judikatuře zdůraznil, že je obecný hospodářský zájem dán pouze v případě, pokud se tento zájem zvláštní měrou odlišuje od zájmu na jiných činnostech hospodářského života (45).
(161)
Ve věci GEMO se poté Soudní dvůr zabýval otázkou, zdali mají zemědělci a jatka nést veškeré náklady na neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu, nebo zdali smí část těchto nákladů převzít stát s odůvodněním, že se jedná o službu obecného hospodářského zájmu. V příslušném rozsudku Soudní dvůr konstatoval, že mají veškeré náklady hradit sami zemědělci a jatka (46).
(162)
Soudní dvůr konstatoval, že finanční zátěž, která tímto neškodným odstraňováním uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu vzniká, představuje nákladový faktor, který je s hospodářskou činností zemědělců a jatek nevyhnutelně spojen. V důsledku činností, jež tyto podniky vykonávají, vznikají nepoužitelné a především pro životní prostředí škodlivé produkty a rezidua, které je jejich původce povinen neškodně odstranit.
(163)
Vlivem zásahů státních subjektů, jejichž cílem je zemědělce a jatka této zátěže zprostit, tak vzniká ekonomická výhoda, která může narušit hospodářskou soutěž. Přestože stát při úhradě těchto nákladů na odstraňování materiálu sleduje cíl na poli veřejného zdraví, nemění to nic na existenci ekonomického zvýhodnění zemědělců a jatek. Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU totiž podle ustálené judikatury nerozlišuje podle důvodů a cílů státních intervenčních opatření, nýbrž podle jejich účinků (47).
(164)
Pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (C 324/2002, s. 2) (do roku 2006), bod 27 a 37, a dále pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (C 319/2006, s. 1), oddíl V.B.4, rovněž potvrzují, že o náležitou likvidaci uhynulého dobytka jsou povinni se postarat příslušní majitelé, resp. výrobci vedlejších produktů živočišného původu a že podle zásady „znečišťovatel platí“ musí hradit náklady na tuto likvidaci. Výjimkou z tohoto pravidla jsou podle těchto dokumentů státní podpory, které jsou přípustné pouze ve zvláštních situacích (zejména v případě uhynulých zvířat).
(165)
Principiální platnost zásady „znečišťovatel platí“ potvrzují též právní předpisy spolkové země Porýní-Falc. Podle § 4 odst. 1 TierNebGAG lze náklady na odstraňování materiálu a související postupy uložit majitelům zvířat.
(166)
Z judikatury Soudního dvora, z nařízení (ES) č. 1069/2009, pokynů TSE a pokynů ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013 vyplývají pro tento konkrétní případ následující závěry:
(167)
Za prvé je třeba konstatovat, že z hlediska existence služby obecného hospodářského zájmu není rozhodující, zdali členský stát definuje danou službu jako povinnost obcí. Je-li určitá služba prohlášena za povinnost obce, odpovídá tento akt přiznání výlučného práva. Pokud by byl správný právní názor BVerwG, mohl by členský stát prohlásit za povinnost obcí libovolnou službu, kterou by tak ustavil jako službu obecného hospodářského zájmu. Takovýto výklad by však odebral veškerý „effet utile“ ustanovení článku 106 SFEU, jehož smysl a účel spočívá právě v tom, aby vyrovnávací platby bylo možno poskytovat pouze tehdy, jedná-li se o službu obecného hospodářského zájmu.
(168)
Podle názoru Komise je nutno rozlišovat mezi přiznáním výlučného práva na straně jedné a klasifikací určité služby jakožto služby obecného hospodářského zájmu na straně druhé.
(169)
Přiznání výlučného práva na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 může být omezením volného pohybu služeb podle článku 56 SFEU. Takovéto omezení lze na základě článku 52 ve spojení s článkem 62 SFEU odůvodnit ochranou veřejného zdraví. Tím, že Německo a Porýní-Falc stanoví, že je na poli neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 odpovědný za určitý region vždy jen jeden podnik, chtějí zajistit, aby tento podnik podléhal zvlášť intenzivnímu dohledu, a zabezpečit tak ochranu veřejného zdraví.
(170)
Opatření, jež slouží ochraně veřejného zdraví, však není automaticky službou ve všeobecném veřejném zájmu; v tomto bodu Komise zastává odlišný názor než Německo a BVerwG.
(171)
Komise tedy nezpochybňuje, že se v případě neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 jedná o odstraňování odpadu, který svými vlastnostmi představuje zvláštní riziko pro zdraví. Nařízení (ES) č. 1069/2009 proto upravuje přísný systém kontroly zařízení, která odstraňování tohoto odpadu provádějí. Z plnění těchto předpisů vznikají těmto zařízením zajisté i náklady navíc, které však lze zakalkulovat do jejich poplatků a úplat.
(172)
Neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 se v tomto ohledu neliší od odstraňování jiných druhů odpadu, který svými vlastnostmi představuje zvláštní zdravotní riziko. Náklady na neškodné odstraňování těchto odpadů musí obvykle hradit jejich původci, a nikoli veřejnost.
(173)
Obsahem služby je v daném případě neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2. Komise tedy musí přezkoumat, zdali se tato služba zvláštní měrou odlišuje od jiných činností hospodářského života, takže je předmětem obecného zájmu, a nikoli jen zájmu hospodářských subjektů, které z ní mají prospěch.
(174)
Podle názoru Komise se neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 svým obsahem od jiných činností hospodářského života v zásadě neliší. Z tohoto důvodu jej tak nemůže posoudit jako službu obecného hospodářského zájmu.
(175)
Přísná kontrola, kterou předepisuje nařízení (ES) č. 1069/2009, tedy - na rozdíl od názoru BVerwG - nevede k tomu, že je nutno toto neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 pokládat za službu obecného hospodářského zájmu.
(176)
Dále platí, že je toto odvětví regulováno právem Unie. Jeho předpisy zejména stanoví, že náklady na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 mají hradit znečišťovatelé. Není tedy dán důvod pro to, aby část těchto nákladů přebírala veřejnost, jak konstatoval Soudní dvůr v rozsudku ve věci GEMO (48). Na základě této zvláštní úpravy v právu Unie již není dán prostor pro vnitrostátní právní předpisy, které neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 posuzují odchylně od práva Unie jako službu obecného hospodářského zájmu. Z uvedeného důvodu nelze danou činnost charakterizovat jakožto službu obecného hospodářského zájmu.
(177)
Pokud jde v neposlední řadě o argument Německa, podle nějž slouží neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 ochraně lidského zdraví, budiž ještě jednou odkázáno na rozsudek ve věci GEMO, v němž Soudní dvůr konstatuje, že se čl. 107 odst. 1 SFEU netáže po důvodech a cílech státních intervencí, nýbrž tyto definuje na základě jejich účinků.
(178)
Z uvedeného vyplývá, že náklady, jež vyplývají z regulatorních předpisů pro výkon činnosti, např. - jako v tomto případě - z přísných předpisů o neškodném odstraňování materiálu kategorie 1 a 2, má hradit v zásadě hospodářský subjekt, kterou danou činnost vykonává. Cíl ochrany lidského zdraví se odráží jednak ve vymezení důvodů pro poskytnutí výlučného práva s ohledem na volný pohyb služeb, jednak ve vymezení důvodů pro poskytnutí státní podpory zemědělcům, které jsou slučitelné se společným trhem.
(179)
Z uvedených důvodů zastává Komise názor, že neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 nemůže Německo posuzovat jako službu obecného hospodářského zájmu.
9.1.1.2 Podpůrná argumentace: Vyrovnávací platby nejsou v žádném případě zapotřebí
(180)
Komise podpůrně poukazuje na to, že imanentní součástí prvního kritéria podle rozsudku ve věci Altmark je též posouzení toho, je-li nezbytné za určitou službu obecného hospodářského zájmu hradit vyrovnávací platbu. I kdyby tedy neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 službu obecného hospodářského zájmu představovalo, je nutno vyrovnávací platbu přezkoumat z hlediska její nezbytnosti.
(181)
Německo a BVerwG ve své argumentaci přehlížejí skutečnost, že Soudní dvůr v rozsudku ve věci GEMO ozřejmil, že závazky, jež převzaly podniky pověřené neškodným odstraňováním materiálu kategorie 1 a 2, nejsou důvodem pro to, aby náklady, jež z těchto závazků plynou, kompenzoval stát v podobě vyrovnávacích plateb. Veškeré náklady z neškodného odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 musí hradit znečišťovatelé, neboť se jedná o náklady, jež jsou nevyhnutelně spjaty s hospodářskou činností zemědělců a jatek.
(182)
Podle rozhodnutí Soudního dvora nejsou dány důvody pro to, aby byly náklady z tohoto závazku plynoucí kompenzovány státní vyrovnávací platbou, neboť tyto náklady mají hradit znečišťovatelé.
(183)
Z přísné kontroly, kterou ukládá nařízení (ES) č. 1069/2009, tedy nelze - na rozdíl od názoru BVerwG - odvodit, že je náklady na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 možné pokrývat státními vyrovnávacími platbami.
(184)
Uvedené znamená, že z pouhé existence závazků veřejné služby nelze odvodit, že by byl dán důvod pro státní vyrovnávací platbu ke kompenzací nákladů, jež z těchto závazků vznikají.
(185)
Podle názoru Komise nemůže Německo obhajovat úhradu přeúčtovávaných nákladů jako státní vyrovnávací platbu za náklady, jež sdružení ZT vznikají ze závazku neškodně odstraňovat materiál kategorie 1 a 2, neboť podle zásady „znečišťovatel platí“ musí být veškeré náklady pokryty z poplatků, které ZT od znečišťovatelů vybírá.
9.1.2 Udržování rezervy pro případ nákazy
(186)
K otázce, lze-li rezervní kapacitu - posuzujeme-li ji izolovaně - klasifikovat jako službu obecného hospodářského zájmu, je nutno uvést následující. Podle německých právních předpisů musí podnik, který má na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 územní monopol, zajistit, aby byl schopen zvládnout i vyšší přísun materiálu v případě nákazy. Jak vyplývá ze srovnávacího přehledu situace v šestnácti spolkových zemích, jejž předložilo Německo, je uvedená nutnost ve všech regionech mimo spádové území ZT řešena tím způsobem, že dané podniky využívají svých zařízení ve třísměnném provozu a o víkendech a že materiál převážejí v případě potřeby do jiných spolkových zemí. V důsledku závazku udržovat rezervu pro případ nákazy tedy nevznikají žádné náklady navíc, neboť tuto rezervu lze pokrýt z nevyužitých provozních kapacit, které jsou již k dispozici.
(187)
I kdyby měly náklady navíc vzniknout, musely by být přeúčtovány na zemědělce a jatka, neboť se zvládání vyššího přísunu materiálu v období nákazy promítá do nákladů, jež jsou s provozováním zařízení na neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 zpravidla spojeny.
(188)
Přitom není podstatné, že vlastníci, tj. územní korporace, aktem přenesení pravomocí uloží podniku, který jim patří, povinnost, aby takovou rezervu pro případ nákazy udržoval. Jsou totiž dány dva důvody, pro něž udržování rezervy pro případ nákazy nelze jako službu obecného hospodářského zájmu posoudit.
(189)
V případě, že nevyužité provozní kapacity, z jejichž udržování nevznikají žádné dodatečné náklady, nepostačují na vytvoření předepsané rezervy pro případ nákazy, takže ze závazku tuto rezervu udržovat vznikají další investiční náklady, je třeba tyto náklady v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ hradit z poplatků či úplat. V tomto bodu neexistuje rozdíl vůči argumentům ohledně odstraňování jiných druhů odpadu (viz podrobně body odůvodnění (156) až (185)).
(190)
V případě, že jsou udržovány větší nevyužité kapacity, než kolik jich je pro případ nákazy skutečně zapotřebí, není na udržování takto nadbytečné nevyužité kapacity dán žádný zájem veřejnosti.
(191)
V této souvislosti zastává BVerwG názor, že je z hlediska posouzení udržování rezervní kapacity nepodstatné, zdali ZT udržuje kapacity příliš velké, které skutečně nejsou vůbec zapotřebí. Rozhodnutí, zdali tyto nadměrné kapacity financovat, nebo zda prosazovat jejich redukci, je podle názoru BVerwG výlučně věcí územních korporací, neboť jde o jejich politickou odpovědnost, nikoli o právní úpravu státních podpor (49). S tímto argumentem nelze souhlasit, neboť zcela nepotřebné kapacity opravdu nemohou sloužit zájmům veřejnosti.
(192)
Jak ještě podrobněji rozvádí oddíl 9.3, z uvedené argumentace pro daný případ ZT vyplývá závěr, že předepsanou rezervu pro případ nákazy lze vytvořit ze stávajících nevyužitých provozních kapacit a že pro vyrovnávací platbu tak není v žádném případě dán důvod.
(193)
Z uvedených důvodů zastává Komise názor, že jako službu obecného hospodářského zájmu nelze posoudit ani závazek udržovat rezervu pro případ nákazy. Podpůrně vyslovuje Komise názor, že úhrady přeúčtovávaných nákladů nelze v žádném případě odůvodnit tím, že se jedná o státní vyrovnávací platby.
9.1.3 Neškodné odstraňování materiálu kategorie 3
(194)
Vzhledem k tomu, že ZT není pověřeno neškodným odstraňováním materiálu kategorie 3, nelze tuto činnost již z tohoto důvodu posoudit jako službu obecného hospodářského zájmu. Takovéto posouzení by neobstálo ani z důvodů uvedených v bodu 9.1.1.
9.1.4 Shrnutí
(195)
První kritérium z rozsudku ve věci Altmark tudíž není v tomto případě splněno.
(196)
Následující argumentace k druhému až čtvrtému kritériu je tedy uvedena jen podpůrně.
9.2 Druhé kritérium podle rozsudku Altmark
(197)
Druhé kritérium podle rozsudku Altmark vyžaduje, aby parametry pro výpočet kompenzace byly předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem. Pokud tedy členský stát hradí ztráty určitého podniku, aniž by takové parametry předem určil, pak tím tento podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(198)
V daném případě je nutno rozlišovat mezi obdobím let 1979-2008 a 2009-2012.
9.2.1 Období let 1979-2008
(199)
Stanovy schválené dne 28. října 1994 umožňovaly sdružení ZT, aby veškeré ztráty, jež vzniknou po ukončení účetního období, hradilo formou přeúčtování. Německo však uvádí, že z úhrad těchto přeúčtovaných nákladů měly být financovány náklady, které ZT vznikaly z povinnosti udržovat rezervu pro případ nákazy.
(200)
Stanovy z roku 1994 však neuvádějí nic ani k rozsahu této rezervy, kterou mělo ZT udržovat, ani k parametrům, jimiž se měl výpočet nákladů na tuto rezervu řídit. Vzniklá ztráta není objektivním měřítkem pro stanovení těchto nákladů, neboť výši ztráty ovlivňuje řada faktorů, které se samotnými náklady na udržování rezervy nesouvisejí.
(201)
Předem tedy nebyla stanovena žádná objektivní a transparentní metoda, která by umožňovala náklady na udržování rezervy vypočítat. Za období let 1979-2008 tedy nebylo druhé kritérium podle rozsudku ve věci Altmark naplněno.
9.2.2 Období let 2009-2012
(202)
Stanovy sdružení byly dne 2. února 2010 se zpětnou účinností k 1. lednu 2009 změněny. Jejich § 10 odst. 2 nyní výslovně stanoví rozsah rezervy pro případ nákazy, kterou je nutno udržovat. Podle § 9 odst. 2 a podle § 10 odst. 4 mají být náklady na udržování rezervy pro případ nákazy, a tedy i výše přeúčtovávaných nákladů stanoveny před počátkem hospodářského roku formou rozpočtového usnesení.
(203)
Ustanovení § 10 odst. 5 nových stanov zavádí pravidla pro výpočet nákladů na udržování této rezervy. V souladu s posudkem ústavu Fraunhofer je přitom předepsané rezervě přiřazena poměrná část celkových nákladů na kapacitu. Parametry pro výpočet těchto nákladů jsou uvedeny ve stanovách sdružení a v každoročně přijímaných rozpočtových usneseních. Komise přezkoumala, že se v případě těchto parametrů jedná o objektivně doložitelné údaje a že je způsob jejich výpočtu prezentován jednoznačným a transparentním způsobem. Pro období počínaje rokem 2010 jsou tedy úhrady přeúčtovávaných nákladů stanovovány předem na základě objektivních a transparentních parametrů.
(204)
Požadavky na transparentnost výpočtu, jež stanoví druhé kritérium podle rozsudku ve věci Altmark, jsou tedy za období 2010-2012 splněny. Budiž však současně poukázáno na to, že Komise sice uznává, že jsou tyto výpočty prováděny předem a při zajištění odpovídající transparentnosti, avšak použitý vzorec nepokládá za vhodný k tomu, aby zabránil nadměrné kompenzaci ve smyslu třetího kritéria podle rozsudku ve věci Altmark.
(205)
Pokud však jde o rok 2009, byla pravidla výpočtu těchto nákladů, rozpočtové usnesení i výše úhrady stanovena se zpětnou účinností, a nikoli předem. Kritérium Altmark tedy není za rok 2009 v žádném případě splněno.
9.3 Třetí kritérium podle rozsudku ve věci Altmark
(206)
Třetí kritérium podle rozsudku ve věci Altmark předepisuje, že kompenzace nemůže překračovat to, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených na plnění povinností veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
(207)
Při výpočtu nákladů vynaložených na plnění povinností veřejné služby se Komise opírá o metodiku čistých ušetřených nákladů (50). Přitom se čisté náklady, které jsou nebo by mohly být zapotřebí k splnění povinností veřejné služby, budou počítat jako rozdíl mezi čistými náklady poskytovatele služeb, které plynou z plnění povinností veřejné služby, a čistými náklady téhož poskytovatele služeb bez této povinnosti. Především je nutné dbát na to, aby byly správně vyhodnoceny náklady či příjmy, které by poskytovatel služeb nemusel nést či kterých by nemusel dosáhnout, kdyby neexistoval závazek k poskytování veřejné služby. Při výpočtu čistých nákladů by se měly posoudit výhody ve prospěch poskytovatele služby obecného hospodářského zájmu, pokud možno včetně nehmotných výhod (51).
(208)
V § 10 odst. 2 stanov sdružení ze dne 2. února 2010 se k rozsahu rezervy pro případ nákazy stanoví, že rezerva, kterou je nutné pro případ nákazy udržovat, činí 7 110 tun, které je nutno zpracovat během šesti týdnů. V přepočtu na tuny týdně se tak sdružení ZT musí připravit na to, aby v případě nákazy mohlo vedle běžného objemu během šesti týdnů zpracovat ještě dalších 1 185 tun týdně (52).
(209)
Německo namítá, že čisté náklady, které sdružení ZT z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy vznikly, byly vyrovnány prostřednictvím úhrady přeúčtovaných nákladů. I když stanovy sdružení obsahují výslovnou povinnost držet rezervu pro případ nákazy až od jejich změny dne 2. února 2010, muselo sdružení ZT držet odpovídající rezervu a nést s tím spojené náklady již dříve. Především kvůli předpisům o poplatcích platných v Porýní-Falci nemohlo sdružení ZT započítat tyto náklady do poplatků za neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2.
(210)
Na základě znaleckého posudku ústavu Fraunhofer se čisté náklady na rezervu pro případ nákazy podle Německa rovnají zhruba polovině celkových nákladů na zařízení za období 2002-2009, neboť technicky možná kapacita zařízení je během týdne (tj. 5denního třísměnného provozu) vytížena z méně než 50 %.
(211)
Komise dále ukáže, že v rozporu s výpočty Německa nevznikly sdružení ZT žádné čisté náklady v předepsaném rozsahu vyplývající z držení rezervy pro případ nákazy. Německem uváděné náklady se na jedné straně skládají z nákladů na nevyužité provozní kapacity, které je třeba hradit z poplatků a úplat, a na druhé straně z nákladů na nevyužité kapacity vyplývající z nedostatečného vytížení zařízení.
9.3.1 Pokrytí předepsané rezervy pro případ nákazy nevyužitými provozními kapacitami sdružení ZT
(212)
Böckenhoffův znalecký posudek z roku 1991 se jako první zabýval otázkou, zda je pro zajištění dostatečných kapacit pro případ nákazy nutné vybudovat větší zařízení na neškodné odstraňování materiálu než v případě běžného provozu. Dochází k opačnému názoru, neboť zařízení na neškodné odstraňování materiálu při běžném provozu pracuje pět dní na dvě směny, přičemž se nevyužité provozní kapacity třetí směny považují za dostatečnou rezervu pro případ nákazy.
(213)
Mnoho podniků odpovědných za neškodné odstraňování materiálu přistoupilo časem k tomu, že třetí směnu využívají částečně i za běžného provozu a při zvýšené zátěži pracují také v sobotu na jednu nebo na dvě směny. To znamená, že za běžného provozu dochází k většímu vytížení a v případě nákazy je nutné využít dostupných nevyužitých kapacit o víkendech.
(214)
Novější odborná literatura (53) však na základě podrobnějších propočtů jednotlivých scénářů potvrzuje základní teze Böckenhoffova znaleckého posudku, že pro zvládnutí nákazy nejsou zapotřebí žádné dodatečné investice do nevyužitých kapacit, nýbrž že stávající nevyužité kapacity třetí směny během týdne a víkendových směn dostačují k tomu, aby se odstranila těla hospodářských zvířat vzniklá dodatečně v důsledku nákazy. Vyšší vytíženost za běžného provozu se přitom bere na vědomí. Případy nákazy, které se při této příležitosti zkoumají, jsou většinou místně omezená a krátkodobá rozšíření nákazy kulhavky a slintavky nebo klasického moru prasat.
(215)
Také rezerva pro případ nákazy ve výši 1 185 tun týdně předepsaná stanovami sdružení ze dne 2. února 2010, kterou musí mít sdružení ZT v případě nákazy k dispozici po dobu šesti týdnů, je koncipována pro místně omezená a krátkodobá rozšíření nákazy kulhavky a slintavky nebo klasického moru prasat. Výše rezervy pro případ nákazy se opírá o znalecký posudek ISPA pro Porýní-Falc, v němž se tvrdí, že při krátkodobé nákaze je na spádovém území sdružení nutno počítat s dodatečným objemem těl hospodářských zvířat v uvedeném rozsahu.
(216)
Jak dokládá následující tabulka, je i v případě sdružení ZT - jako i v jiných spolkových zemích - možné pokrýt předepsanou rezervu pro případ nákazy pomocí krátkodobě dostupných nevyužitých provozních kapacit v noci a o víkendech. Nevyužitá provozní kapacita ve výši 2 376 tun týdně, která odpovídá 3směnnému 7dennímu provozu po dobu šesti týdnů, se rovná zhruba dvojnásobku předepsané rezervy pro případ nákazy ve výši 1 185 tun týdně.
(217)
I kdyby se vycházelo z toho, že zařízení nejsou při 3směnnému 7dennímu provozu maximálně vytížena, nebo že nebudou v plném provozu celých sedm dní, existuje stále ještě dostatek nevyužitých provozních kapacit na pokrytí předepsané rezervy pro případ nákazy. Jak ukazuje srovnání předepsané rezervy pro případ nákazy ve výši 1 185 tun týdně s kapacitami v zařízeních sdružení ZT (54), které nebyly podle znaleckého posudku ISPA pro Porýní-Falc využity, má sdružení ZT v noci a o víkendech k dispozici dostatek nevyužitých provozních kapacit:
Tabulka 3
Stávající nevyužité kapacity sdružení ZT ve srovnání s předepsanou rezervou pro případ nákazy (na základě průměrného vytížení v období 1998-2009)
Provozní režim
Celková kapacita
Disponibilní nevyužité kapacity
Rezerva pro případ nákazy dle stanov sdružení
Nevyužité kapacity po odečtení rezervy pro případ nákazy
dané vytížením
provozní
celkové
celkové
2 směny 5 dní s max. kapacitou
2 160
443
443
3 směny 5 dní s max. kapacitou
3 240
443
1 080
1 523
1 185
338
3 směny 7 dní s běžnou kapacitou
3 864
443
1 704
2 147
962
3 směny 7 dní s max. kapacitou
4 536
443
2 376
2 819
1 634
(218)
Údaje uvedené v tabulce potvrzují, že sdružení ZT - jako i podniky v jiných spolkových zemích - má k dispozici dostatek nevyužitých provozních kapacit na pokrytí rezervy pro případ nákazy. Vytvořit dodatečné kapacity na udržování rezervy pro případ nákazy nemělo sdružení ZT tudíž nikdy zapotřebí. Z téhož důvodu nevznikly z této povinnosti sdružení ZT také žádné čisté náklady.
(219)
Německo však dále uvedlo, že z právních důvodů nemohlo sdružení ZT započítat náklady na nevyužité kapacity, jež se použijí jen v případě nákazy, do poplatků za neškodné odstraňování materiálu, neboť tato rezerva pro případ nákazy byla ve prospěch veřejnosti.
(220)
Výsledky konzultace spolkových zemí a smluv stěžovatelky však ukazují, že nezávisle na právní formě podniku neškodně odstraňujícího materiál či na uplatnitelných předpisech pro výpočet se veškeré náklady na kapacitu financují bez výjimky z příjmů podniku. To vyplývá jednoznačně také z § 8 KAG PR, podle nějž „se náklady, z nichž se poplatky účtované uživatelům a pravidelné příspěvky odvíjejí, počítají v souladu s podnikohospodářskými zásadami kalkulace nákladů“. To znamená, že do poplatků je nutné poměrným způsobem započítat náklady na nevyužité provozní kapacity, neboť ty kauzálně souvisí s neškodným odstraňováním vlastního i cizího materiálu při běžném provozu.
(221)
BVerwG ve svém rozsudku také správně konstatuje, že náklady na nevyužité provozní kapacity je nutné hradit z příjmů z neškodného odstraňování vlastního i cizího materiálu (55). Pokud je tedy - jako v případě sdružení ZT - možné pokrýt předepsanou rezervu pro případ nákazy z nevyužitých provozních kapacit, neexistuje potřeba použít úhradu přeúčtovávaných nákladů.
(222)
Na zdůvodnění úhrady přeúčtovávaných nákladů Německo nakonec ještě uvedlo, že veškeré náklady na nevyužité provozní kapacity v rámci třetí směny během týdne vznikly z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy. Bez této povinnosti by sdružení ZT mohlo využít svou maximální technickou kapacitu 5denního třísměnného provozu na 100 %.
(223)
Německo však nepředložilo žádný důkaz o tom, že by bez závazku držet rezervu pro případ nákazy už během týdne neexistovaly žádné nevyužité provozní kapacity. Spíše se ukazuje (např. ze znaleckého posudku ISPA pro Dolní Sasko), že i podniky, které neškodně odstraňují pouze materiál kategorie 3, a na které se proto nevztahuje žádný závazek držet rezervu pro případ nákazy, mají k dispozici značné nevyužité kapacity a veškeré náklady na ně hradí z úplat.
9.3.2 Stávající nevyužité kapacity překračují předepsanou výši rezervy pro případ nákazy
(224)
Jak vyplývá z tabulky 3, má sdružení ZT k dispozici daleko větší nevyužité kapacity, než jaké jsou nutné pro držení předepsané rezervy pro případ nákazy. Stávající nevyužité kapacity jsou krátkodobě více než dvakrát vyšší, než jaké by byly zapotřebí v případě nákazy. Obrázek 2 dokládá, že v některých letech zůstala dokonce i běžná kapacita 5denního 2směnného provozu nevyužita z 25 %. Náklady na nevyužité kapacity, jichž není na pokrytí předepsané rezervy pro případ nákazy vůbec zapotřebí, nelze také započítat do čistých nákladů. Německem předložené výpočty čistých nákladů je nutné zamítnout i z tohoto důvodu, neboť se v nich k rezervě pro případ nákazy nesprávně připočítávají náklady na veškeré nevyužité kapacity.
(225)
Znalecký posudek ISPA pro Porýní-Falc a znalecký posudek ústavu Fraunhofer ukazují, že by stávající nevyužité kapacity sdružení ZT dokonce stačily na to, aby během tří měsíců zvládly rozšíření kulhavky a slintavky po celé spolkové zemi. Sdružení ZT však nebylo nikdy uloženo držet rezervu pro případ nákazy po dobu delší než šest týdnů. To znamená, že členové sdružení neumožnili ZT nikdy držet dlouhodobější rezervu pro případ nákazy na více než šest týdnů, jejímž cílem by bylo zvládnout déle trvající a na celou spolkovou zemi rozšířenou nákazu pouze za pomoci sdružení ZT. Srovnání týkající se kapacity nutné pro případ rozšíření kulhavky a slintavky po celé spolkové zemi je proto nepatřičné (56).
(226)
Skutečnost, že sdružení ZT má k dispozici kapacity, které překračují požadavky stanov sdružení, lze doložit i takto: Stanovy sdružení ZT ukládají povinnost zpracovávat vlastní materiál kategorie 1 a 2 v objemu, který se průměrně rovná zhruba 900 tunám týdně (57). Připočítá-li se ještě předepsaná rezerva pro případ nákazy ve výši 1 185 tun týdně, potřebovalo by sdružení ZT zařízení s kapacitou 2 085 tun týdně při třísměnném 7denním provozu, aby splnilo svou povinnost uloženou stanovami sdružení.
(227)
Ve skutečnosti však má sdružení ZT k dispozici zařízení s maximální kapacitou ve výši 4 536 tun týdně. Sdružení ZT tak provozuje zařízení s dvojnásobnou kapacitou, než jaká by byla zapotřebí ke splnění úkolů uložených ve stanovách sdružení. Z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy nemohou sdružení ZT vznikat žádné čisté náklady, protože má k dispozici mnohem vyšší kapacity, než jakých je k splnění jeho veřejných zakázek zapotřebí.
9.3.3 Shrnutí
(228)
Závěrečným zjištěním proto je, že se Německu nepodařilo dokázat, že sdružení ZT vznikly čisté náklady z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy. Z posouzení plyne, že z úhrad přeúčtovávaných nákladů se hradí nevyužité kapacity, k nimž dochází buď ve spojitosti s běžným provozem (a proto se mají hradit z poplatků a úplat za tyto služby), anebo proto, že provozní zařízení sdružení ZT nejsou dostatečně vytížena.
9.4 Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark
(229)
Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark praví, že není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil ve stejném odvětví při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
(230)
Čtyři kritéria podle rozsudku ve věci Altmark představují předpoklady pro výjimku ze zásady, podle níž vyrovnávací platby představují zvýhodnění. Důkazním břemenem ve prospěch jejich dodržení je proto zatížen členský stát.
(231)
Sdružení ZT nebylo vybráno ve veřejné soutěži a Německo nepředložilo ani důkaz o tom, že se v případě sdružení ZT jedná o průměrný, dobře řízený podnik. Německo tak neprokázalo splnění čtvrtého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark. Vysoké poplatky za neškodné odstraňování těl hospodářských zvířat v Porýní-Falci a nutnost financování prostřednictvím přeúčtovávání nákladů (což se v žádné jiné spolkové zemi neděje) poukazují takříkajíc na to, že sdružení ZT není žádným průměrným, dobře řízeným podnikem.
(232)
Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark tudíž není splněno.
(233)
Názorem BVerwG je, že čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark nelze na sdružení ZT použít, neboť přeúčtovávání nákladů neslouží k vyrovnání dodatečných nákladů vzniklých tím, že v rámci jinak tržní činnosti došlo k převzetí povinnosti veřejného zájmu, nýbrž k financování veřejné služby poskytované mimo trh, která je plněna na základě přenesení veřejné pravomoci. Skutečnost, že je povinnost poskytovat tuto službu plněna na základě přenesení veřejné pravomoci, plyne podle BVerwG z politického rozhodnutí územních korporací, jež jsou členy sdružení, zadat neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 interním postupem. Tuto interpretaci BVerwG opírá o rozsudek Soudního dvora ve věci Stadtreinigung Hamburg (58).
(234)
Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark podle BVerwG předpokládá, že plněním závazku veřejné služby musí být pověřen soukromý podnik. Tento předpoklad však zadání zakázky interním postupem nesplňuje, a proto nelze čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark uplatnit na podnik, který obdržel zakázku na základě interního postupu (59).
(235)
Komise v tomto ohledu nesdílí právní názor BVerwG. Ze čtvrtého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark zaprvé nevyplývá nic, co by protiřečilo jeho uplatnění na případ zadání zakázky interním postupem. Naopak: uvedením obou možností (buď veřejná soutěž, nebo analýza nákladů, které by měl průměrný, dobře řízený podnik) Soudní dvůr naznačuje, že čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark lze uplatnit i v případě, že žádná veřejná soutěž neproběhla, tedy zejména v situaci zadání zakázky interním postupem.
(236)
Zadruhé se rozsudek ve věci Stadtreinigung Hamburg týká pouze otázky, kdy existuje povinnost vypsat veřejnou soutěž a kdy ne. Odtud však nelze vyvozovat žádné závěry týkající se pravidel pro státní podporu. Naopak: druhá možnost vyplývající ze čtvrtého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark se týká právě situace, kdy neexistuje povinnost k vypsání veřejné soutěže.
(237)
Zatřetí vychází BVerwG z toho, že sdružení ZT v důsledku svého územního monopolu nekonkuruje jiným podnikům a že tak pravděpodobně nedochází k žádnému narušení hospodářské soutěže. Narušení hospodářské soutěže však představuje samostatný znak skutkové podstaty pojmu státní podpory, který se liší od znaku skutkové podstaty hospodářského zvýhodnění, v souvislosti s nímž došlo k formulování čtyř kritérií podle rozsudku ve věci Altmark. Znak skutkové podstaty narušení hospodářské soutěže je v předmětném případě naplněn (viz oddíl 8.3). V bodě 37 sdělení o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „sdělení SGEI“) (60) poukázala Komise výslovně na to, že zadání zakázky interním postupem nevylučuje možnost narušení hospodářské soutěže.
(238)
Důraz, který BVerwG klade na skutečnost, že sdružení ZT vykonává své činnosti na základě přenesení veřejné pravomoci, nastoluje nakonec otázku, zda BVerwG odmítá použitelnost čtvrtého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark proto, že vychází z faktu, že sdružení ZT nevykonává žádnou hospodářskou činnost. Ani to však nesouhlasí: sdružení ZT nabízí služby za úplatu, a vykonává tak hospodářskou činnost (viz oddíl 8.2). To Komise výslovně potvrdila rovněž v bodě 13 sdělení SGEI.
9.5 Závěr týkající se existence hospodářského zvýhodnění sdružení ZT
(239)
V protikladu k rozsudku BVerwG a tvrzením Německa nebyla kritéria podle rozsudku ve věci Altmark splněna. Zaprvé nelze ospravedlnit úhradu přeúčtovávaných nákladů coby státní vyrovnávací platby za závazky převzaté sdružením ZT, neboť veškeré náklady, jenž jsou s těmito závazky spojené, jsou hrazeny z poplatků. Zadruhé se ukazuje, že oproti tvrzení Německa sdružení ZT nevznikly z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy žádné čisté náklady. Německem uváděné náklady se vztahují buď na nevyužité provozní kapacity, které je nutno hradit z poplatků a výnosů, nebo na nevyužité kapacity, které překračují předepsaný rozsah rezervy pro případ nákazy. Zatřetí nebyly do roku 2010 předem stanoveny parametry výpočtu úhrad přeúčtovávaných nákladů s nezbytnou transparentností. Začtvrté se Německu nepodařilo dokázat, že se v případě sdružení ZT jedná o průměrný, dobře řízený podnik.
(240)
Úhrada přeúčtovávaných nákladů proto vedla k hospodářskému zvýhodnění sdružení ZT.
(241)
Pokud se Německem nesprávně vypočtené náklady na rezervu pro případ nákazy správně rozdělí mezi jednotlivé vykonané služby - neškodné odstraňování vlastního materiálu kategorie 1 a 2, neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2 pocházejícího z Bádenska-Württemberska a Hesenska a neškodné odstraňování materiálu kategorie 3 -, je možné podrobně ukázat, jaké hospodářské zvýhodnění sdružení ZT z úhrady přeúčtovávaných nákladů na jednotlivých trzích vzniklo.
(242)
Následující oddíly 9.5.1 až 9.5.3 ukáží, že úhrada přeúčtovávaných nákladů slouží skutečně vyrovnání ztrát vzniklých z těchto důvodů:
a)
méněcenné zpracování materiálu kategorie 3;
b)
nevytížené kapacity;
c)
úplaty za neškodné odstraňování materiálu v severním a středním Hesensku jsou pod úrovní skutečných nákladů;
d)
poplatky za neškodné odstraňování vlastního materiálu jsou pod úrovní skutečných nákladů.
9.5.1 Ztráty z neškodného odstraňování vlastního a cizího materiálu při správném rozdělení nesprávně vypočtených nákladů na rezervu pro případ nákazy
(243)
Podle výkazu zisků a ztrát sdružení ZT za období 2002-2009 se veškeré údajné náklady na rezervu pro případ nákazy správně rozdělí podle využití zařízení v 5denním 2směnném provozu.
(244)
Přitom je třeba nejdříve upozornit na to, že jedním podstatným důvodem vysokých nákladů na nevyužité kapacity je nedostatečné vytížení zařízení sdružení ZT. Nejprve je proto třeba vypočítat tyto náklady na nevyužité kapacity způsobené nedostatečným vytížením při běžném provozu:
(245)
Jak ukazuje statistika vytížení uvedená v tabulce 3 (viz sloupek „nevyužité kapacity dané vytížením“), nevyčerpalo sdružení ZT nikdy své technické kapacity 5denního 2směnného provozu. Vytížení značně kleslo zejména po roce 2002 kvůli silnému úbytku vlastního materiálu. Jako kritérium nedostatečného vytížení se budou dále používat nevyužité kapacity 5denního 2směnného provozu. Referenční hodnotou pro výpočet nedostatečného vytížení bude nejvyšší vytížení při 5denním 2směnném provozu ve výši 101 855 tun ročně, kterého bylo dosaženo v roce 2002. Výsledkem je nedostatečné vytížení v průměrné výši 13 %.
(246)
Podle řádku „kapacity nevyužité vlivem vytížení provozu“ v tabulce 4 činí průměrné náklady způsobené nedostatečným vytížením při běžném provozu 434 304 EUR. Sdružení ZT má povinnost převzít za tyto náklady hospodářskou odpovědnost, neboť jsou výsledkem provozu zařízení, jež je při běžném provozu nevytíženo.
(247)
Nevyužité provozní kapacity se rozdělí úměrně k využití při 5denním 2směnném provozu. Nevyužité provozní kapacity proto připadají úměrně jak na služby poskytované jak v rámci sdružení, tak mimo ně. Přitom se v tabulce 4 rozlišuje mezi nevyužitými provozními kapacitami při sběru a zpracování.
(248)
Průměrným výsledkem za období 2002-2009 je, že sdružení ZT nebylo z obratu s to pokrýt nevyužité provozní kapacity ani u interních, ani u externích služeb. Odpovídající „příspěvek na úhradu nákladů II“ vykazuje u externích služeb průměrnou roční ztrátu ve výši 1 198 257 EUR a u interních služeb ve výši 1 140 898 EUR.
Tabulka 4
Výkaz zisků a ztrát
(v EUR)
Uhynulá zvířata
Jateční odpad
Materiál sdružení
Sloupec 1 + 2
Materiál kategorie 3
B-W a Hesensko
Nedostatečné vytížení
Cizí materiál
Sloupec 4 + 5 + 6
Celkem
Col 3 + 7
(1)
Obrat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
(2)
Náklady dle údajů ZT
3 624 234
3 877 155
7 501 388
[…]
[…]
[…]
[…]
(3)
Obrat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
[…]
(4)
-
Upravené náklady
3 624 234
5 077 019
8 701 252
[…]
[…]
[…]
[…]
(5)
Příspěvek na úhradu nákladů I
53 674
53 674
[…]
[…]
[…]
[…]
(6)
-
Kapacity nevyužité (NK) vlivem vytížení provozu
[…]
[…]
[…]
(7)
-
Provozní NK - sběr
70 077
236 780
306 857
[…]
[…]
[…]
[…]
(8)
-
Provozní NK - zpracování
201 993
685 722
887 715
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(9)
Příspěvek na úhradu nákladů II
- 272 071
- 868 828
-1 140 898
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(10)
-
Nerozdělené fixní náklady
[…]
(11)
Příspěvek na úhradu nákladů III
[…]
(12)
+
Úhrada přeúčtovaných nákladů
[…]
(13)
Výsledek
[…]
Řádky 1 a 2: Údaje sdružení ZT
Sdružení ZT ve svém účetnictví neuvádí výnosy z neškodného odstraňování materiálu kategorie 3 odděleně, nýbrž je jako i jiné produkční výnosy (např. tuky a oleje) odečítá od celkových nákladů, které se poté rozdělují na vlastní jateční odpad, materiál kategorie 3 a materiál pocházející z Bádenska-Württemberska a Hesenska. Nadále však bude u materiálu kategorie 3 vedeno oddělené účetnictví, a proto je třeba z celkových nákladů vypočítat výnosy z neškodného odstraňování materiálu kategorie 3.
Řádky 3 až 5: Výpočet příspěvku na úhradu nákladů I
V zájmu zjištění opravených nákladů se výnosy ze zpracování materiálu kategorie 3, které byly odečteny od nákladů, poměrným způsobem připočtou k nákladům na vlastní jateční odpad, materiálu kategorie 3 a materiálu pocházejícímu z Bádenska-Württemberska a Hesenska. V rámci celkových nákladů proto rozdíl mezi řádkem (2) a řádkem (4) odpovídá výnosům z neškodného odstraňování materiálu kategorie 3 v řádku (3).
Kvůli chybějícím údajům se Komisi nepodařilo prověřit, zda sdružení ZT rozdělilo celkové náklady v řádku (2) příp. (3) mezi jednotlivé služby správným způsobem. Zejména je nutné poukázat na to, že na neškodné odstraňování těl hospodářských zvířat připadá nadměrný podíl nákladů na kapacitu. Příspěvek na úhradu nákladů I za vlastní jateční odpad, materiál kategorie 3 a materiál pocházející z Bádenska-Württemberska a Hesenska mohl být tudíž nasazen příliš vysoko.
Řádky 6 až 9: Výpočet příspěvku na úhradu nákladů II
Nejprve se z nákladů na rezervu pro případ nákazy vypočítá nedostatečné vytížení při 5denním 2směnném provozu (= kapacita nevyužitá vlivem vytížení). Nato se ostatní náklady na rezervu pro případ nákazy poměrným způsobem rozdělí mezi skutečné objemy a vypočítané nedostatečné vytížení. V Bádensku-Württembersku neprobíhá žádný sběr, a proto se náklady na sběr a na zpracování povedou odděleně. V roce 2009 byly u zakázky v severním a středním Hesensku již náklady na nevyužité kapacity připočteny přímo, a proto se další náklady přičítat nebudou.
9.5.2 Z úhrad přeúčtovávaných nákladů se financují ztráty z neškodného odstraňování cizího materiálu
(249)
Sdružení ZT konkuruje na cizích trzích podnikům, které si musí celkové náklady svých zařízení plně hradit ze svého vlastního obratu, a ani podnik, který sdružení ZT konkuruje u materiálu kategorie 3, ani předchozí provozovatel v severním a středním Hesensku nemohou využít dodatečného státního refinancování nevyužitých provozních kapacit nebo nedostatečného vytížení v závislosti na poptávce.
9.5.2.1 Ztráty vzniklé z neškodného odstraňování materiálu kategorie 3
(250)
Stejně jako všechny ostatní podniky, které odstraňují materiál kategorie 3, aniž by obdržely veřejnou zakázku, musí sdružení ZT nést samo veškeré s tím spojené náklady, jakož i rizika.
(251)
Sdružení ZT odstraňuje materiál kategorie 3 společně s materiálem kategorie 1 a 2, a nemůže proto dosahovat stejných produkčních výnosů jako při odděleném odstraňování materiálu kategorie 3 a materiálu kategorie 1 a 2. V důsledku zvýšené poptávky po čistém materiálu kategorie 3 však silně klesly ceny, které sdružení ZT může od jatek požadovat. Jak uvedla stěžovatelka, za určité materiály kategorie 3 vyplácejí podniky odpovědné za neškodné odstraňování materiálu jatkám dokonce peněžní úplatu.
(252)
Tento trend je patrný především na vývoji výnosů za zpracovanou tunu materiálu kategorie 3: mohlo-li sdružení ZT ještě v roce 2002 dosáhnout výnosu za tunu ve výši […] EUR, pak tento výnos v roce 2009 v důsledku trvalého úbytku činil už jen […] EUR. To odpovídá poklesu výnosů za tunu o téměř 70 % během sedmi let.
Obrázek 1
Vývoj příspěvků na úhradu za materiál kategorie 3 v období 2000-2009 (v EUR)
(…)
(253)
Zpracování materiálu kategorie 3 se proto za poslední roky stalo pro sdružení ZT stále méně výnosnou činností. Zatímco si ještě do roku 2004 mohlo sdružení ZT hradit své přímé náklady samo, v následujících letech nepřinášelo neškodné odstraňování materiálu kategorie 3 žádný pozitivní příspěvek na úhradu nákladů na nevyužitou kapacitu.
(254)
Výpočet provedený Německem, že výnosy, kterých může sdružení ZT neškodným odstraňováním materiálu kategorie 3 dosáhnout, přesahují přímé náklady, není správný. Pro svůj výpočet používá Německo náklady, od nichž již byly odečteny výnosy (viz řádek (2) v tabulce 4), místo aby správně pracovalo se skutečně vzniklými náklady (viz opravené náklady v řádku (4) v tabulce 4).
(255)
Sdružení ZT očividně akceptuje trvalé ztráty, které plynou z méněcenného odstraňování materiálu kategorie 3, jen aby zachovalo vytížení svých zařízení.
9.5.2.2 Ztráty vzniklé v důsledku nedostatečného vytížení
(256)
Dalším podstatným důvodem ztrát sdružení ZT je špatná vytíženost zařízení po většinu let. V některých letech vzrostlo nedostatečné vytížení při 5denním 2směnném provozu na více než 25 % ve srovnání s nejvyšším vytížením v roce 2001. Jen v letech 2001 a 2002 bylo možné v důsledku krize TSE dosáhnout lepšího vytížení, aniž by se ale dokonce i v těchto letech musely zapojit nevyužité provozní kapacity v noci či o víkendech.
Obrázek 2
Nedostatečné vytížení kapacit běžného provozu sdružení ZT při 5denním 2směnném provozu v období 1998-2009
(257)
Důvodem značně nedostatečného vytížení po roce 2002 je úbytek stavů hospodářských zvířat a tím i objemu vlastního materiálu, který mezi roky 2002 a 2009 klesl o více než 35 %. Uvolněné kapacity se sdružení ZT pokusilo vytížit zvýšenými dodávkami cizího materiálu. Teprve až úspěch u veřejné zakázky v severním a středním Hesensku pomohl opět zvýšit vytížení přibližně na úroveň let 2002 a 2003.
9.5.2.3 Ztráty vzniklé v důsledku veřejné zakázky v severním a středním Hesensku
(258)
S neškodným odstraňováním materiálu v severním a středním Hesensku začalo sdružení ZT teprve od roku 2009, a proto je k dispozici jen málo údajů o výsledcích této zakázky. Z předložených účetních údajů z roku 2009 by vyplývalo, že nová zakázka vedla k pozitivnímu příspěvku na úhradu ve výši zhruba 200 000 EUR po odečtení nevyužitých provozních kapacit.
(259)
Z podkladů k veřejné zakázce lze však vyčíst, že sdružení ZT předložilo nabídku nižší, než byly její skutečné náklady. Jak uvádí samo Německo, jsou úroky, jež sdružení ZT platí za své bankovní úvěry, vyšší než vypočtené úroky, které sdružení ZT uvedlo při veřejné soutěži v souladu s předpisy pro jejich výpočet. To znamená, že sdružení ZT neočekává, že by mohlo pokrýt své veškeré úroky z cizího kapitálu, který si vzalo, nebo že by mohlo dosáhnout přiměřeného zisku z vlastního kapitálu.
(260)
Celková výše úroků z cizího kapitálu ve prospěch sdružení ZT činí 1,07 milionu EUR ročně. Pokud se vzhledem k podílu odstraňovaného objemu na celkové kapacitě v případě severního a středního Hesenska vychází z toho, že se zhruba jedna čtvrtina nákladů z cizího kapitálu musí připočíst k zakázce ze severního a středního Hesenska, vyplynou poměrné náklady ve výši 0,26 milionu EUR v porovnání s 0,16 milionu EUR, které sdružení ZT uvedlo ve svém výpočtu poplatků v případě severního a středního Hesenska. K ročně nekrytým úrokům z cizího kapitálu ve výši 0,10 milionu EUR je nutno ještě připočíst nekryté úroky z vlastního kapitálu.
(261)
Podnikatel, který se chová ekonomicky, by proto nikdy nepodal nabídku, jež by předem nepokrývala očekávané kapitálové náklady. Na tom nic nemění ani opakované upozorňování Německa na údajné předpisy při výpočtu úplat, které další přeúčtování plných nákladů nedovolují. Žádný soukromý podnikatel nemůže být nucen (příp. by nebyl ochoten) k tomu, aby poskytoval služby za ceny, které by mu neumožnily pokrýt jeho náklady a dosáhnout přiměřeného zisku.
(262)
I kdyby se vycházelo z účetnictví předloženého za rok 2009, jež obsahuje pozitivní příspěvek na úhradu ve výši zhruba 200 000 EUR, nemohou očekávané příspěvky na úhradu po dobu deseti let trvání zakázky vyrovnat ztráty vzniklé z nedostatečného vytížení, jehož roční průměrná výše od roku 2002 činila zhruba 700 000 EUR. Podnikatel, který se chová ekonomicky, by nedostatečně vytížené kapacity nedržel po tak dlouhou dobu.
(263)
U cizích materiálů je tudíž zřejmé, že na jedné straně prodává sdružení ZT díky přeúčtovávání na trhu kapacity za ceny, které nepokrývají příslušné náklady, a na straně druhé po celé roky udržuje nevytížené kapacity, jejichž budoucí výnosy nemohou vyrovnat ztráty z nedostatečného vytížení z předešlých let. Je tedy zřejmé, že sdružení ZT udržovalo na trhu kapacity, které by si podnikatel, který se chová ekonomicky, udržovat nemohl.
9.5.3 Z úhrad přeúčtovávaných nákladů se financují ztráty z neškodného odstraňování vlastního materiálu
(264)
Nevyužité provozní kapacity, jež jsou výsledkem neškodného odstraňování vlastního materiálu, je zapotřebí uhradit z vybraných poplatků. Přitom se sdružení ZT (jako každý jiný podnik pověřený neškodným odstraňováním kontrolovaného materiálu) musí na vlastní odpovědnost postarat o to, aby díky odpovídajícímu řízení podniku tuto úlohu splnilo ekonomickým způsobem. Dodatečná vyrovnávací platba by ho této ekonomické odpovědnosti jen zbavovala.
(265)
Nevyužité provozní kapacity je proto zapotřebí rozdělit mezi neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu. V jednotlivých spolkových zemích existují různé způsoby, jak rozdělit náklady na nevyužité provozní kapacity mezi neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat a jatečního odpadu. V některých spolkových zemích připadá na odstraňování uhynulých hospodářských zvířat větší podíl nevyužitých kapacit než na odstraňování jatečního odpadu. Pravidla pro vybírání poplatků ani stanovy sdružení nestanovují odpovídající klíč pro toto rozdělování, a proto se nevyužité kapacity rozdělují rovnoměrným způsobem.
9.5.3.1 Ceny při neškodném odstraňování jatečního odpadu, jež jsou pod úrovní skutečných nákladů
(266)
Jak uvádí samo Německo, při neškodném odstraňování jatečního odpadu konkuruje sdružení ZT jiným podnikům zabývajícím se stejnou činností. Výše poplatků za neškodné odstraňování vlastního jatečního odpadu má vliv na míru separace materiálu, již jatka využívají, a tím i na objem čistého materiálu kategorie 3, který mají k dispozici jiné podniky.
(267)
Zatímco výnosy v průměru těsně pokryjí přímé náklady, časem dochází k podobnému scénáři jako u příspěvků na úhradu materiálu kategorie 3: do roku 2004 byly výnosy vyšší než přímé náklady. Po zavedení nových pravidel pro vybírání poplatků v roce 2005, které vedlo k poklesu průměrných výnosů za tunu ze 160 EUR na 116 EUR - tedy o 27,5 % -, nebylo už v následujících letech možné pokrýt ani přímé náklady, a tudíž ani dosáhnout příspěvku na úhradu nevytížených provozních kapacit. Teprve v roce 2009 byl opět vykázán pozitivní příspěvek na úhradu nákladů I (viz tabulka 4).
(268)
Bez přeúčtovávání nákladů by si sdružení ZT takovou cenovou politiku zjevně nemohlo dovolit. Stejně jako v případě jatečního odpadu kategorie 3 přistoupilo sdružení ZT od roku 2005 na ceny, které nepokrývaly ani jeho přímé náklady, jen aby mohlo dále vytížit svá zařízení. Celkovým výsledkem v případě vlastních materiálů je značně negativní příspěvek na úhradu nákladů II (po odečtení nevyužitých provozních kapacit) ve výši zhruba 13 % obratu (viz tabulka 4).
9.5.3.2 Upevnění monopolního postavení na spádovém území sdružení prostřednictvím přímé úhrady přeúčtovávaných nákladů
(269)
Německo je toho názoru, že z úhrady přeúčtovávaných nákladů sdružení ZT nevyplynula žádná hospodářská výhoda, neboť není důležité, jestli stát zaplatí odškodnění za držení rezervy pro případ nákazy přímo podniku odpovědnému za neškodné odstraňování materiálu, nebo nepřímo znečišťovateli prostřednictvím státní podpory na testy TSE. V tomto případě by se náklady na rezervu pro případ nákazy sice započítaly do poplatků, současně by však znečišťovatel obdržel úlevu v podobě přiměřeně vyšší státní podpory. V obou případech nese ve skutečnosti větší podíl zátěže veřejný sektor, což je nakonec to hlavní, o co při posouzení z hlediska hospodářské soutěže jde.
(270)
Zaprvé je třeba poukázat ještě jednou (viz oddíl 2.5.3) na to, že vedle státních podpor na testy TSE, jež jsou určeny zemědělcům, má sdružení ZT dodatečný prospěch z přeúčtování nákladů. Kromě toho již sdružení ZT v Porýní-Falci dostává ze státních podpor na testy TSE větší podporu než v severním a středním Hesensku, neboť zde leží cena za tunu - a tím základ pro stanovení výše státní podpory na testy TSE - ve výši 212 EUR výrazně pod cenou za tunu ve výši 390 EUR v Porýní-Falci. Rozhodně neplatí, že by zemědělci působící na spádovém území sdružení měli prospěch z nižších poplatků díky úhradě přeúčtovávaných nákladů.
(271)
Zadruhé pokyny TSE výslovně požadují důkaz, že státní podpory nezvýhodňují navazující výrobní podniky (61). Jak plyne z předchozího hodnocení uvedeného v oddílech 9.5.2 a 9.5.3, sdružení ZT však používá přeúčtovávání nákladů skutečně k tomu, aby financovalo ztráty pocházející z jeho cenové politiky, nevytížených kapacit či jiných nedostatků v rámci jeho řízení podniku.
(272)
Německu se proto zjevně nepodařilo dokázat, že úhrada přeúčtovávaných nákladů jde coby odškodnění za náklady spojené s neškodným odstraňováním uhynulých hospodářských zvířat ve prospěch zemědělců. Vyvstává naopak otázka, zda by zemědělci neměli prospěch z nižších poplatků, kdyby k úhradě přeúčtovávaných nákladů nedocházelo, protože by pak sdružení ZT bylo již dříve vystaveno většímu hospodářskému tlaku, aby přizpůsobilo své kapacity a svůj způsob řízení danostem na trhu.
9.5.4 Shrnutí
(273)
Německo nemůže prokázat oprávněnost úhrad přeúčtovávaných nákladů coby státních vyrovnávacích plateb určených sdružení ZT za plnění povinností uložených stanovami sdružení. Kritéria podle rozsudku ve věci Altmark nejsou splněna.
(274)
Podrobné posouzení výkazu výnosů a nákladů sdružení ZT spíše ukázalo, že sdružení ZT je při neškodném odstraňování vlastního a cizího materiálu díky úhradě přeúčtovávaných nákladů hospodářsky zvýhodněno.
(275)
Úhrada přeúčtovávaných nákladů proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
10. HODNOCENÍ PROTIPRÁVNOSTI PODLE ČL. 108 ODST. 3 SFEU
(276)
Úhrady přeúčtovaných nákladů, jejichž příjemcem je sdružení ZT od roku 1979, nebyly Komisi oznámeny v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Podle čl. 108 odst. 3 SFEU proto představují proto protiprávní státní podporu.
(277)
Výjimku z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (62) (dále jen „rozhodnutí o SOHZ z roku 2005“) nebo podle rozhodnutí Komise 2012/21/ES ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (63) (dále jen „rozhodnutí o SOHZ z roku 2011“) v tomto případě nelze uplatnit, jelikož - jak je uvedeno v oddílu 9 - sdružení ZT není pověřeno poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu. Neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2, udržování rezervy pro případ nákazy a odstraňování materiálu kategorie 3 totiž nejsou službami obecného hospodářského zájmu. Navíc není v případě období let 1979-2010 splněno druhé kritérium podle rozsudku Altmark a v případě celého období od roku 1979 není splněno třetí kritérium podle rozsudku Almark. Nejsou tedy splněny nutné předpoklady podle článků 4 a 5 rozhodnutí o SOHZ z roku 2005 ani z roku 2011, které by umožňovaly osvobození úhrad přeúčtovaných nákladů od oznamovací povinnosti.
11. HODNOCENÍ SLUČITELNOSTI PODLE ČL. 106 ODST. 2 SFEU
(278)
Podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají podle čl. 106 odst. 2 SFEU pravidlům obsaženým ve SFEU. Čl. 106 odst. 2 SFEU však pro případ, kdy použití pravidel hospodářské soutěže brání právně nebo fakticky plnění svěřených úkolů, stanoví výjimku z pravidel obsažených v SFEU. Tato výjimka se uplatní, pouze pokud není vývoj obchodní výměny dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmy Unie.
(279)
Podle bodu 69 rámce EU pro vyrovnávací platby uplatňuje Komise zásady tohoto rámce na všechny protiprávní podpory, o nichž rozhodne od 31. ledna 2012, a to i v případech, kdy byla podpora poskytnuta před tímto datem. V případě úhrad přeúčtovaných nákladů SE jedná o protiprávní státní podporu, a proto se použije se rámec EU k vyrovnávacím platbám.
(280)
Jak je uvedeno v oddílu 8.1, sdružení ZT není pověřeno službami obecného hospodářského zájmu, jelikož neškodné odstraňování materiálů kategorie 1 a 2, udržování rezervy pro případ nákazy a neškodné odstraňování materiálů kategorie 3 nepředstavuje službu obecného hospodářského zájmu. Slučitelnost úhrad přeúčtovaných nákladů podle čl. 106 odst. 2 SFEU a rámce EU pro služby obecného hospodářského zájmu je už z tohoto důvodu vyloučena.
(281)
V souladu s druhým a třetím kritériem podle rozsudku Altmark lze podporu podle rámce EU pro služby obecného hospodářského zájmu považovat za slučitelnou s čl. 106 odst. 2 SFEU, pouze pokud existuje pověřovací akt, v němž jsou stanoveny metody pro výpočet vyrovnávací platby (oddíl 2.3) a pokud výše podpory nepřekračuje čisté náklady vynaložené k plnění povinností veřejné služby (oddíl 2.8).
(282)
Jak je uvedeno v oddílu 9.2, není v případě období let 1979-2009 splněno druhé kritérium podle rozsudku Altmark a v případě celého období není splněno třetí kritérium podle rozsudku Almark. Proto nejsou splněny ani podmínky oddílu 2.3 (pro období let 1979-2009) a oddílu 2.8 (pro celé období) rámce EU pro služby obecného hospodářského zájmu.
(283)
Úhradu přeúčtovaných nákladů proto nelze odůvodnit jako podporu na udržování rezervy pro případ nákazy v dané oblasti podle čl. 106 odst. 2 SFEU a rámec EU k vyrovnávacím platbám.
12. HODNOCENÍ SLUČITELNOSTI JAKO PODPORY PRO FINANCOVÁNÍ NÁKLADŮ NA NEŠKODNÉ ODSTRAŇOVÁNÍ UHYNULÝCH HOSPODÁŘSKÝCH ZVÍŘAT A JATEČNÍHO ODPADU NA ZÁKLADĚ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. c) SFEU
(284)
V případě úhrad přeúčtovaných nákladů se jedná o provozní podpory, které jsou v zásadě zakázány (64). Důkazním břemenem ve prospěch slučitelnosti těchto podpor je proto zatížen dotyčný členský stát.
(285)
Pokyny TSE a pokyny ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013 v zásadě zakazují podporu na odstraňování jatečního odpadu a povolují podporu na neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat pod podmínkou, že jsou jejími příjemci výhradně zemědělci. Navazující podniky - jako jatka a podniky na neškodné odstraňování tohoto materiálu - podpory v žádném případě využívat nemohou (65).
(286)
Podpora na neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat sice smí být v zájmu administrativního zjednodušení vyplacena přímo podnikům na neškodné odstraňování materiálu, musí ale být prokázáno, že prospěch z ní mají výhradně zemědělci (66).
(287)
Jak však ukazuje posouzení popsané v oddílu 9, přinášejí úhrady přeúčtovaných nákladů ekonomickou výhodu sdružení ZT a zemědělcům na spádovém území sdružení ZT přímo neprospívají vůbec, jelikož ti musí za neškodné odstraňování uhynulých hospodářských zvířat platit dokonce více než například zemědělci v severním a středním Hesensku. Německo také nebylo schopno prokázat, že jsou úhrady přeúčtovaných nákladů na zemědělce převáděny v plné výši.
(288)
Rozhodnutí Komise N 15/04 ze dne 6. července 2004, kterým se schvaluje režim podpory hradící pro období let 1998-2013 zemědělcům ve spádové oblasti sdružení ZT náklady na neškodné odstraňování těl uhynulých zemědělských zvířat, nadto stanoví, že nesmí docházet ke kumulaci schválených režimů podpory s jinou podporou.
(289)
Pro podpory, které byly protiprávně poskytnuty před 1. lednem 2003, stanoví oddíl VI pokynů TSE odchylky:
a)
mohou být schváleny režimy podpory na náklady na neškodné odstraňování těl uhynulých hospodářských zvířat ve výši 100 %, i když jsou poskytovány na úrovni výroby, zpracování a uvádění na trh;
b)
kromě toho mohou být ve výjimečných případech s vnitřním trhem slučitelné také podpory na odstraňování jatečního odpadu vzhledem ke krátkému trvání a nutnosti dostát dlouhodobě zásadě „znečišťovatel platí“.
(290)
Ani tyto výjimky nejsou použitelné. Úhrady přeúčtovaných nákladů nejsou omezeny na neškodné odstraňování těl uhynulých zemědělských zvířat, které je beztak již z velké části financováno prostřednictvím režimu podpory pro zemědělství, a ani se nejedná o krátkodobé a časové omezené opatření týkající se jatečního odpadu.
(291)
Dále je třeba ještě zdůraznit, že Německo samotné nepředneslo žádné důvody pro slučitelnost úhrad přeúčtovaných nákladů podle pokynů TSE a pokynů ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013.
(292)
Jelikož úhrady přeúčtovaných nákladů zvýhodňují sdružení ZT, nelze je považovat za podporu slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu pokynů TSE a pokynů ke státní podpoře v zemědělství 2007-2013 podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
13. HODNOCENÍ SLUČITELNOSTI ÚHRADY PŘEÚČTOVANÝCH NÁKLADŮ JAKO PODPORY NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PODLE ČL. 107 ODST. 3 PÍSM c) SFEU
(293)
V případě úhrad přeúčtovaných nákladů se jedná o podpory, které jsou v zásadě zakázány (67). Důkazním břemenem ve prospěch slučitelnosti těchto podpor je proto zatížen dotyčný členský stát. Podle Německa se v případě úhrad přeúčtovaných nákladů jedná o podporu ve prospěch ochrany životního prostředí.
(294)
Podle bodu 132 pokynů pro poskytování státní podpory v oblasti ochrany životního prostředí je investiční podpora určená podnikům odstraňujícím škody způsobené životnímu prostředí tím, že provádějí sanaci kontaminovaných lokalit, slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU za předpokladu, že vede ke zlepšení ochrany životního prostředí. Při tom je však třeba přihlížet také k zásadě „znečišťovatel platí“, která je zakotvena v čl. 191 odst. 2 SFEU a v pokynech pro poskytování státní podpory v oblasti životního prostředí. Podle bodu 132 pokynů pro poskytování státní podpory v oblasti ochrany životního prostředí musí původce škod způsobených životnímu prostředí uhradit sanaci bez státní podpory. Kdo je znečišťovatelem, se určuje podle práva použitelného v jednotlivých státech.
(295)
Relevantní okamžik k posouzení situace z hlediska použitelného práva v jednotlivých členských státech se určuje podle okamžiku přijetí úředního rozhodnutí použitelného práva.
(296)
Německo nepopírá, že v souladu se sanačním rozhodnutím ze dne 21. dubna 1997 sdružení ZT v plném rozsahu odpovídá za sanaci staré lokality Sohrschied a podle sanačního rozhodnutí 31. března 1998 za sanaci lokality Sprendlingen-Gensingen jako znečišťovatel podle vnitrostátní práva platného v příslušné době. Sdružení ZT jako znečišťovatel podle německého práva odpovídá také za náklady na dekontaminaci půdy v obou lokalitách. Německo tvrdí, že podle rozhodnutí spolkového ústavního soudu (Bundesverfassungsgericht) ze dne 16. února 2000 (68) je financování nákladů na sanaci nad rámec odpovědnosti prostřednictvím úhrady přeúčtovaných nákladů slučitelnou podporou, jelikož odpovědnost soukromých subjektů se podle tohoto rozhodnutí omezuje pouze na tržní hodnotu pozemku.
(297)
Argumenty Německa jsou však nesprávné. Zaprvé, rozhodnutí spolkového ústavního soudu je použitelné výlučně mezi stranami („inter partes“), tedy mezi stranami zúčastněnými v řízení. Především však změna v judikatuře soudu nejvyšší úrovně nemění právní situaci a není důvodem přezkumu ve smyslu čl. 51 odst. 1 bodu 1 zákona o správním řízení s ohledem na starší správní akty, které se již staly závaznými.
(298)
Podle německé judikatury se rozhodnutím spolkového ústavního soudu nemění skutečnost, že v době sanačního rozhodnutí odpovídali za náklady na sanaci v plné výši všichni znečišťovatelé. Žádný z nich se po rozhodnutí spolkového ústavního soudu ze dne 16. února 2000 nemohl vyhnout plné odpovědnosti jakožto znečišťovatel s ohledem na starší rozhodnutí, které se stalo závazným.
(299)
Sdružení ZT je proto odpovědné za lokality Sprendlingen-Gensingen a Sohrschied i s přihlédnutím k rozhodnutí spolkového ústavního soudu ze dne 16. února 2000, které Německo cituje.
(300)
Jelikož se sdružení ZT proti sanačním rozhodnutím neodvolalo, stala se závaznými a jsou nenapadnutelná. Pokud chce nyní Německo zpětně v zásadě popřít odpovědnost sdružení ZT za lokalitu Sohrschied, nelze tento argument přijmout. Sdružení ZT se mělo proti sanačnímu rozhodnutí ze dne 21. dubna 1997 odvolat a nemělo dovolit, aby se stalo závazným. Úkolem Komise není znovu zkoumat závazné rozhodnutí vnitrostátního orgánu, pokud jde situaci z hlediska odpovědnosti podle zásady „znečišťovatel platí“.
(301)
Německo navíc samo uznává, že se uvedené rozhodnutí spolkového ústavního soudu ze dne 16. února 2000 vztahuje pouze na soukromé subjekty a nikoliv na právnické osoby podle veřejného práva. Je tomu tak proto, že právním základem pro omezení odpovědnosti je právo na vlastnictví. Na toto právo se však právnické osoby podle veřejného práva odvolávat nemohou. Nelze tedy zpochybnit, že podle vnitrostátního práva je za kontaminované lokality plně odpovědné sdružení ZT.
(302)
Na potenciální nerovné zacházení mezi právnickými osobami podle soukromého práva a právnickými osobami podle veřejného práva v právním systému členského státu se podle pokynů pro poskytování státní podpory v oblasti ochrany životního prostředí nelze odvolávat. Pokud jde o otázku odpovědnosti za kontaminované lokality (závazky z minulosti), pokyny uvádějí, že použitelné je pouze vnitrostátní právo.
(303)
Jelikož sdružení ZT podle německého práva odpovídá v plné výši za náklady na sanaci obou starých lokalit, není možné úhradu přeúčtovaných nákladů považovat za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. +
14. ZÁVĚRY
(304)
Úhrady přeúčtovaných nákladů poskytnuté sdružení ZT od roku 1979 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Německo tyto úhrady přeúčtovaných nákladů poskytovalo v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(305)
Nelze je prohlásit za podporu slučitelnou s vnitřním trhem ani podle čl. 106 odst. 2 SFEU, ani podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
(306)
Podle čl. 1 písm. b) bodu iv) ve spojení s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 je podpora, jejíž promlčecí lhůta uplynula, považována za existující podporu. Podle článku 15 uvedeného nařízení platí, že pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let. Promlčecí lhůta začíná běžet dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci a je pozastavena jakýmkoliv opatřením, které Komise v souvislosti s danou protiprávní podporou přijme. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu.
(307)
Soudy Unie rozhodly, že promlčecí lhůta pro navrácení podpory může být přerušena nejen formálním řízením, ale také žádostí o informace, která rovněž představuje krok vedoucí k přerušení promlčecí lhůty pro navrácení podpory (69).
(308)
Stěžovatelka napadla úhradu přeúčtovaných nákladů ve prospěch sdružení ZT v lednu 2008 a dne 26. května 2008 byla Německu zaslána žádost o informace. Tato žádost o informace přerušila promlčecí lhůtu pro navrácení podpory. Proto se za existující podporu pokládají všechny úhrady přeúčtovaných nákladů, které sdružení ZT obdrželo do 26. května 1998. Naproti tomu všechny úhrady přeúčtovaných nákladů, které sdružení ZT obdrželo po 26. květnu 1998, představují novou podporu.
(309)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení č. 659/1999 nemá Komise požadovat navrácení podpory, pokud by tím byla porušena obecná zásada práva Unie. V předmětném případě vyvstává otázka, zda mohl rozsudek BverwG ze dne 16. prosince 2010 u sdružení ZT vzbudit legitimní očekávání, že posuzované opatření nepředstavuje státní podporu.
(310)
Komise v tomto ohledu zaprvé konstatuje, že se uvedený rozsudek BVerwG týká pouze plateb provedených v roce 2010. Rozsudek tedy mohl - pokud vůbec - vzbudit oprávněná očekávání pouze pro rok 2010 (a následující roky za předpokladu, že by se stanovy sdružení nezměnily).
(311)
Rozsudek BverwG však nemohl u sdružení ZT vzbudit oprávněná očekávání ani pro rok 2010 (a následující roky). Podle ustálené judikatury má právo dovolávat se zásady ochrany legitimního očekávání každý jednotlivec, pokud u něj orgán Unie tím, že mu poskytl konkrétní ujištění, vyvolal podloženou naději (70). Takovým ujištěním jsou bez ohledu na formu, ve které jsou sděleny, přesné, nepodmíněné a shodující se informace (71).
(312)
Komise v předmětném případě žádná taková ujištění sdružení ZT nedala. Naopak: dne 20. června 2010 přijala rozhodnutí o zahájení vyšetřování.
(313)
BVerwG není orgánem Evropské unie. Pokud jde o dohled nad dodržováním povinností podle článků 107 a 108 ES ze strany členských států, plní podle ustálené judikatury vnitrostátní soudy a Komise vzájemně se doplňující a rozdílné úlohy (72). Zatímco posouzení slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem spadá do výlučné pravomoci Komise a zároveň podléhá přezkumu Soudního dvora, zajišťují vnitrostátní soudy, aby byla zaručena práva jednotlivců tam, kde není dodržena povinnost předem informovat o státní podpoře Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy (73).
(314)
V předmětném případě vydal BverwG rozsudek týkající se opatření, v souvislosti s nímž již Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Podle ustálené judikatury Soudního dvora má toto rozhodnutí přimět členské státy k tomu, aby pozastavily platby v rámci daného opatření (74). BverwG navíc svůj rozsudek vydal a odůvodnil jej mimo jiné údajnou neslučitelností se čtvrtým kritériem podle rozsudku Altmark, aniž by odkazoval na Soudní dvůr, aniž by byl případ předložen Soudnímu dvoru Unie k rozhodnutí o předběžné otázce.
(315)
Komise je za těchto okolností toho názoru, že rozsudek BVerwG neposkytuje žádné jasné, nepodmíněné a shodující se informace.
(316)
Navrácení úhrad přeúčtovaných nákladů tedy není v rozporu s obecnou zásadou unijního práva spočívající v ochraně legitimního očekávání,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Úhrady přeúčtovaných nákladů, které Německo od 1. ledna 1979 v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU poskytovalo ve prospěch účelového sdružení Zweckverband Tierkörperbeseitigung v Porýní-Falci, v Sársku a v okresech Rheingau-Taunus a Limburg-Weilburg (dále jen „příjemce“) představují státní podporu, jež je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Německo neprodleně získá zpět od příjemce podporu uvedenou v článku 1, která byla vyplácena od 26. května 1998.
2. Částky, které mají být získány zpět, zahrnují úroky od data, kdy byly platby podpory uvedené v odstavci 1 dány k dispozici příjemci, do data jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (75).
4. Německo s účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
Německo zajistí, aby byla podpora uvedená v článku 2 navrácena zpět do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Německo do dvou měsíců od tohoto rozhodnutí poskytne Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 1. Na žádost Komise Německo neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých, resp. plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Dále předloží podrobné informace týkající se částek podpory a úroků, které již byly příjemcem vráceny.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 25. dubna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta’ April 2012
dwar l-għajnuna mill-istat SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10) mogħti mill-Ġermanja lil Zweckverband Tierkörperbeseitigung f'Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 2557)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/485/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u partikolarment l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont l-Artikolu ċitat hawn fuq (2), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Fi lment ippreżentat minn Saria Bio-Industries AG & Co KG (“il-kwerelant”) fit-23 ta’ Frar 2008, il-Kummissjoni kienet infurmata li l-Ġermanja tagħti kontributi annwali lil Zweckverband Tierkörperbeseitigung (assoċjazzjoni b'għan speċjali għar-rimi tal-karkassi tal-annimali) f'Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg (“ZT”).
(2)
Il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Lulju 2010 li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura (“deċiżjoni tal-ftuħ”) Mal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fis-26 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura (3).
(3)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-kwerelant fil-25 ta’ Novembru 2010. Skont it-talbiet approvati għall-estensjoni tad-data tal-iskadenza tal-20 ta’ Awwissu 2010 u t-18 ta’ Novembru 2011, il-Ġermanja ppreżentat il-kummenti tagħha dwar id-deċizjoni tal-ftuħ u dwar il-kummenti tal-kwerelant f'bosta partijiet fit-3 ta’ Marzu 2011, l-1 ta’ April 2011, l-4 ta’ April 2011, is-16 ta’ Mejju 2011, il-15 ta’ Lulju 2011, u t-18 ta’ Novembru 2011.
(4)
ZT bagħtet kummenti bil-miktub lill-Kummissjoni fl-4 ta’ April 2011. Skont l-Artikolu 20(1) flimkien mal-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (4), il-partijiet konċernati huma meħtieġa li jippreżentaw il-kummenti tagħhom sa mhux iktar tard minn xahar wara l-pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali, iżda ZT ippreżentat il-kummenti tagħha biss wara erba' xhur. Il-Kummissjoni tista' tikkunsidra kummenti li huma ppreżentati tard minn partijiet għal proċeduri iss f'każijiet individwali ġustifikati (5). Il-Kummissjoni ma tarax ġustifikazzjoni ta’ dan it-tip fl-ittra ta’ ZT jew fi kwalunkwe ċirkostanza oħra. Il-Kummissjoni għalhekk infurmat lil ZT f'ittra tat-18 ta’ April 2011 li kieku tikkunsidra l-kummenti tagħha fil-proċedura formali ta’ eżaminazzjoni, dan ikun kontra r-regoli ta’ proċedura u jwassal għal trattament inugwali mhux ġustifikabbli tal-partijiet fil-proċeduri. Madankollu hija ħadet l-informazzjoni kollha li kien hemm fil-kummenti bħala bażi għal din id-deċiżjoni.
(5)
B'mod parallel mal-proċedura formali ta’ eżaminazzjoni, il-kwerelant kien segwa proċeduri legali nazzjonali fil-Ġermanja u kien beda azzjoni kontra ZT quddiem il-Verwaltungsgericht Trier (il-Qorti Amministrattiva ta’ Trier). Fit-2 ta’ Diċembru 2008 il-Qorti sostniet li l-kontribuzzjonijiet annwali kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Fir-rigward tal-ħlas lura tal-għajnuna illegali, il-Qorti ddeċidiet li ZT ma kellhiex tħallas lura l-ammont li rċeviet bejn l-2005 u l-2008 peress illi kien hemm ċirkostanzi speċjali li ġiegħlu l-ħlas lura jidher sproporzjonat.
(6)
Kemm il-kwerelant kif ukoll ZT appellaw kontra s-sentenza tal-Verwaltungsgericht Trier lill-Oberverwaltungsgericht Koblenz (Il-Qorti Amministrattiva Għolja ta’ Koblenz). Fl-24 ta’ Novembru 2009 l-Oberverwaltungsgericht ikkonfermat is-sentenza tal-Verwaltungsgericht Trier.
(7)
Il-kwerelant u ZT appellaw lill-Bundesverwaltungsgericht (“il-BverwG” - il-Qorti Amministrattiva Federali) kontra d-deċiżjoni tal-Oberverwaltungsgericht Koblenz. F'sentenza tas-16 ta’ Diċembru 2010 (6) il-Bundesverwaltungsgericht irrifjutat l-appell tal-kwerelant, emendat id-deċiżjoni tal-Oberverwaltungsgericht Koblenz, u rrifjutat l-applikazzjoni kollha, billi kkunsidrat li l-ilment kien inammissibbli fir-rigward tas-snin 2005 sa 2009 u li l-kontribut annwali għall-2010 ma rrapreżentax għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
2.1. Sfond legali
2.1.1. Leġiżlazzjoni Ewropea
(8)
Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 li jistabbilixxi regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali jew derivati minnhom mhux maħsuba għall-konsum mill-bniedem u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 (Regolament dwar prodotti sekondarji tal-annimali) (7) jirregola l-ġbir, it-trasport, il-ħażna, it-trattament, l-ipproċessar u l-użu jew ir-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali sabiex dawn il-prodotti ma jkunux ta’ riskju għas-saħħa tal-bniedem jew tal-annimali. Il-leġiżlazzjoni hi maħsuba biex fost l-oħrajn tipprevjeni tifqigħat tal-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) u mard tal-annimali trasmissibbli ieħor bħad-deni tal-ħnieżer klassiku (CSF) jew il-marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD).
(9)
Is-sezzjoni 4 tar-Regolament (KE) Nru 1069/2009 tagħmel distinzjoni bejn tliet kategoriji differentI ta’ prodotti sekondarji tal-annimali skont ir-riskji speċifiċi għas-saħħa tal-annimali u tal-bniedem:
(a)
Materjal tal-kategorija 1 hu ta’ riskju sostanzjali assoċjat partikolarment mat-TSE u l-eżistenza ta’ ċerti sustanzi pprojbiti u kontaminanti ambjentali. Materjal f'din il-kategorija jikkonsisti, fost affarijiet oħra, minn partijiet mill-iġsma tal-annimali sospettati li huma infettati bit-TSE jew annimali li fihom il-preżenza tat-TSE kienet ikkonfermata, u taħlitiet ta’ materjal tal-kategorija 1 ma’ materjal tal-kategorija 2 jew tal-kategorija 3. Tali materjali għandhom jinqerdu permezz ta’ inċinerazzjoni jew proċessar u m'għandhomx ikunu inklużi f'għalf għal annimali tat-trobbija jew fi prodotti tekniċi.
(b)
Materjal tal-kategorija 2 ukoll hu ta’ riskju konsiderevoli peress illi jikkonsisti f'annimali mejta jew materjali oħra li jinkludu ċerti sustanzi jew kontaminanti pprojbiti. Materjal ta’ din il-kategorija għandu jinqered permezz tal-inċinerazzjoni jew proċessar u m'għandux ikun inkluż f'għalf għal annimali tat-trobbija. F'ċerti każijiet madankollu, jista' jintuża bħala fertilizzant jew għal skopijiet tekniċi.
(c)
Materjal tal-katergorija 3 jinkludi, fost affarijiet oħra, partijiet minn annimali maqtula li, għalkemm ikunu ġew irrifjutati bħala mhux tajba għall-konsum mill-bniedem, ma jkunu affettwati bl-ebda sinjal ta’ mard li jista' jittieħed mill-bniedem jew mill-annimali kif ukoll materjali li joriġinaw minn annimali li huma tajba għall-konsum mill-bniedem iżda li għal raġunijiet ekonomiċi jintużaw għal skopijiet oħra, bħal għalf għal annimali tat-trobbija.
(10)
Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 hu essenzjalment ekwivalenti għall-predeċessur tiegħu, ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u jinkludi dispożizzjonijiet li jipprojbixxu l-importazzjoni u l-esportazzjoni ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2 u li jeħtieġu li l-impjanti għar-rimi tagħhom ikunu approvati mill-awtoritajiet kompetenti li għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament. Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009, imbagħad, jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi għar-rimi ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2. Madankollu, minbarra dan ma hemm l-ebda rekwiżiti taħt ir-Regolament fir-rigward tal-mod kif ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandu jkun organizzat f'termini ekonomiċi. Għaldaqstant ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jirrikjedix li rimi f'żona partikolari jsir minn impriża unika waħedha, kif inhu l-każ fil-Ġermanja.
2.1.2. Leġiżlazzjoni nazzjonali
(11)
Taħt § 3 tal-leġiżlazzjoni Ġermaniża li timplimenta d-dispożizzjonijiet Komunitarji dwar l-ipproċessar u r-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum mill-bniedem (9) (“TierNebG”), distretti rurali (Landkreise) u distretti urbani (kreisfreie Städte) huma obbligati jieħdu ħsieb ir-rimi u l-ipproċessar ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 - imsejħa “prodotti kkontrollati”. Dan ix-xogħol jista' jitwettaq minnhom stess jew inkella jistgħu jikkuntrattaw partijiet terzi biex jagħmluh.
(12)
Ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 3 - imsejħa “prodotti mhux ikkontrollati” - jista' jsir minn kwalunkwe impriża ta’ pproċessar sakemm ikun hemm konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1069/2009.
2.2. Zweckverband Tierkörperbeseitigung
(13)
ZT hija entità tad-dritt pubbliku mwaqqfa fl-1979 taħt §§ 1 u 2 tar-Rhineland-Palatinate Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG (10) (“TierNebGAG RP” - il-Liġi tal-Istat Rhineland-Palatinate li timplimenta l-Att dwar il-Prodotti Sekondarji tal-Annimali). Sadanittant id-distretti rurali kollha u distretti urbani akbar f'Rhineland-Palatinate u Saarland u żewġ distretti rurali f'Hessen - Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg - saru membri ta’ ZT (ara § 1 Verbandsordnung ta’ ZT (artikoli ta’ assoċjazzjoni)).
(14)
Taħt § 2 tal-Verbandsordnung tagħha, ZT hija awtorizzata mill-membri tagħha biex tassumi d-drittijiet u l-obbligi kollha tad-distretti rurali u d-distretti urbani fil-kapaċità tagħhom bħala entitajiet responsabbli għar-rimi taħt § 3 tat-TierNebG flimkien mal-liġijiet tal-istati Ġermaniżi individwali.
(15)
Taħt il-liġi Ġermaniża, assoċjazzjoni b'għan speċjali ma tistax tkun is-suggett ta’ proċeduri ta’ falliment minħabba n-natura legali tagħha bħala entità tad-dritt pubbliku. Madankollu, il-membri tagħha jistgħu jiddeċiedu li jxoljuha.
2.3. Rimi ta’ bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji
2.3.1. L-attivitajiet ta’ ZT
(16)
ZT mhux biss twettaq il-kompiti assenjati lilha skont l-artikoli ta’ assoċjazzjoni tagħha, jiġifieri li tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 miż-żona li tkopri (“materjal intern”), iżda wkoll tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 mill-istati Ġermaniżi viċini ta’ Baden-Württemberg u Hessen (ara d-deskrizzjoni dettaljata f'paragrafi 20 u wara) kif ukoll materjal mhux ikkontrollat tal-kategorija 3 (flimkien imsejħa “materjal estern”).
(17)
Kif jidher mit-tabella hawn taħt, ZT ipproċessat kwantitajiet kbar ta’ materjal estern fil-passat. Bħala medja kważi nofs il-kwantità pproċessata fis-snin reċenti kienet tikkonsisti f'materjal estern.
Tabella 1
Kwantitajiet proċessati minn ZT fis-snin 1998-2009
Materjal intern
Materjal estern
Baden-Württemberg
Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
Prodotti kontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Prodotti mhux kontrollati tal-kategorija 3
Prodotti kkontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Prodotti kkontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Total
1998
Tunnellati
38 055
[…] (*)
0
0
(…)
%
(…)
(…)
0 %
0 %
100 %
1999
Tunnellati
41 081
(…)
0
0
(…)
%
(…)
(…)
0 %
0 %
100 %
2000
Tunnellati
44 929
(…)
1 114
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2001
Tunnellati
57 110
(…)
14 079
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2002
Tunnellati
58 316
(…)
14 803
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2003
Tunnellati
54 325
(…)
16 067
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2004
Tunnellati
52 562
(…)
13 228
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2005
Tunnellati
48 944
(…)
11 658
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2006
Tunnellati
45 988
(…)
11 389
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2007
Tunnellati
44 544
(…)
6 797
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2008
Tunnellati
41 838
(…)
7 046
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2009
Tunnellati
36 863
(…)
8 569
23 312
(…)
%
(…)
(…)
(…)
(…)
100 %
Medja
Tunnellati
47 046
(…)
8 729
1 943
(…)
mill-1998 sal-2009
%
(…)
(…)
(…)
(…)
100 %
(18)
Materjal intern jikkonsisti f'bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji. ZT tagħmel kemm il-ġbir kif ukoll l-ipproċessar (minn hawn 'il quddiem imsemmija flimkien bħala “rimi”) Sabiex tkopri l-kostijiet involuti, ZT tapplika imposti. Skali differenti ta’ imposti huma applikati għal bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji.
(19)
Peress illi materjal tal-kategorija 3 jinbiegħ fuq is-suq ħieles, ZT tistabbilixxi l-imposti għar-rimi taħt id-dritt privat. Waqt li l-parti l-kbira mill-impjanti privati għar-rimi jarmu materjal tal-kategorija 3 separatament sabiex jiksbu dħul ogħla mill-bejgħ billi jipproċessawh - pereżempju f'ikel għall-annimali - ZT tipproċessa materjal tal-kategorija 3 flimkien ma’ prodotti kkontrollati, għax din m'għandhiex impjant separat. Bħala riżultat ta’ dan jistgħu jinkisbu biss prodotti finali ta’ valur baxx - bħal żejt u xaħam - minn prodotti kkontrollati pproċessati.
(20)
Sa mill-2000, ZT ipproċessat ukoll skart mill-biċċeriji tal-kategoriji 1 u 2 minn Baden-Württemberg. Għal dan il-għan ġie konkluż ftehim bi skop speċjali taħt id-dritt pubbliku bejn ZT u Zweckverband Neckar-Franken. Skont il-ftehim, il-ġbir sar lokalment minn Zweckverband Neckar-Franken u l-materjal imbagħad intbagħat lil ZT għall-ipproċessar.
(21)
Fl-2007 ZT għamlet ukoll offerta biex tarmi l-prodotti kkontrollati fid-distretti rurali ta’ Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali taħt sejħa għall-offerti u ngħatat il-kuntratt. Qabel ma ZT ħadet f'idejha l-kompitu tar-rimi fl-1 ta’ April 2009, ir-rimi kien isir minn waħda mill-kumpaniji fil-grupp tal-kwerelant.
(22)
Għaldaqstant ZT fittxet li timmasimizza l-użu tal-kapaċità tal-impjant tagħha mhux biss billi tipproċessa materjal estern, iżda wkoll billi involviet ruħha b'mod pjuttost qawwi, barra mill-kompitu formali tagħha, kemm fl-iipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3, li jinbiegħ liberament, u kemm materjal tal-kategoriji 1 u 2 minn barra ż-żona koperta mill-assoċjazzjoni. Bejn l-2002 u l-2008 minn 54 % sa 58 % biss tal-kwantitajiet ipproċessati minn ZT kienu materjal intern. Fl-2009 - parzjalment minħabba l-inklużjoni ta’ materjal minn Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali - dan il-proporzjon waqa' b'mod konsiderevoli għal 39 % biss, li jammonta għal inqas minn nofs l-ammont totali pproċessat minn ZT.
2.3.2. Il-kapaċità tal-impjant ta’ ZT
(23)
ZT għandha żewġ impjanti tar-rimi, f'Rivenich u Sandersmühle. Waqt operazzjoni normali iż-żewġ impjant jagħmlu medja ta’ żewġ xiftijiet f'ħamest ijiem ta’ matul il-ġimgħa (operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet). F'dan iż-żmien jista' jkun ipproċessat massimu ta’ 2 160 tunnellata kull ġimgħa. Din il-kapaċità ta’ operazzjoni normali kienet, fuq livell medju, biżżejjed biex jiġu pproċessati t-88 000 tunnellata li jirriżultaw kull sena f'dawn l-aħħar snin, li jammontaw għal 1 700 tunnellata fil-ġimgħa.
(24)
Bħal kumpaniji tar-rimi oħra, ZT għandha kapaċità operazzjonali żejda fil-forma ta’ xiftijiet mhux użati li jseħħu waqt operazzjoni normali fost il-ġimgħa u fi tmiem il-ġimgħa. Din il-kapaċità operazzjonali żejda tista' tintuża għall-ipproċessar ta’ karkassi addizzjonali fil-każ ta’ epidemija.
2.3.2.1. Kapaċità operazzjonali żejda għal żmien qasir
(25)
Skont l-informazzjoni provduta minn ZT, l-impjanti jistgħu jkunu operati fuq tliet xiftijiet kull jum tal-ġimgħa (operazzjoni ta’ sebat ijiem bi tliet xiftijiet) għal perjodu qasir ta’ bejn 6 ġimgħat u 12-il ġimgħa. Dan ifisser li għal perjodi qosra tkun possibbli kapaċità ta’ kull ġimgħa sa 4 536 tunnellata. Madankollu, ma tistax tinżamm operazzjoni kontinwa ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem minħabba l-użu u l-għejja tal-persunal.
(26)
Għaldaqstant għal żmien qasir - għal perjodu ta’ mhux iktar minn 12-il ġimgħa - ZT għadha kapaċità operazzjonali, aktar miċ-ċifra normali, ta’ 2 376 tunnellata fil-ġimgħa disponibbli għall-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija (ara wkoll it-Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
2.3.2.2. Kapaċità operazzjonali żejda għal żmien twil
(27)
Fuq perjodu ta’ żmien itwal l-impjanti jistgħu, madakollu, jintużaw għal massimu ta’ tliet xiftijiet għal ħamest ijiem matul il-ġimgħa (operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet) biex jipproċessaw materjal addizzjonali dovut għal epidemija, peress illi jkun hemm bżonn li matul tmiem il-ġimgħa jsir xogħol ta’ manutenzjoni fil-każ ta’ użu ogħla għal perjodu kemmxejn twil. F'dan il-każ jistgħu jkunu pproċessati sa 3 240 tunnellata fil-ġimgħa.
(28)
Għalhekk fuq perjodu itwal - fuq perjodu ta’ iktar minn 12-il ġimgħa - ZT għandha l-kapaċità operazzjonali ta’ 1 080 tunnellata fil-ġimgħa, apparti l-figura normali, għall-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija (ara wkoll it-Tabella 3 fit-Sezzjoni 9.3.1).
2.4. Kontribut annwali u kompitu pubbliku
(29)
Il-kontributi annwali li tirċievi ZT mill-membri tagħha (distretti rurali u urbani) għandhom il-bażi legali tagħhom fil-Verbandsordnung ta’ ZT. L-għan tal-kontribut annwali hu li jkun hemm kumpens għall-kostijiet li mhumiex koperti minn dħul (ara § 9(1) tal-Verbandsordnung).
(30)
L-ammont tal-kontribut annwali hu stabbilit skont l-istatut tal-baġit annwali, li l-ewwel għandu jkun approvat matul il-laqgħa ġenerali tal-membri. Malli l-istatut tal-baġit jiġi adottat, ZT tkun intitolata li titlob il-ħlas tal-kontribut annwali permezz ta’ att amministrattiv.
(31)
Fi Frar 2010 il-Verbandsordnung ta’ ZT kien emendat b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009. Sa dan iż-żmien il-Verbandsordnung ma kellux regoli rigward l-użu u l-kalkolazzjoni tal-kontributi annwali barra mid-dispożizzjonijiet ta’ § 9(1), imma fi Frar 2010 d-dispożizzjonijiet ġodda segwenti kienu introdotti.
(32)
Skont § 9(2) tal-Verbandsordnung il-kontribut annwali issa għandu jkun iffissat minn qabel. Ir-regoli jispeċifikaw ukoll li l-kontribut annwali jista' jkun impost biss bħala kumpens għall-kostijiet li jkun hemm bħala riżultat tal-obbligu trasferit lilha għar-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 u biex iżżomm riżerva fil-kapaċita tagħha biex tkun tista' tlaħħaq ma’ epidemiji.
(33)
Skont § 10(2) tal-Verbandsordnung il-kapaċità ta’ riżerva għall-epidemiji li kellha tkun ipprovduta għal kull sena għas-snin 2009 u 2010 kienet stabbilita għal 7 110 tunnellata, li kellhom ikunu pproċessati fi żmien sitt ġimgħat (ekwivalenti għal sitt darbiet 1 185 tunnellata fil-ġimgħa). Meta kien qed ikun iffissat id-daqs tar-riżerva għall-empidemiji, kien ikkunsidrat il-fatt li, apparti l-kapaċità ta’ ZT stess, kienu disponibbli 5 000 tunnellata oħra ta’ kapaċità ta’ rimi alternattiva kull sena fil-każ ta’ epidemija. IL-Kostijiet tar-riżerva tal-epidemiji għandhom ikunu stabbiliti minn qabel fil-pjan tan-negozju relevanti, u l-uniċi kostijiet li jistgħu jkunu kkunsidrati huma l-proporzjon adegwat tal-kostijeit fissi (deprezzament, taxxi, assigurazzjoni, imgħax fuq is-self), il-kostijiet tal-kuntratti ta’ manutenzjoni barranin, u l-proporzjon ta’ kostijiet għall-persunal meħtieġ biex ikun hemm preparazzjoni operazzjonali kostanti. Il-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji għandhom jitniżżlu f'kontijiet speċifiċi, separatament minn kostijiet oħra tal-impriża u huma allokati skont is-sehem relevant tal-kapaċità.
(34)
Mit-twaqqif tagħha fl-1979 sal-2011, ZT irċeviet kontributi annwali li laħqu EUR 66 493 680. Iċ-ċifri annwali mill-1998 kienu s-segwenti:
1998
:
EUR 2 114 192 (DM 4 135 000)
1999
:
EUR 2 432 216 (DM 4 575 000)
2000 u 2001
:
EUR 2 249 684 (DM 4 400 000) kull sena
2002 sa 2008
:
EUR 2 250 000 kull sena
2009
:
EUR 1 961 515
2010
:
EUR 2 212 392
2011
:
EUR 1 962 515
(35)
Il-kontributi annwali mill-1998 sal-2011 jammontaw għal total ta’ EUR 30 932 198,
(36)
Skont ir-rapporti tal-introjtu ippreżentati, ZT għamlet telf aggregat ta’ EUR 4 562 795 bejn l-1998 u l-2009 wara l-inklużjoni tal-kontributi annwali. Jekk jitħallew barra l-kontributi, li ammontaw għal EUR 26 757 292, it-telf aggregat bejn l-1998 u l-2009 hu ta’ EUR 31 320 678. Għaldaqstant il-kontributi annwali ma kinux biżżejjed biex jagħmlu tajjeb għat-telf kollu.
2.5. Għajnuna mill-Istat approvata inkonnessjoni mat-testijiet għat-TSE, bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji
(37)
Il-prinċipju “min iniġġes iħallas” skont l-Artikolu 191(2) tat-TFUE japplika b'mod ġenerali għar-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali. Għaldaqstant hi primarjament ir-responsabbiltà tal-produtturi li jieħdu ħsieb ir-rimi tal-bhejjem maqtula u l-iskart mill-biċċeriji u li jħallsu l-kostijiet involuti (11).
(38)
Madankollu, minħabba l-kriżi tat-TSE, kien hemm bżonn li jkun żgurat trattament tajjeb tal-bhejjem mejta u tal-iskart mill-biċċeriji li huma materjali tal-kategoriji 1 u 2 u li jiġu appoġġjati l-bdiewa permezz ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni Ewropea għamlet arranġamenti korrispondenti fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fir-rigward tat-testijiet għat-TSE, bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji tal-24 ta’ Diċembru 2002 (12) (“il-linji gwida tal-Komunità dwar it-TSE”). Dawn l-arranġamenti kienu inkorporati u nfurzati fis-Sezzjoni V.B.4 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u l-forestrija mill-2007 sal-2013 (13) (“il-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013”).
(39)
Skont il-linji gwida tal-Komunità dwar it-TSE u l-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013, min iniġġes għandu jħallas għar-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali (14). F'ċerti ċirkostanzi limitati ħafna, però, l-għajnuna hi permessa għal testijiet tat-TSE u għar-rimi ta’ bhejjem maqtula (15). L-ebda għajnuna ma tista' tingħata għar-rimi ta’ skart mill-biċċeriji (16). Barra minn hekk l-għajnuna hi kompatibbli mas-suq intern biss jekk jista' jintwera li l-għajnuna tingħata biss lil bdiewa u mhux lill-impriżi tal-produzzjoni iktar 'l isfel fil-katina ta’ attivitajiet (bħal biċċeriji jew impjanti għar-rimi tal-annimali) (17).
2.5.1. Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta’ Jannar 2004 fil-każ dwar l-għajnuna NN 33/03
(40)
Fl-2004 il-Kummissjoni approvat skema tal-għajnuna mill-Istat biex tiġġieled kontra t-TSE fir-Rhineland-Palatinate li kienet notifikata mill-Ġermanja taħt l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE, u l-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-settur agrikolu tat-12 ta’ Awwissu 2000 (18). L-għan tal-iskema kien il-prevenzjoni tat-tifrix tal-BSE, billi, fost affarijiet oħra, jingħata rimbors lill-bdiewa għall-kostijiet addizzjonali li jkunu ġarrbu għar-rimi xieraq ta’ materjal riskjuż wara l-introduzzjoni tal-projbizzjoni li l-baqar jingħataw għalf li jkun fih laħam u għadam.
(41)
Flimkien ma’ miżuri oħra, il-Kummissjoni approvat għajnuna ta’ darba ta’ 100 % tal-kostijiet għar-rimi ta’ skart mill-biċċeriji riskjuż speċifikat li kien akkumula bejn Ottubru 2000 u Settembru 2001 bħala riżultat tal-projbizzjoni fuq l-għalf magħmul minn laħam u għadam. Madankollu, il-benefiċjarji ta’ din l-għajnuna kienu kkunsidrati bħala biċċeriji u mhux ZT.
2.5.2. Deċizjoni tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Lulju 2004 fil-każ dwar l-għajnuna N-15/04
(42)
Skont it-tieni skema tal-għajnuna li kienet awtorizzata wkoll fl-2004, il-bdiewa f'Rhineland-Palatinate kellhom jirċievu kumpens għall-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar ta’ bhejjem mejta li għalihom kienu ħallsu kontributi lit-Tierseuchenkasse (19) (fond għall-annimali morda). Il-ħlasijiet applikati minn ZT għall-ġbir u l-ipproċessar tal-bhejjem mejta interni huma mħallsa f'partijiet ugwali mill-istati Ġermaniżi (Rhineland-Palatinate, Hessen, Saarland), il-membri tal-assoċjazzjoni, u t-Tierseuchenkasse tal-istati rispettivi. Madankollu, fil-każ tal-kostijiet tal-ipproċessar, is-sidien tal-annimali tat-trobbija jridu jagħmlu kontribut ta’ 25 fil-mija.
(43)
L-għajnuna, imħallsa direttament lil ZT, kienet approvata għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 1999 sal-31 ta’ Diċembru 2013. Din kienet soġġetta għall-kundizzjoni li tingħata esklussivament lill-bdiewa u li magħha ma tingħatax għajnuna oħra.
(44)
Peress illi l-għajnuna ikkumpensat għal proporzjon mill-ħlasijiet stabbiliti minn qabel (100 % għall-ġbir u 75 % għall-ipproċessar), il-Kummissjoni kkonkludiet li din ingħatat esklussivament lill-bdiewa u li ma ħolqitx vantaġġ ekonomiku għal ZT.
2.5.3. Relazzjoni bejn l-iskemi tal-għajnuna approvati NN 33/03 u N 15/04 u l-kontributi annwali
(45)
Iż-żewġ skemi ta’ għajnuna (“l-għajnuna agrikola”) huma mniżżla bħala introjtu fil-kotba ta’ ZT. Bħala riżultat ta’ dan it-telf li jidher fil-premessa 36 diġà jikkonsidra l-fatt li ZT irċeviet għajnuna agrikola bħala introjtu.
(46)
Fi kliem ieħor, ZT irċeviet il-kontributi annwali kif ukoll l-għajnuna agrikola biex tiffinanzja t-telf li kien fadal.
3. RAĠUNIJIET BIEX TINBEDA L-PROĊEDURA
(47)
Il-kwerelant isostni li ZT ma setgħetx tkompli topera ekonomikament kieku l-membri tagħha ma koprewx it-telf annwali li sar minħabba r-rimi ta’ materjal intern u estern bil-ħlas ta’ kontributi annwali. ZT, b'monopolju għar-rimi ta’ materjal intern u għaldaqstant mingħajr ebda kompetizzjoni, toffri prezzijiet iktar baxxi minn dawk tas-suq għal materjal estern. Il-politika tal-prezzijiet ta’ ZT hi mmirata lejn il-massimizzazzjoni tal-użu tal-impjanti tagħha, li għandhom kapaċità żejda għolja.
(48)
Il-kwerelant jara ħafna tipi ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jirriżultaw mill-ħlasijiet tal-kontributi annwali. B'mod partikolari, ikkritika l-ipprezzar ta’ ZT fil-każ ta’ materjal ħieles tal-kategorija 3 u fil-każ tal-istedina għall-offerti għall-kuntratt tar-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali:
(a)
ZT offriet li tarmi l-iskart mill-biċċeriji bi prezzijiet li ma kinux jiddependu fuq il-kwantità pproċessata iżda li kienu fissi għal kull annimal. Dan hu attraenti għal biċċeriji iżgħar, għax is-separazzjoni ta’ prodotti kontrollati u dawk mhux kontrollati tinvolvi kostijiet ogħla milli għal biċċeriji li huma ikbar u attrezzati aħjar, biex jaqbżu l-proċess ta’ separazzjoni u biex jgħaddu materjal tal-kategorija 3 lil ZT flimkien ma’ skart mill-biċċeriji tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant ZT toffri li tarmi l-iskart mill-biċċeriji bi prezzijiet li ma jkoprux il-kostijiet tagħha għax fil-prezzijiet tagħha ma tinkludix il-kostijiet addizzjonali li jirriżultaw mill-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 fl-istess ħin.
(b)
Fil-proċedura tal-offerti għar-rimi tal-prodotti kontrollati f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali, ZT irnexxielha tirbaħ il-kuntratt biss għaliex il-kostijiet fissi tagħha biex iżomm il-kapaċità ta’ riżerva kienu diġà koperti mill-kontribut annwali u għaldaqstant setgħet toffri prezzijiet iktar baxxi.
(49)
Il-Ġermanja ssostni, min-naħa l-oħra, li l-kontribut annwali kien neċessarju biex ikunu koperti l-kostijiet ta’ ZT li jirriżultaw mill-obbligazzjoni tagħha li tipprovdi kapaċità ta’ riżerva biex tlaħħaq mal-epidemiji. Bħala prova, il-Ġermanja pprovdiet studju espert mill-Istitut Fraunhofer li sar f'Marzu 2007 (20) (“l-istudju Fraunhofer”) biex turi li l-kost għal riżerva għall-epidemiji jammonta għal 50 % tal-kostijiet totali tal-kapaċità. Barra minn hekk, ġie ppreżentat l-argument li l-kontribut annwali kien ukoll neċessarju biex ikopri l-kostijiet għat-tindif tas-siti kontaminati.
(50)
Fl-eżaminazzjoni proviżorja tagħha, il-Kummissjoni inizjalment stabbiliet illi l-kontributi annwali jipprovdu vantaġġ ekonomiku għal ZT, peress illi jnaqqsu n-nefqa kurrenti tagħha, u li l-kriterji l-oħra għall-eżistenza tal-għajnuna kienu sodisfatti.
(51)
Il-Kummissjoni sostniet li din it-tip ta’ għajnuna hi ġeneralment projbita. Hi esprimiet ukoll id-dubji tagħha fir-rigward ta’ jekk il-kontribut annwali setax ikun ġustifikat bħala kumpens għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Il-Kummissjoni bbażat il-konklużjoni tagħha fuq eżaminazzjoni ta’ erba' kriterji mniżżla fis-sentenza Altmark (21):
(a)
L-impriża benefiċjarja jrid attwalment ikollha obbligi ta’ servizz pubbliku li trid taqdi, u l-obbligi għandhom ikunu definiti sew;
(b)
Il-parametri fuq liema bażi hu kkalkolat il-kumpens għandhom ikunu mniżżla b'mod oġġettiv u trasparenti minn qabel;
(c)
Il-kumpens m'għandux jeċċedi dak li għandu jkopri, totalment jew parzjalment, il-kostijiet biex ikunu sodisfatti l-obbligi tas-servizz pubbliku, b'kunsiderazzjoni għall-introjtu miksub u profitt xieraq mill-qadi ta’ dawn l-obbligi;
(d)
Fejn l-impriża li għandha taqdi l-obbligi tas-servizz pubbliku ma tkunx magħżula fi proċedura ta’ akkwist pubbliku li tippermetti selezzjoni ta’ offerta kapaċi li tipprovdi dawk is-serviżżi bl-inqas kost għall-komunità, il-livell ta’ kumpens meħtieġ għandu jkun determinat skont analiżi tal-kostijiet li impriża tipika mmexxija sew għandha tagħmel biex twettaq dawk l-obbligi.
(52)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-eżistenza ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk hemmx interess pubbliku fil-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji peress li, skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, il-bdiewa huma obbligati li jarmu bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji u huma appoġġjati mill-għajnuna msemmija hawn fuq li hi approvata mill-Kummissjoni taħt il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE. Wieħed għandu jistaqsi wkoll jekk il-kontribut annwali huwiex neċessarju peress illi l-prattika ta’ stati Ġermaniżi oħra turi li l-impjanti ta’ operaturi privati għandhom biżżejjed kapaċità żejda biex ilaħħqu ma’ epidemiji tal-annimali mingħajr ma jirċievu pagament ta’ kumpens addizzjonali talli jipprovduha.
(53)
Il-Kummissjoni wkoll iddubitat jekk il-Verbandsordnung li jirregola ZT iwettaqx ir-rekwiżiti għal att ta’ affidament trasparenti peress illi, qabel l-2010, il-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji ma kinitx imfissra bħala obbligu ta’ interess pubbliku li għandu jkun provudt minn ZT u għaliex ma dan ma stabbiliex il-parametri neċessarji biex ikun kkalkolat il-kost.
(54)
Fir-rigward tal-bżonn għal pagament ta’ kumpens, il-Kummissjoni staqsiet jekk il-kontributi annwali, fil-fatt, jiffinanzjawx it-telf li jirriżulta minn kapaċità żejda li ma tagħmilx profitt. Wieħed għandu jistaqsi jekk hux meħtieġ kontribut annwali addizzjonali meta fi stati Ġermaniżi oħra l-kostijiet huma koperti minn imposti mħallsa minn min iniġġes.
(55)
Peress illi ZT ma ntagħżlitx permezz ta’ sejħa pubblika għall-offeri, hemm dubju kemm ZT hija impriża tipika mmexxija tajjeb.
(56)
Għaldaqstant il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni proviżorja li hemm bżonn ta’ eżaminazzjoni dettaljata biex ikun hemm konferma dwar jekk il-kontribut annwali lil ZT huwiex neċessarju biex tkun żgurata riżerva għall-epidemiji jew jekk is-suq innifshu jistax jipprovdi kapaċità ta’ impjant b'xejn suffiċjenti fil-każ ta’ epidemija.
(57)
Fl-aħħar kien hemm dubji dwar l-argument tal-Ġermanja li l-kontributi annwali setgħu jkunu ġustifikati bħala kumpens għall-kostijiet għat-tindif tas-siti kontaminati. Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ħarsien ambjentali tal-1 ta’ April 2008 (22) (“il-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali”), din l-għajnuna tista' tkun ikkunsidrata kompatibbli mas-suq intern biss jekk il-benefiċjarju ma jistax ikun responsabbli taħt il-liġi nazzjonali, li mid-dehra mhuwiex il-każ f'din iċ-ċirkostanza.
4. PROĊEDIMENTI TAL-QORTI NAZZJONALI
(58)
Fid-deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Diċembru 2010 l-ogħla qorti amministrattiva Ġermaniża, il-BVerwG sostniet lil l-kontributi tal-2010 ma kinux għajnuna mill-istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, peress illi l-kriterji tal-Altmark kienu sodisfatti. Il-BVerwG m'għamlet l-ebda pronunzja dwar kontributi ta’ qabel għax qieset illi l-appell ma kienx ammissibbli fir-rigward tal-kontributi magħmula qabel l-2010.
4.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(59)
Il-BVerwG sostniet li r-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali skont ir-Regolament tal-prodotti sekondarji tal-annimali u § 3(1) tat-TierNebG jikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u jinkludi l-provvista ta’ kapaċità ta’ riżerva fil-każ ta’ epidemiji.
(60)
Il-BVerwG iddistingwiet bejn il-kapaċità li hi wżata f'operazzjonijiet normali, inkluża kapaċità operazzjonali żejda, u kapaċità wieqfa li normalment mhux użata. Kieku l-kontributi annwali koprew il-kost tal-kapaċità normali, inkluża ir-riżerva essenzjali għall-epidemiji, il-BVerwG kienet taqbel li l-kontributi annwali kienu għajnuna mill-Istat minħabba l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(61)
Madankollu jekk il-kontributi annwali koprew biss il-kostijiet tal-kapaċità żejda li hi miżmuma biss fil-każ ta’ tifqigħa ta’ epidemiji, dawn ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Mhuwiex rilevanti li l-kapaċità żejda tista' tkun ogħla minn dik dettata mir-rekwiżiti operazzjonali peress illi, skont in-natura tagħha stess, mhix qed tintuża normalment. Biss jekk kien hemm indikazzjonijiet li l-kapaċità żejda kienet intużat għal operazzjonijiet normali (eż. għar-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3) kien ikun hemm konklużjoni differenti. Madankollu, peress illi dan ma kienx jidher li hu l-każ, il-kontributi annwali kienu qed jikkumpensaw biss għall-kostijiet li jirriżultaw mill-obbligu tas-servizz pubbliku biex tiġi pprovduta riżerva għall-epidemiji.
4.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(62)
Fir-rigward tar-rekwiżit ta’ trasparenza, il-BVerwG innotat li l- Verbandsordnung kien modifikat fit-2 ta’ Frar 2010, immedjatament wara li kienu ġew stabbiliti l-kontributi tal-2010. Il-BVerwG sostniet li § 9 tal-Verbandsordnung tal-2010 kien għamilha ċara li l-kontributi annwali kkumpensaw biss għall-kost tal-provvista ta’ kapaċità riżerva fil-każ ta’ epidemiji.
4.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(63)
Fil-Verbandsordnung kif emendat § 9 żgura li l-kontributi annwali kkumpensaw biss għall-kost tal-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji.
(64)
Barra minn dan, il-BVerwG innotat li d-deċiżjoni dwar id-daqs tar-riżerva ma kinitx deċiżjoni tan-negozju li kellha tittieħed abbażi tal-kost-effettività ekonomika tagħha. Permezz tan-natura tagħha stess, iż-żamma ta’ kapaċità ta’ riżerva għat-tifqigħa ta’ epidemija mhix ekonomika minħabba li l-kost ta’ din ir-riżerva huwa sproporzjonat mal-probabbiltà ta’ tifqigħat fuq skala kbira ta’ mard tal-annimali.
4.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(65)
Il-BVerwG sostniet li ma kienx possibbli li jkun applikat ir-raba' kriterju ta’ Altmark f'dan il-każ peress illi r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 isir separatament mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3. Ma hemmx koinċidenza bejn is-servizzi pubbliċi u kummerċjali li tipprovdi ZT waqt li, fil-każ Altmark, kumpanija privata tax-xarabanks kienet soġġetta għal numru kbir ta’ rekwiżiti tas-servizz pubbliku (eż. dwar in-numru ta’ waqfiet u l-iskeda) li biddlet sostanzjalment il-mod kif kien isir is-servizz tat-trasport eżistenti. Il-kontributi annwali lil ZT għaldaqstant servew biex jikkumpensaw għall-kost tal-provvista ta’ servizz pubbliku lil hinn mis-suq.
(66)
Il-BVerwG sostniet ukoll li entità pubblika tista' twettaq kompiti ta’ interess pubbliku waħedha mingħajr ma tkun obbligata li tirrikorri għall-fornituri ta’ servizz privat. Fir-rigward tal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja dwar l-akkwist pubbliku, il-BVerwG sostniet li entità pubblika kienet libera li tagħżel jekk ikollhiex servizz intern jew jekk takkwistahx mis-suq (23).
5. KUMMENTI MILL-KWERELANT
5.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(67)
Il-kwerelant jargumenta li l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji mhix servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI) skont id-definizzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE minħabba fil-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(68)
Bdiewa u biċċeriji jistgħu faċilment ikunu identifikati bħala min iniġġes. Il-bdiewa jibbenefikaw mill-immaniġġjar effettiv ta’ epidemiji tal-annimali, peress illi dawn jistgħu jkunu ta’ riskju fuq il-qatgħat tagħhom u għaldaqstant fuq l-assi tagħhom. U l-immaniġġar rapidu u effettiv tal-epidemiji jippermetti lill-biċċeriji li jkomplu n-negozju tagħhom fuq il-livell normali.
(69)
Il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” hu rikonoxxut ukoll fil-leġiżlazzjoni Ġermaniża, fejn il-bdiewa u l-biċċeriji huma msemmija regolarment bħala niġġiesa li għandhom ikopru l-kostijiet tar-rimi (24).
5.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(70)
Il-kwerelant isostni li ZT bdiet tiddikjara li minn dejjem kienet fdata bil-kompitu li tipprovdi kapaċità ta’ riżerva biss wara li bdew l-investigazzjonijiet nazzjonali u tal-Kummissjoni. Sakemm ma kien emendat il-Verbandsordnung fl-2010 ma kien hemm l-ebda att ta’ affidament espliċitu li jikkonċerna l-provvista ta’ kapaċità ta’ riżerva u lanqas ma kienu definiti minn qabel il-parametri għall-kalkolazzjoni tal-kumpens.
5.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(71)
Il-kwerelant isostni li r-rekwiżit li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma jirrikjedix kostijiet netti għall-impjanti tar-rimi tal-annimali.
5.3.1. Ir-riżerva ekonomika koperta mill-kapaċità żejda operazzjonali
(72)
Impjanti Ġermaniżi għar-rimi tal-annimali ġeneralment jaħdmu żewġ xiftijiet fuq ħames jew sitt ijiem ta’ matul il-ġimgħa b'varjazzjonijiet ta’ +/- 5 % fis-sigħat ta’ operazzjoni. Varjazzjonijiet staġjonali fid-domanda huma ttrattati permezz ta’ tlett xiftijiet fi żmien ta’ domanda qawwija jew tnaqqis għal operazzjonijiet ta’ ħamest ijiem u żewġ xiftijiet meta d-domanda tkun baxxa. L-istudju Böckenhoff (25) ikkonferma li t-tielet xift fost il-ġimgħa u xiftijiet oħra fi tmiem il-ġimgħa jipprovdu biżżejjed riżerva għall-epidemiji biex ilaħħqu maż-żieda fl-ammont ta’ materjal fil-każ ta’ epidemiji.
(73)
Għaldaqstant ir-riżerva għall-epidemiji neċessarja tista' tkun koperta mill-kapaċità żejda disponibbli fl-operazzjoni normali tal-impjanti tar-rimi. Il-kwerelant jenfasizza li qatt ma kellu bżonn jagħmel investimenti addizzjonali sabiex jipprovdi livell suffiċjenti ta’ riżerva għall-epidemiji.
(74)
Il-kwerelant isostni wkoll li l-kapaċitajiet tal-Länder ġirien għandhom ikunu kkunsidrati waqt l-ippjanar tal-kapaċità ta’ impjant tar-rimi. Fil-każ ta’ tifqigħa kbira ta’ mard, il-kapaċitajiet ta’ Länder oħra jistgħu jintużaw biex ilaħħqu maż-żieda fil-kapaċità fuq żmien qasir. M'hemmx dispożizzjonijiet legali li jipprojbixxu t-trasport ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2. Għall-kuntrarju, il-leġiżlazzjoni Ġermaniża relevanti (26) tqis ir-rikors għall-kapaċitajiet ta’ regjuni viċini bħala mod ovvju għat-trattament ta’ ostakoli fil-kapaċità tal-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija.
5.3.2. Kostijiet totali ffinanzjati minn dħul normali tal-miżati
(75)
Skont il-kwerelant, il-kostijiet kollha tal-kapaċità huma normalment iffinanzjati mid-dħul li tkun għamlet il-kumpanija li għandha l-kompitu li tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 meta din titħallas għall-operazzjonijiet normali tagħha. Peress illi l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzajonali huma parti integrali mill-kostijiet fissi tal-impjant, dawn jistgħu jkunu inklużi fil-kalkolazzjoni tal-miżata mitluba lill-utenti. Fost affarijiet oħrajn, il-kwerelant iċċita sentenza tal-BVerwG (27) li ċċarat li l-kost għal riżervi ta’ kapaċità li huma ġustifikati oġġettivament setgħu jiġu inklużi matul il-kalkolazzjoni tal-imposti.
(76)
F'10 mis-16-il Länder, impriżi privati biss huma fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 (Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Niedersachsen, it-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein, u Thüringen). Fi wħud minn dawn il-Länder hemm reġjuni b'numri partikolarment kbar ta’ bhejjem, bħal fin-Niedersachsen, it-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia u Schleswig-Holstein. Fil-Bavaria u Hessen, ir-rimi tal-annimali hu provdut parzjalment minn impriżi privati.
(77)
F'dawk il-Länder fejn il-kwerelant jew impriżi affiljati huma fdati bir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali, jiġifieri Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen-Anhalt u Thüringen, l-awtorità pubblika u l-impriża fdata jaqblu fuq il-kapaċita annwali massima li għandu jipprovdi l-impjant tar-rimi. Dawk il-kapaċitajiet huma kkunsidrati suffiċjenti biex ilaħħqu mad-domanda iktar għolja fil-każ ta’ epidemija. Il-kwerelant jaf li f'ċerti proċeduri ta’ akkwisti pubbliku fit-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia il-livell tal-kapaċità ta’ riżerva hi diġà ffissata. L-eżempju ċitat hu Kreis-Steinfurt, fejn ir-riżerva hi ffissata bħala 5 % tal-għadd tal-irjus tal-bhejjem tas-sena preċedenti. L-imposti tar-rimi huma kkalkolati sabiex il-ikostijiet fissi kollha tal-impjanti tar-rimi jkunu kompletament iffinanzjati mill-ġdid mill-miżati tar-rimi li jitħallsu mill-bdiewa u l-biċċeriji.
(78)
Konsegwentement, il-prattika f'Länder oħra turi li l-kostijiet totali tal-impjant tar-rimi - inklużi kwalunkwe kostijiet għal riżerva għall-epidemiji - jistgħu jkunu finanzjati kompletament mid-dħul mill-miżati u li mhux meħtieġ kumpens addizzjonali mill-baġit pubbliku.
5.3.3. L-użu reali tal-kontributi annwali minn ZT
(79)
Il-kwerelant jargumenta li ZT tuża l-kontributi annwali biex tiffinanzja t-telf mhux biss mill-operazzjonijiet normali iżda wkoll minħabba ż-żamma ta’ kapaċità żejda li iktar tard tista' tintuża għal skopijiet esterni.
5.3.3.1. L-Użu tal-allegata rizerva għall-epidemiji għall-għanijiet tal-kompitu pubbliku fdat lilu f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(80)
Paragun bejn l-ammont ta’ kapaċità żejda li ZT indikat fl-offerta tagħha fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen fl-2009 u l-ammont ta’ kapaċità żejda deskritta fl-istudju Fraunhofer (28) juru tnaqqis sostanzjali fil-kapaċità żejda ta’ ZT fuq medda ta’ żmien. Waqt li l-kapaċità żejda, u għalhekk ir-riżerva għall-epidemiji allegatament neċessarja, xorta waħda ammontaw għal madwar 50 % tal-kapaċità totali fl-2005 skont l-istudju Fraunhofer, sal-2009 dinn kienet naqset għal biss 35 %, kif jidher mill-offerta ta’ ZT fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku f'Hessen tat-Tramuntana.
(81)
Jekk wieħed jassumi li ZT kienet fil-fatt fdata bil-kompitu li żżomm riżerva għall-epidemiji u li 50 % tal-kapaċità medja ta’ ZT kienet riżerva adegwata (kif ikkonkluda l-istudju Fraunhofer), ZT ma kinitx tkun kapaċi tipparteċipa fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen jew li tassumi obbligi oħra ta’ rimi f'Baden-Württemberg.
(82)
Madankollu, peress illi ZT fil-fatt rebħet il-kuntratt taħt il-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen u ħadet fuqha nnifisha l-provvista ta’ servizzi addizzjonali ta’ rimi, allura din bil-fors li użat parti mir-riżerva għall-epidemiji li allegatament hemm bżonnha għall-operazzjonijiet normali. Għaldaqstant hu evidenti li l-kontributi annwali ffinanzjaw il-kostijeit tal-kapaċità żejda li ma kinitx meħtieġa bħala riżerva għall-epidemiji.
5.3.3.2. Il-Finanzjament ta’ kapaċità żejda mhux neċessarja
(83)
Il-kwerelant qabbel il-livell tar-riżerva għall-epidemiji ta’ ZT mal-kapaċità żejda disponibbli f'Länder oħra u wasal għall-konklużjoni li r-riżerva għall-epidemiji ta’ ZT kienet erba' jew ħames darbiet ogħla mill-kapaċità żejda disponibbli bħala riżerva għall-epidemiji f'Länder oħra, b'kunsiderazzjoni għad-differenzi fin-numri tal-bhejjem. Il-kontributi annwali kienu għalhekk qed jiffinanzjaw il-kapaċità żejda b'eċċess sostanzjali tar-riżerva għall-epidemiji neċessarja meta wieħed jagħmel paragun mal-prattiki f'Länder oħra. Din il-kapaċità żejda kienet imbagħad disponibbli biex tintuża iktar tard għal għanijiet kummerċjali - bħal biex tieħu sehem fil-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali.
5.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(84)
Il-kwerelant jinnota li ZT ma ngħatatx il-kuntratt permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku, mentri fil-maġġoranza ta’ Länder oħra tintuża proċedura ta’ sejħa għall-offerti pubblika biex jintagħżel il-fornitur l-iktar effiċjenti. Barra minn dan, ma saritx analiżi tal-kostijiet biex jitqabblu l-kostijiet ta’ ZT ma’ dawk ta’ intrapriża tipika mmexxija tajjeb.
(85)
Fil-fehma tal-kwerelant, ma kienx hemm ostakoli legali li jipprevjenu proċedura pubblika ta’ offerti fir-Rhineland-Palatinate.
5.5. Distorsjoni tal-kompetizzjoni fuq swieq esterni
5.5.1. Offerta minn ZT għal inqas mill-kost fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti pubblika f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(86)
Il-kwerelant isostni li l-effett ta’ distorsjoni tal-pagamenti ta’ kontributi annwali jistgħu jintwerew bil-mod kif is-sejħa għall-offerti pubblika mxiet fit-Tramuntana ta’ Hessen.
(87)
Qabel il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH (“TBA Schäfer”), affiljat tal-kwerelant, kien fdat bir-rimi tal-materjali tal-kategoriji 1 u 2. Madankollu, TBA Schäfer ma kienx kapaċi jikkompeti b'suċċess ma’ ZT fil-proċedura għall-offerti tal-2009. Waqt li l-offerta ta’ TBA Schäfer kellha tkun ibbażata fuq l-kostijiet totali, ZT setgħet toffri miżati irħas mill-kostijiet minħabba li parti mill-kostijiet fissi kienu diġà ffinanzjati mill-kontributi annwali.
(88)
Evidenza ulterjuri li ZT għamlet offerta bi prezz iktar baxx mill-kost fl-offerta għal Hessen tat-Tramuntana tirriżulta minn tqabbil mal-imposti li ZT tapplika fit-territorju tagħha. Hemmhekk l-imposta hi ta’ EUR 328 għal kull tunnellata, waqt li l-offerta ta’ ZT fl-offerta għat-tramuntana ta’ Hessen kienet biss EUR 208 għal kull tunnellata. Peress li m'hemmx differenzi sinifikanti fil-kostijiet ta’ ġbir bejn iż-żewġ reġjuni, huwa diffiċli li wieħed jifhem kif ZT setgħet tagħmel offerta fejn tiċċarġja madwar terz inqas fit-Tramuntana ta’ Hessen milli fit-territorju tagħha għal eżattament l-istess servizz.
(89)
Peress li l-bażi tal-kost ta’ TBA Schäfer kienet magħrufa pubblikament minħabba offerti preċedenti, kien faċli għal ZT li tagħmel offerta ta’ EUR 208 għal kull tunnellata, EUR 4 biss inqas mill-offerta ta’ TBA ta’ EUR 212 għal kull tunnellata, u għaldaqstant li tirbaħ il-kuntratt.
5.5.2. Miżati iktar baxxi mill-kost iċċarġjati minn ZT għar-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(90)
Il-kwerelant jenfasizza li l-inċentiv għall-biċċeriji biex jisseparaw materjal tal-kategorija 3 minn materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu mgħawweġ fir-Rhineland-Palatinate minħabba l-politika ta’ ZT ta’ pprezzar ta’ somma waħda. Konsegwentement, kwantità sostanzjali ta’ materjal tal-kategorija 3 li kieku setgħet tkun ipproċessata f'ikel għall-annimali domestiċi tintrema flimkien ma’ materjal inferjuri tal-kategoriji 1 u 2 (29).
(91)
barra minn hekk, l-ammont ta’ materjal tal-kategorija 3 imneħħi mis-suq minħabba l-politika tal-ipprezzar ta’ ZT kien ogħla minn dak assunt mill-Kummissjoni fil-valutazzjoni preliminari tagħha tas-suq. Il-paragrafu 33 tad-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura jgħid li materjali tal-kategorija 3 kienu separati f'72 % tal-qatliet kollha fir-Rhineland-Palatinate. Madankollu din il-figura hi bbażata biss fuq in-numru ta’ qatliet. Kieku wieħed kellu jikkunsidra l-fatt li l-qtil ta’ baqra jipproduċi ammont ferm ogħla ta’ materjal tal-kategorija 3 milli l-qtil ta’ majjal, ir-riżultat ikun li 45 % biss tal-materjal tal-kategorija 3 ikun isseparat. Konsegwentement, id-dsitorsjoni tas-suq dovut għall-politika tal-ipprezzar ta’ ZT ikun ferm aktar ikbar minn dak li kien mistenni preċedentement.
6. KUMMENTI MINN ZT
(92)
Il-kummenti ta’ ZT jikkoinċidu fil-punti relevanti ma’ dawk magħmula mill-Ġermanja, li huma deskritti fis-Sezzjoni segwenti. Għaldaqstant il-kummenti ta’ ZT mhumiex imniżżla separatament sabiex tiġi evitata repetizzjoni mhux meħtieġa.
7. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(93)
Il-Ġermanja ċaħdet li l-kontribut annwali impost taħt il-Verbandsordnung taż-ZT jikkostitwixxi għajnuna illegali peress illi l-kriterji ta’ Altmark huma sodisfatti. Il-Ġermanja targumenta wkoll li l-għajnuna hi kompatibbli mas-suq intern peress li l-kontribut annwali ma jaqbiżx il-kost biex tinżamm riżerva għall-epidemiji u l-kostijiet tat-tindif ta’ siti li kienu jintużaw qabel.
7.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(94)
L-ewwelnett il-Ġermanja ssostni li l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji hi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, billi targumenta li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu obbligu statutorju fuq l-awtoritajiet lokali.
(95)
L-awtoritajiet lokali kienu fdaw it-twettiq ta’ dan l-obbligu statutorju liż-ZT, entità taħt il-liġi pubblika b'kapaċità legali. L-interess ekonomiku ġenerali jikkonsisti fil-fatt li r-rimi xieraq ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 iservi biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem. Dan japplika l-iktar fil-każ ta’ epidemija.
(96)
Kellu jkun ikkunsidrat il-fatt li l-finanzjament hu anke possibbli taħt il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 ma setgħux jinżammu kontra ż-ZT. Il-linji gwida jirregolaw biss il-finanzjament tal-kostijiet tar-rimi ta’ karkassi tal-annimali (bhejjem mejta), iżda mhux speċifikament il-kostijiet għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant il-kontribut annwali ma jingħaddx flimkien mal-għajnuna approvata għat-TSE.
(97)
Addizzjonalment, meta wieħed jiġi għar-rimi ta’ bhejjem mejta, il-bdiewa jistgħu jkunu identifikati bħala niġġiesa, mentri fil-każ tal-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji, in-niġġiesa ma jistgħux ikunu identifikati faċilment.
7.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(98)
Iż-ZT kienet fdata bil-kompitu tar-rimi ta’ prodotti sekondarji ta’ annimali mit-TierNebGAG RP mill-1979.
(99)
Id-daqs tar-riżerva neċessarja għall-epidemiji u l-parametri għall-kalkolazzjoni tal-kostijeit netti kienu mniżżla fil-Verbandsordnung emendat taż-ZT tal-1 ta’ Frar 2010. Dawn kienu bbażati fuq l-istudju Fraunhofer.
(100)
Il-Ġermanja tenfasizza li anke qabel ma kien emendat il-Verbandsordnung fl-2010, il-kontributi annwali imposti miż-ZT fuq il-membri tiegħu kienu ffissati b'mod oġġettiv u trasparenti. B'mod partikolari, il-pjan tan-negozju għal kull sena kien adottat mill-assemblea ġenerali taż-ZT f'proċedura pubblika, approvata mill-awtorità ta’ sorveljanza, u ppublikat fil-gazzetti uffiċjali ta’ Rhineland-Palatinate, Hessen, u Saarland.
7.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(101)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja, ir-riżerva miżmuma biex tlaħħaq mal-epidemiji hi neċessarja għall-protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem fil-każ ta’ epidemija.
7.3.1. Studju fuq il-livell tar-riżerva tal-epidemiji
(102)
Skont il-Ġermanja d-daqs tar-riżerva għall-epidemiji mniżżla fil-Verbandsordnung emendat tat-2 ta’ Frar 2010 kienet ibbażata fuq l-istudju Fraunhofer. Wara l-bidu tal-proċedura, il-Ġermanja kellha studju ieħor (30) magħmul mill-Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (“l-istudju ISPA-RP”).
(103)
L-istudju Fraunhofer stima l-ammont antiċipat tal-materjal f'diversi sitwazzjonijiet, b'konsiderazzjoni tal-probabbiltà tagħhom. L-istudju ISPA-RP isegwi approċċ iddettaljat metodiku biex jagħmel mudell tas-sitwazzjonijiet diversi tal-epidemiji fil-każ ta’ tifqigħa ta’ marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD) u d-deni tal-ħnieżer klassiku (CSF).
(104)
Iż-żewġ studji waslu għall-konklużjoni li l-kapaċita totali disponibbli taż-ZT kienet biżżejjed għall-ipproċessar tal-kwantitajiet li jirriżultaw minn epidemiji kemm ta’ terminu qasir kif ukoll dawk li jdumu iktar flimkien ma’ kwantitajiet normali ta’ materjal intern u estern, li jammontaw għal madwar 1 700 tunnellata fil-ġimgħa.
7.3.1.1. Epidemiji fuq medda qasira ta’ żmien
(105)
L-istudju ISPA juri li fil-każ ta’ epidemiji fuq medda qasira ta’ żmien, u jekk wieħed jassumi li jinvolvu materjal addizzjonali ta’ madwar 200 tunnellata kull fi żmien jumejn sa ħamest ijiem, il-materjal żejjed jista' jkun ipproċessat faċilment flimkien mal-kwantità normali fl-użu tal-kapaċità żejda ta’ kull ġimgħa sa 1 523 tunnellata f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem, mingħajr il-bżonn li jirrikorru għax-xiftijiet addizzjonali fi tmiem il-ġimgħa.
(106)
Anke fil-każ ta’ epidemiji li jaffettwaw partijiet relattivament kbar taż-żona koperta mill-assoċjazzjoni, il-kwantitajiet addizzjonali ta’ bejn 1 300 u 1 800 tunnellata li jirriżultaw fuq medda ta’ tmien ġimgħat jistgħu jkunu pproċessati kieku x-xiftijiet ta’ tmiem il-ġimgħa kienu maħduma sabiex il-kapaċità żejda tal-medda qasira taż-żmien sa 2 819-il tunnellata fil-ġimgħa kienet disponibbli (ara Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
7.3.1.2. Epidemiji fit-tul
(107)
Dan ix-xenarju assuma tifqigħa ta’ FMD madwar iż-żona koperta mill-assoċjazzjoni b'rata ta’ qatliet tal-għaxra fil-mija, kif ġara fil-Brittanja fl-2001. F'dak il-każ it-throughput ikun ta’ madwar 1 300 tunnellat fil-ġimgħa fuq perjodu ta’ 18-il ġimgħa. L-istudju ISPA-RP wera li b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem, l-impjanti ta’ ZT setgħu wkoll jipproċessaw dawk il-kwantitajiet minbarra l-kwantità normali (ara Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
7.3.1.3. Konklużjonijiet li rriżultaw mill-istudji ppreżentati
(108)
L-istudji ppreżentati wrew li l-kapaċità totali disponibbli b'operazzjoni ta’ ħamest ijiem fuq tliet xiftijiet hi biżżejjed biex tipproċessa kwantitajiet addizzjonali li jirriżultaw minn epidemiji fuq żmien qasir u anke epidemiji li jdumu iktar flimkien mal-kwantitajiet normali. F'ħafna mix-xenarji ma jkunx hemm bżonn għar-rikors għax-xiftijiet addizzjonali disponibbli fil-weekends taħt operazzjoni ta’ kapaċità totalli għal sitt ġimgħat sa 12-il ġimgħa.
(109)
L-istudji juru li l-konklużjoni li ZT għandha biżżejjed kapaċità totali b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem għall-ipproċessar tal-kwantitajiet normali li jirriżultaw u l-materjal antiċipat minn epidemiji li jdumu iktar. Għaldaqstant il-kapaċità totali li hi disponibbli attwalment hi kkunsidrata xierqa għall-bżonnijiet iktar milli eċċessiva.
7.3.2. Il-Kost tar-riżerva għall-epidemiji
(110)
Il-kalkolazzjonijiet ippreżentati mill-Ġermanja għall-kost tar-riżerva għall-epidemiji jsegwu l-approċċ tal-istudju Fraunhofer. It-tqassim tal-kostijiet tal-kapaċità bejn operazzjonijiet normali u r-riżerva għall-epidemiji kien determinat skont l-utilizzazzjoni medja tal-kapaċità totali disponibbli f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet. Bħala medja ħarġet li ZT tuża madwar 50 % tal-kapaċità totali disponibbli f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem.
(111)
Abbażi ta’ dan il-livell ta’ utilizzazzjoni, madwar 50 % tal-kostijet tal-kapaċità kienu allokati lill kull operazzjoni normali u r-riżerva għall-epidemiji kemm għall-ġbir kif ukoll għall-ipproċessar (31). Il-kost li jirriżulta tar-riżerva għall-epidemiji hu kif ġej:
Tabella 2
Il-kost għar-riżerva għall-epidemiji skont il-Ġermanja għall-perjodu 2000-2009
(f'EUR)
Kost tar-riżerva għall-epidemiji
2000
2 250 106
2001
2 608 383
2002
3 163 429
2003
3 121 934
2004
3 133 539
2005
2 986 695
2006
2 793 466
2007
2 606 508
2008
2 507 167
2009
1 961 515
Medja
2 784 282
(112)
Għandu jkun notat li madwar 45 % biss tal-kostijeit tal-kapaċità kienu allokati għar-riżerva għall-epidemiji fl-2000 u l-2001, u fl-2009 inklużjoni tal-kuntratt mit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen naqqas ir-riżerva għall-epidemiji b'madwar wieħed minn kull ħamsa. L-ebda kalkolu tal-kost tar-riżerva ghall-epidemiji mhu disponibbli għall-1998 u l-1999.
7.3.3. Il-finanzjament tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji permezz ta’ kontributi annwali
(113)
Fis-snin murija, apparti fl-2009, il-kontributi annwali mħallsa lil ZT mill-membri tagħha kienu iktar baxxi mill-kostijeit tar-riżerva għall-epidemiji murija fit-Tabella 2. Fl-2009 il-kontribut annwali finali kien għoli daqs il-kostijiet tar-riżerva.
(114)
Il-Ġermanja tinnota li l-kost għal forniment ta’ riżerva għall-epidemiji ma kinux inklużi fil-kalkolu tal-imposta għall-użu għax dan ma kienx legalment possibbli. Għalkemm l-awtoritajiet lokali jistgħu jimponu imposti għal-użu ta’ faċilitajiet u impjanti pubbliċi sabiex ikopru l-kostijiet tagħhom taħt § 7 tal-Kommunalabgabengesetz Rhineland-Palatinate (KAG RP: L-Att dwar l-Imposti tal-Awtorità Lokali tar-Rhineland-Palatinate), ma jridx ikun hemm disparità ovvja bejn il-produzzjoni tal-faċilità jew l-impjant u l-imposta. Skont § 8 tal-KAG RP il-kostijiet li fuqhom huma bbażati l-imposti għall-użu għandhom ikunu determinati skont il-prinċipji tan-negozju tal-kontabbiltà abbażi tal-kost. Madankollu, skont il-Ġermanja, ir-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 biss jifforma l-bażi għall-imposti, mhux il-provvediment tal-kapaċità għall-epidemiji. Dan tal-aħħar mhux provdut bħala servizz għall-persuni taxxabbli individwali, iżda biex imur kontra l-perikli futuri għall-pubbliku ġenerali.
7.3.4. Finanzjament fi stati Ġermaniżi oħra
(115)
Fuq talba mill-Kummissjoni l-Ġermanja għamlet stħarriġ nazzjonali dwar il-prattiki segwiti biex tiġi determinata u ffinanzjata r-riżerva għall-epidemiji.
(116)
Fl-istati kollha tal-Ġermanja - ħlief fiż-żona koperta minn ZT - ir-riżerva għall-epidemiji hi koperta mill-kapaċità żejda operazzjonali disponibbli matul il-ġimgħa u fi tmiem il-ġimgħa. Abbażi tal-istudju Böckenhoff dwar il-ġlieda kontra l-epidemiji, normalment m'hemmx investiment addizzjonali fil-kapaċità. Il-kapaċità żejda disponibbli bħala t-tielet xift fost il-ġimgħa u fix-xiftijiet ta’ tmiem il-ġimgħa hija biżżejjed għar-riżerva għall-epidemiji. Fil-frattempt metodi ta’ kalkolu alternattivi qed ikunu applikati wara studji esperti, bħall-istudju ISPA għan-Niedersachsen (32) (“l-istudju ISPA-NS”), jew permezz ta’ ftehim mal-gruppi interessati kkonċernati. Madankollu, il-konklużjoni fundamentali tal-istudju Böckenhoff għadha treġi, jiġifieri li l-investiment żejjed fil-kapaċità żejda mhux neċessarja.
(117)
Il-kost tal-kapaċità żejda operatzzjonali hi ffinanzjata permezz ta’ drittijiet jew imposti (skont il-forma legali tal-operatur). Hemm arranġamenti differenti, skont taħt liema mudell jinqasam il-kost tal-kapaċità żejda operazzjonali bejn ir-rimi tal-bhejjem mejta u l-iskart tal-biċċeriji.
(118)
Fir-rigward tal-għajnuna lill-bdiewa għar-rimi tal-bhejjem mejta skont il-linji gwida tal-għajnuna agrikola 2007-2013, l-assistenza mogħtija mill-Istat f'ħafna mill-Länder l-oħra hi bejn 67 % u 75 % tal-ispiża għar-rimi tal-bhejjem mejta.
(a)
Baden-Württemberg u Rhine-Westphalia ta’ fuq: Is-sidien tal-annimali jħallsu 25 % tal-ikost tal-ipproċessar, filwaqt li 100 % tal-kost għall-ġbir u il-75 % li jifdal tal-kostijiet għall-ipproċessar huma ffinanzjati mill-karus pubbliku (distretti rurali u Länder);
(b)
Sachsen-Anhalt, Thüringen u Brandenburg: Is-sidien tal-annimali jħallsu 25 % tal-ispejjeż għall-ġbir u 33 % tal-ispejjeż għall-ipproċessar. Ir-rimanenti tal-ispejjeż tal-ġbir u pproċessar (75 % jew 67 %) huma mħallsa mill-fondi pubbliċi;
(c)
Il-Bavarja, ir-Rhineland-Palatinate u s-Saarland: Terz tal-kostijet għall-ġbir huma mħallsa mill-istat, it-Tierseuchenkasse, u l-Land, waqt li 66 % tal-kostijiet għall-ipproċessar huma ffinanzjati mill-fondi pubbliċi, 25 % mis-sidien tal-annimali u 8 % mit-Tierseuchenkasse;
(d)
Fis-Sassonja 25 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ffinanzjati mis-sidien tal-annimali, 8 % mit-Tierseuchenkasse, u 66 % mill-karus pubbliku;
(e)
Fin-Niedersachsen 60 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ffinanzjati mit-Tierseuchenkasse u 40 % mill-fondi pubbliċi. It-Tierseuchenkasse imbagħad jiċċarġja 25 % tal-kostijiet tal-ipproċessar lis-sidien tal-annimali;
(f)
Fis-Schleswig-Holstein 100 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma mħallsa mit-Tierseuchenkasse;
(g)
F'Mecklenburg-Vorpommern 100 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma mħallsa mis-sidien tal-annimali.
(119)
Skont il-Ġermanja, din il-ħarsa ġenerali turi li relattivament mhux importanti jekk il-kostijiet ta’ riżerva għall-epidemiji hux inkluż fil-kalkolu tad-drittijiet u l-imposti u jekk humiex iffinanzjati permezz ta’ kontribut annwali bħal fir-Rhineland-Palatinate. Li jimporta hu min attwalment iġarrab il-kostijiet. Fl-aħħar nett, proporzjoni kbir tal-kapaċità żejda hi ffinanzjata pubblikament ukoll permezz ta’ għajnuna skont il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE jew il-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola tal-2007-2013.
7.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(120)
Il-Ġermanja temmen li ma hemm l-ebda rekwiżit taħt il-liġi Ewropea biex jinfetaħ suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 permezz ta’ proċeduri ta’ akkwist pubbliku. Dan kien ikkonfermat ukoll mill-Qorti tal-Ġustizzja (33).
7.5. L-ebda distorsjoni fil-kompetizzjoni fis-swieq esterni
(121)
Il-Ġermanja ssostni li ma hemm l-ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-swieq esterni f'dan il-każ.
7.5.1. Rimi ta’ prodotti mhux kontrollati minn ZT mingħajr sussidju inkroċat
(122)
Il-Ġermanja ssostni li ma kien hemm l-ebda distorsjoni ta’ kompetizzjoni fil-każ ta’ materjal tal-kategorika 3 bħala riżultat tal-kontribut annwali impost minn ZT, peress li ma kienx hemm sussidju inkroċat.
(a)
Il-kontijiet annwali juru ċarament li ZT kienet qiegħda tikseb marġini konsiderevoli ta’ kontributi għal snin fl-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 isseparat, li jeskludi s-sussidju inkroċat.
(b)
Jekk materjal tal-kategorija 3 hu fornut flimkien ma’ materjal ikkontrollat, it-taħlitiet (bil-piż) kienu diġà inklużi fil-kalkolu tal-kostijiet għar-rimi ta’ materja prima tal-kategoriji 1 u 2. Dan ifisser li l-livell ta’ imposti fl-iskeda tal-iimposti diġà jinkludi l-kwantitajiet ta’ materjal imħallat f'dik il-kategorija li huma kkalkolati minn qabel.
(123)
M'hemm l-ebda bażi għal dak li qiegħed jgħid il-kwerelant, i.e. li minħabba l-politika tal-ipprezzar ta ZT, 45 % biss tal-materjal tal-kategorija 3 hu separat. Tali kwantitajiet għolja ta’ materjal tal-kategorija 3 qatt ma kienu pproċessati minn ZT, kif jidher minn ħarsa lejn l-istatistika relevanti. Ir-rata ta’ separazzjoni ta’ 72 % għall-2009 ċitata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni biex tinbeda l-proċedura tista' tkun ikkonfermata.
(124)
Għandu jkun innotat ukoll li fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni 85 % tal-qatliet isiru f'sitt impjanti fejn issir is-separazzjoni fis-sens l-iktar ampju. Il-kwerelant hu attiv f'dawn l-impjanti u jikseb materjal tal-kategorija 3 separat minnhom. Għaldaqstant il-kwerelant għandu aċċess għas-swieq tal-kategorija 3 u għandu sehem konsiderevoli ta’ dawn is-swieq.
7.5.2. Sejħa għall-offerti fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen
(125)
Il-fatt li ZT tapplika imposti differenti fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen minn dawk fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni ma jippruvax l-eżistenza ta’ kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni Id-differenzi fil-finanzjament huma dovuti għal rekwiżiti legali differenti fir-rigward tal-kalkoli tagħhom. Skont is-Sezzjoni 3(1) tat-TierNebG, ir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali tal-kategoriji 1 u 2 fil-Ġermanji hu r-responsabbiltà tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kompetenti taħt il-liġi tal-istat. Konsegwentement il-finanzjament jista' jkun irregolat b'mod differenti skont id-dispożizzjonijiet relevanti fuq livell ta’ Land u lokali.
(126)
Jekk ir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali ma jsirx minn dawk responsabbli għar-rimi u l-kompitu hu fdat lill-partijiet terzi - bħat-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen - ir-regoli ta’ kalkolazzjoni huma ggvernati mhux mill-Att dwar l-Imposti tal-Awtoritajiet Lokali in kwistjoni, iżda mill-Leitsätze für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten [LSP - Linji gwida biex ikunu determinati l-prezzijiet ta’ kemm jiswa l-oġett/servizz (cost price)] (34).
(127)
Hemm differenzi kbar bejn il-KAG RP u l-LSP, speċjalment fir-rigward tal-ammont tal-kostijiet tal-imgħax li jistgħu jkunu inklużi fl-imposti/fil-miżati, u dawn id-differenzi huma sinifikanti għal ZT, peress li ffinanzjat l-investimenti tagħha konsiderevolment permezz ta’ self u ħallset ammont sostanzjali ta’ imgħax fuqhom kull sena.
(128)
Waqt li ZT setgħet tinkludi dawn l-interessi fil-kalkolu tal-imposti taħt § 8 KAG RP, l-LSP ippermetta biss l-imposti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali biex ikunu bbażati fuq imgħax ikkalkolat relattiv għall-medja tal-kapital operatorju neċessarju. Għaldaqstant kien impossibbli li titrasferixxi l-kost totali tal-pagamenti attwali tal-imgħax.
(129)
Dak li l-kwerelant sostna, i.e. li t-TBA Schäfer ma rebaħx il-proċedura ta’ selezzjoni f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali minħabba sussidju inkroċat permezz tal-kontributi annwali hu wkoll mingħajr ebda bażi. L-offerta iktar għolja magħmula mit-TBA Schäfer kienet dovuta għall-fatt li l-istima tat-TBA Schäfer tal-introjtu mill-produzzjoni kienet baxxa wisq u hu kellu wkoll iħallas kostijiet amministrattivi u kontributi tal-grupp ogħla. Min-naħa l-oħra ZT kienet stmat id-dħul mill-produzzjoni kif support u, peress li ma kinitx parti minn grupp, ma kellhiex bżonn tagħmel kontributi tal-grupp.
7.6. Tindif ta’ siti kontaminati
(130)
Il-Ġermanja ssostni li parti mill-kontribut annwali impost minn ZT iservi biex jiffinanzja l-kostijiet għat-tindif ta’ żewġ siti kontaminati, Sohrschied u Sprendlingen-Gensingen.
(131)
Kontaminazzjoni tal-ħamrija u l-ilma ta’ taħt l-art kienet inġemgħet fiż-żewġ siti kontaminati permezz tal-użu ta’ idrokarburi mis-sidien jew operaturi preċedenti. Iż-żewġ proprjetajiet saru ta’ ZT meta twaqqfet fl-1979.
(132)
Taħt id-deċiżjonijiet dwar it-tindif meħuda mill-gvern tad-distrett ta’ Koblenz tal-21 ta’ April 1997 u l-31 ta’ Marzu 1998, ZT kienet obbligata tneħħi l-kontaminazzjoni. Kundizzjonijiet ulterjuri kienu mposti fir-rigward tat-tindif tas-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen f'deċiżjoni supplimentari tat-13 ta’ Lulju 2001. Il-kostijiet tat-tindif għall-perjodu relevanti mill-1998 sal-2010 ammontaw għal total ta’ EUR 2 413 049,36 għaż-żewġ siti.
7.6.1. Is-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen
(133)
Il-Ġermanja tirrikonoxxi li ZT hi responsabbli għall-kostijiet tat-tindif fis-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen skont id-deċiżjoni dwar it-tindif tal-31 ta’ Marzu 1998. Madankollu, tikkonsidra li mill-perspettiva tal-liġi dwar l-għajnuna mhux ġust għal ZT li tkun kompletament responsabbli għall-kostijiet tat-tindif peress li responsabbiltà bla limitu twassal għal trattament inugwali mqabbel ma’ impriżi privati skont każistika Ġermaniża iktar reċenti.
(134)
Wara d-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht [Qorti Kostituzzjonali Federali] tas-16 ta’ Diċembru 2000 (35), impriża privata tkun responsabbli taħt il-liġi nazzjonali biss sal-limitu ta’ dak li hu raġonevoli. Skont il-Bundesverfassungsgericht dan il-limitu jista' jintlaħaq biss jekk ir-responsabbiltà taqbeż il-valur tal-proprjetà. Lil hinn minn dan il-limitu, ir-responsabbiltà ma tistax iktar titqies bħala dispożizzjoni proporzjonata sostantiva u li tillimita għall-għanijiet ta’ protezzjoni tal-proprjetà garantita fit-tieni sentenza tal-Artikolu 14(2) tal- Grundgesetz [Liġi Bażika] Ġermaniża. Madankollu, peress li ZT, bħala persuna ġuridika taħt il-liġi pubblika, ma tistax tinvoka d-drittjijet mogħtija lill-persuni privati taħt il-Ligi Bażika Ġermaniża, din il-limitazzjoni tar-responsabbilità ma tapplikax għal ZT.
(135)
Skont il-Ġermanja, is-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen għandu valur tas-suq negattiv peress li l-valur stmat fuq il-kotba fuq il-karta tal-bilanċ fil-31 ta’ Diċembru 2009 kien EUR 128 500,00, waqt li l-kostijiet għat-tindif fil-frattempt għolew sa total ta’ EUR 1 542 315,85. Dan imur lil hinn mil-limitu ta’ responsabbilità deskritt hawn fuq.
(136)
Il-finanzjament ta’ kostijiet tat-tindif lil hinn mil-limitu ta’ responsabbilità permezz tal-kontribut annwali għandu jitqies bħala għajnuna kompatibbli taħt il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali, peress illi individwi privati jkollhom iħallsu biss il-kostijiet tat-tindif sal-valur fuq is-suq tal-proprjetà.
7.6.2. Is-sit ta’ Sohrschied
(137)
Għalkemm ZT kienet miżmuma responsabbli bħala n-niġġies taħt id-deċiżjoni dwar it-tindif tal-21 ta’ April 1997, il-Ġermanja tiddubita jekk ZT kinitx verament obbligata skont il-liġi Ġermaniża li tħallas għat-tindif minħabba l-ħsara magħmula mis-sid jew operatur preċedenti. Madankollu peress li l-fatti seħħew iktar minn 30 sena ilu, il-mistoqsija dwar ir-responsabbiltà ma tistax iktar tkun iċċarata.
(138)
Il-Ġermanja tikkunsidra li l-kontribut annwali, sakemm jikkontribwixxi lejn il-kostijiet tat-tindif għas-sit Sohrschied, jirrapreżentaw għajnuna kompatibblu taħt il-linji gwida tal-għajnuna ambjentali peress li ZT ma kellhiex tkun obbligata li tagħmel it-tindif.
(139)
Il-Ġermanja targumenta ulterjorment li l-valur tas-suq tas-sit Sohrschied hu wkoll negattiv u li l-limitu tar-responsabbiltà kien miksur anke f'dan il-każ.
8. VALUTAZZJONI TAL-PREŻENZA TA' GĦAJNUNA TAĦT L-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE (MINGĦAJR REFERENZA GĦALL-KRITERJI TA' ALTMARK)
(140)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li ttoħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti mhix kompatibbli mas-suq intern minħabba li taffettwa jew thedded li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
8.1. Kontribut annwali ffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat
(141)
Il-Ġermanja ma tikkontestax li l-kontributi annwali mill-membri taż-Zweckverband huma riżorsi tal-Istat. Il-membri ta’ ZT huma distretti rurali u urbani fir-Rhineland-Palatina, is-Saarland, u Hessen. Peress li ZT qiegħda timponi kontribut annwali mill-membri tagħha permezz ta’ att amministrattiv, din il-miżura tinvolvi trasferiment dirett ta’ riżorsi tal-Istat. U peress li huma involuti atti amministrattivi, kontributi annwali jistgħu jkunu attribwiti lill-Istat.
8.2. Vantaġġ ekonomiku għal ZT
(142)
L-ewwelnett il-benefiċjarju għandu jkun impriża. L-idea ta’ impriża tinkludi kwalunkwe entità li tagħmel attività ekonomika irrispettivament mill-istat ġuridiku tagħha u l-mod kif inhi ffinanzjata. Dan japplika mhux biss għall-impriżi privati iżda wkoll dawk pubbliċi (36). Kwalunkwe attività li tinvolvi offerta ta’ prodotti jew servizzi fuq suq speċifiku hi attività ekonomika (37). Peress li ZT toffri servizzi għar-rimi ta’ ċertu prodotti sekondarji tal-annimali bi tpattija għal konsiderazzjoni, ZT hi impriża.
(143)
Essenzjalment il-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġ ekonomiku peress li jnaqqsu n-nefqa kurrenti u mhumiex imqabbla ma’ twettiq xieraq. Madankollu, il-Ġermanja ssostni li l-kontributi kkompensaw lil ZT biss għall-kostijiet li kellha tagħmel minħabba l-obbligu li żżomm riżerva għall-epidemiji u li għalhekk ma kisbet l-ebda vantaġġ ekonomiku.
(144)
Fis-sentenza tagħha fil-każ ta’ Altmark, il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-kumpens għat-twettiq ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku mhux għajnuna mill-Istat, i.e. ma jipprovdix il-benefiċjarju b'vantaġġ, sakemm ċerti kriterji huma sodisfatti b'mod kumulattiv (38).
(145)
Minħabba l-importanza tas-sentenza ta’ Altmark fil-każ preżenti, l-allegazzjoni tal-Ġermanja li l-kriterji ta’ Altmark huma sodisfatti ser tkun eżaminata fid-dettal separatament fis-sezzjoni 9.
8.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u dannu għall-kummerċ bejn l-Istati Membri
(146)
Il-Ġermanja tħoss li s-suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 miż-żona koperta mill-assoċjazzjoni mhux miftuħ għall-kompetizzjoni u li għaldaqstant kemm id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kif ukoll l-effett fuq in-negozju bejn l-Istati Membri jistgħu jiġu esklużi.
(147)
Bħala bidu, il-Kummissjoni tinnota li hemm monopolji reġjonali għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Madankolli, ħafna mill-awtoritajiet kompetenti reġjonali u lokali jagħtu dawn il-monopolji permezz ta’ proċeduri ta’ akkwist pubbliku. Għaldaqstant hemm kompetizzjoni fuq is-suq. F'dan il-każ dan hu kkonfermat permezz tal-proċedura għall-akkwist pubbliku fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen.
(148)
Skont id-deċiżjoni tat-23 ta’ Frar 2011 dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Ġermanja C58/06 (ex NN 98/05) għal Bahnen der Stadt Monheim (BSM) u Rheinische Bahngesellschaft (RBM) im Verkehrsverband Rhein-Ruhr (39), il-Kummissjoni għaldaqstant tikkunsidra li s-suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu miftuħ għall-kompetizzjoni. Kemm il-liġi tal-Unjoni kif ukoll dik nazzjonali jħallu lill-awtoritajiet reġjonali u lokali fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 liberi biex jagħżlu jew li jsibu fornitur mis-suq u jafdawh b'kompitu permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku jew li jagħmlu r-rimi huma nnifishom permezz ta’ soluzzjoni interna (40). Minkejja dak li tgħid il-Ġermanja li ZT tikkonforma mal-kriterji għal għotja interna (41), il-kontributi annwali jsaħħu l-pożizzjoni finanzjarja ta’ ZT vis-à-vis fornituri potenzjali oħra. Peress li fornituri mill-Istati Membri kollha jistgħu jieħdu sehem fil-proċeduri ta’ akkwist pubbliku, il-kontribuzzjoni tista' wkoll taffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri.
(149)
Il-vantaġġi ekonomiċi mill-kontributi annwali huma wkoll mistennija jsaħħu l-pożizzjoni ta’ ZT fuq is-swieq fejn hemm kompetizzjoni diretta ma’ fornituri oħra (rimi ta’ materjal tal-kategorija 3, proċedura għall-akkwist pubbliku għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen).
8.4. Konklużjoni proviżorja dwar l-eżistenza ta’ għajnuna
(150)
Il-kontributi annwali jissodisfaw il-kundizzjonijiet għall-eżistenza tal-għajnuna skont id-definizzjoni fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Is-sezzjoni li jmiss ser teżamina fid-dettal il-pretensjoni tal-Ġermanja li l-erba' kundizzjonijiet tas-sentenza ta’ Altmark huma sodisfatti.
9. VALUTAZZJONI TAL-KRITERJI TA' ALTMARK FIL-KUNTEST TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
9.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(151)
L-ewwel kriterju ta’ Altmark jgħid li l-impriża benefiċjarja għandha jkollha obbligi ta’ servizz pubbliku biex twettaq, u li l-obbligi għandom ikunu definiti b'mod ċar.
(152)
L-ewwelnett għandu jkun notat li għandha ssir distinzjoni bejn il-perjodu mill-1979 sal-2008 u l-perjodu mill-2009 sal-2011.
(153)
Qabel ma kien emendat il-Verbandsordnung fit-2 ta’ Frar 2010 b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009 ZT kien fdat ġeneralment biss bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Il-Verbandsordnung qadim ma speċifikax l-ebda obbligu li jżomm riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant ma kien hemm l-ebda obbligu definit b'mod ċar li tinżamm riżerva għall-epidemiji fid-definizzjoni tal-ewwel kriterju ta’ Altmark.
(154)
Bil-Verbandsordnung emendat apparti l-obbligu li jintrema materjal tal-kategoriji 1 u 2 hemm issa ukoll obbligu espliċitu biex ZT iżżomm riżerva għall-epidemiji.
(155)
Fdan li ġej il-Kummissjoni turi li la l-obbligu ta’ ZT li jarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 u lanqas l-obbligu tiegħu li jżomm riżerva għall-epidemiji ma’ jistgħu jiġġustifikaw il-kontributi annwali bħala pagamenti ta’ kumpens mill-Istat skont id-definizzjoni tal-ewwel kriterju ta’ Altmark.
9.1.1. Obbligu għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2
9.1.1.1. Mhux servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali
(156)
Il-BVerwG sostna li skont ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 u § 3(1) TierNebG ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 1 u 2 hu obbligu tas-servizz pubbliku u għaldaqstant servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Il-BVerwG ta importanza partikolari għall-fatt li skont il-liġi Ġermaniża r-rimi ta’ materjali hu kompitu pubbliku obbligatorju, u pproċeda mis-suppożizzjoni li sa dak il-punt ZT qed jeżerċiza poteri pubbliċi. Il-BVerwG sostna li l-obbligu tas-servizz pubbliku inkluda wkoll l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji (42).
(157)
Il-Ġermanja tikkondividi din l-opinjoni u targumenta wkoll li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 u l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji jservu biex jipproteġu s-saħħa tal-bniedem.
(158)
Peress li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 huwa obbligu tas-servizz pubbliku, il-BVerwG u l-Ġermanja kkunsidraw il-kontributi annwali ġustifikati peress li rrapreżentaw kumpens mill-Istat għall-kostijiet imġarrba minn ZT bħala riżultat ta’ dan l-obbligu.
(159)
Kif spjegat fil-paragrafu 13 tal-linji gwida tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat li hi mogħtija bħala kumpens għat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi (43) (“linji gwida tal-Unjoni dwar is-SIEĠ”), il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet b'mod konsistentii li l-Istati Membri għandhom marġini wiesgħa ta’ diskrezzjoni fir-rigward tan-natura ta’ servizzi li jistgħu jkunu klassifikati bħala ta’ interess ekonomiku ġenerali, ħlief fis-setturi fejn hemm regoli tal-Unjoni speċifiċi li jirregolaw dan.
(160)
Il-Qorti tal-Ġustizzja enfasizzat li attività hi ta’ interess ekonomiku ġenerali biss jekk għandha karatteristiċi speċjali meta mqabbla ma’ interess ekonomiku ġenerali ta’ attivitajiet ekonomiċi oħra (44).
(161)
Fil-GEMO il-Qorti tal-Ġustizzja imbagħad kellha tittratta l-mistoqsija ta’ jekk il-bdiewa u l-biċċeriji għandhomx iħallsu kompletament il-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji jew hekk l-Istat għandux iħallas il-kost abbażi li dan kien servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Fid-deċiżjoni tagħha il-Qorti sostniet li l-bdiewa u l-biżżeriji għandhom ikopru l-kostijiet kollha (45).
(162)
Il-Qorti tal-Ġustizzja sabet li l-piż finanzjarju li jkun hemm minħabba r-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji hu element ta’ kost li hu inevitabbilment marbut mal-attività ekonomika tal-bdiewa u l-biċċeriji. L-attivitajiet tagħhom jiġġeneraw prodotti u residwi li ma jistgħux jintużaw u fuq kollox huma ħżiena għall-ambjent, u r-rimi hu dmir tan-niġġiesa.
(163)
Intervent mill-korpi tal-Istat bil-għan li jirrilaxxaw il-bdiewa u biċċeriji minn dan il-piż joħloq vantaġġ ekonomiku li jista' jgħawweġ il-kompetizzjoni. Anke jekk l-Istat kien qed isegwi oġġettiv ta’ politika dwar is-saħħa billi jieħu r-responsabbiltà għall-kostijiet tar-rimi, dan ma jbiddilx il-fatt li kien jikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għall-bdiewa u l-biċċeriji, minħabba li hi każistika stabbilita li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jagħmilx distinzjonijiet skont ir-raġunijiet u l-għanijiet tal-miżuri ta’ intervent mill-Istat iżda jiddefinixxihom skont l-effetti tagħhom (46).
(164)
Il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fir-rigward tat-testijiet tat-TSE, bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji (2002/C324/02) (sal-2006), paragrafi 27 u 37, u l-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u forestali 2007-2013 (2006/C319/01), sezzjoni V.B.4, ukoll jikkonfermaw li s-sidien jew produtturi tal-prodotti sekondarji tal-annimali huma responsabbli għar-rimi xieraq u għaldaqstant għandhom iħallsu l-kostijiet skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”. Skont dawn il-linji gwida għajnuna mill-Istat hi eċċezzjoni għar-regola li hi permissibbli biss f'sitwazzjonijiet speċjali (speċjalment għal bhejjem mejta).
(165)
Il-fatt li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” japplika ġeneralment hu kkonfermat ukoll mill-liġi tar-Rhineland-Palatinate, fejn § 4(1) tat-TierNebGAG jgħid li l-kostijiet tar-rimi u proċessi relatati jistgħu jkunu imposti fuq is-sidien.
(166)
F'dan il-każ il-konklużjonijiet segwenti joħorġu mill-każistika tal-Qorti, ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009, il-linji gwida TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013.
(167)
L-ewwel nett sabiex ikun hemm servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mhux deċiżiv jekk l-Istati Membri jiddefinixxux is-servizz inkwistjoni bħala obbligu komunali. Id-definizzjoni ta’ servizz bħala obbligu komunali hija ekwivalenti għall-għotja ta’ dritt esklussiv. Kieku l-BVerwG kellu jkun korrett fl-opinjoni tiegħu, Stat Membri seta' jiddikjara kwalunkwe servizz bħala obbligu komunali, u b'hekk jagħmlu servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Madankollu, din l-interpretazzjoni kienet iċċaħħad l-Artikolu 106 tat-TFUE minn kwalunkwe effikaċja: l-għan tiegħu hu preċiżament biex jiżgura li l-pagamenti ta’ kumpens jingħataw biss fejn servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jirrikjedih.
(168)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li għandha ssir distinzjoni bejn l-għotja ta’ dritt esklussiv u l-ikklassifikar ta’ servizz bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(169)
Għotja ta’ dritt esklussiv għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 jista' jikkostitwixxi restrizzjoni tal-libertà għall-provvediment ta’ servizzi taħt l-Artikolu 56 tat-TFUE. Skont l-Artikolu 52 flimkien mal-Artikolu 62 tat-TFUE jista' jkun ġustifikat abbażi tal-protezzjoni tas-saħħa pubblika. Meta l-Ġermanja u r-Rhineland-Palatinate jsostnu li impriża waħda biss hi responsabbli għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 f'ċertu reġjun, qed ifittxu li jiżguraw li l-impriża hi soġġetta għal superviżjoni intensivq ħafna, b'hekk jiggarantixxu l-protezzjoni tas-saħħa pubblika.
(170)
Madankollu, miżura mmirata biex tipproteġi s-saħħa pubblika ma tikkostitwixxix awtomatikament servizz ta’ interess pubbliku ġenerali - kuntrarjament għall-opinjoni tal-Ġermanja u l-BVerwG.
(171)
Għaldaqstant il-Kummissjoni ma tikkontestax li r-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 jinvolvi r-rimi tal-iskart li, minn natura tiegħu, hu ta’ theddida partikolari għas-saħħa. Hu għalhekk li r-Regolament (KE) Nru 1069/2009 jipprovdi għal sistema stretta ta’ kontrolli għall-istabbilimenti li jarmu dan l-iskart. Dawn id-dispożizzjonijiet ċertament jinvolvu kostijiet żejda għall-impriżi tar-rimi, iżda dawn il-kostijiet għandhom ikunu inklużi fit-tariffi u l-imposti.
(172)
F'dan ir-rispett ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 mhux differenti mir-rimi ta’ skart ieħor li, minn natura tiegħu, hu theddida partikolari għas-saħħa. Il-kost għar-rimi ta’ tali skart normalment għandu jitħallas minn min ikkaġunah u mhux mill-pubbliku.
(173)
F'dan il-każ is-servizz jinkludi r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant il-Kummissjoni għandha teżamina jekk dan is-servizz hux speċjalment differenti fl-essenza tiegħu mill-attivitajiet ekonomiċi oħra sabiex ikun fl-interess ġenerali, u mhux biss fl-interess tal-operaturi ekonomiċi li jipprofittaw minnu.
(174)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 mhux differenti fundamentalment fir-rigward ta’ kontenut minn attivitajiet ekonomiċi oħra. Għal din ir-raġuni ma jistax ikun klassifikat bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(175)
Kontrarju għall-opinjoni tal-BVerwG, il-kontroll riġidu preskritt mir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jfissirx li r-rimi ta’ materjal tal-kateogriji 1 u 2 għandu jitqies bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(176)
Barra minn hekk, is-settur inkwistjoni hu regolat minn dispożizzjonijiet tal-liġi tal-Unjoni. B'mod partikolari, dawk id-dispożizzjonijiet jirrikjedu li n-niġġies iħallas għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant ma hemm l-ebda skop biex il-karus pubbliku jħallas parti mill-kost, kif sabet il-Qorti tal-Ġustizzja fil-GEMO (47). Minħabba dawn id-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-liġi tal-Unjoni m'hemmx iktar spazju għad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jfittxu li jikklassifikaw r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, li jitbiegħdu mil-liġi tal-Unjoni. Għaldaqstant il-klassifikazzjoni tiegħu bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali hi eskluża.
(177)
L-aħħar nett fir-rigward tal-pretensjoni li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 iservi biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem, il-Kummissjoni tirreferi għas-sentenza tal-GEMO, fejn il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jagħmilx distinzjoni bejn miżuri ta’ intervent mill-Istat b'referenza għall-kawżi jew l-għanijiet tagħhom iżda jiddefinixxihom skont l-effetti tagħhom.
(178)
Għalhekk isegwi li fil-prinċipju, operator ekonomiku għandu jħallas il-kostijiet dovuti għad-dispożizzjonijiet regolatorji li jirregolaw it-twettiq tal-attività tiegħu bħar-regoli stretti dwar ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 f'dan il-każ. L-għan tal-protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem hu kkunsidrat fil-ġustifikazzjoni tal-għotja ta’ dritt esklussiv fir-rigward tal-libertà tal-provvediment ta’ servizzi u fuq il-livell ta’ kompatibbiltà tal-għajnuna għall-bdiewa fuq is-suq intern.
(179)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 ma jistax ikun klassifikat mill-Ġermanja bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
9.1.1.2. Sussidjarjament: pagamenti ta’ kumpens mhumiex rekwiżiti fi kwalunkwe każ
(180)
Alternattivament il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel kriterju ta’ Altmark jimplika wkoll il-valutazzjoni ta’ jekk il-pagamenti tal-kumpens humiex neċessarji għal servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għaldaqstant anke jekk ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 kellu jikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-bżonn ta’ pagament ta’ kumpens għandu jkun eżaminat.
(181)
L-argumenti tal-Ġermanja u l-BVerwG ma jikkunsidrawx il-fatt li fis-sentenza tal-GEMO il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-obbligi li l-impriżi fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 aċċettaw ma jiġġustifikawx il-kumpens mill-Istat għall-kostijiet involuti minħabba dawn l-obbligi. Il-Kostijiet kollha tar-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandhom jitħallsu minn dawk responsabbli għall-produzzjoni tagħhom, għax huma kost inerenti tal-attivitajiet ekonomiċi tal-bdiewa u l-biċċeriji.
(182)
Il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-kumpens tal-Istat għall-kostijiet li jirriżultaw minn dan l-obbligu mhumiex ġustifikati, peress li l-ispejjeż għandhom jitħallsu minn dawk responsabbli.
(183)
Kontrarju għall-opinjoni tal-BVerwG, il-kontroll riġidu preskritt mir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jimplikax li l-kost tar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 jista' jsir minn pagamenti ta’ kumpens mill-Istat.
(184)
Fi kliem ieħor is-sempliċi eżistenza ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku ma jimplikax neċessarjament li kumpens mill-Istat għall-kostijiet li jirriżultaw minn dan l-obbligu huma ġustifikati.
(185)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni il-Ġermanja ma tistax tiġġustifika l-kontributi annwali bħala kumpens mill-Istat għall-kost lil ZT li jirriżulta mill-obbligu tar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, peress li skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” il-kost kollu għandu jkun kopert mit-tariffi li ZT jimponi fuq dawk responsabbli għall-produzzjoni ta’ dak il-materjal.
9.1.2. Iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji
(186)
Fir-rigward tal-kwistjoni jekk il-kapaċità ta’ riżerva, ikkunsidrata separatament, tistax tkun ikklassifikata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-punti segwenti għandhom ikunu nnotati: Skont il-liġi Ġermaniża, impriża li għandha monopolju reġjonali għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandha tiżgura li tista' tlaħħaq ma’ kwantità ogħla ta’ materjal fil-każ ta’ tifqigħa ta’ mard. Kif jidher mill-paragun bejn is-16-il Länder ippreżentat lill-gvern Ġermaniż, kullimkien ħlief fiż-żona ta’ ZT l-impriżi li jħaddmu l-impjanti tagħhom fi tlett xiftijiet iwettqu dan billi jħaddmuhom fil-weekend ukoll u, jekk neċessarju, billi jitrasferixxu materjal lil-Länder oħra. Fi kliem ieħor, l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma toħloqx kostijiet żejda, għax ir-riżerva għall-epidemiji tista' tkun koperta bil-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment.
(187)
Anke kieku kellu jkun hemm kostijiet żejda, kien ikollhom ikunu trasferiti lill-bdiewa u biċċeriji. Li jlaħħqu mal-użu ogħla ta’ materjal f'epidemija hu parti mill-kost inerenti fl-operazzjoni ta’ impjant għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2.
(188)
Il-fatt li s-sidien, i.e. l-awtoritajiet reġjonali u lokali, iġiegħlu l-impriżi tagħhom li jżommu riżerva għall-epidemiji b'att uffiċjali hu irrilevanti. Iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji ma tistax tkun ikkunsidrata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għal żewġ raġunijiet.
(189)
Jekk il-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment - mingħajr kost żejjed - mhix biżżejjed biex tkopri r-riżerva għall-epidemiji preskritta biex b'hekk l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji toħloq kostijiet addizzjonali ta’ investiment, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jirrikjedi li dawn il-kostijiet ikunu koperti mit-tariffi imposti. Dan mhux differenti mill-argumenti preċedenti fir-rigward tar-rimi ta’ skart ieħor (ara paragrafi (156) sa (185) fuq għad-dettal).
(190)
Jekk il-kapaċità żejda miżmuma hi ogħla minn dik attwalment rikjesta fil-każ ta’ epidemiji, m'hemmx interess pubbliku fiż-żamma ta’ dik il-kapaċità żejda.
(191)
F'din il-konnessjoni il-BVerwG sostna li għar-raġunijiet ta’ ikklassifikar tal-provvediment ta’ kapaċità ta’ riżerva huwa irrilevanti jekk ZT żammx kapaċità żejda li kienet pjuttost mhux bżonnjuża. L-awtoritajiet reġjonali u lokali waħedhom għandhom jiddeċiedu għandhomx jiffinanzjaw il-kapaċità żejda jew jinsistux li titnaqqas. Din kienet kwistjoni tar-responsabbiltà politika tal-awtoritajiet reġjonali u lokali, u mhux kwistjoni ta’ liġi dwar l-għajnuna (48). Dan l-argument ma jistax ikun aċċettat, peress li kapaċità pjuttost mhux neċessarja mhix probabbli li sservi l-interess pubbliku.
(192)
Kif eżaminat f'iktar dettal fis-sezzjoni 9.3, fil-każ ta’ ZT ir-riżerva preskritta għall-epidemiji tista' tkun koperta mill-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment u pagamenti ta’ kumpents ma jistgħux ikunu ġustifikati bl-ebda mod.
(193)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Kummissjoni tikkunsidra li l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma jistax ikun ikkunsidrat servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Alternattivament, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma tipprovdix ġustifikazzjoni għall-kontributi annwali bħala kumpens mill-Istat.
9.1.3. Rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(194)
Peress li ZT mhix fdata bir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3, ma tistax tkun ikklassifikata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għal din ir-raġuni biss. Fi kwalunkwe każ ma tistax tkun ikklassifikata hekk għar-raġunijiet imniżżla fis-sezzjoni 9.1.1.
9.1.4. Sommarju
(195)
Għaldaqstant l-ewwel kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt f'dan il-każ.
(196)
Għaldaqstant il-konsiderazzjonijiet segwenti fir-rigward tat-tieni sar-raba' kriterji ta’ Altmark huma sempliċiment imniżżla b'mod sussidjarju.
9.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(197)
It-tieni kriterju ta’ Altmark jirrikjedi li l-parametri abbażi ta’ liema hu kkalkolat il-kumpens għandhom ikunu mniżżla oġġettivament u b'mod trasparenti minn qabel. Għaldaqstant jekk Stat Membru jikkompensa impriża għat-telf mingħajr ma jniżżel il-parametri minn qabel, dan jikkostitwixxi vantaġġ skont it-tifsira fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
(198)
F'dan il-każ trid issir distinzjoni bejn il-perjodu mill-1979 sa 2008 u l-perjodu mill-2009 sal-2012.
9.2.1. Perjodu mill-1979 sal-2008
(199)
Il-Verbandsordnung adottat fit-28 ta’ Ottubru 1994 ippermetta lil ZT li jkopri t-telf kollu magħmul fis-sena finanzjarja bil-kontribut annwali. Madankollu, kif qalet il-Ġermanja, il-kontributi annwali kienu maħsuba biex jiffinanzjaw il-kostijiet li għamlet ZT biex iżżomm ir-riżerva għall-epidemiji.
(200)
Madankollu, fil-Verbandsordnung tal-1994 m'hemmx indikazzjonijiet fir-rigward tad-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li ZT kellu jżomm jew fir-rigward tal-parametri għall-kalkolazzjoni tar-riżerva. It-telf magħmul mhux indikatur oġġettiv tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji, peress li d-daqs tat-telf jiddependi fuq għadd kbir ta’ fatturi li m'ghandhomx x'jaqsmu mal-kost tar-riżerva għall-epidemiji.
(201)
Għaldaqstant l-ebda metodu oġġettiv u trasparenti ma kien imniżżel minn qabel li seta' jagħmel possibbli l-kalkolu tal-kost għar-riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu mill-1979 sal-2008.
9.2.2. Perjodu mill-2009 sal-2012
(202)
Il-Verbandsordnung kien emendat fit-2 ta’ Frar 2010 b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009. F'§ 10(2) id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li għandha tinżamm hu mniżżel espliċitament. Skont § 9(2) u § 10(4) il-kostijiet għar-riżerva għall-epidemiji u għaldaqstant id-daqs tal-kontribut annwali għandu jitniżżel qabel il-bidu tas-sena finanzjarja permezz tal-istatut dwar il-baġit.
(203)
F'§ 10(5) tal-Verbandsordnung ġdid kienu introdotti regoli għall-kalkolu tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji. Skont l-istudju Fraunhofer, proporzjon tal-kostijiet totali tal-kapaċità huma allokati lir-riżerva preskritta għall-epidemiji. Il-Verbandsordnung u l-istatuti tal-baġit annwali jniżżlu l-parametri bżonnjużi għall-kalkolu tal-kostijiet. Il-Kummissjoni ivverifikat li l-parametri huma oġġettivi u raġonevoli u li l-metodu ta’ kalkolu hu mniżżel b'mod mhux ekwivoku u trasparenti. Għaldaqstant għas-snin mill-2010 il-kontributi annwali huma ddeterminati minn qabel abbażi ta’ parametri oġġettivi u trasparenti.
(204)
Għalhekk ir-rekwiżit ta’ trasparenza tat-tieni kriterju ta’ Altmark huma sodisfatti għas-snin 2010 sal-2012. Madanakollu, fl-istess ħin, għandu jkun notat li għalkemm il-Kummissjoni taċċetta li l-kalkoli għandhom isiru minn qabel u b'mod trasparenti, tikkonsidra li l-formola tal-kalkolu użata mhix kapaċi tipprevjeni kumpens żejjed skont it-tifsira tat-tielet kriterju ta’ Altmark.
(205)
Għas-sena 2009, min-naħa l-oħra, ir-regoli għall-kalkolu tal-kost, tal-istatut tal-baġit u tad-daqs tal-kontribut annwali huma ffissati retroattivament u mhux minn qabel. Għaldaqstant it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għas-sena 2009.
9.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(206)
It-tielet kriterju ta’ Altmark jirrikjedi li l-kumpens m'għandux jeċċedi dak li hu neċessarju għall-kopertura, totali jew parzjali, tal-kostijiet għas-sodisfazzjoni tal-obbligi tas-servizz pubbliku li jikkunsidraw l-introjtu miksub u profitt adegwat meta jkunu sodisfatti dawn l-obbligi.
(207)
Fil-kalkolu tal-kost biex ikunu sodisfatt l-obbligu tas-servizz pubbliku, il-Kummissjoni tapplika l-metodu ta’ kostijiet-netti-evitati(net-avoided-cost) (49). Il-kostijiet netti li huma neċessarji jew għandhom ikunu neċessarji għat-twettiq tal-obbligu tal-proviżjoni ta’ servizzi pubbliċi huma kkalkolati bħala d-differenza bejn il-kostijiet netti tal-fornitur tas-servizz li jirriżultaw milli jkun issodisfatt l-obbligu tas-servizz pubbliku u l-kostijiet netti tal-fornitur tas-servizz mingħajr dak l-obbligu. Attenzjoni partikolari għandha tingħata biex tiżgura li kostijiet jew dħul li l-fornitur tas-servizz ma kienx iħallas jew jagħmel kieku ma kienx hemm obbligu ta’ servizz pubbliku huma evalwati b'mod korrett. Fil-kalkolu tal-kostijiet netti, il-vantaġġ lill-fornitur tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandu jkun eżaminat, jekk possibbli inklużi l-vantaġġi immaterjali (50).
(208)
Skont § 10(2) tal-Verbandsordnung tat-2 ta’ Frar 2010 id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li għandha tinżamm mill-2009 għandha tkun 7 110 tunnellata, li huma pproċessati f'perjodu ta’ sitt ġimgħat. Fir-rigward tat-tunnellata fil-ġimgħa, ZT ħadet passi biex tiżgura li fil-każ ta’ epidemija 1 185 tunnellata fil-ġimgħa iktar mill-kwantitajiet normali jistgħu jkunu pproċessati fuq perjodu ta’ sitt ġimgħat (51).
(209)
Il-Ġermanja targumenta li l-kontributi annwali jikkompensaw għall-kostijiet netti li tagħmel ZT biex iżżomm ir-riżerva għall-epidemiji. Għalkemm il-Verbandsordnung kellu biss obbligu espliċitu għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji mindu kien emendat fit-2 ta’ Frar 2010, ZT żammet riżerva għall-epidemiji qabel dan u kellha ġġarrab il-kostijiet li rriżultaw minn dan. B'mod partikolari, skont ir-regoli dwar l-imposti fir-Rhineland-Palatinate, ZT ma kinitx tista' tinkludi dawn il-kostijiet fl-imposti għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2.
(210)
Abbażi tal-istudju Fraunhofer, il-Ġermanja tikkalkola l-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji bħala madwar nofs l-kostijiet kollha tal-faċilitajiet, peress li r-rata tal-utilizzazjoni tal-kapaċità li hi teknikament possibbli matul il-ġimgħa - i.e. f'operazzjoni b'ħamest ijiem bi tliet xiftijiet - hi inqas minn 50 %.
(211)
Il-Kummissjoni ser turi fil-paragrafi li jmiss li kontrarju għall-kalkoli tal-Ġermanja, ZT ma ġarbitx kostijetr netti bħala rizultat taż-zamma ta’ riżerva għall-epidemiji tad-daqs preskritt. Il-kostijiet ċitati mill-Ġermanja jinkludi l-kost għall-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment, li għandu jkun kopert minn imposti, u l-kost tal-kapaċità żejda li tirriżulta minn nuqqas ta’ utilizzazzjoni tal-impjanti.
9.3.1. Kopertura tar-riżerva preskritta għall-epidemiji mill-kapaċità operazzjonali ta’ ZT li mhix użata
(212)
Ir-rapport Böckenhoff tal-1991 eżamina għall-ewwel darba jekk kienx hemm il-bżonn li jinbena impjant ikbar għar-rimi sabiex tkun żgurata biżżejjed kapaċità fil-każ ta’ epidemija. Wasal għall-konklużjoni kontrarja, minħabba li fl-operazzjoni normali l-impjant tar-rimi jaħdem għal ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet u l-kapaċità żejda operazzjonali għat-tielet xift kienet ikkunsidrat bħala riżerva għall-epidemiji adegwata.
(213)
Matul iż-żmien ħafna mill-impriżi tar-rimi mxew għall-użu parzjali tat-tielet xift, anke fl-operazzjoni normali, jew għal żewġ xiftijiet is-Sibtijiet f'ħinijiet meta hemm qċaċet fil-kwantitajiet għar-rimi. Dan ifisser li hemm utilizzazzjoni aħjar tal-kapaċità fl-operazzjoni normali u ser ikollu jsir iktar użu mill-kapaċità żejda disponibbli fi tmiem il-ġimgħa fil-każ ta’ epidemija.
(214)
Madankollu, kalkoli ddettaljati għal xenarji varji fil-letteratura teknika iktar reċenti (52) kkonfermaw is-sejbiet bażiċi tar-rapport Böckenhoff li ma kienx hemm bżonn investiment addizzjonali fil-kapaċità żejda għall-ġlieda kontra l-epidmiji, iżda minflok il-kapaċità żejda disponibbli bħala t-tielet xift fost il-ġimgħa u xiftijiet fi tmiem il-ġimgħa huma biżżejjed għar-rimi ta’ karkassi żejda tal-annimal li jirriżultaw minn epidemija. Hawn issir kunsiderazzjoni għall-utilizzazzjoni ogħla tal-kapaċità f'operazzjoni normali. Il-każijiet ta’ epidemija kkunsidrati huma l-iktar limitati lokalment u tifqigħat fil-qosor tal-marda tad-deni tal-ħnieżer klassika (CSF) jew il-marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD).
(215)
Ir-riżerva għall-epidemiji mniżżla fil-Verbandsordnung tat-2 ta’ Frar 2010, li tammonta għal 1 185 tunnellata fil-ġimgħa li ZT għandha tagħmel disponibbli matul perjodu ta’ sitt ġimgħat fil-każ ta’ epidemija hi mmirata lejn tifqigħat limitati lokalment ta’ CSF u FMD. Id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji hu bbażat fuq l-istudju tal-ISPA-RP, li juri li l-kwantitajiet żejda tal-karkassi tal-annimali li għandhom ikunu mistennija fil-każ ta’ epidemiji ta’ żmien qasir f'żona koperta mill-assoċjazzjoni jaqgħu f'din l-ordni ta’ kobor.
(216)
Ir-riżerva għall-epidemiji speċifikata ta’ 1 185 t/ġimgħa toqgħod flimkien mal-kapaċità mhux użata ta’ 2 819 t/ġimgħa disponibbli għall-perjodu rekwiżit ta’ sitt ġimgħat. Il-kapaċità mhux użata li hi verament disponibbli hi konsiderevolment iktar minn darbtejn id-daqs li hemm bżonn. Kif jidher mit-tabella segwenti, ZT tista' tkopri r-riżerva preskritta għall-epidemiji b'kapaċità żejda operazzjoanli disponibbli fuq żmien qasir bil-lejl u fi tmiem il-ġimgħa - bħal f'Länder oħra. Il-kapaċità żejda operazzjonali ta’ 2 376 tunnellata fil-ġimgħa disponibbli f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem għal tul ta’ sitt ġimgħat hi madwar id-doppju tar-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa.
(217)
Anke jekk wieħed jassumi li l-kapaċità tal-impjant mhix utilizzata kompletament fl-operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem jew mhux użata kontinwament għal sebat ijiem, kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti hi disponibbli biex tiżgura r-riżerva għall-epidemiji li hemm bżonn. Ladarba skont il-paragun tar-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa mal-kapaċità żejda disponibbli fl-impjanti ta’ ZT skont l-istudju ISPA-RP (53), ZT għandu kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti bil-lejl u fi tmiem il-ġimgħa:
Tabella 3
Il-kapaċità żejda operazzjonali mqabbla mar-riżerva preskritta għall-epidemiji (ibbażata fuq utilizzazzjoni ta’ kapaċità medja mill-1998 sal-2009)
Tip ta' operazzjoni
Kapaċità totali
Kapaċità żejda disponibbli
Riżerva għallepidemija skont il-Verbandsordnun g
Kapaċità żejda wara li titnaqqas ir-riżerva għallepidemiji
Minħabba l-livell ta' utilizzazzjoni
Minħabba fatturi operazzjonali
Total
Total
Żewġ xiftijiet fuq ħamest ijiem kapaċità massima
2 160
443
443
Tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem kapaċità massima
3 240
443
1 080
1 523
1 185
338
Tliet xiftijiet fuq sebat ijiem kapaċità normali
3 864
443
1 704
2 147
962
Tliet xiftijiet fuq sebat ijiem kapaċità massima
4 536
443
2 376
2 819
1 634
(218)
Dan, għalhekk, jikkonferma li ZT - bħal impriżi fil-Länder l-oħra - għandha kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti għar-riżerva għall-epidemiji. Għalhekk ZT qatt ma kellha bżonn tibni kapaċità addizzjonali biex tipprovdi riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant ZT ma ġarbitx xi kostijiet netti mill-obbligu.
(219)
Madankollu, ZT targumenta li skont il-liġi, ZT ma tistax tinkludi taħt il-kostijiet għar-rimi, il-kostijiet għall-kapaċità żejda li hi wżata biss fil-każ ta’ epidemiji, peress li din ir-riżerva tal-epidemiji tkun ta’ benefiċċju pubbliku.
(220)
Madanakollu, ir-riżultati tal-istħarriġ tal-Länder u l-kuntratti tal-kwerelanti li kienu ppreżentati juru, li irrispettivament mill-forma legali tal-impriża tar-rimi jew tar-regola tal-kalkolu li għandha tkun applikata, il-kostijiet kollha tal-kapaċità huma ffinanzjati minn dħul operatorju mingħajr eċċezzjoni. Dan jidher ukoll b'mod ċar mill-§ 8 KAG RP, li jgħid li “il-kostijiet sottostanti l-imposti għall-użu u kontributi rikorrenti għandhom ikunu determinati skont il-prinċipji tan-negozju tal-kontabbiltà abbażi tal-kost”. Fi kliem ieħor il-kost tal-kapaċità żejda operazzjonali għandu jkun inkluż fl-imposti b'mod proporzjonali, peress li hemm konnessjoni kawżali mar-rimi ta’ materjal intern u estern f'operazzjoni normali.
(221)
Il-BVerwG ukoll sab b'mod korrett fis-sentenza tiegħu li l-kost għall-kapaċità żejda operazzjonali għandu jkun iffinanzjat mir-rimi ta’ materjal intern u estern (54). Għalhekk jekk - bħal fil-każ ta’ ZT - ir-riżerva preskritta għall-epidemiji tista' tkun ipprovduta mill-kapaċità żejda operazzjoanli, ma hemmx bżonn ta’ kontribut annwali.
(222)
Finalment il-Ġermanja targumenta b'ġustifikazzjoni għall-kontribut annwali li l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali fit-tielet xift matul il-ġimgħa huma riżultat tal-obbligu taż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Mingħajr dan l-obbligu, ZT tkun tista' tagħmel użu totali tal-kapaċità massima teknika tagħha f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet.
(223)
Madankollu, il-Ġermanja ma ġabet l-ebda evidenza li turi li ma jkunx hemm iktar kapaċità żejda operazzjonali fost il-ġimgħa kieku ma kienx hemm obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji. Minflok jidher - per eżempju mill-istudju ISPA-NS - li anke impriżi li jarmu biss materjal tal-kategorija 3 u li għalhekk m'għandhom l-ebda obbligu li jżommu riżerva għall-epidemiji, għandhom kapaċità żejda konsiderevoli u jiffinanzjaw il-kostijiet kollha tagħhom tal-kapaċità permezz tal-imposti tagħhom.
9.3.2. Kapaċità żejda disponibbli li taqbeż ir-riżerva preskritta għall-epidemiji
(224)
Kif tindika t-Tabella 3, ZT għandha ferm iktar kapaċità żejda milli hemm bżonn biex tipprovdi r-riżerva preskritta għall-epidemiji. Il-kapaċità żejda disponibbli f'terminu qasir hi iktar mid-doppju li hemm bżonn fil-każ ta’ tifqigħa ta’ marda. Il-Figura 2 turi li f'xi snin sa 25 % tal-kapaċità normali biss baqgħet ma ntużatx f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Il-kost tal kapaċità żejda li ma hemmx bżonn għar-riżerva preskritta għall-epidemiji ma jistax ikun inkluż fil-kostijiet netti. Għalhekk il-kalkolu tal-kostijiet netti ppreżentati mill-Ġermanja għandu jiġi miċħud, għaliex jattribwixxu b'mod żbaljat il-kost tal-kapaċità żejda kollha lir-riżerva għall-epidemiji.
(225)
L-istudji ISPA-RP u Fraunhofer juru li l-kapaċità żejda disponibbli ta’ ZT kienet biżżejjed biex tlaħħaq ma’ tifqigħa tal-FMD madwar il-Land għal tliet xhur. Madankollu ZT qatt ma kellha bżonn iżomm riżerva għall-epidemiji għal perjodu itwal minn sitt ġimgħat. Fi kliem ieħor il-membri tal-assoċjazzjoni qatt ma obbligaw lil ZT li jkollha riżerva fit-tul għall-epidemiji disponibbli għal iktar minn sitt ġimgħat sabiex ZT tkun tista' tlaħħaq ma’ tifqigħa fit-tul tal-marda madwar il-Land. Il-paragun mal-kapaċità li hemm bżonn biex tlaħħaq ma’ tifqigħa tal-FMD madwar il-Land kollu huwa irrilevanti (55).
(226)
Il-fatt li l-kapaċità tal-impjant ta’ ZT hi sostanzjalment ogħla minn dik rikjesta mill-Verbandsordnung hi korroborata mis-segwenti: ZT hi obbligata mill-Verbandsordnung li tipproċessa materjal intern tal-Kategoriji 1 u 2 li jammonta għal madwar 900 tunnellata fil-ġimgħa (56). Jekk ir-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa tkun miżjuda wkoll, ZT jkollu bżonn impjant b'kapaċità ta’ 2 085 tunnellata fil-ġimgħa b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem sabiex jissodisfa l-obbligi tiegħu skont il-Verbandsordnung.
(227)
Fil-fatt però, l-impjanti ta’ ZT għandhom kapaċità possibbli massima ta’ 4 536 tunnellata fil-ġimgħa. ZT imbagħad, jopera impjant bid-doppju tal-kapaċità li hemm bżonn għall-kompiti mniżżla fil-Verbandsordnung. Peress li ZT għandha kapaċità ferm ikbar milli hemm bżonn biex twettaq il-kompiti pubbliċi tagħha, ma tistax tkun ġarbet kostijiet netti minħabba l-obbligu li żżom riżerva għall-epidemiji.
9.3.3. Sommarju
(228)
Bħala konklużjoni jista' jingħad li l-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li ZT ġarbet kostijiet netti mill-obbligu li jżżomm riżerva għall-epidemiji. Eżami wera li l-kontributi annwali jiffinanzjaw il-kost għall-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment f'operazzjoni normali (u li għalhekk għandha tkun iffinanzjata minn miżati u imposti għal dawn is-servizzi) jew li hi disponibbli għax sar użu insuffiċjenti fl-impjanti ta’ ZT.
9.4. Ir-Raba' kriterju ta’ Altmark
(229)
Ir-raba' kriterju ta’ Altmark jgħid li, fejn impriża li għandha tissodisfa obbligu ta’ servizz pubbliku mhix magħżula fi proċedura ta’ akkwist pubbliku li jippermetti selezzjoni ta’ min qed jagħmel l-offerta li hu kapaċi li jipprovdi dawk is-servizzi bl-inqas kost għall-komunità, il-livell ta’ kumpens li hemm bżonn għandu jkun determinat abbażi tal-analiżi tal-kostijiet li impriża tipika u mmexxija tajjeb kienet iġġarrab biex twettaq dak l-obbligu, waqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti u profit raġonevoli għat-twettiq tal-obbligi.
(230)
L-erba' kriterji ta’ Altmark huma eċċezzjoni għall-prinċipju li l-pagamenti ta’ kumpens jikkostitwixxu vantaġġ. Għaldaqstant huma l-Istati Membri li jridu jippruvaw li dawn intlaħqu.
(231)
ZT ma kinitx magħżula permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku, u l-Ġermanja lanqas ma pproduċiet evidenza li ZT kienet impriża tipika u mmexxija tajjeb. Għaldaqstant il-Ġermanja naqset milli turi li r-raba' kriterju ta’ Altmark intlaħaq. L-imposti għoljin għar-rimi ta’ karkassi tal-annimali fir-Rhineland-Palatinate u l-bżonn għall-iffinanzjar permezz ta’ kontribut annwali li ma jeżistix fl-ebda Land ieħor, ukoll jissuġġerixxu li ZT mhix impriża tipika u mmexxija sew.
(232)
Għaldaqstant ir-raba' kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt.
(233)
Il-BVerwG sostna li r-raba' kriterju ta’ Altmark ma applikax għal ZT peress li l-kontribut annwali ma kienx bħala kumpens għalih għall-kostijiet żejda mġarba minħabba l-obbligu ta’ servizz pubbliku f'kuntest ta’ attività li hi fi kwalunkwe sens ieħor kummerċjali, iżda biex jiffinanzjaw twettiq uffiċjali ta’ kompitu pubbliku lil hinn mis-suq. In-natura uffiċjali tat-twettiq ta’ dan il-kompitu tirriżulta, fl-opinjoni tal-BVerwG, minn deċiżjoni politika tal-awtoritajiet reġjonali u lokali li huma membri tal-assoċjazzjoni biex jagħtu internament ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Il-BVerwG ibbaża l-interpretazzjoni tiegħu fuq is-senstenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fis-Stadtreinigung Hamburg (57).
(234)
Fl-opinjoni tal-BVerwG ir-raba' kriterju ta’ Altmark jippresupponi li l-obbligu tas-servizz pubbliku għandu jitwettaq minn impriża privata. Peress li dan ma kienx il-każ għax l-għotja hija interna, ir-raba' kriterju ta’ Altmark ma japplikax għal impriża fdata permezz tal-għotja interna (58).
(235)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-opinjoni tal-BVerwG. L-ewwel nett ma hemm l-ebda indikazzjoni li r-raba' kriterju ta’ Altmark kif kien formulat mill-Qorti tal-Ġustizzja mhux applikabbli fil-każ ta’ għotja interna. Kontrarjament: billi tat żewġ alternattivi (jew proċedura ta’ akkwist pubbliku jew analiża tal-kostijiet li jkollha impriża tipika mmexxija tajjeb) il-Qorti tal-Ġustizzja wriet li r-raba' kriterju ta’ Altmark japplika anke jekk ma saritx l-ebda proċedura ta’ akkwist pubbliku, u għaldaqstant speċjalment fil-każ ta’ għotja interna.
(236)
Is-sentenza f'Stadtreinigung Hamburg ikkonċernat biss fejn jeżisti obbligu għall-għotja u fejn le. Assolutament l-ebda konklużjoni ma tista' ssir fir-rigward tal-liġi dwar l-għajnuna. Kontrarjament: it-tieni alternattiva tar-raba' kriterju ta’ Altmark tikkonċerna preċiżament il-każ fejn ma hemm l-ebda obbligu biex issir proċedura ta’ akkwist pubbliku.
(237)
Barra minn hekk, il-BVerwG jitlaq mill-assunzjoni li l-monopolju reġjonali ta’ ZT fisser li ma kienx hemm kompetizzjoni ma’ impriżi oħra u li jista' ma jkun hemm l-ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni. Madankollu, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, hi element kostitwenti separat tal-kunċett ta’ għajnuna li hu distint mill-element ta’ vantaġġ ekonomiku (il-kuntest li fih l-erba' kriterji ta’ Altmark kienu żviluppati). L-element kostitwenti tad-distorsjoni ta’ kompetizzjoni jintlaħaq f'dan il-każ (ara s-Sezzjoni 8.3). Il-Kummissjoni ukoll ikkonfermat espliċitament fil-paragrafu 37 tal-komunikazzjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tar-regoli ta’ għajnuna tal-Unjoni Ewropea dwar il-kumpens għat-twettiq ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (il-komunikazzjoni dwar is-SGEI) (59) li għotja interna ma teskludix id-distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(238)
Finalment, l-enfasi magħmul mill-BVerwG fuq in-natura uffiċjali tal-attività ta’ ZT toħloq il-kwistjoni ta’ jekk il-BVerwG ċaħadx impliċitament l-applikabilità tar-raba' kriterju ta’ Altmark peress li assuma li ZT ma kinitx qed twettaq attività ekonomika. Dan, ukoll, hu żbaljat: ZT toffri servizz għal ħlas, u għaldaqstant, qiegħda twettaq attività ekonomika (ara s-Sezzjoni 8.2). Il-Kummissjoni wkoll ikkonfermat dan espliċitament fil-paragrafu 13 tal-komunikazzjoni dwar is-SGEI.
9.5. Konklużjoni fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġi ekonomiċi għal ZT
(239)
Kuntrarjament għas-sentenza tal-BVerwG u l-argument tal-Ġermanja, il-kriterji tas-sentenza ta’ Altmark mhumiex sodisfatti. L-ewwel nett, il-kontributi annwali ma jistgħux ikunu ġustifikat fl-essenza tagħhom bħala pagamenti ta’ kumpens mill-Istat għal obbligi ta’ ZT, peress li l-kostijiet kollha assoċjati ma’ dawn l-obbligi għandhom ikunu koperti minn introjtu minn imposti. It-tieni nett, ġie muri li kontrarjament għal dak li ssostni l-Ġermanja, ZT ma soffritx kostijiet netti bħala riżultat tal-obbligu li jżżomm riżerva għall-epidemiji. Il-kostijiet ċitati mill-Ġermanja jirrelataw jew mal-kapaċità operazzjonali żejda, li għandhom ikunu koperti mid-dħul mill-imposti u mill-profitti, jew mal-kapaċità żejda li tmur lil hinn mir-riżerva preskritta għall-epidemiji. It-tilet ħaġa, sal-2010 il-parametri għall-kalkolu tal-kontributi annwali ma kinux iffissati minn qabel u bit-trasparenza neċessarja. Finalment, il-Ġermanja ma wrietx li ZT hi impriża tipika u mmexxija tajjeb.
(240)
Għaldaqstant il-kontributi annwali taw vantaġġ ekonomiku lil ZT.
(241)
Jekk il-kost tar-riżerva għall-epidemiji, ikkalkolata b'mod żbaljat mill-Ġermanja, huwa allokat korrettament skont l-għan għas-servizzi differenti pprovduti - ir-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2, ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 minn Baden-Württemberg u Hessen, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 - il-vantaġġi ekonomiċi li kisbet ZT fuq is-swieq varji mill-kontributi annwali fuq is-swieq varji jsiru aħtar viżibbli.
(242)
Is-Sezzjonijiet segwenti ser juru li l-kontributi annwali fil-fatt ma kkumpensawx għat-telf dovut għall-fatturi segwenti:
(a)
kwalità baxxa tal-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3;
(b)
kapaċità mhux utilizzata biżżejjed;
(c)
imposti iktar baxxi mill-kost għar-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali;
(d)
imposti iktar baxxi mill-kost għar-rimi ta’ materjal intern.
9.5.1. Telf minn rimi ta’ materjal intern u estern meta l-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji kkalkolati b'mod żbaljat huma allokati skont l-għan
(243)
Abbażi tal-kontijiet ta’ profitt u telf ta’ ZT li kienu ppreżentati għas-snin mill-2002 sal-2009, il-kostijiet allegati kollha tar-riżerva għall-epidemiji kienu allokati skont l-għan skont l-operazzjoni tal-impjant fuq bażi ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet.
(244)
L-ewwel nett, għandu jkun notat li raġuni ewlenija għall-kostijiet għolja tal-kapaċità żejda hi l-utilizzazzjoni baxxa tal-impjant ta’ ZT. Għaldaqstant dawn il-kostijiet tal kapaċità żejda dovuti għal nuqqas ta’ utilizzazzjoni tagħha waqt operazzjoni normali għandhom jitneħħew.
(245)
Kif jidher mill-istatistika dwar l-utilizzazzjoni fit-Tabella 3 (il-kolonna “kapaċità zejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni”) ZT qatt ma użat l-kapaċità teknika disponibbli fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Speċjalment mill-2002, ir-rata ta’ utilizzazzjoni waqgħet bil-kbir bħala riżultat ta’ tnaqqis kbir fil-materjal intern. Il-kejl użat għal-livell ta’ utilizzazzjoni baxxa hi l-kapaċità żejda fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet. Il-punt ta’ referenza użat għall-kalkolu tal-utilizzazzjoni baxxa kien l-ogħla livell ta’ utilizzazzjoni miksub fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet, li kien 101 855 tunnellata fl-2002. Bħala medja din hi utilizzazzjoni baxxa ta’ 13 fil-mija.
(246)
Kif jidher mill-kolonna korrispondenti (“kapaċità żejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni”) fit-Tabella 4, il-kost medju ta’ utilizzazzjoni baxxa f'operazzjoni normali jammonta għal EUR 434 304. ZT għandha tieħu r-responsabbiltà kummerċjali għal dan il-kost, għaliex hu r-riżultat tal-operazzjoni ta’ impjant li mhux utilizzat kompletament waqt operazzjoni normali.
(247)
Il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali huma mqassma skont il-proporzjon tal-użu fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Għaldaqstant il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali huma mqassma proporzjonalment bejn is-servizzi interni u dawk esterni. Fl-istess ħin issir distinzjoni fit-Tabella 4 hawn isfel bejn il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali tal-ġbir u tal-ipproċessar.
(248)
Bħala medja matul il-perjodu mill-2002 sal-2009 ZT ma kinitx kapaċi tkopri l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali mill-fatturat fuq is-servizzi tagħha interni jew esterni. Il-kolonna “marġini tal-kontribut II” turi telf annwali medju ta’ EUR 1 198 257 fuq servizzi esterni u ta’ EUR 1 140 898 fuq servizzi interni.
Tabella 4
Rapport tal-profitti u t-telf
(f'EUR)
Bhejjem mejta
Skart tal-biċċeriji
Materjal Intern
Kol. 1 + 2
Materjal tal-kategorija 3
BW u Hessen
Utilizzazzjoni baxxa
Materjal estern
Kol. 4 + 5 + 6
Total
Kol. 3 + 7
(1)
Fatturat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
(2)
Kostijiet mogħtija minn ZT
3 624 234
3 877 155
7 501 388
[…]
[…]
[…]
[…]
(3)
Fatturat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
[…]
(4)
-
Kostijiet ikkoreġuti
3 624 234
5 077 019
8 701 252
[…]
[…]
[…]
[…]
(5)
Kontribut li jkopri I
53 674
53 674
[…]
[…]
[…]
[…]
(6)
-
Kapaċità żejda (KŻ) dovuta għar-rata ta' utilizzazzjoni
[…]
[…]
[…]
(7)
-
Ġbir tal-KŻ operazzjonali
70 077
236 780
306 857
[…]
[…]
[…]
[…]
(8)
-
Proċessar tal-KŻ operazzjonali
201 993
685 722
887 715
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(9)
Kontribut li jkopri II
- 272 071
- 868 828
-1 140 898
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(10)
-
Kostijiet fissi mhux allokati
[…]
(11)
Kontribut li jkopri III
[…]
(12)
+
Kontribut annwali
[…]
(13)
Profitt jew telf
[…]
Ringieli 1 u 2: Informazzjoni provduta minn ZT
ZT ma tirrekordjax id-dħul mir-rimi tal-materjal tal-kategorija 3 separatament fil-kontabbiltà abbażi tal-kost; minflok, bħal ma tagħmel b'introjtu ieħor mill-prodotti (eż. minn xaħmijiet u żjut) tnaqqashom mill-kostijiet totali, li imbagħad huma allokati bejn skart intern mill-biċċeriji, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen. Madankollu peress li jinħoloq kont separat għall-materjal tal-kategorija 3 f'dak li jsegwi, l-introjtu mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 għandu jitneħħa mill-kostijiet totali.
Ringieli 3 sa 5: Kalkolu tal-marġini ta’ kontribut I
Biex jintlaħaq il-kost ikkorreġut, l-introjtu mill-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 li hu mnaqqas mill-kostijiet hu allokat proporzjonalment bejn il-kost tal-iskart tal-biċċeriji intern, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen. Għaldaqstant id-differenża fil-kostijiet totali bejn ringiela (2) u ringiela (4) tikkorrispondi għad-dħul mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 fir-ringiela (3).
Peress li d-dejta ma kinitx disponibbli, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika jekk ZT allokatx il-kostijiet totali fir-ringieli (2) sa (3) korrettement bejn is-servizzi differenti. B'mod partikolari għandu jkun notat li r-rimi ta’ karkassi tal-annimali jammonta għal proporzjoni eċċessivament kbira tal-kostijiet tal-kapaċità. Għaldaqstant il-kontribut li jkopri I għall-iskart tal-biċċeriji intern, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen jista' jkun li tqiegħed għoli wisq.
Ringieli 6 sa 9: Kalkolu tal-marġini ta’ kontribut II
L-ewwel nett mill-kost tal-riżerva għall-epidemiji l-utilizzazzjoni baxxa fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet hi kkalkolata (= kapaċità żejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni). Il-kostijiet l-oħra tar-riżerva għall-epidemiji imbagħad huma mqassma proporzjonalment skont il-kwantitajiet involuti u l-utilizzazzjoni baxxa kkalkolata. Peress li m'hemmx ġbir għal Baden-Württemberg, il-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ttrattati separatament. Peress li kostijiet diretti ta’ kapaċità żejda kienu diġà miżjuda fl-2009 għall-kompitu f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali, l-ebda kostijiet ulterjuri ma huma miżjuda.
9.5.2. Kontributi annwali jiffinanzjaw it-telf mir-rimi ta’ materjal estern
(249)
Fis-swieq esterni ZT għandha kompetituri li jridu jiffinanzjaw il-kostijiet kollha tal-impjanti totalment mill-fatturat tagħhom. La negozju li jikkompeti ma’ ZT għal materjal tal-kategorija 3 u lanqas l-operatur preċedenti fit-Tramuntana u Ċentru ta’ Hessen ma jistgħu jistrieħu fuq rifinanzjament mill-Istat ta’ kapaċità zejda dovuta għal fatturi operazzjonali jew utilizzazzjoni baxxa dovuta għal-livell ta’ domanda.
9.5.2.1. Telf fuq ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(250)
Bħall kull impriża oħra li tarmi materjal tal-kategorija 3 mingħajr ma hi fdata b'kompitu pubbliku, ZT għandha tħallas il-kostijiet kollha assoċjati u tieħu r-riski kollħa assoċjati.
(251)
ZT tarmi materjal tal-kategorija 3 flimkien ma’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 u għalhekk ma tistax tikseb l-istess introjtu mill-prodott daqs li kieku kieku tikseb jekk materjal tal-kategorija 3 kellu jintrema separatament mill materjal tal-kategoriji 1 u 2. minħabba d-domanda ikbar għal materjal tal-kategorija 3 pur, il-prezzijiet li ZT tista' tikseb minn biċċeriji waqgħu. Kif spjega l-kwerelant, l-impriżi tar-rimi anke jħallsu primjums lill-biċċeriji għal xi materjali tal-kategorija 3.
(252)
Din it-tendenza hi evidenti ħafna fir-rendiment għal kull tunnellata pproċessata ta’ materjal tal-kategorija 3. fejn ZT xorta kiseb EUR […] għal kull tunnellata fl-2002, wara tnaqqis stabbli r-rendiment fl-2009 kien biss EUR […]. Dan hu tnaqqis fir-rendiment għal kull tunnellata ta’ kważi 70 % f'seba' snin.
Figura 1
Marġini ta’ kontribut għal materjal tal-katergorija 3 mill-2000 sal-2009 (f'EUR)
(…)
(253)
Għaldaqstant f'dawn l-aħħar snin l-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 sar dejjem mingħajr profitt għal ZT. Fejn sal-2004 ZT kienet għadha kapaċi tkopri l-kostijiet diretti, ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 fis-snin sussegwenti m'għadux jagħmel kontribut pożittiv biex ikopri l-kostijiet ta’ kapaċità żejda.
(254)
Il-kalkolu magħmul mill-Ġermanja, li juri l-introjtu li jista' jagħmel ZT mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 hu ikbar mill-kostijiet diretti, mhux korrett. Il-Ġermanja tibbaża l-kalkolu tagħha fuq kostijiet li minnhom l-introjtu kien diġà mnaqqas (ara ringiela (2) tat-Tabella 4) minflok li tuża l-kostijiet verament imġarrba, li jkun korrett (ara l-kostijiet ikkoreġuti fir-ringiela (4) tat-Tabella 4).
(255)
ZT hi apparentament ippreparata li tittolera l-kostijiet kostanti dovuti għar-rimi ta’ kwalità baxxa ta’ materjal tal-kategorija 3 biex isostni l-utilizzazzjoni tal-impjanti tiegħu.
9.5.2.2. Telf mill-utilizzazzjoni baxxa
(256)
Raġuni ewlenija oħra għat-telf ta’ ZT hu li l-impjant kien utilizzat ftit wisq għal ħafna snin. F'xi snin, l-utilizzazzjoni baxxa fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet telgħet għal iktar minn 25 % meta mqabbla mal-aħjar rata ta’ utilizzazzjoni fl-2001. Fl-2001 u l-2002 biss kien hemm rata aħjar ta’ utilizzazzjoni li ntlaħqet minħabba l-kriżi tat-TSE għalkemm anke f'dak iż-żmien ma kienx hemm bżonn ta’ rikors għall-kapaċità żejda operazzjonali bil-lejl jew fi tmiem il-ġimgħa.
Figura 2
Utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità normali ta’ ZT f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet mill-1998 sal-2009
(257)
Ir-raġuni għall-utilizzazzjoni baxxa notevoli wara l-2002 kienet it-tnaqqis tal-hażniet tal-annimali u għalhekk fil-kwantità tal-materjal intern, li waqa' b'iktar minn 35 fil-mija bejn l-2002 u l-2009. ZT ipprova jutilizza l-kapaċità li lliberat ruħha billi ħa ammonti ikbar ta’ materjal estern. Madankollu, kien wara li rebaħ il-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali li seta' jġib ir-rata ta’ utilizzazjoni lura għal madwar il-livell tal-2002/2003.
9.5.2.3. Telf mill-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(258)
Peress li ZT ilu jwettaq ir-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali biss mill-2009, hemm verament ftit dejta dwar ir-riżultati miksuba minn din l-attività. Il-kontabbiltà abbażi tal-kost tal-2009 li kienu ppreżentati juru li l-affidament ġdid irriżulta f'marġini ta’ kontribut pożittiv wara li tnaqqsu l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali ta’ madwar EUR 200 000.
(259)
Madankollu, id-dokumenti tal-offerta jissuġerixxu li ZT għamlet offerta li kienet iktar baxxa mill-kostijiet attwali tagħha. Kif qalet il-Ġermanja stess, l-imgħax li jħallas ZT fuq is-self bankarju tiegħu hu iktar għoli mill-imgħax ikkalkolat li ZT iffissa skont ir-regoli tal-kalkolu għall-proċedura ta’ offerti. Fi kliem ieħor ZT ma jippretendix li jkun kapaċi li jkopri l-kostijiet tal-imgħax kollha fuq is-self li ħa jew li jakkwista ritorn raġonevoli fuq il-kapital tiegħu stess.
(260)
L-imgħax totali ta’ ZT fuq il-kapital misluf jammonta għal EUR 1,07 miljun fis-sena. Jekk wieħed jassumi li madwar kwart tal-kost tas-self jista' jkun attribwit għall-attività tagħha fit-Tramuntana u fiċ-Ċentru ta’ Hessen, abbażi tal-proporzjon ta’ kapaċità totali li tirriżulta mill-kwantità għar-rimi li tiġi mit-Tramuntana u Ċentru ta’ Hessen, is-sehem tal-kostijiet hu EUR 0,26 miljun meta mqabbel mal-EUR 0,16 miljun li ZT niżżel fil-kalkolu tiegħu tal-imposti għat-Tramuntata u ċ-Ċentru ta’ Hessen. Apparti l-EUR 0,10 miljun f'imgħax fuq self li mhumiex koperti annwalment hemm ukoll l-imgħax fuq kapital li mhux kopert.
(261)
Negozju li jaġixxi b'mod razzjonali ma kienx jippreżenta offerta li ma tkopriex il-kostijiet kapitali antiċipati. Ir-riferenza ripetuta tal-Ġermanja għar-rekwiżiti allegati tar-regoli dwar il-kalkolu tal-imposti, li ma ppermettewx li l-kostijiet kollha jkunu trasferiti, bl-ebda mod ma tbiddel dan il-fatt. L-ebda operatur privat tan-negozju ma jista' jkun sforzat jew ser ikun lest joffri servizzi għal prezzijiet li bihom ma jkoprix il-kostijiet tiegħu u jagħmel profitt raġonevoli.
(262)
Anke jekk wieħed jibda mill-kontabbiltà abbażi tal-kost ippreżentati għall-2009, li tagħti marġini ta’ kontribut pożittiv ta’ madwar EUR 200 000, il-marġini antiċipati ta’ kontributi matul it-terminu ta’ 10 snin tal-kuntratt ma jistgħux jikkumpensaw għat-telf dovut għall-utilizzazzjoni baxxa, li bħala medja tammonta għal madwar EUR 700 000 annwalment għas-snin mill-2002 'il quddiem. Għaldaqstant, ditta li topera skont il-kundizzjonijiet tas-suq ma żżomx kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa għal perjodu daqshekk twil.
(263)
Fil-każ ta’ materjal estern hu evidenti li grazzi għall-kontributi annwali ZT kien qed jirreklama kapaċità bi prezzijiet iktar baxxi mill-kostijiet u kien qed iżomm kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa għal snin mingħajr ma seta' jikkumpensa permezz ta’ qligħ future it-telf dovut għall-utilizzazzjoni baxxa fis-snin preċedenti. Għalhekk hu ċar li ZT żammet kapaċità fuq is-suq li impriża razzjonali tar-rimi ma setgħetx taffordja.
9.5.3. Kontributi annwali jiffinanzjaw telf mir-rimi ta’ materjal intern
(264)
Il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali ikkawżati minħabba r-rimi ta’ materjal intern għandhom ikunu koperti minn imposti. ZT, bħall-impriżi l-oħra kollha fdati bir-rimi ta’ materjal ikkontrollat, għandhom jiżguraw ir-responsabbiltà li jwettqu dan il-kompitu b'mod ekonomiku billi jagħmlu n-negozju tagħhom b'mod xieraq. Pagament addizzjonal ta’ kumpens jirrilaxxaha minn din ir-responsabbiltà ekonomika.
(265)
Għaldaqstant il-kostijiet għall-kapaċità żejda dovuta għal fatturi operazzjonali għandhom ikunu allokati bejn ir-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji. Hemm approċċi varji fil-Länder għall-allokazzjoni tal-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali bejn ir-rimi ta’ skart tal-biċċeriji u karkassi tal-annimali. F'ċerti Länder bhejjem mejta huma allokati proporzjon ikbar mill-kostijiet tal-kapaċità żejda mill-iskart tal-biċċeriji. Peress li la r-regoli dwar l-imposti u lanqas il-Verbandsordnung ma jindikaw skala għall-allokazzjoni, il-kostijiet tal-kapaċità żejda għandhom ikunu allokati proporzjonalment.
9.5.3.1. Prezzijiet li huma iktar baxxi mill-kost għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji
(266)
Bħalma qalet il-Ġermanja stess, ZT tikkompeti ma’ impriżi oħra tar-rimi għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji Id-daqs tal-imposti għar-rimi tal-iskart tal-biċċeriji intern jaffettwa l-kwota tas-separazzjoni tal-biċċeriji u għalhekk kemm hemm materjal pur tal-kategorija 3 għal impriżi oħra tar-rimi.
(267)
Fejn bħala medja ir-rekavat bil-kemm ikopru l-kostijiet diretti, matul iż-żmien l-istess tip ta’ stampa toħroġ bħal tal-marġini ta’ kontributi għal materjal tal-kategorija 3: Sal-2004 r-rikavat jaqbeż il-kostijiet diretti. Però bl-iskala ġdida tal-imposti mill-2005, li wasslet għal tnaqqis fil-medja tar-rikavat għal kull tunnellata minn EUR 160 sa EUR 116 - fi kliem ieħor tnaqqis ta’ 27,5 fil-mija - lanqas il-kostijiet diretti ma jistgħu jkunu koperti fis-snin ta’ wara u għalhekk l-ebda kontribut ma jista' jinkiseb biex jilħaq mal-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali. Ma kienx qabel l-2009 li kien hemm ritorn għal marġini pożittiva ta’ kontribut (ara it-Tabella 4).
(268)
Mingħar il-kontribut annwali ZT ovvjament ma setgħetx iżomm din il-politika tal-ipprezzar. Bħal fil-każ tal-iskart tal-kategorija 3 tal-biċċeriji, mill-2005 ZT aċċettat prezzijiet li lanqas biss koprew il-kostijiet diretti tagħha sabiex tkompli tutilizza il-kapaċità tal-impjant tagħha. Inġenerali għall-materjali interni hemm marġini negattiva ta’ kontribut II ċara - wara li jitnaqqsu l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali - li jammontaw għal 13 fil-mija tal-fatturat (ara it-Tabella 4).
9.5.3.2. Pożizzjoni ta’ monopolju fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni konsolidata mill-kontributi annwali diretti
(269)
Il-Ġermanja ssostni li ZT ma kellha l-ebda vantaġġ ekonomiku mill-kontributi annwali, għaliex hu irrilevanti jekk l-Istat jagħtix kumpens għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji direttament lill-impriża tar-rimi jew jekk tiffinanzjahiex indirettament permezz ta’ għajnuna għat-TSE lil dawk li jipproduċu l-materjal. Fil-każ tal-aħħar il-kost għar-riżerva għall-epidemiji jkun inkluż fil-imposti, iżda fl-istess ħin dawk responsabbli biex jipproduċu l-materjal ikollhom sostenn permezz ta’ għajnuna ogħla. Fiż-żewġ każijiet il-karus pubbliku fil-fatt ikun qed iġorr patri kbira mill-piż, u dan hu dak li primarjament jikkonċerna lir-reviżjoni fid-dawl tal-liġi dwar il-kompetizzjoni.
(270)
L-ewwel nett għandu jerġa jkun notat (ara s-sezzjoni 2.5.3) li ZT tirċievi l-kontribut annwali flimkien mal-għajnuna dwar it-TSE li tmur lill-bdiewa. barar minn hekk, ZT jirċievi iktar assistenza mill-għajnuna dwar it-TSE fir-Rhineland-Palatinate milli fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen, peress li l-prezz għal kull tunnellata (EUR 212) - u għaldaqstant il-bażi għall-għajnuna tat-TSE - hi konsiderevolment iktar baxxa mill-prezz għal kull tunnellata fir-Rhineland-Palatinate (EUR 390). Dan ċarament mhux il-każ li bdiewa f'din iż-żona koperti mill-assoċjazzjoni jibbenefikaw minn ħlasijiet iktar baxxi grazzi għall-kontributi annwali.
(271)
Barra minn dan, il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE jirrikjedu espliċitament evidenza li l-għajnuna ma tibbenefikax lil impriżi tal-produzzjoni iktar 'l isfel (60). Iżda kif jidher mis-sezzjonijiet 9.5.2 u 9.5.3, ZT verament tuża l-kontribut annwali biex tiffinanzja t-telf dovut għall-politika tagħha tal-ipprezzar, il-kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa jew ineffiċjenzi oħra fl-operazzjonijiet tan-negozju tagħha.
(272)
Għaldaqstant il-Ġermanja ċarament mhix kapaċi turi li l-kontribut annwali jibbenefika lill-bdiewa bħala kumpens għall-kost tar-rimi ta’ bhejjem mejta. Kuntrarjament, il-mistoqsija dwar jekk il-bdiewa ma jibbenefikawx minn prezzijiet iktar baxxi mingħajr il-kontribut annwali għadha mingħajr tweġiba, għax ZT imbagħad kienet tkun soġġetta għal pressjoni ekonomika ikbar biex taġġusta l-kapaċità u l-prattiki tan-negozju tagħha skont il-kundizzjonijiet tas-suq, fi stadju iktar bikri.
9.5.4. Sommarju
(273)
Il-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li l-kontributi annwali lil ZT huma ġustifikati bħala kumpens mill-Istat għall-obbligi riżultanti mill-Verbandsordnung. Il-kriterji ta’ Altmark mhumiex sodisfatti.
(274)
Reviżjoni dettaljata tal-kontabbiltà abbażi tal-introjtu u tal-kost ta’ ZT turi minflok li l-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġi ekonomiċi fir-rigward tar-rimi ta’ materjal intern u estern.
(275)
Għaldaqstant il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
10. VALUTAZZJONI TAL-ILLEGALITÀ SKONT L-ARTIKOLU 108(3) TAT-TFUE
(276)
Il-kontributi annwali li rċieva ZT mill-1979 ma kinux notifikati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Għaldaqstant il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(277)
Ma jistax ikun hemm eżenzjoni mill-obbligu li tagħti notifika skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/842/KE tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens tas-servizz pubbliku mogħti lil ċerti impriżi fdati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (61) (“Deċiżjoni SGEI 2005”) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2012/21/UE tal-20 ta’ Diċembru 2011 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens mis-servizz pubbliku mogħti lil ċerti impriżi fdati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (62) (“Deċiżjoni SGEI 2011”), peress, kif jidher mis-sezzjoni 9, ZT mhux fdat b'servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, peress li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, il-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 mhumiex servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Apparti dan, it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu mill-1979 sal-2010, u t-tielet kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu kollu mill-1979 'l quddiem. Bħala riżultat ta’ dan, l-Artikoli 4 u 5 tad-deċiżjonijiet tas-SGEI 2005 u 2012 dwar l-eżenzjonijiet mhumiex sodisfatti.
11. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ SKONT L-ARTIKOLU 106(2) TAT-TFUE
(278)
Skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, id-dispożizzjonijiet tat-TFUE japplikaw għal impriżi li huma fdati b'servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew li għandhom il-karattru ta’ monopolju li jipproduċi dħul. Madankollu l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jipprovdi eċċezzjoni għar-regoli tat-TFUE jekk l-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tostakola t-twettiq, fil-liġi jew fil-fatt, ta’ kompiti partikolari assenjati lilhom. Din id-dispożizzjoni ta’ eżenzjoni tista' tkun applikata biss jekk l-iżvilupp tan-negozju mhux affettwat sa punt kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni.
(279)
Skont il-paragrafu 69 tal-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji tal-linji gwida tal-Unjoni għal kull għajnuna illegali li tiddeċiedi fuqha wara l-31 ta’ Jannar 2012, anke jekk l-għajnuna kienet mogħtija wara din id-data. Peress li l-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat, il-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni għandhom ikunu applikati.
(280)
Kif hu mniżżel f'8.1, ZT mhux fdata b'servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, għax ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 ma jikkostitwixxux servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għal din ir-raġuni biss, il-kontributi annwali mhumiex kompatibblu mal-Artikolu 106(2) TFUR u l-linji gwida SGEI tal-Unjoni.
(281)
Skont it-tieni u t-tielet kriterji ta’ Altmark, għajnuna skont il-linji gwida SGEI tal-Unjoni tista' titqies bħala kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-TFUE biss jekk hemm att ta’ affidament li jisrtabbilixxi l-metdoi għall-kalkolu tal-kumpens (sezzjoni 2.3) u jekk id-daqs tal-għajnuna ma jaqbiżx il-kostijiet netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku (sezzjoni 2.8).
(282)
Kif muri fid-dettal fis-sezzjoni 9.2, it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għal perjodu 1979 sa 2009, u t-tielet kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu kollu. Għaldaqstant is-sezzjoni 2.3 tal-linji gwida SGEI tal-Unjoni (għall-perjodu 1979 sa 2009) u s-sezzjoni 2.8 (għall-perjodu kollu) mhumiex sodisfatti.
(283)
Għalhekk il-kontributi annwali ma jistgħux ikunu ġustifikati skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE u l-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni bħala għajnuna għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni.
12. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ BĦALA GĦAJNUNA GĦALL-FINANZJAMENT TAL-KOSTIJIET TAR-RIMI TAL-KARKASSI TAL-ANNIMALI U L-ISKART TAL-BIĊĊERIJI SKONT L-ARTIKOLU 107(3)(c) TAT-TFUE
(284)
Il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna għall-operazzjoni li hi ġeneralment ipprojbita (63). Għaldaqstant l-oneru tal-prova għall-kompatibilità ta’ tali għajnuna hu tal-Istat Membru.
(285)
Il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 jipprojbixxu kull għajnuna għall-kostijiet tar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji u jippermettu għajnuna għall-kostijiet għar-rimi ta’ bhejjem mejta jekk dawn jibbenefikaw biss lill-bdiewa. Impriżi iktar 'l isfel - bħal biċċeriji jew impriżi għar-rimi - taħt l-ebda ċirkostanzi ma jistgħu jibbenefikaw minn għajnuna (64).
(286)
Għar-raġunijiet ta’ simplifikazzjoni tal-amministrazzjoni, għajnuna agrikola għall-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta jistgħu jitħallsu direttament lill-impriżi tar-rimi, iżda għandu jkun demostrat li l-għajnuna kollha tmur lill-bdiewa (65).
(287)
Kif muri fis-sezzjoni 9, il-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġ ekonomiku u ma jibbenefikawx lill-bdiewa fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni, peress li saħansitra għandhom iħallsu prezzijiet ogħla għar-rimi ta’ bhejjem mejta milli fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen, pereżempju. Il-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li l-kontributi annwali huma ttrasferiti kompletament lill-bdiewa.
(288)
Addizzjonalment id-deċiżjoni N 15/04 tas-6 ta’ Lulju 2004 li tapprova l-iskema tal-għajnuna li tikkumpensal-bdiewa fiż-żona koperta minn ZT għall-kostijiet tal-bhejjem mejta għall-perjodu mill-1998 sal-2013 tispeċifika li l-għajnuna agrikola approvata m'għandhiex tkun akkumulata ma għajnuna oħra.
(289)
Għal għajnuna illegali mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2003, is-sezzjoni VI tal-linji gwida Komuntarji dwar it-TSE jipprovdu għall-eċċezzjonijiet.
(a)
Għajnuna tista' tkun approvata għall-kost tar-rimi ta’ bhejjem mejta, anke jekk mogħtija fuq il-livell ta’ produzzjoni, ipproċessar u rreklamar, sa 100 %;
(b)
Barr aminn hekk, f'każi eċċezzjonali għajnuna għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji tista' tkun kompatibbli mas-suq intern jekk ikun ikkunsidrat it-terminu qasir u l-bżonn li jkun żgurat li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” hu osservat fit-tul.
(290)
Dawn eċċezzjonijiet mhumiex applikabbli lanqas. Il-kontributi annwali mhumiex limitati għall-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta, li kienu fi kwalunkwe każ iffinanzjati għall-parti l-kbira skont l-arranġamenti tal-għajnuna agrikola, lanqas ma huma miżura fir-terminu l-qasir ta’ durata limitat fir-rispett ta’ skart tal-biċċeriji.
(291)
L-aħħar nett għandu jkun enfasizzat li l-Ġermanja nnifisha m'għamlitx argumenti konvinċenti dwar il-kontributi annwali skont il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013.
(292)
Peress li l-kontributi annwali jibbenefikaw lil ZT, ma jistgħux ikunu kkunsidrati bħala għajnuna li hi kompaibbli mas-suq intern skont it-tifsira fil-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
13. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ TAL-KONTRIBUT ANNWALI BĦALA GĦAJNUNA AMBJENTALI SKONT L-ARTIKOLU 107(3)(c) TAT-TFUE
(293)
Il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna operatorja, li hi ġeneralment ipprojbita (66). Għalhekk l-oneru tal-prova għall-kompatibilità ta’ tali għajnuna hu tal-Istat Membru. Il-Ġermanja sostniet li l-kontributi annwali huma għajnuna ambjentali.
(294)
Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali, għajnuna ta’ investiment lill-impriżi li qed isewwu l-ħsara billi jirrijabilitaw siti kontaminati hi meqjusa kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE sakemm din twassal għal titjib fil-protezzjoni ambjentali. Madankollu, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” imniżżel fl-Artikolu 191(2) TFUE u l-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali għandhom ikunu osservati. Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali in-niġġies għandu jiffinanzja r-rijabilitazzjoni mingħajr għajnuna mill-Istat. Il-persuna li għandha tkun meqjusa bħala n-niġġies hi determinata skont min hu responsabbli skont il-liġi nazzjonali.
(295)
Il-mument relevanti għall-valutazzjoni tas-sitwazzjoni skont il-liġi nazzjonali dwar ir-responsabilità jiddependi fuq il-poizzjoni legali fil-ħin meta saret id-deċiżjoni uffiċjali.
(296)
Il-Ġermanja ma tiċħadx li skont l-ordnijiet tat-tindif tal-21 ta’ April 1997 għas-sit Sohrschied u tal-31 ta’ Marzu 1998 għas-sit Sprendlingen-Gensingen, ZT ingħatat l-obbligu totali bħala niġġies li jnaddaf iż-żewġ siti skont il-liġi nazzjonali applikabbli dak iż-żmien. Għaldaqstant ZT hi responsabbli skont il-liġi Ġermaniża bħala n-niġġies għall-kost biex tirruimedja għall-kontaminazzjoni tal-ħamrija fiż-żewġ siti. Il-Ġermanja targumenta li skont sentenza tal-Bundesverfassungsgericht mogħtija fis-16 ta’ Frar 2000 (67), il-finanzjament tal-kostijiet tat-tindif lil hinn mil-limitu tar-responsabbiltà jfisser li l-kontributi annwali għandhom jitqiesu bħala għajnuna kompatibbli, peress li r-responsabbiltà ta’ persuni privati kienet limitata permezz ta’ din is-sentenza għall-valuri tas-suq tal-art.
(297)
Madankollu, l-argument tal-Ġermanja mhux rilevanti. L-ewwel nett, id-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht tapplika biss inter partes, jiġifieri bejn il-partijiet fil-kawża. Madankollu, fuq kollox, bidla fil-każistika tal-ogħla qorti ma tbiddilx is-sitwazzjoni legali u għalhekk mhix raġuni għal reviżjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 51(1)(1) tal-Att dwar il-Proċedura Amministrattiva fir-rigward tal-atti amministrattivi li kienu saru vinkolanti.
(298)
Skont il-ġurisprudenza Ġermaniża s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht ma tbiddilx il-fatt li f'dak iż-żmien tal-ordni tat-tindif in-niġġiesa kollha kienu responsabbli għall-kostijiet kollha tat-tindif. Wara s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 l-ebda niġġiesa ma setgħu jevitaw ir-responsabbiltà totali fir-rigward ta’ ordni preċedenti li kienet saret vinkolanti.
(299)
Għaldaqstant ZT hi responsabbli anke meta tkun ikkunsidrata s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 fil-każ tas-siti ta’ Sprendlingen-Gensingen u ta’ Sohrschied li kienet ċitata mill-Ġermanja.
(300)
Peress li ZT ma appellatx kontra l-ordinijiet tat-tindif, huma akkwistaw effett vinkolanti u huma finali. Biex il-Ġermanja issa, wara l-avveniment, tinnega l-essenza tar-responsabbiltà ta’ ZT għas-sit ta’ Sohrschied hu argument li ma jistax ikun aċċettat. ZT setgħet tappella kontra l-ordni tat-tindif tal-21 ta’ April 1997 u ma ħallithiex issir obbligatorja. Mhux ix-xogħol tal-Kummissjoni li tirrevedi deċiżjoni vinkolanti minn awtorità nazzjonali fir-rigward ta’ sitwazzjoni nazzjonali dwar ir-responsabbiltà fid-dawl tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(301)
Barra minn hekk, il-Ġermanja nnifisha tirrikonoxxi li d-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 tapplika biss għall-individwi privati, u mhux għal persuni ġuridiċi skont il-liġi pubblika. Dan hu għaliex il-bażi legali biex tillimita r-responsabbiltà hi l-liġi tal-proprjetà, li persuni ġuridiċi skont il-liġi publika ma jistgħux jinvokaw. Għaldaqstant ma jistax ikun ikkontestat li skont il-liġi nazzjonali, ZT hi responsabbli kompletament għas-siti kontaminati.
(302)
Trattament li hu potenzjalment inugwali bejn persuni ġuridiċi skont il-liġi privata u persuni ġuridiċi skont il-liġi pubblika fis-sistema legali tal-Istat Membru ma tistax tkun invokata skont il-linji gwida tal-għajnuna ambjentali. Dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà għal siti kontaminati, huma jiddikjaraw li l-liġi nazzjonali biss tapplika.
(303)
Peress li ZT hi responsabbli skont il-liġi Ġermaniża għall-kostijiet kollha tat-tindif taż-żewġ siti, il-kontribut annwali ma jistax ikun kunsidrat kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-linji gwida dwar għajnuna tal-Istat fuq protezzjoni ambjentali skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
14. KONKLUŻJONIJIET
(304)
Il-kontributi annwali mogħtija lil ZT mill-1979 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artiolu 107(1) tat-TFUE. Il-Ġermanja tat il-kontributi annwali bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(305)
Ma jistgħux ikunu dikjarati kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jew l-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE.
(306)
Skont l-Artikolu 1(b)(iv) flimkien mal-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 għajnuna għal liema l-limitu taż-żmien ta’ rkupru spiċċa hi kunsidrata bħala għajnuna eżistenti. Skont l-Artikolu 15 il-poter tal-Kummissjoni li tirkupra għajnuna tapplika għal perjodu ta’ għaxar snin. Il-limitu taż-żmien ta’ rkupru jibda jgħodd mill-ġurnata fejn ingħatat l-għajnuna illegali lill-benefiċjarju u hu sospiż b'kull miżura li tieħu l-Kummissjoni fir-rigward tal-għajnuna illegali. Il-limitu taż-żmien ikompli wara kull interruzzjoni.
(307)
Il-Qrati tal-Unjoni sostnew li mhux biss iż-żmien għall-irkupru ma jistax ikun interrot permezz ta’ proċedura formali iżda wkoll li rikjesta għal informazzjoni tikkostitwixxi att li jista' jinterrompi l-limitu ta’ żmien (68).
(308)
Il-kwerelant sfida l-kontribut annwali lil ZT f'Jannar 2008 u fis-26 ta’ Mejju 2008 il-Ġermanja ntbagħtet talba għal informazzjoni. Din it-talba għal informazzjoni interrompiet il-limitu taż-żmien għall-irkupru. Bħala riżultat il-kontributi annwali kollha li rċeviet ZT qabel is-26 ta’ Mejju 1998 huma kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti. Min-naħa l-oħra il-kontributi annwali kollha li rċeviet ZT wara s-26 ta’ Mejju 1998 jikkostitwixxu għajnuna ġdida.
(309)
Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, il-Kummissjoni m'għandhiex tirrikjedi l-irkupru tal-għajnuna jekk dan ikun kontra l-prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Unjoni. Fil-każ preżenti, hemm il-mistoqsija dwar jekk is-sentenza tal-BverwG tas-16 ta’ Diċembru 2010 setgħetx toħloq aspettattivi leġittimi għall-benefiċjarju li l-miżura taħt valutazzjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(310)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni l-ewwel nett tosserva li s-sentenza tikkonċerna biss pagamenti magħmula għas-sena 2010. Jekk xejn, setgħet allura toħloq biss aspettattivi leġittimi għal dik is-sena (u s-snin ta’ wara, sakemm il-mekkaniżmu jibqa' l-istess).
(311)
Iżda anke għas-sena 2010 (u s-snin ta’ wara), is-sentenza mhux kapaċi toħloq aspettattivi leġittimi. Skont il-każistika stabbilita, il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi japplika għal individwu f'sitwazzjoni fejn istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea, billi tagħti lil dik il-pesuna assigurazzjonijiet preċiżi, wasslitha għal aspettattivi fondati sew (69). Tali assigurazzjonijiet, fi kwalunkwe forma li jingħataw, jikkostitwixxu informazzjoni preċiża, inkundizzjonata u konsistenti (70).
(312)
F'dan il-każ, il-Kummissjoni ma tatx lil ZT assigurazzjonijiet preċiżi ta’ dan it-tip, kuntrarjament: Fetħet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fl-20 ta’ Lulju 2010.
(313)
Il-BverwG mhix istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea. Skont il-każistika stabbiliat, fir-rigward tas-superviżjoni tal-konformità tal-Istati Membri mal-obbligi tagħhom skont l-Artikoli 107 tal-KE u 108 tal-KE, il-qrati nazzjonali u l-Kummissjoni jissodisfaw rwoli kumplimentari u separati (71). Filwaqt li l-kompatibilità ta’ miżuri ta’ għajnuna mas-suq intern jaqgħu taħt il-kompetenza esklussiva tal-Kummissjoni, soġġetta għar-reviżjoni mill-Qrati tal-Unjoni, huma l-qrati nazzjonali li jridu jiżguraw li d-drittijiet tal-individwi huma mħarsa fejn l-obbligu li tagħti notifika minn qabel tal-għajnuna tal-Istat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat hu miksur (72).
(314)
F'dan il-każ, il-BverwG ta sentenza dwar miżura li fuqha l-Kummissjoni kienet diġà fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni. Skont il-każistika tal-Qorti, din id-deċiżjoni għandha twassal lill-Istati Membri biex jissospendu l-pagament taħt din il-miżura (73). Barra minn hekk, il-BverwG ta is-sentenza tiegħu (billi ġġustifikaha fost l-oħrajn b'allegazzjoni ta’ nuqqas ta’ applikabbiltà tar-raba' kriterju ta’ Altmark) mingħajr ma rrefera l-każ lill-Qorti tal-Ġustizzja minkejja l-fatt li l-Kummissjoni kienet diġà fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni.
(315)
Taħt dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sentenza tal-BverwG ma tistax tikkostitwixxi informazzjoni preċiża, inkundizzjonata u konsistenti.
(316)
Għaldaqstant, l-irkupru mhux kuntrarju għall-prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi -
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-kontributi annwali mogħtija mill-Ġermanja liil Zweckverband Tierkörperbeseitigung fir-Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg (“il-benefiċjarju”) mill-1 ta’ Jannar 1979 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Il-Ġermanja għandha tieħu lura immedjatament mill-benefiċjarju l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 li tħallset mis-26 ta’ Mejju 1998.
2. Fuq is-somom li għandhom ikunu rkuprati għandu jitħallas imgħax mid-data ta’ meta l-pagamenti tal-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1 saru disponibbli lill-benefiċjarju sal-irkupru tagħhom.
3. L-imgħax għandu jkun ikkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (74).
4. Il-Ġermanja għandha twaqqaf il-pagamenti tal-għajnuna kollha pendenti taħt l-iskema msemmija fil-paragrafu 1 b'effett immedjat mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
Il-Ġermanja għandha tiżgura li l-għajnuna imsemmija fl-Artikolu 2(1) hi mħallsa lura fi żmien erba' xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-Ġermanja għandha tagħti lill-Kummissjoni l-informazzjoni segwenti fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni:
(a)
l-ammont totali (prinċipali u interessi) li għandu jkun irkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju kien ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Ġermanja ser iżżomm lill-Kummissjoni infurmata rigward il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm ikun lest l-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 2(1). Għandha tippreżenta immedjatament, fuq sempliċi rikjesta mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata fir-rigward tal-ammonti tal-għajnuna u imgħax diġà rkuprati mill-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hi indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ April 2012.