ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Marzu 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), implimenta mill-Ġermanja lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1764)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/524/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108(2)(1) (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (2) u b’kunsiderazzjoni tal-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata l-4 ta’ Awwissu 2000, reġistrata fis-7 ta’ Awwissu 2000, il-Ġermanja nnotifikat lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħha li tipprovdi għajnuna b’intensità ta’ 35 % favur proġett ta’ investiment ta’ Glunz AG u OSB Deutschland GmbH, bl-għan li jistabbilixxu ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau (Sachsen-Anhalt). L-għajnuna proposta kienet reġistrata bin-numru N 517/2000.
(2)
Wara s-sottomissjoni ta’ informazzjoni addizzjonali, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni fil-25 ta’ Lulju 2005 li ma tqajjem l-ebda oġġezzjoni għal intensità ta’ għajnuna ta’ 35 % ibbażata fuq il-Qafas ta’ Għajnuna Reġjonali Multisettorjali għal proġetti kbar ta’ investiment (3) (’il quddiem imsejjaħ “QRM 1998”).
(3)
Bis-sentenza tal-1 ta’ Diċembru 2004, Kronofrance/Kummissjoni T-27/02 (4), il-Qorti ddeċidiet li tannulla din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
(4)
Konsegwentement, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni oħra fuq il-bażi tan-notifika tal-Ġermanja datata s-7 ta’ Awwissu 2000.
(5)
Permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Diċembru 2004 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja jekk xtaqietx tissottometti aktar informazzjoni dwar in-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000 minħabba l-annullament tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni. Fit-3 ta’ Marzu ħarġet tfakkira f’din il-kwistjoni. Il-Ġermanja wieġbet b’ittra datata t-23 ta’ Marzu 2005, iżda ma ppreżentat l-ebda informazzjoni addizzjonali f’dak l-istadju.
(6)
L-għajnuna preżenti ngħatat mill-Ġermanja fi Frar 2000 suġġetta għall-kundizzjoni li tkun approvata mill-Kummissjoni. Wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-25 ta’ Lulju 2001 li ma tqajjimx oġġezzjonijiet, il-Ġermanja bdiet bil-ħlas tal-għajnuna.
(7)
Wara l-annullament mill-Qorti tad-deċiżjoni tal-25 ta’ Lulju 2001, irriżultat pożizzjoni legali daqs li kieku dik id-deċiżjoni qatt ma ttieħdet u b’hekk il-Ġermanja ma rċeviet l-ebda approvazzjoni tal-Kummissjoni għall-intensità ta’ għajnuna proposta (5). Għalhekk, il-Kummissjoni rreġistrat il-każ fir-reġistru ta’ għajnuna mogħtija illegalment bin-numru NN 18/05.
(8)
Permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Lulju 2005 il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja bid-deċiżjoni tagħha li tibda proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(9)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea (6). Il-Kummissjoni stiednet partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(10)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand parti waħda. Dawn il-kummenti ġew mgħoddija lill-Ġermanja li ngħatat l-opportunità li tikkummenta; il-pożizzjoni tal-Ġermanja waslet b’ittri datati l-24 ta’ Ottubru 2005 u l-24 ta’ Jannar 2006.
(11)
Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Frar 2006 il-Ġermanja talbet is-sospensjoni tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 7(6)(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (7), peress li s-sentenza Kronofrance/Kummissjoni ġiet appellata quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea mill-Ġermanja u Glunz AG (każijiet konġunti C-75/05 P u C-80/05 P).
(12)
Permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Marzu 2006, il-Kummissjoni approvat is-sospensjoni tal-proċeduri sakemm tittieħed deċiżjoni mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawżi konġunti C-75/05 P u C-80/05 P, Ġermanja et al./Kronofrance.
(13)
Il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tal-11 ta’ Settembru 2008 (8) ikkonfermat id-deċiżjoni tal-Qorti. Wara dan, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fil-każ C-28/2005 tkompliet.
(14)
Il-Ġermanja ssottomettiet aktar informazzjoni b’ittra datata l-4 ta’ Awwissu 2009, u wara rikjesta għal aktar informazzjoni mill-Kummissjoni, b’ittra datata d-19 ta’ Lulju 2010.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
2.1. MIŻURA TAL-GĦAJNUNA
(15)
Il-Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt iddeċieda fid-29 ta’ Frar 2000 li jagħti għajnuna ta’ investiment lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH għall-istabbiliment ta’ ċentru għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau (Sachsen-Anhalt). L-għajnuna totali tammonta għal EUR 69 797 988.
(16)
Skont in-notifika tal-4 ta’ Awwissu 2000, l-għajnuna hija mogħtija f’forma ta’ għotja li tammonta għal EUR 46 201 868 fuq il-bażi tat-28 Pjan Qafas tal-kompitu konġunt “Titjib tal-istruttura ekonomika reġjonali” (9) approvat mill-Kummissjoni. Din l-għotja tikkorrispondi għal 23,17 % gross tal-ispejjeż eliġibbli.
(17)
Barra minn hekk, premium ta’ investiment huwa approvat fuq il-bażi tal-Att dwar Il-Premium tal-Investiment 1999 (10), li kien appovat mill-Kummissjoni għall-ammont ta’ EUR 23 596 120. Dan il-premium tal-investiment jikkorrispondi għal 11,83 % gross tal-ispejjeż tal-investiment eliġibbli.
(18)
Skont informazzjoni tal-Ġermanja kienu diġà tħallsu l-ammont ta’ […] (*) EUR fuq il-bażi tat-28 Pjan Qafas tal-kompitu konġunt “Titjib tal-infrastruttura ekonomika reġjonali” u l-ammont ta’ […] bħala investiment. Għalhekk, l-ammont totali tal-għajnuna ta’ EUR […] kien diġà tħallas mill-Ġermanja lill-benefiċjarji (mill-ammont totali miftiehem ta’ EUR 69 797 988).
2.2. IL-BENEFIĊJARJI
(19)
Il-benefiċjarji huma tnejn.
(20)
Wieħed mill-benefiċjarji huwa Glunz AG li hu bbażat f’Hamm (Nordrhein-Westfalen) (’il quddiem “Glunz”) li twaqqfet fl-1932 u kienet topera fil-kummerċ tal-injam. Sa mis-sittinijiet il-kumpanija ilha timmanifattura u tbigħ esklussivament particleboards, fibre boards ta’ densità medja (MDF), oriented strand board (OSB) u plywood. Fi żmien in-notifika, Tableros De Fibras S.A. (’il quddiem “TAFISA”), li tappartjeni għall-grupp Portugiż SONAE, kellha 96.03 % tal-ishma ta’ Glunz.
(21)
Il-benefiċjarju l-ieħor, OSB Deutschland GmbH (’il quddiem “OSBD”) tappartjeni 100 % lill-kumpanija TAFISA u b’hekk hija sister company ta’ Glunz, minħabba li ż-żewġ kumpaniji huma sussidjarji ta’ TAFISA. OSBD kienet imwaqqfa fis-16 ta’ Lulju 1999 u wara t-tlestija tal-proġett tal-investiment f’Nettgau bdiet bil-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-OSB.
2.3. IL-PROĠETT TAL-INVESTIMENT
(22)
Il-post tal-investiment jinsab f’Nettgau (Sachsen-Anhalt), żona megħjuna skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE fejn l-intesità massima tal-għajnuna permissibbli għall-promozzjoni ta’ investimenti ġodda minn kumpaniji kbar fil-ħin tan-notifika kienet ta’ 35 % gross.
(23)
Glunz u OSBD bnew ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam li kien jikkonsisti f’żewġ impjanti konnessi ma’ xulxin fuq art li kienet għadha ma ġietx użata għal għanijiet kummerċjali. Fl-ewwel impjant, li jappartjeni lill-OSBD, jiġu manifatturati prodotti tal-OSB u fit-tieni impjant li jappartjeni lil Glunz, jiġu manifatturati particleboards. Il-Ġermanja tinforma li ż-żewġ linji tal-produzzjoni taż-żewġ impjanti huma konnessi flimkien b’infrastruttura teknika komuni. Il-folji tal-OSB u l-particleboards huma mbagħad proċessati u rfinuti mill-istess apparat tal-ixkatlar, apparat tal-kisi u tal-groove and tongue. Barra minn hekk, skont il-Ġermanja, frazzjonijiet fini li jirriżultaw mill-ipproċessar tal-folji tal-OSB huma użati f’impjant ta’ particleboards fil-qrib. Amministrazzjoni ċentrali tamministra ż-żewġ impjanti iklużi l-kummerċjalizzazzjoni, il-ksib u d-distribuzzjoni.
(24)
Skont informazzjoni mill-Ġermanja, iċ-ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam ta’ Glunz u OSBD joffri ħafna vantaġġi minħabba disinn aħjar tal-installazjonijiet u tal-infrastruttura teknika komuni, speċjalment rigward l-ipproċessar tal-pannelli tal-injam immanifatturati. B’hekk huwa possibbli użu ottimu tal-għażla tal-injam, rendiment aħjar tal-materja prima u ċiklu intern ta’ riċiklaġġ.
(25)
Skont in-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000, parti mill-għajnuna hija mogħtija lill-impjant tal-OSB u parti oħra lill-impjant tal-particleboards. L-għajnuna lill-impjant tal-OSB tammonta għal 28,61 miljun EUR fi spejjeż ta’ investiment eliġibbli ta’ 81,8 miljun EUR, li jikkorrispondu għal intensità ta’ 35 % gross. L-għajnuna lill-impjant tal-particleboards tammonta għal 41,48 miljun EUR fi spejjeż ta’ investiment eliġibbli ta’ 117,6 miljun EUR, li jikkorrispondu għal intensità ta’ 35 % gross.
(26)
Fil-ħin tan-notifka l-Ġermanja stmat li jinħolqu 355 impjieg permanenti fiċ-ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau, minnhom 234 fl-impjant tal-particleboards u 121 fl-impjant tal-OSB. Barra minn hekk, fiż-żoni megħjuna kellhom jinħolqu 520 impjieg indirett, fejn 33 minnhom ikunu assigurazzjoni tal-impjiegi eżistenti. L-investiment il-ġdid f’Nettgau kellu jsir bejn Jannar 2000 u l-aħħar tal-2002, u l-produzzjoni kienet maħsuba li tinbeda matul is-sena 2001. Operazzjoni sħiħa kellha tintlaħaq wara sentejn.
(27)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant il-ġdid tal-OSB kienet stmata b’ […]m3 għas-sena 2002. Il-kapaċità tal-prodotti tal-OSB tal-grupp TAFISA għas-sena 1999 kienet ta’ […]m3.
(28)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant tal-particleboards tal-grupp Glunz kienet ta’ […] m3 għas-sena 1999. Skont l-informazzjoni tal-Ġermanja l-kapaċità totali tal-produzzjoni għandha tiżdied għal […] m3 permezz ta’ […] m3 tal-impjant ta’ Nettgau.
III. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(29)
L-intensità massima tal-għajnuna li tista’ tiġi approvata taħt il-QRM 1998 hija determinata fuq kalkolu li jinkludi numru ta’ fatturi ta’ valutazzjoni, b’mod partikolari l-fattur li jirrifletti s-sitwazzjoni tal-kompetizzjoni fis-settur industrijali konċernat (Fattur T); dan il-fattur jista’ jkollu wieħed minn erba’ valuri: 0,25, 0,5, 0,75 jew 1. Dan il-fattur jista’ jingħata l-valur 1 jekk is-settur industrijali (definit fil-livell ta’ NACE l-aktar baxx) mhux konfrontat b’kapaċità żejda (test għal kapaċità żejda) u/jew jekk is-suq rilevanti (definit bħala l-prodott affettwat u s-sostituti tiegħu) mhux suq li qed jiċkien (test għal suq jiċkien).
(30)
Fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) TFUE, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar id-definizzjoni tas-suq rilevanti li għalih tappartjeni l-OSB, u b’hekk ma setgħetx tiddetermina jekk is-suq hux qed jiċkien jew le rigward l-iffissar tal-fattur tal-kompetizzjoni “T”.
IV. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
Fit-22 ta’ Novembru 2005 il-Kummissjoni rċeviet dikjarazzjoni konġunta (11) minn kompetituri li jappartjenu lil KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG u Kronofrance S.A.).
(32)
Fis-sottomissjoni tagħhom il-kumpaniji ta’ KronoGroup argumentaw li s-suq għandu jkun definit biex jinkludi OSB u plywood magħmul minn injam artab. Biex jappoġġjaw din id-dikjarazzjoni l-partijiet irreferew għal studju ta’ Jaakko Pöyry (12) u pubblikazzjoni tal-Finnish Forest Research Institute.
(33)
Il-KronoGroup għamel dikjarazzjonijiet ulterjuri li jistgħu jiġu mqassra kif ġej:
(34)
Il-KronoGroup isostni li għall-kalkulazzjoni ta’ jekk is-suq kienx qiegħed jiċkien, il-Kummissjoni kellha tuża informazzjoni sas-sena 1999 peress li din id-dejta biss kienet disponibbli fil-ħin tad-deċiżjoni oriġinali tal-approvazzjoni (Lulju 2001) li kienet iżjed tard annullata mill-Qorti. Fil-perjodu 1995-1999, is-suq tal-particleboards kellu rata medja ta’ tkabbir negattiva ta’ - 4,626 %. Il-KronoGroup jirrikonoxxi madankollu li s-suq tal-particleboards fil-perjodu 1994-1999 kellu rata medja ta’ tkabbir pożittiva ta’ 0,456 % (għalkemm inqas mit-tkabbir tal-industrija tal-manifatura fiż-ŻEE kollha kemm hi).
(35)
Il-KronoGroup isostni wkoll li l-Kummissjoni għandha tevalwa l-għajnuna lill-impjant tal-OSB u lill-impjant tal-particleboards separatament minflok tikkalkula intensità komuni għall-proġett kollu, peress li ż-żewġ investimenti, iż-żewġ linji tal-produzzjoni u ż-żewġ swieq tal-prodotti jistgħu jiġu separati minn xulxin b’mod ċar. Dan ikun ifisser li l-fatturi kollha tal-evalwazzjoni għandhom jiġu kkalkulati separatament għaż-żewġ impjanti.
(36)
Barra minn hekk, il-KronoGroup isostni li filwaqt li Glunz għamlet l-investiment f’Nettgau, għalqet l-impjant tal-particleboards f’Sassenburg (f’distanza ta’ 30 km ’il bogħod, iżda fi stat Federali differenti, Niedersachsen (13)). Il-grupp jikkwota artikli skont liema l-ħaddiema kollha fl-impjant ta’ Sassenburg tħaddmu mill-impjant il-ġdid f’Nettgau. Dan huwa kuntrarju għall-għan tal-QRM 1998 li jinħolqu impjiegi f’żoni megħjuna għal nies lokali, u b’hekk dawn l-impjiegi m’għandhomx jiġu kkunsidrati fil-kalkoli tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” skont il-QRM 1998 (li t-tnejn jiddependu min-numru ta’ impjiegi maħluqa mill-investiment).
(37)
Finalment, il-KronoGroup isostni li l-Kummissjoni kellha tordna l-irkupru proviżorju tal-għajnuna skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (Inġunzjoni ta’ rkupru għal għajnuna kontra l-liġi), peress li Glunz u OSB irċevew vantaġġi kompetittivi sinifikanti mill-għajnuna mħallsa parzjalment.
V. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(38)
Il-kummenti mgħoddija mill-Ġermanja huma mqassra kif ġej.
5.1. KUMMENTI RIGWARD ID-DEFINIZZJONI TAS-SUQ RILEVANTI GĦAL OSB
(39)
Il-Ġermanja tqis li s-suq rilevanti għal OSB jikkonsisti minn OSB u plywood fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan. Dan is-suq mhux suq li qed jiċkien.
(40)
L-oqsma tal-applikazzjoni li fihom l-OSB huwa użat bħala sostitut għall-plywood jikkorrispondu l-biċċa l-kbira mal-oqsma tal-applikazzjoni ewlenin ta’ plywood magħmul minn injam artab. Madankollu fl-oqsma ta’ applikazzjoni ewlenin ta’ plywood magħmul minn injam iebes (industrija tal-għamara, industrija tal-kostruzzjoni u tagħmir ta’ vetturi tat-trasport) OSB ma jistax jintuża minħabba l-karatteristiċi tekniċi tiegħu. Għalhekk l-inklużjoni ta’ OSB fis-suq globali ta’ plywood magħmul minn injam iebes u artab ma tkunx tikkorrispondi mal-kundizzjonijiet attwali fis-swieq ikkonċernati. Dan huwa kkonfermat fir-rapport tal-21 ta’ Ottubru 2005 imħejji minn Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry jistma l-perċentwali li ġejjin għall-potenzjal ta’ sostituzzjoni ta’ OSB fl-oqsma ta’ applikazzjoni msemmija hawn fuq: Imballaġġ 40-60 %; ċnut 70-80 %; qafas tas-soqfa 70-90 %; kisi tal-pavimenti 50-80 %; pannelli tal-ħitan 70-90 %.
(42)
Fl-industrija tal-għamara, OSB mhux adattat għall-użu viżwali minħabba l-karatteristiċi tal-wiċċ. Il-wiċċ tal-OSB mhux viżwalment attraenti minħabba l-proċess tal-manifattura minn strixxi allinjati tal-injam (oriented strands) li jagħmluh raff u irregolari. L-OSB għalhekk ma jistax jiġi miksi b’mod dekorattiv. OSB huwa adattat biss għal partijiet tal-għamara li mhumiex viżibbli (eż. sottostruttura ta’ għamara miksija). Madankollu, fil-qasam tal-partijiet tal-għamara li mhumiex viżibbli, OSB ma jistax jikkompeti mal-particleboards li huma ferm irħas u li huma ġeneralment użati f’dan il-kuntest.
(43)
Fl-industrija tal-kostruzzjoni (xaters għall-konkrit) huwa kruċjali li għall-konkrit mferra’, il-wiċċ tal-materjal tax-xaters ikun lixx. Minħabba l-irregolaritajiet relatati mal-proċess, OSB għandu jiġi miksi b’mod speċjali fil-qasam tal-konkrit espost biex jassigura wiċċ lixx tal-konkrit espost. Dan l-ipproċessar ulterjuri huwa impenjattiv u jgħolli l-prezz tal-prodott finali. Meta mqabbel mal-plywood, OSB huwa kompetittiv biss jekk jista’ jiġi użat ripetutament bħala xaters tal-konkrit. Madankollu, għal raġunijiet prattiċi dan mhux awtomatikament garantit. Peress li l-folji huma użati ħafna fuq is-sit tal-kostruzzjoni, dan jista’ jwassal għal ħsara tal-wiċċ. Madankollu, jekk jidhru xquq, jeżisti l-periklu li l-folja tal-OSB timbaram bl-effett tal-ilma/umdità jew b’xi mod ieħor. Għalhekk, l-użu ripetut ta’ OSB ta’ kwalità għolja mhux neċessarjament possibbli. Ma’ din jiżdiedu l-instabilità u s-suxxettibilità għall-umdità tat-truf tal-folji tal-OSB. Barra minn hekk, materjal użat bħala xater għal konkrit jeħtieġ tensjoni għolja u qawwa flessurali. F’dan ir-rigward, OSB ma jissodisfax ir-rekwiżiti tal-industrija tal-kostruzzjoni fuq materjali tax-xaters tal-konkrit. Plywood magħmul minn injam artab min-naħa l-oħra huwa adattat għal dan l-użu minħabba l-prezz relattivament baxx u l-wiċċ lixx tiegħu, li jidher ukoll fil-volum attwalment użat fl-industrija tal-kostruzzjoni.
(44)
Fil-qasam tal-vetturi tat-trasport wiċċ lixx huwa wkoll importanti, peress li l-folji użati huma ta’ spiss miksija. Kisi ta’ OSB mhuwiex ġeneralment prattikabbli għal ħafna raġunijiet. Anke jekk OSB jinkesa eż. bil-karta melamina, minħabba li l-wiċċ mhux lixx jeżisti r-riskju li l-kisja tinqasam. Waqt it-tagħbija permezz ta’ trakk tat-tagħbija, tkun eżerċitata pressa fuq ċerti pożizzjonijiet fuq il-wiċċ. Jeżisti r-riskju li f’dawn il-każijiet f’ambjent niedi jew imxarrab, jidħol ilma fil-folja li jikkaġuna li l-folja timbaram jew titgħawweġ. Kisi stabbli tal-wiċċ huwa assigurat biss permezz ta’ proċess ulterjuri elaborat. Il-wiċċ ta’ OSB, b’kuntrast ma’ plywood magħmul minn injam iebes li minħabba l-ebusija tal-wiċċ tiegħu huwa relattivament inqas sensittiv għal grif u tagħfis eċċ, huwa altrimenti mhux reżistenti biżżejjed biex jiflaħ għal piż u l-effetti ta’ pressa fil-qasam tat-trasport.
(45)
L-evalwazzjoni tas-sostitwibbiltà bejn OSB u plywood magħmul minn injam artab min-naħa waħda kif ukoll plywood magħmul minn injam iebes min-naħa l-oħra hija essenzjalment dwar il-karatteristiċi tekniċi u l-possibiltajiet tal-użu ta’ OSB kif ukoll dwar id-differenza fil-prezz meta mqabbel ma’ plywood magħmul minn injam iebes. Filwaqt li plywood magħmul minn injam iebes huwa superjuri għal plywood magħmul minn injam artab u OSB fl-aspetti tekniċi kollha, id-differenza fil-prezz bejn plywood magħmul minn injam iebes fuq naħa waħda u OSB u plywood magħmul minn injam artab fuq in-naħa l-oħra jfisser li plywood magħmul minn injam iebes mhuwiex daqshekk kompetittiv fl-oqsma ta’ applikazzjoni dominati minn OSB u plywood magħmul minn injam artab. Ikun għalhekk żbaljat li wieħed jassumi sostitwibbiltà bejn OSB u t-tipi kollha ta’ plywood, inkluż plywood magħmul minn injam iebes.
(46)
Jeżisti suq komuni bejn is-suq għal OSB u plywood fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan min-naħa waħda u s-suq għal OSB u plywood magħmul minn injam artab min-naħa l-oħra. L-unika differenza bejn iż-żewġ definizzjonijiet tas-swieq hija fil-qasam tal-industrija tal-kostruzzjoni (xaters tal-konkrit). OSB mhux adattat għal dan il-qasam, filwaqt li plywood magħmul minn injam artab huwa definittivament użabbli f’dan il-qasam u fil-fatt huwa użat. Il-messaġġ ċentrali huwa li plywood magħmul minn injam iebes m’għandux jiġi inkluż fis-suq għal OSB.
5.2. KUMMENTI DWAR L-IŻVILUPP TAS-SUQ GĦAL PARTICLEBOARDS
(47)
Il-Ġermanja tqis li l-fattur tal-kompetizzjoni għandu jiġi stabbilit għal 1 għas-suq ta’ particleboards. Dan is-suq m’għandux jitqies li qed jonqos peress li kellu tendenza ta’ tkabbir qawwija skont punt 7.8 tal-QRM 1998.
(48)
Għal dan il-għan il-Ġermanja ssottomettiet rapport mill-Professur Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (14), li jgħid li s-suq tal-particleboards fil-perjodu minn 1972 sa 2003 it-tkabbir fit-tul kien ta’ 36 % iżjed mgħaġġel mill-industrija tal-manifattura kollha. Il-Ġermanja hija tal-opinjoni li skont punt 7.8 tal-QRM 1998 is-suq tal-particleboards ma jistax jitqies li qiegħed jonqos fid-dawl ta’ dan it-tkabbir fit-tul.
5.3. KUMMENTI DWAR L-ALLOKAZZJONI TAL-INTENSITÀ TAL-GĦAJNUNA LILL-PARTIJIET TAL-PROĠETT
(49)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja, jekk il-Kummissjoni madankollu tikkunsidra li l-fattur tal-kompetizzjoni “T” għas-suq tal-particleboards huwa ta’ 0,75, filwaqt li għal OSB huwa ta’ 1, l-intensità tal-għajnuna komuni għandha tiġi determinata għall-proġett kollu f’Nettgau fuq il-bażi tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet taż-żewġ linji tal-produzzjoni, jiġifieri għall-produzzjoni ta’ OSB u particleboards.
(50)
Il-marġini tal-kontribuzzjonijiet huwa dak l-ammont minfuq minn prodott biex ikopri l-ispejjeż fissi u biex jinkiseb il-profitt nett tal-kumpanija. Huwa kkalkulat bħala d-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż varjabbli li huma kkawżati direttament mill-prodott.
(51)
Permezz tal-użu tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet bħala referenza, l-intensità tal-għajnuna lill-partijiet individwali tal-proġett f’Nettgau tiġi distribwita b’mod korrispondenti għall-kontribut attwali ta’ OSB u particleboards, bħala prodotti, għar-riżultat operattiv.
5.4. KUMMENTI DWAR OPINJONIJIET OĦRA TAL-KRONOGROUP
(52)
Il-Ġermanja targumenta li l-evalwazzjoni tal-għajnuna għandha tkun ibbażata fuq il-fatti fil-ħin tan-notifika fis-7 ta’ Awwissu 2000.
(53)
Skont il-Ġermanja dan jirriżulta mill-interpretazzjoni tal-QRM 1998. Il-Ġermanja tirreferi għal punt 3.1 tal-QRM 1998 li tipprovdi li l-intensità massima tal-għajnuna permissibbli hija ddeterminata fuq il-bażi tal-limitu tal-għajnuna reġjonali fil-ħin tan-notifika. Barra minn hekk, skont punt 3.1 tal-QRM 1998, is-sehem tas-suq għandu jiġi evalwat qabel l-applikazzjoni għall-għajnuna. Fl-Anness għall-QRM 1998 fit-taqsima “Ex-post monitoraġġ” hija prevista l-possibbiltà li l-Kummissjoni tivverifika l-eżatezza tal-informazzjoni provduta fl-applikazzjoni.
(54)
Il-Ġermanja tallega wkoll li fil-ħin tal-applikazzjoni l-informazzjoni dwar il-konsum apparenti għas-sena 1999 ma kinitx disponibbli. Fi kwalunkwe każ għad-determinazzjoni meħtieġa tar-rata medja ta’ tkabbir annwali tal-konsum apparenti skont il-punt 7.8 tal-QRM 1998 huma neċessarji l-figuri għall-konsum apparenti għal sitt snin u mhux għal ħames snin kif sottomess mill-KronoGroup. Dan huwa minħabba l-fatt li r-rata ta’ tkabbir għal sena partikolari hija kkalkulata bi tqabbil tal-konsum f’sentejn konsekuttivi.
(55)
Rigward it-trasferiment allegat ta’ impjiegi, il-Ġermanja kkonfermat l-għeluq tal-fabbrika f’Sassenburg. Il-Ġermanja spjegat f’dan ir-rigward li l-impjant ta’ Sassenburg kien l-eqdem impjant ta’ particleboards ta’ Glunz u kien qed jagħmel telf sostanzjali. Għalhekk dan l-impjant ma kellux ċans jirkupra iżjed u kellu jingħalaq irrispettivament mill-investiment il-ġdid f’Nettgau. […] impjegat li qabel kienu impjegati f’Sassenburg, ġew trasferiti f’Nettgau ([…] % tal-impjegati hemmhekk).
(56)
Fil-kummenti tagħha rigward l-osservazzjonijiet tal-KronoGroup, il-Ġermanja żżid li l-QRM 1998 jesiġi biss li l-impjiegi l-ġodda jinħolqu fir-reġjun megħjun, iżda mhux li jkunu mimlija b’impjegati mir-reġjun. L-għan ewlieni huwa li jippromwovi l-iżvilupp tar-reġjun megħjun.
(57)
Il-Ġermanja indikat li parti mill-makkinarju kienet ġiet trasferita minn Sassenburg għal Nettgau; dawn il-magni ma kinux inklużi fl-ispejjeż eliġibbli tal-proġett u b’hekk it-trasferiment ma kienx rilevanti għall-għajnuna. Fi kwalunkwe każ, b’valur kontabbli ta’ madwar […] EUR dawn il-magni jirrappreżentaw proporzjon żgħir tal-proġett totali tal-investiment.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(58)
Il-valutazzjoni hija bbażata fuq il-fatti, figuri u sitwazzjonijiet li kienu magħrufa fil-ħin tan-notifika fis-7 ta’ Awwissu 2000. Peress li min-notifika oriġinali u d-deċiżjoni kurrenti għadda ż-żmien, mhuwiex eskluż li s-sitwazzjonijiet setgħu nbidlu, is-swieq komplew jiżviluppaw u l-fatti li jikkonċernaw il-proġett setgħu żviluppaw differenti milli kif oriġinarjament ippjanat. Madankollu, dan ma jistax jiġi kkunsidrat fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Fil-prinċipju, il-Kummissjoni għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha qabel l-implimentazzjoni attwali tal-investiment skont l-estimi ta’ żviluppi għall-futur u l-istatistika tas-suq. Jekk jirriżulta li ftit snin wara pereżempju s-swieq żviluppaw b’mod differenti, l-intensità tal-għajnuna ma tiġix aġġustata sussegwentement. Għalkemm il-Kummissjoni f’dan il-każ għandha tieħu deċiżjoni iżjed minn 10 snin wara n-notifika oriġinali, l-evalwazzjoni tagħha għandha tkun ibbażata fuq il-fatti u s-sitwazzjonijiet li kienu magħrufa fil-ħin tan-notifika u mhux fuq informazzjoni sussegwenti.
6.1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA SKONT ARTIKOLU 107(1) TFUE
(59)
L-għajnuna eżistenti ngħatat minn Stat Membru minn fondi tal-istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE (ara Taqsima 2.1 ta’ din id-deċiżjoni). L-għajnuna tagħti vantaġġ lil Glunz u OSBD għaliex kieku kien ikollhom iġorru l-ispejjeż tal-investiment waħedhom. Peress li volum sinifikanti tal-folji tal-injam in kwistjoni huma trasportati fuq fruntieri internazzjonali, jeżisti kummerċ internazzjonali fil-qasam tal-industrija tal-injam ikkonċernat bejn l-Istati Membri. B’hekk vantaġġ finanzjarju mogħti liż-żewġ kumpaniji jista’ jgħawweġ il-kompetizzjoni b’tali mod li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. B’konsegwenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil Glunz AG u OSBD fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFEU.
6.2. OBBLIGU TA’ NOTIFIKA
(60)
Skont l-Artikolu 108(3) TFEU l-Istati Membru għandhom jinnotifikaw il-miżuri tal-għajnuna kollha qabel l-implimentazzjoni tagħhom. L-għajnuna proposta hija mogħtija fil-kuntest ta’ żewġ skemi reġjonali ta’ għajnuna approvati mill-Kummissjoni.
(61)
Madankollu, skont il-QRM 1998 l-intensità tal-għajnuna għal proġetti kbar ta’ investiment hija eskluża mill-iskop ta’ skemi approvati jekk l-għajnuna rilevanti taqbeż ċerti limiti.
(62)
L-ammont ta’ għajnuna proposta jammonta għal EUR 69 797 988. Jekk wieħed jassumi li l-għajnuna tikkonċerna proġett ta’ investiment wieħed, l-obbligu ta’ notifika skont punt 2.1.(ii) tal-QRM 1998 hija sodisfatta peress li l-għajnuna totali hija iżjed minn 50 miljun EUR.
(63)
Kif imsemmi fit-Taqsima 2.3 ta’ din id-deċiżjoni, il-Ġermanja spjegat fid-dettall fid-dikjarazzjoni tagħha li din l-għajnuna tikkonċerna proġett ta’ investiment wieħed.
(64)
Skont punt 7.2 sottoparagrafu 2 tal-QRM 1998, proġett ta’ investiment m’għandux jinqasam artifiċjalment f’subproġetti biex jevita l-obbligu ta’ notifika. F’dan il-każ dan xorta ma jseħħx. Anke jekk jiġi kkunsidrat li l-investiment jikkonċerna żewġ proġetti separati, l-għajnuna tal-investiment għall-impjant ta’ Glunz u l-impjant ta’ OSBD għandhom jiġu notifikati.
(65)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li l-għajnuna għandha tiġi notifikata u evalwata skont l-QRM 1998.
6.3. IT-TLIET KRITERJI TA’ EVALWAZZJONI TAL-QRM 1998
(66)
Skont QRM 1998, sabiex tiddetermina l-intensità massima permissibbli għall-għajnuna, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-intensità massima tal-għajnuna (limitu ta’ għajnuna reġjonali) li tista’ takkwista kumpanija fiż-żona megħjuna kkonċernata fil-kuntest ta’ skema reġjonali ta’ għajnuna approvata applikabbli fil-ħin tan-notifika.
(67)
Peress li n-notifika saret fis-7 ta’ Awwissu 2000, il-mappa ta’ żona megħjuna 2000-2006 hija aplikabbli (15). Nettgau (Sachsen-Anhalt) tinsab f’żona megħjuna skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, b’limitu massimu ta’ 35 % tal-Ekwivalenti tal-Għotja Gross (GGE) fil-ħin tan-notifika. Il-Kummissjoni tinnota li l-intensità ppjanata ta’ 35 % gross ma taqbiżx il-limitu ta’ għajnuna regjonali fis-seħħ.
(68)
Skont il-QRM 1998 il-Kummissjoni għandha tapplika tliet fatturi ta’ aġġustament fuq il-perċentwali ta’ 35 % sabiex tiddetermina l-intensità massima permissibbli għall-għajnuna tal-proġett: il-Fattur tal-Kompetizzjoni (T), il-fattur “Kapital/Impjiegi” (I) u l-fattur “Impatt Reġjonali” (M).
(69)
Kif diġà msemmi, il-KronoGroup isostni li l-Kummissjoni għandha tevalwa l-għajnuna lill-impjant tal-OSB u l-għajnuna lill-impjant tal-particleboards b’mod separat, u mhux intensità ta’ għajnuna għal proġett wieħed, peress li ż-żewġ investimenti u ż-żewġ swieq tal-prodotti jistgħu jiġu separati b’mod ċar.
(70)
Il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li t-terminu “proġetti ta’ investiment” huwa definit fil-punt 7.2 QRM 1998 bħala investiment kapitali ta’ kumpanija għall-istabbiliment jew espansjoni ta’ operat jew bidu ta’ attività li twassal għal prodott għal kollox ġdid jew bdil fundamentali fil-proċess ta’ operat eżistenti.
(71)
Il-Ġermanja tipprovdi argumenti dettaljati dwar il-konnessjonijiet bejn iż-żewġ impjanti mibnija fuq l-istess sit miż-żewġ kumpaniji tal-istess grupp. Il-linji tal-produzzjoni taż-żewġ impjanti huma konnessi flimkien permezz ta’ infrastruttura teknika komuni. Il-folji ta’ OSB u particleboards huma pproċessati u raffinati fuq l-istess apparat tal-ixkatlar, tal-kisi u tal-groove and tongue. Barra minn hekk, il-frazzjonijiet fini li jirriżultaw mill-ipproċessar tal-folji OSB huma użati fl-impjant tal-particleboards fil-viċin. Barra minn hekk, amministrazzjoni ċentrali tamministra ż-żewġ impjanti iklużi l-kummerċjalizzazzjoni, il-ksib u d-distribuzzjoni.
(72)
Minħabba l-konnessjonijiet tekniċi, funzjonali u amministrattivi mill-qrib li jeżistu bejn iż-żewġ impjanti mibnija fuq l-istess sit, il-Kummissjoni tikkonsidra li l-investiment fl-impjant ta’ OSB u particleboards jikkonsisti fi proġett ta’ investiment wieħed, jiġifieri investiment għat-twaqqif ta’ operat. B’konsegwenza l-intensità massima għall-għajnuna hija kkalkulata għal dan il-proġett tal-investiment globali.
6.3.1. IL-FATTUR TAL-KOMPETIZZJONI (T)
6.3.1.1. Dispożizzjonijet rilevanti
(73)
Skont punt 3.2 QRM 1998 l-awtorizzazzjoni għall-għajnuna lill-kumpaniji li joperaw f’setturi b’kapaċità strutturali żejda toħloq riskji partikolari ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni. Kwalunkwe żieda fil-kapaċità li mhix ikkumpensata minn tnaqqis fil-kapaċità f’post ieħor, tiggrava l-problema ta’ kapaċità strutturali żejda. Il-Kummissjoni tinnota li l-proġett notifikat joħloq kapaċità addizzjonali fis-suq intern. L-evalwazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni għalhekk għandha teżamina jekk il-proġett iseħħx f’settur/subsettur b’kapaċità żejda strutturali.
(74)
Skont punt 3.3 QRM 1998, meta biżżejjed informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tkun disponibbli, il-Kummissjoni għandha tillimita l-analiżi tagħha għad-determinazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni għall-preżenza possibbli ta’ kapaċità żejda strutturali/għolja fis-settur jew subsettur konċernat.
(75)
Skont punt 3.4 QRM il-Kummissjoni tikkunsidra jekk l-investiment iseħħx f’suq li qed jiċkien biss f’każ ta’ nuqqas ta’ informazzjoni fuq l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Wara s-sentenza tal-Qorti T27/02 Kronofrance/Kummissjoni, il-punti 3.4 u 3.10 QRM għandhom jiftiehmu li fejn l-informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità fis-settur konċernat ma tippermettix lill-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni pożittiva li teżisti kapaċità strutturali żejda, il-Kummissjoni għandha tikkonsidra jekk is-suq in kwistjoni hux qed jiċkien. Bis-sentenza Ġermanja et al./Kronofrance il-Qorti tal-Ġustizzja kkonfermat is-sentenza tal-Qorti Ġenerali.
(76)
Għalhekk, il-Kummissjoni teżamina l-ewwel nett jekk għandhiex biżżejjed informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Jekk dan mhuwiex il-każ jew din l-informazzjoni turi li ma hemm l-ebda kapaċità żejda strutturali, il-Kummissjoni tivverifika jekk is-suq hux qed jiċkien fuq il-bażi tal-informazzjoni dwar il-konsum apparenti. Skont punt 3.6 QRM il-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk il-benfiċjarji kellhomx diġà 40 % sehem tas-suq qabel l-applikazzjoni għall-għajnuna.
(77)
L-istatistika tas-suq dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għandha tiġi stabbilita fuq il-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE. Barra minn hekk, sabiex tistabbilixxi jekk is-suq hux qed jiċkien u jekk il-limitu tas-sehem tas-suq hux maqbuż, il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi s-suq rilevanti tal-prodotti milquta mill-proġett tal-investiment.
6.3.1.2. Prodotti milquta
(78)
Il-proġett ta’ investiment jinvolvi l-produzzjoni ta’ OSB (Oriented Strand Board) u particleboards.
(79)
Particleboards huma magħmula minn laqx ta’ ċana roundwood u/jew ċana riċiklata li huma magħquda flimkien bi preparazzjoni li tgħaqqad organika. Dawn jintużaw prinċiparjament fl-industrija tal-għamara u d-disinn interjuri.
(80)
Folji OSB huma magħmula minn ċana tal-arżnu mmuntati fi tliet saffi. OSB huwa użat primarjament fil-kostruzzjoni ta’ djar prefabbrikati, fl-industrija tal-imballaġġ u għar-rinnovazzjoni ta’ bini antik. OSB kien żviluppat fis-snin ħamsin fl-Amerika ta’ Fuq. Fis-snin tmenin u disgħin stabbilixxa ruħu fis-suq tal-folji tal-injam u huwa spiss użat bħala sostitut għal plywood (magħmul minn injam artab) li hu aktar għali.
6.3.1.3. Suq rilevanti
(81)
Skont punt 7.6 QRM 1998 is-suq rilevanti tal-prodott jinkludi l-prodotti tal-proġett tal-investiment u dawk il-prodotti kkunsidrati mill-konsumatur (minħabba l-karatteristiċi partikolari tal-prodotti, il-prezzijiet tagħhom u l-użu maħsub tagħhom) jew mill-manifattur (minħabba l-flessibbiltà tal-linji tal-produzzjoni) bħala sostitwiti tagħhom. Is-suq rilevanti ġeografiku jikkomprendi ġeneralment iż-ŻEE jew, alternattivament, kwalunkwe parti sinifikanti minnha jekk il-kondizzjonijiet tal-kompetizzjoni f’din iż-żona huma distinti biżżejjed minn żona oħra taż-ŻEE.
Suq rilevanti tal-prodott
(82)
Il-proġett jikkonċerna l-produzzjoni ta’ OSB u particleboards. Skont il-Ġermanja, fil-linji tal-produzzjoni ma jistgħux jiġu manifatturati aktar prodotti distinti iżda biss varjazzjonijiet tal-istess prodotti, manifatturati bi kwalità differenti tal-wiċċ. Konsegwentement min-naħa tal-manifattura hija eskluża sostituzzjoni permezz ta’ flessibiltà tal-istallazzjonijiet tal-produzzjoni.
(83)
Min-naħa tad-domanda, OSB u particleboards huma sostitwibbli sa ċertu punt, b’mod partikulari fil-kostruzzjoni ta’ djar prefabbrikati. Madankollu, din is-sostitwizzjoni taffettwa inqas minn 10 % tas-suq u għalhekk hija limitata ħafna (16). Dan huwa dovut għall-użu finali diversi u d-differenza sostanzjali fil-prezz (285 EUR/m3 għal OSB u EUR 117/m3 għal particleboards). Il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sostitwibbiltà hija għalhekk baxxa wisq biex tiġġustifika l-assenjazzjoni ta’ OSB u particleboards lill-istess suq tal-prodott.
(84)
Fid-deċiżjoni tagħha biex tibda l-proċedura skont l-Artikou 108(2) TFUE l-Kummissjoni qieset li particleboards jikkostitwixxu suq tal-prodott separat. Peress li din l-opinjoni ma ġietx ikkontestata, il-Kummissjoni tikkonkludi li għall-għanijiet ta’ din il-valutazzjoni particleboards jikkostitwixxu suq rilevanti tal-prodott separat.
(85)
Rigward OSB id-deċiżjoni li tinbeda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) TFUE ġie indikat li fiż-ŻEE jeżisti ammont ta’ sostitwibbiltà bejn OSB u (ċerti tipi/kategoriji ta’) plywood.
(86)
Plywood huwa prodott kompost mill-injam u polimer u huwa versatili. Jikkonsisti bażikament minn numru fard ta’ saffi rqaq tal-injam magħquda flimkien permezz ta’ kolla sintetika jew naturali biex jiffurmaw fuljetta. Plywood jista’ jkun magħmul minn injam artab jew injam iebes. Injam artab bħal fir, spruce u siġar tal-prinjol huma koniferi li (ġeneralment) iħaddru s-sena kollha (it-terminu ma jirreferix għal-ebusija tal-injam), u injam iebes huwa injam minn siġar b’weraq wesgħin li jagħmlu l-frott jew il-ġewż u fil-parti l-kbira tagħhom ikunu reqdin fix-xitwa.
(87)
Sabiex tinkiseb ċarezza dwar il-grad ta’ sostitwibbiltà ta’ OSB u tipi/kategoriji differenti ta’ plywood, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet biex jikkummentaw fuq id-delimitazzjoni tas-suq rilevanti li jappartjeni għalih OSB.
(88)
Mill-kummenti sottomessi mill-Ġermanja u KronoGroup, wieħed mill-kompetituri ewlenin tal-benefiċjarju, jidher ċar li s-suq rilevanti OSB u plywood jikkonsisti fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan. Huwa biss f’dawn l-użi finali li l-potenzjal tas-sostituzzjoni bejn OSB u plywood huwa ta’ iżjed minn 50 %. Min-naħa l-oħra minħabba l-karatteristiċi differenti tal-materjal il-potenzjal tas-sostituzzjoni fil-vetturi tat-trasport (proporzjon saħħa/piż) u fl-industrija tal-għamara (proprjetajiet viżwali) huwa pjuttost baxx (inqas minn 20 %). Dawn l-argumenti u l-grad ta’ sostitwibbiltà skont l-użu finali kienu kkonfermati minn studji li saru minn Jaakko Pöyry (17).
(89)
L-użi finali msemmija fil-paragrafu 88 huma kważi identiċi ma’ dawk ta’ plywood magħmul minn injam artab (l-unika differenza hija li plywood magħmul minn injam artab huwa użat fl-industrija tal-kostruzzjoni b’kuntrast ma’ OSB). Min-naħa l-oħra OSB u plywood magħmul minn injam iebes ma jissostitwixxux lil xulxin biżżejjed biex jiġġustifika l-assenjazzjoni lill-istess suq rilevanti.
(90)
Għalhekk il-Kummissjoni tiddefinixxi s-suq rilevanti li għalih jappartjeni OSB bħala s-suq għal OSB u plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan, li ġeneralment jikkorrispondi mas-suq ta’ OSB u plywood magħmul minn injam artab.
Suq rilevanti ġeografiku
(91)
Għalkemm ammont sinifikanti ta’ folji tal-injam huma trasportati bejn il-fruntieri, dan huwa prodott goff u tqil. B’konsegwenza, it-trasport fuq distanzi twal huwa għali wisq, u t-trasport huwa limitat għal distanzi ta’ madwar 800 km. Iż-żoni individwali ta’ provvista jistgħu jiġu deskritti bħala ċrieki li jirkbu fuq xulxin bl-impjant tal-produzzjoni rispettiv bħala ċ-ċentru. Minħabba li l-impjanti individwali tal-produzzjoni huma mifruxa u ż-żoni naturali tal-provvista jirkbu fuq xulxin, l-effetti jistgħu jiġu trażmessi minn ċirku għall-ieħor, u għalhekk wieħed jista’ jassumi li s-suq rilevanti ġeografiku għaż-żewġ prodotti konċernati hija ż-ŻEE (18).
6.3.1.4. Informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(92)
Skont punt 7.7 QRM 1998 huwa meqjus li teżisti kapaċità żejda strutturali jekk ir-rata medja tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tas-(sub)settur rispettiv matul l-aħħar ħames snin kienet iżjed minn żewġ punti perċentwali taħt dik tal-industrija tal-ipproċċessar kollha. Huwa meqjus li teżisti kapaċità żejda strutturali serja jekk id-differenza mqabbla mal-medja tal-industrija tal-manifattura hija iżjed minn ħames punti perċentwali.
(93)
Skont in-nota ta’ qiegħ il-paġna 13 QSM 1998 l-istatistika tas-suq dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għandha tiġi determinata fuq il-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE. Il-Kummissjoni tikkonsidra li l-produzzjoni ta’ particleboards u OSB minn Glunz u OSBD tikkorrispondi mal-klassifika NACE 20.20 (manifattura tal-fuljetta, plywood, fibreboard u particleboards) peress li l-produzzjoni ta’ particleboards, plywood u OSB jammonta għal 81 % tal-produzzjoni tal-folji tal-injam fl-Ewropa (19). Il-Kummissjoni għalhekk tqis li huwa xieraq li l-valutazzjoni tagħha tkun ibbażata fuq l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-klassifika NACE 20.20.
(94)
Il-Ġermanja pprovdiet figuri dwar ir-rata medja annwali tal-kapaċità għas-snin 1994 sa 1998 (fil-ħin tan-notifika kienet disponibbli l-informazzjoni għal dawn il-ħames snin) fiż-ŻEE għall-klassifika NACE 20.20 fir-rigward tal-manifattura tal-folji tal-injam. Din l-informazzjoni, meħuda minn studju ta’ espert indipendenti (20), tissodisfa l-ħtiġijiet ta’ punt 7.7 QRM 1998 peress li tikkorrispondi mas-settur fil-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE.
(95)
L-espert iddefinixxa l-bażi tal-kapaċità annwali bħala l-kapaċità tal-ġurnata (23 siegħa) ta’ linja tal-produzzjoni fuq 300 jum kull sena. Il-bażi għall-kalkolu tal-kapaċità annwali ġiet ikkalkulata permezz tal-informazzjoni tal-industrija u d-database tal-espert (Wood-Based Panel Mill Databank), li fihom informazzjoni dwar il-kapaċità tal-impjanti individwali u linji ta’ pressa. Il-kapaċità kkalkulata (23 siegħa/300 jum) tikkonsidra d-differenzi fit-tip/età tal-magni u konfigurazzjoni tal-impjanti.
(96)
L-istudju jikkonkludi li r-rata annwali tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità bejn is-sena 1994 u 1998 (fil-ħin tan-notifika kienet disponibbli l-informazzjoni għal dawn il-ħames snin) fiż-ŻEE kien ta’ 88,8 % għal particleboards, 80,4 % għal OSB, 88,8 % għal particleboards u OSB flimkien, u ta’ 85 % għall-folji tal-injam (NACE 20.20).
(97)
Ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità għall-industrija tal-folji tal-injam (NACE 20.20) fiż-ŻEE hija dettaljata fit-tabella li ġejja:
1994
1995
1996
1997
1998
Produzzjoni totali (f’1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapaċità totali (f’1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Rata ta’ utilizzazzjoni
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Il-Kummisjoni qieset ukoll studju ieħor (21) li sar f’isimha. Dan l-istudju kien ibbażat fuq kapaċità ta’ 22 siegħa kuljum u 345 ġurnata fis-sena għas-snin 1995 sa 1997 u rriżulta f’utilizzazzjoni tal-kapaċità medja ta’ 81,8 %. Dan l-istudju jidher li hu bbażat biss fuq il-kapaċità annwali mejda ta’ faċilitajiet moderni; barra minn hekk ma jipprovdix informazzjoni għall-bqija tas-snin tal-perjodu 1994 sa 1998.
(99)
Skont punt 3.1 QRM 1998 il-Kummissjoni tista’ tinkludi informazzjoni indipendenti esterna għall-evalwazzjoni tal-impatti probabbli fuq il-kompetizzjoni fuq is-suq rilevanti. Jekk din l-informazzjoni ma tkunx disponibbli, il-Kummissjoni tikkunsidra l-opinjonijiet tal-Istati Membri mingħajr restrizzjonijiet. Il-Kummissjoni tikkunsidra l-istudju ppreżentat mill-Ġermannja bħala affidabbli biżżejjed. Barra minn jekk, l-istudju l-ieħor, għalkemm ma jipprovdix informazzjoni kompluta, iwassal għall-istess riżultat.
(100)
Fil-perjodu 1994 sa 1998 ir-rata medja annwali tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità għall-industrija tal-manifattura kollha fl-Unjoni kienet ta’ 81,72 %.
(101)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-proġett tal-investiment jirriżulta f’żieda fil-kapaċità f’settur fejn ma hemm ebda kapaċità żejda. Wara s-sentenza tal-Qorti Kronofrance/Kummissjoni l-Kummissjoni għandha madankollu, jekk bħal f’dan il-każ tasal għall-konklużjoni li ma hemm l-ebda kapaċità żejda strutturali, tanalizza jekk is-suq hux qed jonqos.
6.3.1.5. Informazzjoni dwar il-konsum apparenti
Dispożizzjonijiet rilevanti
(102)
Skont punt 3.4 QRM 1998, sabiex jiġi stabbilit jekk is-suq hux qed jonqos, il-Kummissjoni tqabbel l-iżvilupp tal-konsum apparenti tal-prodott in kwistjoni (jiġifieri esportazzjoni mnaqqsa minn produzzjoni u importazzjoni) mar-rata tat-tkabbir tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE.
(103)
Skont punt 7.8 QRM 1998, is-suq rilevanti tal-prodott huwa meqjus li jkun qed jonqos jekk ir-rata medja annwali tat-tkabbir tal-prodott fl-aħħar ħames snin hija ħafna (mill-inqas 10 %) taħt il-medja annwali tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE, sakemm ma tkunx osservata tendenza pożittiva qawwija fir-rata ta’ tkabbir tal-prodott. Suq li jkun assolutament qed jonqos huwa suq fejn ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tal-konsum apparenti fl-aħħar ħames snin kien negattiv.
Is-suq li għalih jappartjenu l-particleboards
(104)
Ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE fis-snin 1993 sa 1998 (22) kienet ta’ 5,78 %.
(105)
L-istudju ta’ espert indipendenti (23) jagħti informazzjoni fuq il-valur tal-konsum apparenti ta’ particleboards (f’biljuni ta’ Euro) għas-snin 1993 sa 1998 (għal dawn is-sitt snin l-informazzjoni kienet disponibbli fil-ħin tan-notifika):
Biljun EURO
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Tkabbir annwali
Particleboards
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Il-Kummissjoni tinnota li d-differenza fit-tkabbir (bejn 5,78 % u 4,15 %) hija ta’ iżjed minn 10 %. Dan kien ikun ukoll il-każ jekk ikunu applikati l-figuri sal-1999 (jiġifieri mill-perjodu 1994 sa 1999) kif ġie argumentat minn KronoGroup.
(107)
Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni għal punt 7.8 QRM 1998, skont liema s-suq mhux ikkonsidrat li qed jonqos (anke jekk ir-rata ta’ tkabbir annwali hija inqas mill-medja annwali tas-settur tal-manifattura kollu fiż-ŻEE) jekk ikun hemm tendenza pożittiva qawwija fir-rata relattiva ta’ tkabbir osservata għall-prodott. Il-Ġermanja tirreferi għal investigazzjoni li turi li l-konsum apparenti ta’ particleboards fil-perjodu 1973 sa 2003 kiber b’36 % aktar mgħaġġel mill-valur miżjud fl-industrija tal-manifattura.
(108)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni dan l-argument mhux evidenza biżżejjed għal tendenza pożittiva qawwija fir-rata relattiva ta’ tkabbir tad-domanda għal particleboards. Din il-kundizzjoni tal-QRM 1998 timmira lejn sitwazzjoni fejn għalkemm ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tas-suq rilevanti fl-aħħar ħames snin kien baxx, madankollu fl-aħħar snin kienet osservata żieda ċara fit-tkabbir li tista’ tkompli fis-snin li ġejjin, jiġifieri fit-terminu l-qasir, meta l-investiment eliġibbli jidħol fis-seħħ. Dan biex jiġi żgurat li d-distorsjonijiet għall-kompetizzjoni mill-għajnuna jkunu limitati.
(109)
L-investigazzjoni hija bbażata min-naħa l-oħra fuq informazzjoni fit-terminu fit-tul li ma jippermettix tbassir għall-futur immedjat li huwa ta’ importanza ikbar għall-evalwazzjoni tal-effett tal-investiment. Barra minn hekk, din tippreżenta informazzjoni sas-sena 2003, li fil-ħin tan-notifika oriġinali fis-sena 2000 ma kinitx disponibbli.
(110)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li s-suq tal-particleboards qed jonqos relattivament skont punt 7.8 QRM 1998 u l-fattur tal-kompetizzjoni T għandu jiġi stabbilit għal 0,75 għal dan il-prodott.
Is-suq li għalih jappartjeni OSB
(111)
Ir-rata medja annwali ta’ tkabbir fl-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE bejn is-snin 1993 u 1998 kienet ta’ 5,78 %.
(112)
Fil-kummenti tagħha l-Ġermanja tirreferi għall-investigazzjoni ta’ konsulent indipendenti (24) li tinkludi l-informazzjoni kif ġejja dwar il-valur tal-konsum apparenti ta’ OSB u plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan fiż-ŻEE fil-perjodu bejn 1993 u 1998 (f’biljuni ta’ euro).
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Rata annwali
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Kategoriji ta’ plywood
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategoriji ta’ OSB u plywood (25)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
B’hekk fis-suq rilevanti li jikkonsisti f’OSB u kategoriji ta’ plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan id-differenza fit-tkabbir (bejn 5 765 % u 5.78 %) mhix iżjed minn 10 %. Għalhekk, skont punt 7.8 QRM 1998 is-suq rilevanti mhux suq li qed jonqos, b’tali mod li għas-suq OSB il-fattur tal-kompetizzjoni huwa stabbilit għal 1.
6.3.1.6. Ishma fis-suq rilevanti
(114)
Fl-evalwazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni, il-Kummisjoni għandha tivverifika skont punt 3.6 QRM 1998 jekk il-grupp li għalih jappartjenu Glunz u OSBD għandux 40 % sehem tas-suq jew iżjed, li jindika li jeżisti r-riskju li l-għoti tal-livelli massimi ta’ għajnuna normalment permissibbli fir-reġjun jistgħu joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(115)
Il-Ġermanja pprovdiet informazzjoni dwar is-sehem tas-suq tal-Grupp SONAE, il-kumpanija possedenti tal-kumpanija TAFISA li għaliha jappartjenu Glunz u OSBD, fuq il-livell taż-ŻEE (26) għas-snin 1999 (qabel l-investiment) u 2002 (wara l-investiment). Din l-informazzjoni taqra kif ġej:
Suq tal-Prodott
1999 (qabel l-investiment)
2002 (wara l-investiment)
particleboards
(…)
(…)
OSB u kategoriji ta’ plywood (27)
(…)
(…)
(116)
Il-figuri ppreżentati juru li s-sehem tal-Grupp SONAE fis-suq rilevanti ma kienx jaqbez 40 % fil-ħin tan-notifika. Għalhekk, il-fatturi tal-kompetizzjoni stabbiliti ma għandhomx jiġu mnaqqsa.
6.3.2. FATTUR “KAPITAL/IMPJIEGI”
(117)
Fil-kummenti tiegħu KronoGroup kien tal-fehma li l-impjiegi trasferiti wara l-għeluq tal-impjant ta’ particleboards ta’ Glunz f’Sassenberg m’għandhomx jiġu kkunsidrati fil-kalkoli tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” (li t-tnejn jiddependu min-numru ta’ impjiegi maħluqa mill-investiment). Skont il-KronoGroup, il-kunsiderazzjoni ta’ dawn l-impjiegi jmur kontra l-għan iddikjarat tal-QRM 1998, li jinħolqu impjiegi fir-reġjun ikkonċernat għan-nies lokali.
(118)
It-terminu “ħolqien ta’ impjiegi” fis-sens ta’ QRM 1998 għandu jiġi interpretat fil-kuntest taż-żona megħjuna għaliex il-proġett jippromwovi l-ħolqien ta’ impjiegi f’dan ir-reġjun u b’hekk jikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali. Għalhekk jidher ġustifikat li impjiegi li huma ġodda għar-reġjun ikkonċernat jiġu aċċettati bħala “impjiegi maħluqa”. Barra minn hekk, il-ħolqien ta’ impjiegi ġodda fir-reġjun megħjun, anke jekk il-postijiet tax-xogħol huma mimlija b’impjegati minn żona fil-qrib (f’dan il-każ minn reġjun mhux megħjun mill-istess Stat Membru), jibbenefika lir-reġjun ikkonċernat minħabba konsegwenzi mifruxa u b’hekk jissodisfa l-għan ewlieni tal-għajnuna reġjonali.
(119)
Għalhekk il-Kummissjoni se tqis dawn il-postijiet tax-xogħol fid-determinazzjoni tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” tal-proġett tal-investiment.
(120)
QRM 1998 jinkludi fattur “Kapital/Impjiegi” li jaġġusta l-intensità massima tal-għajnuna biex jiffavorixxi dawk il-proġetti li jikkontribbwixxu effettivament għat-tnaqqis tal-qgħad bil-ħolqien ta’ numru relattivament ikbar ta’ impjiegi diretti.
(121)
Il-fatturi differenti għal “Kapital/Impjiegi” huma elenkati f’punt 3.10.2 tal-QRM 1998. F’dan il-każ l-investiment totali ammonta għal EUR 199 400 000 u ħoloq 355 impjieg. Dan jikkorrispondi għal proporzjon ta’ EUR 561 700 għal kull impjieg, b’tali mod li l-fattur “I” għall-aġġustament tal-intensità massima tal-għajnuna huwa stabbilit għal 0,8.
6.3.3. FATTUR “IMPATT REĠJONALI” (M)
(122)
Il-fattur “Impatt Reġjonali” jikkunsidra l-effetti pożittivi ta’ investiment ġdid issussidjat fuq l-ekonomija tar-reġjun megħjun. Il-ħolqien tax-xogħol jista’ jintuża bħala miżura tal-kontribuzzjoni tal-proġett għall-iżvilupp tar-reġjun ikkonċernat. Permezz ta’ investiment ta’ kapital intensiv jistgħu jinħolqu numru sinifikanti ta’ impjiegi indiretti fir-reġjun megħjun ikkonċernat u f’xi reġjuni megħjuna fil-qrib. Ħolqien tax-xogħol jirreferi f’dan il-kuntest għall-impjiegi direttament maħluqa bil-proġett kif ukoll dawk maħluqa mill-fornituri diretti u klijenti f’rispons għall-investiment megħjun.
(123)
Fil-ħin tan-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000 il-Ġermanja stmat li n-numru ta’ impjiegi indiretti maħluqa b’riżultat tal-investiment wara t-tlestija taċ-ċentru tal-injam jirriżulta f’total ta’ 520 u identifikat dawn skont il-bżonnijiet tal-produzzjoni individwali kif ġej:
Produzzjoni tal-OSB
Impjiegi indiretti
Produzzjoni tal-OSB
Impjiegi addizzjonali
Produzzjoni tal-particleboards
Impjiegi indiretti
Produzzjoni tal-particleboards
Impjiegi addizzjonali
Total
Ipproċessar tal-injam
61
11
70
12
154
Trasport tal-injam sal-impjant
42
8
77
14
141
Trasport tal-kolla sal-impjant
5
8
13
Trasport tal-fjuwil sal-impjant
2
3
5
Trasport tal-karta melamina
1
1
Trasport mill-impjant sal-klijenti
50
9
76
14
149
Servizzi (manutenzjoni, tiswija tal-apparat)
17
3
17
3
40
Servizzi ta’ tindif
5
5
10
Akkomodazzjoni, oġġetti tal-konsumatur għall-impjegati
2
5
7
Total
184
31
262
43
520
(124)
In-numru mistenni ta’ impjiegi ġodda kien ikkalkulat kif ġej:
(125)
Skont il-Ġermanja, is-sors ewlieni ta’ ħolqien ta’ impjiegi indiretti maħluqa miż-żewġ oqsma ta’ produzzjoni hija l-provvista tal-materjal lill-impjanti u l-prodotti finali lill-klijenti b’309 impjieg.
(126)
Il-produzzjoni stmata ta’ OSB ta’ madwar […]m3 għandha tirriżulta f’bejgħ ta’ madwar […]m3. Il-manifattura ta’ metru kubu ta’ prodott finali jeħtieġ madwar […] m3 injam, li jirriżulta f’domanda ta’ […] m3 injam fis-sena. Huwa stmat li l-ħtieġa annwali ta’ kolla u sustanzi kimiċi hija ta’ […] t u d-domanda annwali tal-fjuwil ta’ […] t.
(127)
Il-materja prima tal-prodotti OSB hija 100 % injam li hu maħsud f’distanza ta’ madwar 100 km madwar l-impjant. Il-ħtieġa ta’ kuljum tal-impjanti hija stmata madwar […] m3, li huma miġjuba fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. Fuq il-bażi ta’ żewġ vjaġġi kuljum u kapaċità ta’ […] m3 dan jirriżulta f’39 trakk b’39 sewwieq, 8 impjegati addizzjonali u 3 mekkaniks għal total ta’ 50 impjieg indirett. Il-Kummissjoni tikkonsidra madankollu li impjegati addizzjonali ma jikkorrispondux mad-definizzjoni ta’ impjiegi skont il-punti 3.7 u 7.5 QRM 1998 (28). Għalhekk jistgħu jiġu rikonoxxuti biss 42 impjieg indirett maħluqa għat-trasport tal-materjal sal-impjant.
(128)
Il-bejgħ preżunt ta’ […] m3 fuq 251 ġurnata tax-xogħol jirriżulta f’volum ta’ […] m3 prodotti OSB kuljum, li jinġarru fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. 46 vjaġġ kuljum jeħtieġu 46 sewwieq, 9 impjegati addizzjonali u 4 mekkaniks u b’hekk jirriżultaw f’total ta’ 59 impjieg indirett. Mingħajr l-impjegati addizzjonali jinħolqu 50 impjieg indirett għat-trasport tal-prodott finali lill-klijent.
(129)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant tal-particleboards huwa stmat madwar […] m3 particleboard mhux maħdum u […] m3 folja miksija. Il-bejgħ huwa preżunt li jilħaq volum ta’ […] m3 particleboard mhux miksija u […] m3 folja miksija. Id-differenza bejn il-kapaċità u l-bejgħ imbassrin jirriżulta mill-fatt li porzjon sinifikanti tal-particleboards jinkesa. Id-domanda totali għall-injam tammonta għal […] m3 kull sena. Huwa stmat li l-ħtieġa annwali ta’ kolla u sustanzi kimiċi hija ta’ […] t u d-domanda annwali tal-fjuwil ta’ […] t.
(130)
Anki fil-każ ta’ particleboards l-injam huwa maħsud f’distanza ta’ madwar 100 km mill-impjant. Il-ħtieġa ta’ kuljum hija stmata madwar […] m3 injam, […] m3 injam tal-imballaġġ u […] m3 ċana. Il-kapaċità tat-trasport hija stmata madwar […] m3 għall-injam u injam tal-imballaġġ u […] m3 għaċ-ċana. Dan jirriżulta f’72 vjaġġ kuljum bi ħtieġa għal 72 sewwieq, 14-il impjegat addizzjonali u 5 mekkaniks għal total ta’ 91 impjieg indirett maħluq. Mingħajr l-impjegati addizzjonali jinħolqu 77 impjieg indirett għat-trasport tal-materjali sal-impjant tal-particleboards.
(131)
Il-bejgħ preżunt ta’ […] m3 fuq 251 ġurnata tax-xogħol jirriżulta f’volum ta’ […] m3 particleboards kuljum, li jinġarru fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. Meta jitnaqqsu l-impjegati addizzjonali minn 71 sewwieq, 14-il impjieg addizzjonali u 5 mekkaniks, jistgħu jiġu rikonoxxuti għat-trasport tal-prodott finali lill-klijent 76 impjieg indirett maħluq.
(132)
Il-Ġermanja ma pprovdietx informazzjoni dwar id-19-il impjieg indirett maħluq fit-trasport tal-kolla, fjuwil u karta melamina għaż-żewġ impjanti. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li dan in-numru huwa realistiku.
(133)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li fil-qasam tat-trasport jistgħu jinħolqu 264 impjieg indirett.
(134)
L-ipproċessar tal-injam jitwettaq f’251 ġurnata fis-sena u huwa t-tieni sors importanti ta’ impjiegi indiretti.
(135)
Il-manifattura ta’ OSB teħtieġ […] m3 ta’ injam kuljum, li minnhom 95 % huma maħduma b’mod mekkaniku u 5 % b’mod manwali. L-ipproċessar mekkaniku ta’ […] m3 jeħtieġ 25 grupp ta’ 2 operaturi tal-magni u 2 ħaddiema tal-injam kull wieħed kif ukoll ħaddiem addizzjonali għal kull 6 gruppi; kull grupp ilaħħaq produzzjoni ta’ […] m3 kuljum, b’hekk jinħolqu 54 impjieg. L-ipproċessar manwali ta’ […] m3 jeħtieġ 13 lumberjacks bi produzzjoni ta’ […] m3 kuljum. Skont il-Ġermanja barra mis-67 impjieg indirett jinħolqu 13-il impjieg għal ħaddiema addizzjonali li jirriżulta f’ammont totali ta’ 80 impjieg. Madankollu mis-67 impjieg indirett, 61 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin u għalhekk dawn biss għandhom jiġu kkunsidrati.
(136)
Il-produzzjoni ta’ particleboards teħtieġ […] m3 injam kuljum li minnhom 95 % huma maħduma b’mod mekkaniku u 5 % b’mod manwali. Fuq il-bażi tal-istess kalkoli għall-attivitajiet tal-forestrija għall-manifattura ta’ OSB il-Ġermanja tikkalkula 41 impjieg indirett maħluq inklużi 5 impjiegi għal ħaddiema addizzjonali. Madankollu minn 41 impjieg indirett, 32 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin u għalhekk dawn biss għandhom jiġu kkunsidrati.
(137)
B’volum ta’ […] m3 kuljum ta’ injam tal-imballaġġ il-Ġermanja tassumi li jinħolqu 36 impjieg fil-ħsad, fit-trasport u t-tqassim, 7 ħaddiema addizzjonali u 7 impjiegi għax-xiri tal-materjal, il-loġistika eċċ. Minn 43 impjieg indirett, 38 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin.
(138)
Il-Kummissjoni tikkonsidra li fl-attivitajiet tal-forestrija jinħolqu total ta’ 131 impjieg indirett.
(139)
Il-Ġermanja ma pprovdietx informazzjoni dwar il-ħolqien ta’ 51 impjieg u 6 ħaddiema addizzjonali fis-settur tas-servizzi kif ukoll fl-akkomodazzjoni u oġġetti għall-konsumatur. Peress li xi wħud minn dawn l-impjiegi jistgħu jkunu maqsuma fuq iż-żewġ impjanti, il-Kummissjoni tqis li 45 impjieg indirett huma realistiċi.
(140)
B’kunsiderazzjoni ta’ dan kollu, l-għadd totali ta’ impjiegi indiretti maħluqa fir-reġjun megħjun jew reġjuni megħjuna fil-viċin jammonta għal 440. Jekk l-impjiegi assigurati ma jiġux inkluża, l-għadd totali ta’ impjiegi indiretti maħluqa jammonta għal 407. Meta mqabbel mat-355 impjieg dirett maħluq, il-proporzjon fiż-żewġ każijiet (440 jew 407) jaqbeż il-100 %, u b’hekk jirriżulta fil-fattur “Impatt Reġjunali” (M) ta’ 1.5
6.3.4. INTENSITÀ MASSIMA TAL-GĦAJNUNA PERMISSIBBLI GĦALL-PROĠETT TAL-INVESTIMENT
(141)
L-intensità massima tal-għajnuna permissibbli hija kkalkulata skont punt 3.10 QRM 1998 skont il-formula R × T × I × M (29).
(142)
Peress li l-fattur tal-kompetizzjoni T fil-każ taż-żewġ prodotti kkonċernati huwa differenti (għandu valur ta’ 1 għal OSB u 0,75 għal particleboards) għandu jiġi stabbilit kif jiġi kkalkulat fattur tal-kompetizzjoni wieħed għall-proġett kollu. Il-QRM 1998 ma tipprovdi l-ebda informazzjoni f’dan ir-rigward.
(143)
F’każ simili li jaqa’ wkoll taħt il-QRM 1998 li kien jikkonċerna żewġ prodotti distinti li kienu assenjati fattur tal-kompetizzjoni differenti (Każ tal-għajnuna C 15/06 Pilkington (30)), il-Kummissjoni nnutat li peress li l-proġett kien jikkonċerna sit ta’ produzzjoni kompletament integrat, kien ikun artifiċjali li jitkejlu ż-żewġ fatturi tal-kompetizzjoni fuq il-valur relattiv tal-investiment għal kull wieħed miż-żewġ prodotti. Għalhekk il-Kummissjoni applikat il-proporzjon tal-kapaċitajiet taż-żewġ prodotti għall-ippeżar tal-fattur.
(144)
Kif spjegat fit-Taqsima 2.3 ta’ din id-deċiżjoni, dan il-proġett jirrelata ma’ żewġ impjanti konnessi ma’ xulxin (impjant ta’ OSB u impjant ta’ particleboards) permezz ta’ infrastruttura teknika komuni u amministrazzjoni komuni. L-ispejjeż eliġibbli jistgħu jiġu identifikati bejn iż-żewġ impjanti. Għalhekk, f’dan il-każ, b’kuntrast mad-deċiżjoni Pilkington, huwa possibbli li jiġi kkalkulat fattur komuni tal-kompetizzjoni fuq il-proporzjon ta’ spejjeż ta’ investiment eliġibbli għaż-żewġ prodotti.
(145)
Fil-kummenti tagħha fuq id-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Ġermanja pproponiet it-tielet possibilità għall-ippeżar tal-fatturi differenti tal-kompetizzjoni taż-żewġ prodotti, fuq il-bażi tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet (31) taż-żewġ linji tal-produzzjoni. Skont il-Ġermanja dan jassigura li tkun sostnuta l-kontribuzzjoni taż-żewġ prodotti affettwati għad-dikjarazzjoni tad-dħul mill-operat.
(146)
Skont il-metodu partikolari li jiġi adottat, il-fattur komuni tal-kompetizzjoni għall-proġett tal-investiment kollu jkun ta’ 0,86 (kalkolu bbażat fuq il-proporzjon tal-kapaċitajiet (32)), 0,85 (kalkolu bbażat fuq l-ispejjeż relattivi tal-investiment (33)) jew 0,92 (kalkolu bbażat fuq il-proporzjon tal-marġini tal-kontribuzzjoni (34)).
(147)
Peress li ż-żewġ fatturi l-oħra meħtieġa għall-kalkulazzjoni tal-intensità massima tal-għajnuna permissibbli għall-proġett għandhom valur ta’ 0,8 (“Kapital/Impjiegi” I) u 1,5 (“Impatt Reġjonali” M), jirriżulta li l-intensità massima tal-għajnuna permissibbli skont punt 3.10 QRM 1998 fuq il-bażi tal-formula R × T × I × M, hija ta’ 36,12 %, 35,70 % u 38,64 %. Konsegwentement l-intensità tal-għajnuna ta’ 35 % notifikata mill-Ġermanja hija konsistenti mal-QRM 1998.
(148)
Għalhekk mhuwiex neċessarju li jiġi ddeterminat liema metodu għandu jintuża għall-fattur ikkombinat tal-kompetizzjoni. Il-metodu propost mill-Ġermanja (li jwassal għar-riżultat l-aktar favorevoli) m’għandux jiġi kkunsidrat fi kwalunkwe każ peress li huwa bbażat fuq figuri tal-2004, li ma kinux disponibbli fil-ħin tan-notifika.
6.3.5. L-EBDA ORDNI GĦALL-IRKUPRU
(149)
Huwa mfakkar li ammont ta’ għajnuna li jammonta għal EUR […] diġà ġie mħallas mill-Ġermanja lill-benefiċjarji (mill-ammont totali approvat ta’ EUR 69 797 988).
(150)
Fl-opinjoni tiegħu, KronoGroup argumenta li l-Kummissjoni kellha tordna l-irkupru temporanju tal-għajnuna skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament Nru. 659/1999.
(151)
Ordni ta’ rkupru hija miżuri straordinarja li l-Kummissjoni tista’ tadotta biss jekk il-kundizzjonijiet speċifiċi msemmija fl-Artikolu 11 tar-Regolament Nru. 659/1999 ikunu sodisfatti. KronoGroup ma ressaq l-ebda argumenti konvinċenti biex juri li dawn il-kundizzjonijiet huma sodisfatti; fi kwalunkwe każ ordni ta’ rkupru f’dan il-każ ma kienx ikun adattat.
VII. KONKLUŻJONI
(152)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Ġermanja implimentat l-għajnuna in kwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE. Madankollu l-intensità tal-għajnuna ta’ 35 % applikata mill-Ġermanja hija kompatibbli mad-dispożizzjonijiet tal-QRM 1998. Konsegwentement, l-għajnuna diskutibbli għandha titqies li hija kompatibbli mas-suq komuni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Ġermanja implimentat lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH li tammonta għal EUR 69 797 988 hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Marzu 2011.