NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 439/2010
ze dne 19. května 2010
o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 78 odst. 1 a 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika Unie týkající se společného evropského azylového systému má podle haagského programu za cíl zřídit prostřednictvím účinného harmonizovaného řízení společný azylový prostor, a to v souladu s hodnotami a humanitárními tradicemi Evropské unie.
(2)
V posledních letech bylo díky zavedení společných minimálních norem dosaženo velkého pokroku na cestě k vytvoření společného evropského azylového systému. Přesto mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají velké rozdíly v poskytování a formách ochrany. Tyto rozdíly jež je třeba zmírnit.
(3)
Komise ve svém plánu politiky pro azyl přijatém v červnu roku 2008 uvedla, že hodlá usilovat o rozvoj společného evropského azylového systému navržením přezkumu stávajících právních nástrojů za účelem většího sladění příslušných předpisů a že zároveň hodlá výrazněji podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy zejména předložením legislativního návrhu na zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“), aby se zlepšila koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy, což přispěje k účinnému uplatňování společných pravidel.
(4)
Evropská rada oficiálně připomněla v Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, přijatém v září 2008, že každý pronásledovaný cizí státní příslušník má právo získat na území Evropské unie pomoc a ochranu v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967 a ostatními souvisejícími smlouvami. Mimo jiné bylo výslovně dohodnuto, že by měl být v roce 2009 zřízen Evropský podpůrný úřad.
(5)
Cílem praktické spolupráce v oblasti azylu je ještě více sblížit v rámci evropského práva rozhodovací procesy členských států v azylových otázkách a zajistit jejich trvalou kvalitu. V posledních letech se již uskutečnila řada opatření praktické spolupráce, především pokud jde o přijetí společného přístupu k informacím o zemích původu a o vypracování společných evropských osnov odborné přípravy v oblasti azylu.
(6)
K posílení a rozvoji těchto opatření spolupráce je třeba zřídit podpůrný úřad. Podpůrný úřad by měl vzít v tato opatření v úvahu a poučit se z nich.
(7)
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, by měl podpůrný úřad podporovat rozvoj solidarity uvnitř Unie, díky níž se podpoří lepší přemísťování osob požívajících mezinárodní ochrany z těchto členských států do jiných členských států a současně s tím se zajistí, aby nebyly azylové a přijímací systémy zneužívány.
(8)
K optimálnímu provádění mandátu je třeba, aby byl podpůrný úřad po technické stránce nezávislý a aby byl po právní, správní a finanční stránce samostatný. Za tímto účelem by měl být podpůrný úřad subjektem Unie s právní subjektivitou, který bude vykonávat prováděcí pravomoci svěřené mu tímto nařízením.
(9)
Podpůrný úřad by měl pracovat v úzké spolupráci s Komisí a s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu či jinými službami a využít kapacity a odborné znalosti těchto služeb. Členské státy by měly s podpůrným úřadem spolupracovat, aby bylo zajištěno, že bude podpůrný úřad moci provádět svůj mandát.
(10)
Podpůrný úřad by měl rovněž jednat v úzké spolupráci s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) a případně i s příslušnými mezinárodními organizacemi, aby mohl využívat jejich odborných znalostí a podpory. Za tímto účelem by měla být role UNHCR i ostatních příslušných mezinárodních organizací plně uznána a tyto organizace by měly být plně zapojeny do činnosti podpůrného úřadu. Žádné finanční zdroje, které bude moci podpůrný úřad v souladu s tímto nařízením uvolnit pro UNHCR, by neměly vést ke dvojímu financování činností UNHCR, tedy i z jiných mezinárodních či vnitrostátních zdrojů.
(11)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svoji úlohu v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, měl by rovněž spolupracovat s dalšími subjekty Unie, a zejména s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (3).
(12)
Podpůrný úřad by měl spolupracovat s Evropskou migrační sítí, zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby se předešlo zdvojení činností. Podpůrný úřad by měl rovněž udržovat úzký dialog s občanskou společností za účelem výměny informací a sdílení poznatků v oblasti azylu.
(13)
Podpůrný úřad by měl být evropským odborným centrem pro otázky azylu a měl by usnadňovat, koordinovat a posilovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky, aby tak členské státy mohly lépe poskytovat ochranu osobám, jež na ni mají právo, a případně zároveň spravedlivě a účinně přistupovat k osobám nesplňujícím požadavky na mezinárodní ochranu. Mandát podpůrného úřadu by měl být zaměřen na tři hlavní úkoly, konkrétně by měl přispívat k provádění společného evropského azylového systému, podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a podporovat členské státy vystavené mimořádnému tlaku.
(14)
Podpůrný úřad by neměl mít žádné přímé ani nepřímé pravomoci související s přijímáním rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
(15)
S cílem poskytnout nebo koordinovat rychlou a účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, by měl podpůrný úřad na žádost dotčených členských států koordinovat opatření na podporu těchto členských států, mimo jiné i tím, že na jejich území vyšle azylové podpůrné týmy, složené z odborníků pro azylovou problematiku. Tyto týmy by měly přispět zejména svými odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi při zpracovávání a správě žádostí o azyl. Pravidla týkající se azylových podpůrných týmů by se měla řídit tímto nařízením, aby bylo zajištěno, že vyslání těchto týmů bude účinné.
(16)
Úřad by měl plnit svoji úlohu v podmínkách, jež mu umožní fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a výkonnosti při provádění svěřených úkolů.
(17)
Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě podpůrného úřadu za účelem účinné kontroly fungování podpůrného úřadu. Správní rada by se měla skládat pokud možno z vedoucích operačních pracovníků orgánů členských států příslušných pro oblast azylu nebo z jejich zástupců. Měly by jí být svěřeny pravomoci nezbytné zejména k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování podpůrného úřadu, přijímání výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii a technických dokumentů o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu a ke jmenování výkonného ředitele a případně výkonného výboru. Vzhledem ke svým odborným znalostem v oblasti azylu by měl být UNHCR ve správní radě zastoupen jedním členem bez hlasovacího práva, aby mohl být do činnosti podpůrného úřadu plně zapojen.
(18)
Vzhledem k povaze úkolů podpůrného úřadu a úloze výkonného ředitele a s ohledem na to, aby se Evropskému parlamentu umožnilo přijmout stanovisko ke zvolenému kandidátovi před jeho jmenováním i před případným prodloužením jeho funkčního období, by měl být výkonný ředitel vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na jejich otázky. Výkonný ředitel by měl rovněž předkládat Evropskému parlamentu výroční zprávu. Evropský parlament by měl mít rovněž možnost vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
(19)
K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti podpůrného úřadu by mu měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož hlavní část by tvořil příspěvek Unie. Financování podpůrného úřadu by mělo podléhat dohodě rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). Na příspěvek Unie a každé další příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.
(20)
Úřad by měl spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro oblast azylu, mezinárodními organizacemi příslušnými v záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, a třetími zeměmi v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie.
(21)
V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily Spojené království a Irsko dopisy ze dne 18. května 2009 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(22)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(23)
Vzhledem k tomu, že Dánsko jakožto členský stát až dosud přispívalo k praktické spolupráci členských států v oblasti azylu, by měl podpůrný úřad usnadnit operativní spolupráci s touto zemí. Za tímto účelem by měl být zástupce Dánska přizván k účasti na všech zasedáních správní rady, která by měla být oprávněna rovněž rozhodnout o případném pozvání dánských pozorovatelů na zasedání pracovních skupin.
(24)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svou úlohu, měl by být otevřen účasti zemí, jež s Unií uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní předpisy Unie v oblasti upravené tímto nařízením, zejména Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Podpůrný úřad by měl mít také možnost po dohodě s Komisí a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o EU uzavírat pracovní ujednání se zeměmi, které s Unií neuzavřely dohody, na jejichž základě by byly přijaty a používány právní předpisy Unie. Podpůrný úřad by ale v žádném případě neměl vyvíjet nezávislou vnější politiku.
(25)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména článek 185 uvedeného nařízení.
(26)
Na podpůrný úřad, který by měl přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7), by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).
(27)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9).
(28)
Na zpracovávání osobních údajů podpůrným úřadem by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10).
(29)
Potřebná ustanovení týkající se umístění podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a zvláštní pravidla pro všechny zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky by měla být stanovena v dohodě o sídle. Hostitelský členský stát by měl dále zajistit co nejlepší podmínky pro řádný chod podpůrného úřadu, což se týká rovněž školní docházky dětí a dopravy, aby byl podpůrný úřad přitažlivý pro vysoce kvalitní lidské zdroje v co nejširším zeměpisném měřítku.
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž potřeby lepšího provádění společného evropského azylového systému, usnadnění, koordinace a posílení praktické spolupráce mezi členskými státy v oblasti azylu i poskytování nebo koordinace operativní podpory členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a mělo být uplatňováno v souladu s právem na azyl uznaným v článku 18 uvedené listiny,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
ZŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PODPŮRNÉHO ÚŘADU PRO OTÁZKY AZYLU A JEHO ÚLOHA
Článek 1
Zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
Zřizuje se Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“) s cílem pomoci k lepšímu provádění společného evropského azylového systému, posílit praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a poskytnout nebo koordinovat operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku.
Článek 2
Úloha podpůrného úřadu
1. Podpůrný úřad usnadňuje, koordinuje a posiluje praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky a přispívá k lepšímu provádění společného evropského azylového systému. V tomto ohledu je podpůrný úřad plně zapojen do vnějšího rozměru společného evropského azylového systému.
2. Podpůrný úřad poskytuje účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, a využívá k tomu všechny užitečné zdroje, jež má k dispozici a mezi které může patřit koordinace zdrojů poskytovaných členskými státy za podmínek stanovených v tomto nařízení.
3. Podpůrný úřad poskytuje vědeckou a technickou pomoc, pokud jde o politiky a právní předpisy Unie ve všech oblastech, jež mají přímý či nepřímý dopad na oblast azylu, aby tak mohl v plné míře podporovat praktickou spolupráci v oblasti azylu a účinně plnil své úkoly. Je nezávislým zdrojem informací o všech otázkách spadajících do uvedených oblastí.
4. Podpůrný úřad plní svou úlohu v podmínkách, jež mu umožňují fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti operačních postupů a pracovních metod, výkonnosti při provádění svěřených úkolů a podpoře v oblasti informačních technologií potřebné k provádění svého mandátu.
5. Podpůrný úřad úzce spolupracuje s Komisí a orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu a s jinými službami. Plněním úkolů podpůrným úřadem nejsou dotčeny úkoly jiných příslušných subjektů Unie, přičemž podpůrný úřad úzce spolupracuje s těmito subjekty a s UNHCR.
6. Podpůrný úřad nemá žádné pravomoci, pokud jde o přijímání rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 2
ÚKOLY PODPŮRNÉHO ÚŘADU
ODDÍL 1
Podpora praktické spolupráce v oblasti azylu
Článek 3
Osvědčené postupy
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti umožňující výměnu informací a identifikaci a sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu mezi členskými státy.
Článek 4
Informace o zemích původu
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti týkající se informací o zemích původu, zejména
a)
transparentní a nestranné shromažďování příslušných, spolehlivých, přesných a aktuálních informací o zemích původu žadatelů o mezinárodní ochranu, přičemž využívá všechny příslušné zdroje informací, včetně informací shromážděných od vládních, nevládních a mezinárodních organizací i orgánů a subjektů Unie;
b)
vypracovávání zpráv o zemích původu na základě informací shromážděných podle písmene a);
c)
řízení a vývoj portálu shromažďujícího informace o zemích původu a jeho správu, mimo jiné i za účelem zajištění transparentnosti a pravidel nezbytných pro přístup k těmto informacím v souladu s článkem 42;
d)
vytvoření společného formátu a společné metody prezentace, ověřování a využívání informací o zemích původu;
e)
transparentní analýzu informací o zemích původu za účelem podpory procesu sbližování hodnotících kritérií, případně s využitím výsledků zasedání jedné či více pracovních skupin. Účelem této analýzy není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
Článek 5
Podpora při přemísťování osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, uvnitř Unie
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku, především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, podpůrný úřad podporuje, usnadňuje a koordinuje výměnu informací a další činnosti spojené s přemísťováním osob uvnitř Unie. Přemísťování uvnitř Unie se provádí pouze na základě dohody, a to mezi členskými státy a se souhlasem osoby, které byla přiznána mezinárodní ochrana, a případně po konzultaci UNHCR.
Článek 6
Podpora odborné přípravy
1. Podpůrný úřad zavede a rozvíjí odbornou přípravu dostupnou členům všech vnitrostátních správních orgánů a soudů, jakož i vnitrostátních služeb, jež jsou příslušné v členských státech pro záležitosti v oblasti azylu. Účastí na odborné přípravě nejsou dotčeny vnitrostátní systémy ani postupy.
Podpůrný úřad tuto odbornou přípravu rozvíjí v úzké spolupráci s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu a případně využívá odborných znalostí akademických institucí a dalších příslušných organizací.
2. Podpůrný úřad řídí a vyvíjí evropské osnovy pro vzdělávání odborníků v oblasti azylu, a to s přihlédnutím ke stávající spolupráci Unie v této oblasti.
3. Odborná příprava, kterou podpůrný úřad poskytuje, může být obecného, specializovaného či tematického rázu a může zahrnovat metodiku školení školitelů.
4. Specializované či tematické činnosti odborné přípravy zaměřené na znalosti a dovednosti týkající se otázek azylu zahrnují mimo jiné:
a)
mezinárodní lidská práva a acquis Unie týkající se azylu, včetně zvláštních právních otázek a zvláštních otázek týkajících se judikatury;
b)
otázky spojené se zpracováváním žádostí o azyl podaných nezletilými osobami a zranitelnými osobami se zvláštními potřebami;
c)
techniky pohovoru;
d)
využití lékařských a právních posudků v azylovém řízení;
e)
otázky spojené se získáváním a použitím informací o zemích původu;
f)
podmínky přijímání se zvláštní pozorností zaměřenou na zranitelné skupiny a oběti mučení.
5. Poskytovaná odborná příprava by měla být vysoce kvalitní a měla by definovat hlavní zásady a osvědčené postupy s cílem přispět k většímu sblížení administrativních postupů i rozhodnutí a právních postupů za plného dodržení nezávislosti vnitrostátních soudů.
6. Podpůrný úřad organizuje pro odborníky, kteří jsou součástí azylové rezervy uvedené v článku 15, specializovanou odbornou přípravu týkající se úkolů a funkcí, jež mají plnit, a vede jejich pravidelný výcvik podle plánu specializované odborné přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu podpůrného úřadu.
7. Podpůrný úřad může ve spolupráci s členskými státy organizovat odbornou přípravu na území těchto států.
Článek 7
Podpora vnějšího rozměru společného evropského azylového systému
Podpůrný úřad koordinuje po dohodě s Komisí výměnu informací a další opatření, která se týkají problematiky provádění nástrojů a mechanismů souvisejících s vnějším rozměrem společného evropského azylového systému.
Podpůrný úřad koordinuje výměny informací a další opatření související s přesídlením, která přijaly členské státy za účelem splnění potřeb týkajících se ochrany uprchlíků ve třetích zemích a prokázání solidarity s jejich hostitelskými zeměmi.
Na základě svého mandátu a v souladu s článkem 49 může podpůrný úřad spolupracovat v technických záležitostech s příslušnými orgány třetích zemí, zejména s cílem prosazovat a napomáhat vytváření kapacit azylových a přijímacích systémů třetích zemí a provádět regionální programy ochrany, jakož i další činnosti důležité pro nalezení trvalých řešení.
ODDÍL 2
Podpora členských států vystavených mimořádnému tlaku
Článek 8
Mimořádný tlak, jemuž je vystaven azylový a přijímací systém
Podpůrný úřad koordinuje a podporuje společná opatření na pomoc azylovým a přijímacím systémům členských států, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, v jehož důsledku jsou na jejich zařízení pro přijímání uprchlíků a na jejich azylové systémy kladeny značné a neodkladné nároky. Tento tlak může spočívat v náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou potřebovat mezinárodní ochranu, a může vyplývat ze zeměpisné polohy či demografické situace daného členského státu.
Článek 9
Shromažďování a analýza informací
1. Aby byl podpůrný úřad schopen zhodnotit potřeby členských států vystavených mimořádnému tlaku, shromažďuje zejména na základě údajů, které mu předložily členské státy, UNHCR a případně další příslušné organizace, informace potřebné k identifikaci, přípravě a vypracování mimořádných opatření uvedených v článku 10, která umožní reagovat na tento tlak.
2. Na základě údajů, které podpůrnému úřadu předložily členské státy vystavené mimořádnému tlaku, podpůrný úřad systematicky určuje, shromažďuje a analyzuje informace o dostupných strukturách a počtech zaměstnanců, zejména pokud jde o překladatelské a tlumočnické služby informace o zemích původu a pomoci při zpracování a řízení azylových spisů, jakož i o přijímacích kapacitách v oblasti azylu v uvedených členských státech s cílem podpořit rychlé a spolehlivé vzájemné předávání informací mezi různými orgány členských států příslušnými pro oblast azylu.
3. Úřad analyzuje údaje o jakémkoli náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, jež může způsobit mimořádný tlak na vnitrostátní azylové a přijímací systémy, a zajišťuje rychlou výměnu příslušných informací mezi členskými státy a Komisí. Podpůrný úřad využije stávajících systémů a mechanismů včasného varování a v případě potřeby zřídí systém včasného varování určený pro vlastní účely.
Článek 10
Opatření na podporu členských států
Na žádost dotčených členských států koordinuje podpůrný úřad opatření na podporu členských států, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, které zahrnují koordinaci:
a)
opatření na pomoc členským státům vystaveným mimořádnému tlaku s cílem usnadnit počáteční analýzu žádostí o azyl posuzovaných příslušnými vnitrostátními orgány;
b)
opatření, jimiž se zajistí, aby členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohly dát k dispozici vhodná zařízení pro přijímání uprchlíků, a to zejména nouzové ubytování, dopravní prostředky a lékařskou péči;
c)
azylových podpůrných týmů, jejichž pracovní postupy jsou vymezeny v kapitole 3.
ODDÍL 3
Přispění k provádění společného evropského azylového systému
Článek 11
Shromažďování a výměna informací
1. Podpůrný úřad organizuje, koordinuje a podporuje výměnu informací mezi orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, jakož i mezi Komisí a těmito orgány, které se týkají provádění všech příslušných nástrojů acquis Unie týkajícího se azylu. K tomuto účelu může podpůrný úřad vytvářet věcné databáze a databáze v oblasti práva a judikatury, které se týkají nástrojů azylové politiky na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni, a využívat mimo jiné i stávající systémy. Aniž je dotčena činnost podpůrného úřadu podle článků 15 a 16, neuchovávají se v těchto databázích žádné osobní údaje, pokud je podpůrný úřad nezískal z veřejně dostupných dokumentů.
2. Podpůrný úřad shromažďuje zejména tyto informace:
a)
informace o zpracovávání žádostí o mezinárodní ochranu ve vnitrostátních správních a jiných orgánech;
b)
informace o vnitrostátním právu a jeho vývoji v oblasti azylu, včetně judikatury.
Článek 12
Zprávy a další dokumenty podpůrného úřadu
1. Úřad vypracovává výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii, přičemž řádně zohlední informace, které jsou již dostupné z jiných příslušných zdrojů. V rámci této zprávy podpůrný úřad hodnotí zejména výsledky činností uskutečněných na základě tohoto nařízení a provádí jejich komplexní srovnávací analýzu s cílem zlepšit kvalitu a zvýšit soudržnost a účinnost společného evropského azylového systému.
2. V souladu se svým pracovním programem nebo na žádost správní rady či Komise může podpůrný úřad, v úzké spolupráci se svými pracovními skupinami a Komisí a s řádným přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným členskými státy nebo Evropským parlamentem, přijmout technické dokumenty o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu, včetně pokynů či operačních příruček. Pokud tyto technické dokumenty odkazují na otázky mezinárodního uprchlického práva, budou patřičně zohledněny příslušné dokumenty UNHCR. Účelem těchto dokumentů není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 3
AZYLOVÉ PODPŮRNÉ TÝMY
Článek 13
Koordinace
1. Členský stát či členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohou podpůrný úřad požádat o vyslání azylového podpůrného týmu. Žádající členský stát nebo členské státy poskytnou v souladu s čl. 18 odst. 1 zejména popis situace, uvedou důvody žádosti o vyslání a určí odhadované požadavky na vyslání.
2. V reakci na tuto žádost může podpůrný úřad koordinovat nezbytnou technickou a operativní pomoc pro žádající členský stát či členské státy a časově omezené vyslání azylového podpůrného týmu na území daného členského státu nebo členských států na základě operačního plánu uvedeného v článku 18.
Článek 14
Technická pomoc
Azylové podpůrné týmy přispívají svými odbornými znalostmi podle dohodnutého operačního plánu uvedeného v článku 18, zejména odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi ohledně zpracovávání a správy azylových spisů, a to v rámci podpůrných činností, které podpůrný úřad v souladu s článkem 10 vykonává ve prospěch členských států.
Článek 15
Rezervní skupina pro otázky azylu
1. Na návrh výkonného ředitele rozhoduje správní rada tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, o profilech a celkovém počtu odborníků, kteří mají být k dispozici pro sestavení azylových podpůrných týmů (rezervní skupina pro otázky azylu). Podpůrný úřad sestaví seznam tlumočníků, kteří budou součástí rezervní skupiny pro otázky azylu. Tentýž postup se použije v případě následných změn v profilech a celkovém počtu odborníků rezervní skupiny pro otázky azylu.
2. Členské státy přispějí do této rezervní skupiny pro otázky azylu tím, že z vnitrostátní rezervy odborníků vytvořené podle různě stanovených profilů navrhnou odborníky odpovídající požadovaným profilům.
Při výběru tlumočníků, kteří mají být uvedeni na seznamu tlumočníků, jsou podpůrnému úřadu nápomocny členské státy.
Členské státy si mohou vybrat, zda tlumočníky vyšlou, nebo je poskytnou k dispozici prostřednictvím videokonference.
Článek 16
Vyslání týmů
1. Nezávislost domovského členského státu v souvislosti s výběrem počtu odborníků (vnitrostátní rezerva) a jejich profilu, jakož i doba jejich vyslání, zůstává nedotčena. Na žádost podpůrného úřadu dají členské státy k dispozici uvedené odborníky, pokud ovšem nedojde k situaci, při níž by bylo výrazně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů, například v případě nedostatečného počtu zaměstnanců pro provádění řízení o určování statusu osob, které žádají o mezinárodní ochranu. Na žádost podpůrného úřadu členské státy neodkladně sdělí počet, jména a profily odborníků ze své vnitrostátní rezervy, které mohou co nejdříve dát k dispozici jakožto příslušníky azylového podpůrného týmu.
2. Výkonný ředitel zohlední při určování složení azylového podpůrného týmu za účelem jeho vyslání zvláštní okolnosti, jimž žádající členský stát čelí. Azylový podpůrný tým se sestaví v souladu s operačním plánem uvedeným v článku 18.
Článek 17
Postup přijímání rozhodnutí o vyslání týmu
1. Výkonný ředitel může, je-li to nutné, vyslat odborníky podpůrného úřadu, aby situaci v žádajícím členském státu posoudili.
2. Výkonný ředitel neprodleně uvědomí správní radu o každé žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel rozhodne o žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů ode dne obdržení této žádosti. Výkonný ředitel o svém rozhodnutí uvědomí písemně souběžně žádající členský stát a správní radu s uvedením hlavních důvodů tohoto rozhodnutí.
4. V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jednoho či více azylových podpůrných týmů, podpůrný úřad a žádající členský stát neprodleně vypracují operační plán podle článku 18.
5. Jakmile je operační plán schválen, uvědomí výkonný ředitel členské státy, z nichž budou odborníci vysláni, o jejich požadovaném počtu a profilech. Tyto informace jsou v písemné formě poskytnuty kontaktním místům uvedeným v článku 19 a obsahují plánované datum vyslání týmů. Poskytnou se jim rovněž kopie operačního plánu.
6. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, přijímá rozhodnutí týkající se vyslání azylových podpůrných týmů vedoucí oddělení, který jej zastupuje.
Článek 18
Operační plán
1. Výkonný ředitel a žádající členský stát se společně dohodnou na operačním plánu, v němž jsou podrobně uvedeny podmínky vyslání azylových podpůrných týmů. Operační plán obsahuje tyto údaje:
a)
popis situace, způsob a cíle tohoto vyslání, včetně cíle operačního;
b)
předpokládanou dobu vyslání těchto týmů;
c)
zeměpisnou oblast působnosti vyslaných týmů na území žádajícího členského státu;
d)
popis úkolů a zvláštních pokynů pro členy týmů, včetně popisu databází, které jsou tito příslušníci oprávněni konzultovat, a vybavení, které jsou oprávněni v žádajícím členském státě používat;
e)
složení týmů.
2. Všechny změny nebo úpravy operačního plánu vyžadují souhlas jak výkonného ředitele, tak žádajícího členského státu. Kopii pozměněného nebo upraveného operačního plánu podpůrný úřad okamžitě zašle zúčastněným členským státům.
Článek 19
Vnitrostátní kontaktní místo
Pro potřeby komunikace s podpůrným úřadem ohledně všech záležitostí týkajících se azylových podpůrných týmů určí každý členský stát své vnitrostátní kontaktní místo.
Článek 20
Kontaktní místo Unie
1. Výkonný ředitel jmenuje jednoho nebo více odborníků podpůrného úřadu, kteří budou působit jako koordinační kontaktní místo Unie. Výkonný ředitel o tomto jmenování uvědomí hostitelský členský stát.
2. Kontaktní místo Unie jedná jménem podpůrného úřadu ve všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů. Kontaktní místo Unie vykonává zejména tyto funkce:
a)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a hostitelským členským státem;
b)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a členy azylových podpůrných týmů a napomáhá jménem podpůrného úřadu ve všech otázkách týkajících se podmínek vyslání těchto týmů;
c)
dohlíží na řádné provádění operačního plánu; a
d)
informuje podpůrný úřad o všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel může kontaktní místo Unie zmocnit k tomu, aby bylo nápomocno při řešení sporů týkajících se provádění operačního plánu a vysílání azylových podpůrných týmů.
4. Kontaktní místo Unie se při plnění svých úkolů řídí pouze pokyny vydávanými podpůrným úřadem.
Článek 21
Občanskoprávní odpovědnost
1. Působí-li členové azylového podpůrného týmu v hostitelském členském státě, nese tento členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem odpovědnost za jakoukoli škodu, kterou tyto osoby způsobí po dobu trvání operací.
2. Vznikne-li škoda v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, může hostitelský členský stát požádat domovský členský stát, aby mu uhradil částku, kterou hostitelský členský stát zaplatil jako odškodnění obětem nebo osobám oprávněným jménem obětí k náhradě škody.
3. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, zdrží se každý členský stát uplatňování nároků vůči hostitelskému členskému státu nebo jakémukoli jinému členskému státu za škodu, již utrpěl, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
4. Veškeré spory mezi členskými státy týkající se odstavců 2 a 3 tohoto článku, jež nelze vyřešit dohodou mezi nimi, tyto státy předloží Soudnímu dvoru v souladu s článkem 273 Smlouvy o fungování EU.
5. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, nese náklady související se škodou na vybavení podpůrného úřadu během vyslání podpůrný úřad, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
Článek 22
Trestní odpovědnost
Po dobu vyslání azylového podpůrného týmu se na členy azylového podpůrného týmu, pokud jde o jakékoliv trestné činy, které spáchali nebo které byly proti nim spáchány, pohlíží stejně jako na úředníky hostitelského členského státu.
Článek 23
Náklady
Pokud členské státy poskytly své odborníky k vyslání v rámci azylových podpůrných týmů, hradí podpůrný úřad v plné výši náklady na:
a)
dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu;
b)
očkování;
c)
zvláštní požadovaná pojištění;
d)
zdravotní péči;
e)
denní cestovní náhrady, včetně nákladů na ubytování;
f)
technické vybavení podpůrného úřadu; a
g)
odměny odborníků.
KAPITOLA 4
ORGANIZACE PODPŮRNÉHO ÚŘADU
Článek 24
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu zahrnuje:
a)
správní radu;
b)
výkonného ředitele a zaměstnance podpůrného úřadu.
Součástí správní a řídící struktury podpůrného úřadu může být výkonný výbor, pokud byl zřízen v souladu s čl. 29 odst. 2.
Článek 25
Složení správní rady
1. Každý členský stát, pro nějž je toto nařízení závazné, jmenuje jednoho člena správní rady a Komise jmenuje členy dva.
2. Každý člen správní rady může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem; doprovází-li náhradník kteréhokoli člena, účastní se zasedání bez hlasovacího práva.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě zkušeností, profesní odpovědnosti a vysoké odbornosti v oblasti azylu.
4. Zástupce UNHCR je členem správní rady bez hlasovacího práva.
5. Členové správní rady jsou jmenováni na tři roky. Mohou být jmenováni opakovaně. Po uplynutí funkčního období nebo v případě odstoupení zůstávají členové ve funkci, dokud nejsou znovu jmenováni nebo nahrazeni.
Článek 26
Předseda správní rady
1. Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů, kteří mají hlasovací právo. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.
2. Předseda a místopředseda jsou voleni na dobu tří let a mohou být znovuzvoleni pouze jednou. Pokud ovšem kdykoli během svého funkčního období přestane být předseda či místopředseda členem správní rady, skončí jeho funkční období ke stejnému dni.
Článek 27
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady svolává její předseda. Zasedání se účastní výkonný ředitel. Zástupce UNHCR se zasedání neúčastní, jestliže správní rada vykonává funkce stanovené v čl. 29 odst. 1 písm. b), h), i), j) a m) a v čl. 29 odst. 2 a pokud správní rada rozhoduje o uvolnění finančních zdrojů na financování činností, jež podpůrnému úřadu umožní využít odborných znalostí UNHCR v oblasti azylu, jak je uvedeno v článku 50.
2. Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Mimořádná zasedání správní rady se svolávají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost třetiny svých členů.
3. Správní rada může k účasti na jednání přizvat jako pozorovatele jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní.
Dánsko bude zváno k účasti na zasedáních správní rady.
4. Členům správní rady mohou být v souladu s příslušnými ustanoveními jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
5. Podpůrný úřad zajišťuje pro správní radu služby sekretariátu.
Článek 28
Hlasování
1. Není-li stanoveno jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
2. Výkonný ředitel nehlasuje.
3. Předseda se hlasování účastní.
4. Členské státy, které se v plné míře neúčastní acquis Unie týkajícího se azylu, nehlasují v případě, kdy správní rada přijímá rozhodnutí podle čl. 29 odst. 1 písm. e)a dotčený technický dokument se týká výlučně nástroje Unie v oblasti azylu, jenž pro tyto státy není závazný.
5. Jednací řád správní rady stanoví podrobná pravidla hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, a případně i pravidla týkající se usnášeníschopnosti.
Článek 29
Funkce správní rady
1. Správní rada zajišťuje, že podpůrný úřad provádí úkoly, jež mu jsou svěřeny. Je plánovacím a kontrolním orgánem podpůrného úřadu. Plní zejména tyto úkoly:
a)
v návaznosti na stanovisko Komise přijímá tříčtvrtinovou většinou všech svých členů, kteří mají hlasovací právo, svůj jednací řád;
b)
jmenuje výkonného ředitele podle článku 30, vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a případně pozastavuje jeho činnost nebo ho odvolává;
c)
přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti podpůrného úřadu a do 15. června následujícího roku ji předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Souhrnná výroční zpráva se zveřejňuje;
d)
přijímá výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii podle čl. 12 odst. 1. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu. Rada a Komise mohou požádat, aby jim byla zpráva rovněž předložena;
e)
přijímá technické dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2;
f)
do 30. září každého roku, na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a po obdržení stanoviska Komise, přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, pracovní program podpůrného úřadu na příští rok a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Tento pracovní program se přijímá v souladu s ročním rozpočtovým procesem Unie a legislativním pracovním programem Unie v oblasti azylu;
g)
vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu podpůrného úřadu podle kapitoly 5;
h)
v souladu s článkem 42 tohoto nařízení přijímá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001;
i)
přijímá zaměstnaneckou politiku podpůrného úřadu v souladu s článkem 38;
j)
poté, co požádá Komisi o předložení stanoviska, přijme víceletý plán v oblasti personální politiky;
k)
přijímá veškerá rozhodnutí v souvislosti s prováděním mandátu podpůrného úřadu podle tohoto nařízení;
l)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se vytváření a případně i rozvoje informačních systémů uvedených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); a
m)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se zřizování a případně i změn vnitřní struktury podpůrného úřadu.
2. Správní rada může zřídit výkonný výbor, který je nápomocen jí a výkonnému řediteli při přípravě rozhodnutí, pracovních programů a činností, které má správní rada přijmout či schválit, a který v nezbytných případech z důvodu naléhavosti přijímá některá prozatímní rozhodnutí jménem správní rady.
Tento výkonný výbor sestává z osmi členů jmenovaných z řad členů správní rady, přičemž jedním z nich je jeden ze členů Komise zasedajících ve správní radě. Funkční období členů výkonného výboru je stejné jako funkční období členů správní rady.
Na žádost výkonného výboru se mohou zasedání tohoto výboru účastnit bez hlasovacího práva zástupci UNHCR nebo jakákoli jiná osoba, jejíž názor by mohl být relevantní.
Podpůrný úřad stanoví pracovní postupy výkonného výboru ve svém jednacím řádu a tyto postupy zveřejní.
Článek 30
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na období pěti let z vhodných kandidátů na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V rámci tohoto výběrového řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, jestliže na prvním seznamu není žádný vhodný kandidát. Výkonný ředitel je jmenován na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti azylu a správních a řídicích schopností. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Po jeho prohlášení může Evropský parlament přijmout stanovisko, v němž uvede svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada informuje Evropský parlament o způsobu zohlednění tohoto stanoviska. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
V průběhu posledních devíti měsíců pětiletého funkčního období výkonného ředitele provede Komise hodnocení, v němž se zaměří na:
-
výsledky činnosti výkonného ředitele a
-
na úkoly a potřeby podpůrného úřadu v následujících letech.
2. Správní rada může funkční období výkonného ředitele s ohledem na výsledky hodnocení jednou prodloužit nejvýše o další tři roky, avšak pouze je-li toto prodloužení odůvodněno úlohou a potřebami podpůrného úřadu.
3. Správní rada uvědomí Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Během měsíce předcházejícího tomuto prodloužení funkčního období je výkonný ředitel požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Článek 31
Úkoly výkonného ředitele
1. Podpůrný úřad řídí výkonný ředitel, který jedná při plnění svých úkolů nezávisle. Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.
2. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady nebo výkonného výboru, pokud byl zřízen, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
3. Výkonný ředitel podává Evropskému parlamentu zprávy o plnění svých úkolů, je-li o to požádán. Rada může vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
4. Výkonný ředitel je statutárním zástupcem podpůrného úřadu.
5. Výkonnému řediteli může být nápomocen jeden nebo více vedoucích oddělení. Je-li výkonný ředitel nepřítomen, nebo bráni-li mu ve výkonu jeho funkce jiná překážka, zastoupí jej některý z vedoucích oddělení.
6. Výkonný ředitel je odpovědný za správu podpůrného úřadu a za plnění svých úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením. Výkonný ředitel odpovídá zejména za:
a)
běžnou správu podpůrného úřadu;
b)
vypracování pracovních programů podpůrného úřadu po obdržení stanoviska Komise;
c)
provádění pracovních programů a rozhodnutí přijatých správní radou;
d)
vypracování zpráv o zemích původu, jak je stanoveno v čl. 4 písm. b);
e)
vypracování návrhu finančních předpisů podpůrného úřadu za účelem jejich přijetí správní radou podle článku 37, jakož i prováděcích pravidel k nim;
f)
vypracování návrhu výkazu odhadovaných příjmů a výdajů podpůrného úřadu a plnění jeho rozpočtu;
g)
výkon pravomocí stanovených v článku 38 ve vztahu k zaměstnancům podpůrného úřadu;
h)
přijímání veškerých rozhodnutí týkající se řízení informačních systémů stanovených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c);
i)
přijímání veškerých rozhodnutí o řízení vnitřních struktur podpůrného úřadu; a
j)
koordinaci a fungování poradního fóra uvedeného v článku 51. Za tímto účelem výkonný ředitel po konzultaci příslušných organizací občanské společnosti nejprve přijme plán pro ustavení poradního fóra. Jakmile bude fórum formálně ustaveno, výkonný ředitel po konzultaci poradního fóra přijme provozní plán, jehož součástí budou pravidla týkající se četnosti a povahy konzultací a organizační mechanismy pro provádění článku 51. Rovněž se dohodnou transparentní kritéria pro trvalé zapojení poradního fóra.
Článek 32
Pracovní skupiny
1. V rámci svého mandátu stanoveného v tomto nařízení může podpůrný úřad sestavovat pracovní skupiny složené z odborníků z příslušných orgánů členských států působících v oblasti azylu, včetně soudců. Podpůrný úřad sestavuje pracovní skupiny pro účely čl. 4 písm. e) a čl. 12 odst. 2. Místo odborníků mohou být povoláni náhradníci, kteří jsou jmenováni ve stejnou dobu.
2. Komise je oprávněna účastnit se jednání pracovních skupin. Zástupci UNHCR se mohou účastnit všech jednání pracovních skupin podpůrného úřadu nebo jejich části v závislosti na projednávaných otázkách.
3. Pracovní skupiny mohou k účasti na jednáních přizvat jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní, včetně zástupců občanské společnosti působících v oblasti azylu.
KAPITOLA 5
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 33
Rozpočet
1. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se vypracují odhady všech příjmů a výdajů podpůrného úřadu a zanesou se do jeho rozpočtu.
2. Rozpočet podpůrného úřadu musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy podpůrného úřadu zahrnují:
a)
příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Evropské unie;
b)
jakékoli dobrovolné příspěvky od členských států;
c)
poplatky za publikace a veškeré služby poskytované podpůrným úřadem;
d)
příspěvky přidružených zemí.
4. Výdaje podpůrného úřadu zahrnují odměny zaměstnanců, správní náklady, náklady na infrastrukturu a provozní náklady.
Článek 34
Sestavení rozpočtu
1. Výkonný ředitel vypracuje každoročně návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a předá jej správní radě.
2. Správní rada na základě tohoto návrhu vypracuje odhad příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok.
3. Návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu se předkládá každoročně Komisi do 10. února. Konečnou verzi tohoto odhadu, jehož součástí je návrh plánu pracovních míst, předloží správní rada Komisi do 31. března.
4. Komise předkládá odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) společně s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Na základě předložených odhadů Komise zapracuje ty odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, do návrhu tohoto souhrnného rozpočtu, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování EU.
6. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro podpůrný úřad.
7. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst podpůrného úřadu.
8. Rozpočet podpůrného úřadu přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
9. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž může mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
10. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 35
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet podpůrného úřadu plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů.
Článek 36
Předkládání účtů a absolutorium
1. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předloží účetní podpůrného úřadu účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 finančního nařízení.
2. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise předběžnou účetní závěrku podpůrného úřadu Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
3. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce podpůrného úřadu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku podpůrného úřadu a předloží ji správní radě k vyjádření.
4. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce podpůrného úřadu.
5. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předloží výkonný ředitel konečnou účetní závěrku se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
6. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
7. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Svou odpověď zašle rovněž správní radě.
8. Výkonný ředitel poskytne Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.
9. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 37
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy vztahující se na podpůrný úřad. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování podpůrného úřadu, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA 6
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCŮ
Článek 38
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance podpůrného úřadu, včetně výkonného ředitele, se vztahují služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (dále jen „služební řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu.
2. Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu.
3. Podpůrný úřad vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád ostatních zaměstnanců.
4. Správní rada přijme předpisy umožňující zaměstnávat v podpůrnému úřadu dočasně přidělené odborníky z členských států.
Článek 39
Výsady a imunity
Na podpůrný úřad se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
KAPITOLA 7
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
Právní postavení
1. Podpůrný úřad je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.
2. Podpůrný úřad má ve všech členských státech nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Za podpůrný úřad jedná jeho výkonný ředitel.
Článek 41
Jazykový režim
1. Na podpůrný úřad se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (13).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá na základě článku 342 Smlouvy o fungování EU, vypracovávají se výroční souhrnná zpráva o činnosti podpůrného úřadu a jeho roční pracovní program, které jsou uvedeny v čl. 29 odst. 1 písm. c) a f), ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie.
3. Překlady nezbytné pro činnost podpůrného úřadu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 42
Přístup k dokumentům
1. Na dokumenty, které má podpůrný úřad k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.
2. Do šesti měsíců ode dne prvního zasedání přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým podpůrným úřadem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost k veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie, za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
4. Na zpracování osobních údajů podpůrným úřadem se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 43
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Podpůrný úřad uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (14), mimo jiné ustanovení týkající se výměny, zpracování a uchovávání utajovaných informací.
2. Podpůrný úřad rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady, jež v oblasti zpracovávání neutajovaných citlivých informací přijala a provádí Komise.
Článek 44
Boj proti podvodům
1. V zájmu boje proti podvodům, úplatkářství a jakýmkoli jiným nedovoleným činnostem se na podpůrný úřad vztahuje bez omezení nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Podpůrný úřad přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 a neprodleně vydá vhodné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance podpůrného úřadu.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytnutých úřadem a činitelů odpovědných za přidělování těchto prostředků.
Článek 45
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost podpůrného úřadu se řídí právem rozhodným pro dotčenou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené podpůrným úřadem.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí podpůrný úřad v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu způsobenou jeho útvary nebo jeho zaměstnanci při plnění svých úkolů.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný pro spory o náhradu škody uvedené v odstavci 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči podpůrnému úřadu se řídí příslušnými ustanoveními služebního řádu.
Článek 46
Hodnocení a přezkum
1. Do 19. června 2014 zadá podpůrný úřad podle pokynů vydaných správní radou po dohodě s Komisí nezávislé externí hodnocení výsledků své činnosti. Toto hodnocení posoudí vliv podpůrného úřadu na praktickou spolupráci v oblasti azylu a na společný evropský azylový systém. Při hodnocení se patřičně zohlední pokrok, jehož bylo dosaženo v rámci mandátu podpůrného úřadu, a mimo jiné se posoudí, zda je pro zajištění účinné solidarity a sdílení odpovědnosti se členskými státy, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, potřeba dodatečných opatření. Hodnocení se zejména zabývá případnou potřebou upravit úkoly podpůrného úřadu, včetně finančních dopadů jakýchkoli úprav, a posuzuje rovněž vhodnost řídící struktury pro plnění úkolů podpůrného úřadu. Hodnocení bere v úvahu hlediska zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na úrovni jednotlivých členských států.
2. Správní rada po dohodě s Komisí rozhodne o harmonogramu příštích hodnocení, přičemž vezme v úvahu výsledky hodnocení uvedeného v odstavci 1.
Článek 47
Správní kontroly
Činnost podpůrného úřadu podléhá kontrole veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 48
Spolupráce s Dánskem
Podpůrný úřad usnadní operativní spolupráci s Dánskem, včetně výměny informací a osvědčených postupů v oblastech, jimiž se zabývá.
Článek 49
Spolupráce se třetími a přidruženými zeměmi
1. Činnosti podpůrného úřadu se mohou jako pozorovatelé účastnit Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Budou přijata ujednání upřesňující zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti podpůrného úřadu. Součástí těchto ujednání jsou ustanovení týkající se účasti na iniciativách podpůrného úřadu, finančních příspěvků a zaměstnanců. Pokud jde o personální záležitosti, musí být tato ujednání v každém případě v souladu se služebním řádem.
2. V rámci politiky vnějších vztahů Unie usnadňuje podpůrný úřad po dohodě s Komisí a v rozsahu svého mandátu operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, které nejsou uvedeny v odstavci 1, v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, přičemž může rovněž spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro technické aspekty oblastí upravených tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 50
Spolupráce podpůrného úřadu s UNHCR
Podpůrný úřad spolupracuje s UNHCR v oblastech, které upravuje toto nařízení, v rámci pracovních ujednání uzavřených s UNHCR. Pokud jde o podpůrný úřad, rozhoduje o pracovních ujednáních, včetně jejich dopadu na rozpočet, správní rada.
Správní rada může dále rozhodnout o tom, že podpůrný úřad může uvolnit finanční zdroje na pokrytí výdajů UNHCR souvisejících s činnostmi, jež nejsou stanoveny v pracovních ujednáních. Tyto činnosti tvoří součást vztahů založených na úzké spolupráci mezi podpůrným úřadem a UNHCR v souladu s tímto článkem a čl. 2 odst. 5, článkem 5 čl. 9 odst. 1, čl. 25 odst. 4 a čl. 32 odst. 2. V souladu s článkem 75 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se použijí příslušná ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.
Článek 51
Poradní fórum
1. Podpůrný úřad vede intenzivní dialog s příslušnými organizacemi občanské společnosti a příslušnými orgány působícími v oblasti azylové politiky na místní, regionální, státní, evropské nebo mezinárodní úrovni a za tímto účelem zřídí poradní fórum.
2. Poradní fórum je mechanismem k výměně informací a sdílení poznatků. Zajišťuje, že podpůrný úřad s příslušnými zúčastněnými subjekty vede intenzivní dialog.
3. Do činností poradního fóra se mohou zapojit příslušné zúčastněné subjekty v souladu s odstavcem 1. Podpůrný úřad se obrací na členy poradního fóra podle konkrétních potřeb, které se týkají prioritních oblastí činnosti podpůrného úřadu.
UNHCR je členem poradního fóra z titulu své funkce.
4. Podpůrný úřad vyzve poradní fórum zejména k tomu, aby:
a)
předkládalo správní radě připomínky k ročnímu pracovnímu programu, který má být přijat podle čl. 29 odst. 1 písm. f);
b)
zajišťovalo správní radě zpětnou vazbu a navrhovalo jí následná opatření týkající se výroční zprávy uvedené v čl. 29 odst. 1 písm. c) i výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii uvedené v čl. 12 odst. 1 a
c)
sdělovalo výkonnému řediteli a správní radě závěry a doporučení z konferencí, seminářů a zasedání, které jsou pro práci podpůrného úřadu důležité.
5. Poradní fórum se schází nejméně jednou ročně.
Článek 52
Spolupráce s Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, Agenturou pro základní práva a dalšími subjekty Unie a mezinárodními organizacemi
Podpůrný úřad spolupracuje se subjekty Unie, jejichž činnost souvisí s jeho oblastí působnosti, zejména Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, s Agenturou Evropské unie pro základní práva a s mezinárodními organizacemi působícími v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu se Smlouvou o fungování EU a ustanoveními, jež se týkají jejich pravomocí.
Touto spoluprací vznikne součinnost mezi dotčenými subjekty a zamezí se zdvojování činnosti při plnění úkolů podle mandátů těchto subjektů.
Článek 53
Dohoda o sídle a provozní podmínky
V dohodě o sídle, kterou po schválení správní radou uzavře podpůrný úřad s hostitelským členským státem, se stanoví nezbytná opatření související s umístěním podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, spolu se zvláštními pravidly, která se v hostitelském členském státě podpůrného úřadu vztahují na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky. Hostitelský členský stát, poskytne co nejlepší podmínky pro zajištění řádného fungování podpůrného úřadu, včetně vícejazyčné evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.
Článek 54
Zahájení činnosti podpůrného úřadu
Podpůrný úřad zahájí svou činnost v plném rozsahu do 19. června 2011.
Komise je odpovědná za zřízení a počáteční provoz podpůrného úřadu do doby, než bude mít podpůrný úřad provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
Za tímto účelem:
-
může jako prozatímní ředitel působit úředník Komise, který bude plnit úkoly svěřené výkonnému řediteli podpůrného úřadu, dokud nepřevezme funkci výkonný ředitel po svém jmenování správní radou v souladu s článkem 30;
-
mohou úředníci Komise plnit úkoly svěřené podpůrnému úřadu pod vedením prozatímního ředitele nebo výkonného ředitele.
Prozatímní ředitel může schvalovat všechny platby kryté rozpočtovými prostředky podpůrného úřadu po schválení správní radou a může uzavírat smlouvy, včetně pracovních smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst podpůrného úřadu.
Článek 55
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 19. května 2010.
REGOLAMENT (UE) Nru 439/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tad-19 ta' Mejju 2010
li jistabbilixxi Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 74 u l-Artikolu 78(1) u (2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Il-politika tal-Unjoni dwar is-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil (is-SEKA), għandha l-għan, skont it-termini tal-Programm tal-Aja, li tistabbilixxi żona komuni ta' asil, permezz ta' proċedura armonizzata effettiva li tkun konsistenti mal-valuri u t-tradizzjoni umanitarja tal-Unjoni Ewropea.
(2)
Sar progress kbir f'dawn l-aħħar snin lejn l-istabbiliment tas-SEKA bis-saħħa tal-introduzzjoni ta' standards minimi komuni. Madankollu għad hemm diskrepanzi kbar bejn Stat Membru u ieħor fl-għoti tal-protezzjoni internazzjonali u fis-suriet diversi ta’ tali protezzjoni internazzjonali. Dawn id-diskrepanzi għandhom jitnaqqsu.
(3)
Il-Kummissjoni, fil-Pjan ta' Azzjoni tagħha dwar l-Asil adottat f'Ġunju 2008, ħabbret l-intenzjoni tagħha li tiżviluppa s-SEKA billi tipproponi reviżjoni tal-istrumenti leġislattivi eżistenti sabiex tinkiseb armonizzazzjoni akbar tal-istandards applikabbli u billi ssaħħaħ l-appoġġ għall-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri, partikolarment bil-preżentazzjoni ta' proposta leġislattiva għall-istabbiliment ta' Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil (l-Uffiċċju ta’ Appoġġ), sabiex tiżdied il-koordinazzjoni u l-koperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri għall-implimentazzjoni effikaċi tar-regoli komuni.
(4)
Fil-Patt Ewropew dwar l-Immigrazzjoni u l-Asil, adottat f'Settembru 2008, il-Kunsill Ewropew solennement tenna li kwalunkwe barrani ppersegwitat għandu d-dritt li jikseb għajnuna u protezzjoni fit-territorju tal-Unjoni Ewropea b'konformità mal-Konvezjoni ta' Ġinevra tat-28 ta' Lulju 1951 dwar l-Istatus tar-Refuġjati, kif emendata bil-Protokoll ta' New York tal-31 ta' Jannar 1967, u trattati oħra rilevanti. Ġie maqbul ukoll espressament li fl-2009 jiġi stabbilit Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ.
(5)
Il-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil għandha l-għan li żżid il-konverġenza u tiżgura li tinżamm il-kwalità tal-proċessi tat-teħid tad-deċiżjonijiet fl-Istati Membri f’dak is-settur fil-qafas leġislattiv Ewropew. Fis-snin reċenti diġà ttieħed numru sostanzjali ta' miżuri ta' koperazzjoni prattika, notevolment l-adozzjoni ta' approċċ komuni dwar informazzjoni tal-pajjiż ta' oriġini u dwar l-istabbiliment ta' kurrikulu komuni Ewropew dwar l-asil.
(6)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġi stabbilit għat-tisħiħ u għall-iżvilupp ta' dawk il-miżuri ta' koperazzjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jieħu kont dovut tal-miżuri ta' koperazzjoni u tat-tagħlim miksuba minnhom.
(7)
Għall-Istati Membri li huma ffaċċati bi pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati fuq is-sistemi tagħhom tal-asil u l-akkoljenza, partikolarment minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jappoġġa l-iżvilupp ta' solidarjetà fl-Unjoni biex tiġi promossa rilokazzjoni aħjar ta' benefiċjarji ta' protezzjoni internazzjonali bejn l-Istati Membri, waqt li jiġi żgurat li s-sistemi tal-asil u l-akkoljenza ma jiġux abbużati.
(8)
Sabiex iwettaq bl-aħjar mod il-mandat tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun indipendenti fl-oqsma tekniċi u jgawdi minn awtonomija legali, amminstrattiva u finanzjarja. Għal dan l-iskop, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun korp tal-Unjoni li jkollu personalità legali u li jeżerċita s-setgħat implimentattivi li jingħatawlu b'dan ir-Regolament.
(9)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaħdem f'kollaborazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, mas-servizzi nazzjonali tal-immigrazzjoni u tal-asil u ma’ servizzi oħra, waqt li juża l-ħiliet u l-kompetenza esperta ta' dawn is-servizzi, kif ukoll mal-Kummissjoni. L-Istati Membri għandhom jikkoperaw mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ biex jiġi żgurat li dan ikun jista’ jwettaq il-mandat tiegħu.
(10)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll jaġixxi b'koperazzjoni mill-qrib mal-Kummissarju Għoli tan-NU għar-Refuġjati (UNHCR) u, skond il-każ, ma' organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti sabiex jibbenefika mill-kompetenza esperta u l-appoġġ tagħhom. Għal dak il-għan, ir-rwol tal-UNHCR kif ukoll dak tal-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti l-oħra għandhom ikunu rikonoxxuti b'mod sħiħ u dawn l-organizzazzjonijiet għandhom ikunu involuti b'mod sħiħ fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. Kwalunkwe riżorsi finanzjarji magħmula disponibbli mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ tal-UNHCR skont dan ir-Regolament m'għandhomx jirriżultaw f'finanzjament doppju tal-attivitajiet tal-UNHCR ma' sorsi nazzjonali jew internazzjonali oħra.
(11)
Barra minn hekk, biex iwettaq l-għan tiegħu, u safejn dan ikun meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera ma' korpi oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari mal-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Koperazzjoni Operattiva fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (Frontex), stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 (2), u l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (FRA), stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 168/2007 (3).
(12)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll jikkopera man-Network Ewropew dwar il-Migrazzjoni, stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/381/KE (4), sabiex tkun evitata d-duplikazzjoni tal-attivitajiet. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll iżomm djalogu mill-qrib mal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili bil-ħsieb tal-iskambju ta' informazzjoni u l-akkomunament tal-konoxxenza fil-qasam tal-asil.
(13)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun Ċentru Ewropew ta’ Konsulenza fil-qasam tal-asil u jkun inkarigat bil-faċilitazzjoni, il-koordinazzjoni u t-tisħiħ tal-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil bejn l-Istati Membri, fl-aspetti numerużi tiegħu, sabiex l-Istati Membri jkunu jistgħu jipprovdu protezzjoni lil dawk li lilhom ikun dovut, filwaqt li jittrattaw b’mod ġust u effikaċi, skond il-każ, ma' dawk li ma jikkwalifikawx għall-protezzjoni internazzjonali. Il-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun iddedikat għal tliet kompiti ewlenin, jiġifieri l-għoti ta’ kontribut għall-implimentazzjoni tas-SEKA, l-appoġġ għall-koperazzjoni prattika fost l-Istati Membri fil-qasam tal-asil u l-appoġġ għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari.
(14)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ m'għandu jkollu l-ebda setgħa diretta jew indiretta fir-rigward tat-teħid ta' deċiżjonijiet, mill-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri dwar applikazzjonijiet individwali għall-protezzjoni internazzjonali.
(15)
Sabiex jingħata u/jew ikun ikkordinat l-għoti ta' appoġġ operattiv rapidu u effikaċi lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, fuq it-talba tal-Istati Membri kkonċernati, jikkoordina azzjoni għall-appoġġ ta' dawk l-Istati Membri fost l-oħrajn permezz tal-iskjerament fit-territorji tagħhom ta' timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil magħmula minn esperti fil-qasam. Dawn it-timijiet għandhom jipprovdu, b'mod partikolari, il-kompetenza esperta tagħhom fir-rigward ta’ servizzi ta' interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u konoxxenza dwar it-trattament u l-ġestjoni tal-każijiet ta’ asil. L-arranġamenti għat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom ikunu regolati minn dan ir-Regolament sabiex jiġi żgurat l-iskjerament effikaċi tagħhom.
(16)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq l-għan tiegħu f'kondizzjonijiet li jippermettulu li jservi bħala punt ta' referenza minħabba l-indipendenza tiegħu, il-kwalità xjentifika u teknika tal-għajnuna li jipprovdi u l-informazzjoni li jxerred, it-trasparenza tal-proċeduri tiegħu u l-metodi operattivi tiegħu, u d-diliġenza tiegħu fit-twettiq tal-kompiti assenjati lilu.
(17)
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikunu rappreżentati fil-Bord ta' Tmexxija tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sabiex jikkontrollaw b'mod effikaċi l-ħidma tiegħu. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jkun magħmul, fejn possibbli, mill-kapijiet operattivi tal-amministrazzjonijiet tal-asil tal-Istati Membri, jew ir-rappreżentanti tagħhom. Dan għandu jingħata s-setgħat meħtieġa, b'mod partikolari biex jistabbilixxi l-baġit, jivverifika l-esekuzzjoni tiegħu, jadotta r-regoli finanzjarji adatti, jistabbilixxi proċeduri trasparenti ta' ħidma għat-teħid ta' deċiżjonijiet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ, jadotta r-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni Ewropea u d-dokumenti tekniċi dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni dwar l-asil, u jaħtar id-Direttur Eżekuttiv u, jekk ikun il-każ, Kumitat Eżekuttiv. Minħabba l-kompetenza esperta tiegħu fil-qasam tal-asil, il-UNHCR għandu jkun rappreżentat minn membru tal-Bord ta’ Tmexxija mingħajr dritt għall-vot sabiex ikun involut b'mod sħiħ fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(18)
Minħabba n-natura tal-kompiti tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u r-rwol tad-Direttur Eżekuttiv, u bil-ħsieb li l-Parlament Ewropew ikun jista' jadotta opinjoni dwar il-kandidat magħżul, qabel il-ħatra tiegħu kif ukoll qabel estensjoni possibbli tat-tul tal-kariga tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun mistieden jagħmel dikjarazzjoni u jirrispondi mistoqsijiet lill-kumitat jew kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta wkoll ir-rapport annwali lill-Parlament Ewropew. Barra minn hekk, il-Parlament Ewropew għandu jkollu l-possibbiltà li jistieden lid-Direttur Eżekuttiv biex jirrapporta dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu.
(19)
Sabiex jiġu żgurati l-awtonomija u l-indipendenza b'mod sħiħ tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, dan għandu jkollu l-baġit tiegħu, li ħafna minnu ser jinkludi kontribut mill-Unjoni. Il-finanzjament tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun suġġett għal ftehim mill-awtoritajiet baġitarji kif stabbilit fil-Punt 47 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u amministrazzjoni finanzjarja tajba (5) (IIA). Il-proċedura baġitarja tal-Unjoni għandha tkun applikabbli għall-kontribut tal-Unjoni u għal kwalunkwe għotja li għandha tiġi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Il-verifika tal-kontijiet għandha ssir mill-Qorti tal-Awdituri.
(20)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-awtoritajiettal-asil ta’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti f'materji li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament u ma’ pajjiżi terzi, fil-qafas ta' ftehim ta' arranġamenti ta' ħidma konklużi f'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(21)
F'konformità mal-Artikolu 3 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta' libertà, sigurtà u ġustizzja, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u mat-TFUE, ir-Renju Unit u l-Irlanda nnotifikaw ix-xewqa tagħhom, permezz ta’ ittri tat-18 ta’ Mejju 2009, li jipparteċipaw fl-adozzjoni u fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(22)
F'konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka ma tipparteċipax fl-adozzjoni ta' dan ir-Regolament, u la hija marbuta bih u lanqas hija suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(23)
B’kont meħud li d-Danimarka, bħala Stat Membru, s'issa ikkontribwixxiet għall-koperazzjoni prattika bejn l-Istati membri fil-qasam tal-asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita l-koperazzjoni operattiva mad-Danimarka. Għal dak il-għan, għandu jiġi mistieden rappreżentant Daniż biex jattendi għal-laqgħat kollha tal-Bord ta’ Tmexxija, li ghandu jkun jista' jiddeċiedi wkoll li jistieden osservaturi Daniżi għal-laqgħat tal-gruppi ta' ħidma, fejn ikun il-każ.
(24)
Sabiex iwettaq l-għan tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni minn pajjiżi li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni li permezz tagħhom adottaw u japplikaw il-liġi tal-Unjoni fil-qasam kopert minn dan ir-Regolament, partikolarment l-Islanda, il-Liechtenstein, in-Norveġja u l-Isvizzera. Huwa għandu jkun jista' wkoll, bi ftehim mal-Kummissjoni, jikkonkludi arranġamenti ta' ħidma, f'konformità mat-TUE, ma' pajjiżi oħra minbarra dawk li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni li permezz tagħhom adottaw u japplikaw il-liġi tal-Unjoni. Madankollu, m'għandu taħt l-ebda ċirkostanza jfassal kwalunkwe politika esterna indipendenti.
(25)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (6) (ir-Regolament Finanzjarju), u b'mod partikolari l-Artikolu 185 tiegħu, għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(26)
Ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) (7) għandu japplika mingħajr restrizzjoni għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ, li għandu jaderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta' Mejju 1999 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej fir-rigward tal-investigazzjonijiet interni tal-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (8).
(27)
Ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti (9) tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(28)
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi Komunitarji u dwar il-moviment liberu ta' tali data (10), għandu japplika għall-ipproċessar tad-data personali mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(29)
Id-dispożizzjonijiet meħtieġa li jikkonċernaw l-akkomodazzjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-Istat Membru fejn għandu jkollu l-kwartieri ġenerali tiegħu u r-regoli speċifiċi applikabbli għall-persunal kollu tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-membri tal-familji tagħhom għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim dwar Kwartieri Ġenerali. Barra minn hekk, l-Istat Membru ospitanti għandu jipprovdi l-aħjar kundizzjonijiet possibbli għall-funzjonament korrett tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inklużi l-iskejjel għat-tfal u t-trasport, sabiex dan ikun jista’ jattira r-riżorsi umani ta' kwalità għolja minn firxa ġeografika wiesgħa kemm jista' jkun.
(30)
Ladarba l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li tittejjeb l-implimentazzjoni tas-SEKA, li tiġi ffaċilitata, koordinata u msaħħa l-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-asil u li jingħata u/jew li jiġi koordinat l-għoti ta’ appoġġ operattiv lill-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi tagħhom ta’ asil u akkoljenza, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, konformement mal-prinċipju ta' sussidjarjetà stabbilit mill-Artikolu 5 tat-TUE. Konformement mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(31)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti, b'mod partikolari, mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u għandu jkun applikat f'konformità mad-dritt għall-asil rikonoxxut fl-Artikolu 18 tal-Karta,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU 1
STABBILIMENT U GĦAN TAL-UFFIĊĊJU EWROPEW TA' APPOĠĠ FIL-QASAM TAL-ASIL
Artikolu 1
Stabbiliment tal-Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil
B'dan huwa stabbilit Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil (“l-Uffiċċju ta’ Appoġġ”) sabiex jgħin fit-titjib tal-implimentazzjoni tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil (is-SEKA), għat-tisħiħ tal-koperazzjoni prattika fost l-Istati Membri dwar l-asil u biex jipprovdi u/jew jikkoordina l-għoti ta' appoġġ operattiv lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fis-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom.
Artikolu 2
Għan tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita, jikkoordina u jsaħħaħ il-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri dwar il-ħafna aspetti tal-asil u jgħin biex titjieb l-implimentazzjoni tas-SEKA. F'dan ir-rigward, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun involut kompletament fid-dimensjoni esterna tas-SEKA.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi appoġġ operattiv effikaċi lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fis-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom, waqt li juża r-riżorsi utli kollha li qegħdin għad-dispożizzjoni tiegħu li jistgħu jinkludu l-koordinazzjoni ta' riżorsi pprovduti mill-Istati Membri taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi għajnuna xjentifika u teknika għat-tfassil tal-politika u l-leġislazzjoni tal-Unjoni fl-oqsma kollha li għandhom impatt dirett jew indirett fuq l-asil, sabiex ikun jista' jagħti l-appoġġ sħiħ tiegħu fil-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil u jwettaq il-kompiti tiegħu b’mod effikaċi. Huwa għandu jkun sors indipendenti ta' informazzjoni fuq il-kwistjonijiet kollha relatati ma' dawk l-oqsma.
4. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq l-għan tiegħu f'kondizzjonijiet li jippermettulu li jservi bħala punt ta' referenza minħabba l-indipendenza tiegħu, il-kwalità xjentifika u teknika tal-għajnuna li jipprovdi u l-informazzjoni li jxerred, it-trasparenza tal-proċeduri u l-metodi operattivi tiegħu, id-diliġenza tiegħu fit-twettiq tal-kompiti assenjati lilu, u l-appoġġ tat-teknoloġija tal-informazzjoni meħtieġ biex iwettaq il-mandat tiegħu.
5. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaħdem mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, mas-servizzi nazzjonali ta' immigrazzjoni u tal-asil u servizzi nazzjonali oħra u mal-Kummissjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq il-kompiti tiegħu mingħajr preġudizzju għal dawk attribwiti lil korpi rilevanti oħra tal-Unjoni u għandu jaħdem mill-qrib ma' dawn il-korpi u mal-UNHCR.
6. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ m'għandu jkollu l-ebda setgħa fit-teħid ta' deċiżjonijiet mill-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri dwar applikazzjonijiet individwali għal protezzjoni internazzjonali.
KAPITOLU 2
KOMPITI TAL-UFFIĊĊJU TA’ APPOĠĠ
TAQSIMA 1
Appoġġ għall-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil
Artikolu 3
L-aħjar prattika
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jippromwovi u jikkoordina attivitajiet li jippermettu l-iskambju ta' informazzjoni u l-identifikazzjoni u l-akkomunament tal-aħjar prattika fi kwistjonijiet dwar l-asil bejn l-Istati Membri.
Artikolu 4
Informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jippromwovi u jikkoordina attivitajiet relatati mal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini, b'mod partikolari:
(a)
il-ġbir, b'mod trasparenti u imparzjali, ta' informazzjoni rilevanti, affidabbli, eżatta u aġġornata dwar il-pajjiżi ta' oriġini ta' persuni li japplikaw għall-protezzjoni internazzjonali, billi jintużaw is-sorsi rilevanti kollha ta' informazzjoni, inkluża informazzjoni miġbura minn organizzazzjonijiet governattivi, mhux governattivi u internazzjonali u mill-istituzzjonijiet u kopri tal-Unjoni;
(b)
l-abbozzar ta' rapporti dwar il-pajjiżi ta' oriġini, abbażi ta' informazzjoni miġbura f'konformità mal-punt (a);
(c)
il-ġestjoni u l-iżvilupp ulterjuri ta' portal li jiġbor informazzjoni relatata mal-pajjiżi ta' oriġini u l-manteniment tiegħu bil-ħsieb li tiġi żgurata t-trasparenza skont ir-regoli meħtieġa għall-aċċess għal tali informazzjoni taħt l-Artikolu 42;
(d)
l-iżvilupp ta' format komuni u ta' metodoloġija komuni għall-preżentazzjoni, il-verifika u l-użu tal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini;
(e)
l-analiżi ta' informazzjoni dwar il-pajjiż ta' oriġini b'mod trasparenti bil-għan li titrawwem il-konverġenza ta' kriterji ta' valutazzjoni, u, skond il-każ, bl-użu tar-riżultati tal-laqgħat ta' grupp ta' ħidma jew aktar. Din l-analiżi m’għandhiex tkun maħsuba biex tagħti istruzzjonijiet lill-Istati Membri dwar l-għoti jew iċ-ċaħda ta' applikazzjonijiet għall-protezzjoni internazzjonali.
Artikolu 5
Appoġġ għar-rilokazzjoni fl-Unjoni tal-benefiċjarji ta' protezzjoni internazzjonali
Għall-Istati Membri li huma ffaċċati bi pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza tagħhom, speċjalment minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jippromwovi, jiffaċilita u jikkoordina skambji ta' informazzjoni u attivitajiet oħrajn relatati mar-rilokazzjoni fl-Unjoni. Ir-rilokazzjoni fl-Unjoni għandha titwettaq biss fuq bażi maqbula, bejn l-Istati Membri u bil-kunsens tal-benefiċjarju kkonċernat tal-protezzjoni internazzjonali u, skond il-każ, b'konsultazzjoni mal-UNHCR.
Artikolu 6
Appoġġ għat-taħriġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi u jiżviluppa t-taħriġ disponibbli għall-membri tal-amministrazzjonijiet u qrati u tribunali nazzjonali kollha, kif ukoll għas-servizzi nazzjonali responsabbli għall-kwistjonijiet ta' asil fl-Istati Membri. Il-parteċipazzjoni fit-taħriġ hija mingħajr preġudizzju għas-sistemi u l-proċeduri nazzjonali.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiżviluppa tali taħriġ f'koperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, u fejn rilevanti, jieħu vantaġġ mill-kompetenza esperta tal-istituzzjonijiet akkademiċi u ta' organizzazzjonijiet rilevanti oħra.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jamministra u jiżviluppa kurrikulu Ewropew fil-qasam tal-asil b'kont meħud tal-koperazzjoni eżistenti tal-Unjoni f'dak il-qasam.
3. It-taħriġ offrut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jkun ġenerali, speċifiku jew tematiku u jista' jinkludi metodoloġija ta' taħriġ għal min iħarreġ.
4. L-attivitajiet ta' taħriġ speċifiku jew tematiku dwar konoxxenza u ħiliet fir-rigward ta’ materji ta' asil għandhom jinkludu, mingħajr ma jkunu limitati għal:
(a)
id-drittijiet internazzjonali tal-bniedem u l-acquis tal-Unjoni dwar l-asil, inklużi kwistjonijiet legali speċjali u ġurisprudenzjali;
(b)
il-kwistjonijiet relatati mat-trattament ta' applikazzjonijiet għall-asil tal-minuri u dawk il-persuni vulnerabbli bi bżonnijiet speċifiċi;
(c)
it-teknika tal-intervista;
(d)
l-użu ta' rapporti ta' esperti mediċi u legali fil-proċeduri tal-asil;
(e)
il-kwistjonijiet relatati mal-produzzjoni u l-użu tal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini;
(f)
il-kondizzjonijiet tal-akkoljenza, inkluża attenzjoni speċjali mogħtija lil gruppi vulnerabbli u vittmi tat-tortura.
5. It-taħriġ offrut għandu jkun ta' kwalità għolja, u għandu jidentifika l-prinċipji ewlenin u l-aħjar prattika bil-ħsieb ta' konverġenza akbar ta’ metodi u deċiżjonijiet amministrattivi u tal-prattika legali, b'rispett sħiħ għall-indipendenza tal-qrati u t-tribunali nazzjonali.
6. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi l-esperti li jkunu parti mir-Riżerva ta' Intervent għall-Asil imsemmi fl-Artikolu 15 b'taħriġ speċjalizzat rilevanti għall-kompiti u l-funzjonijiet tagħhom, u għandu jwettaq eżerċizzji regolari ma' dawk l-esperti f'konformità mat-taħriġ speċjalizzat u l-iskeda ta' eżerċizzji msemmija fil-programm ta' ħidma annwali tiegħu.
7. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jorganizza attivitajiet ta' taħriġ f'koperazzjoni mal-Istati Membri fit-territorju tagħhom.
Artikolu 7
Appoġġ għad-dimensjonijiet esterni tas-SEKA
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, bi ftehim mal-Kummissjoni, jikkoordina l-iskambju ta' informazzjoni u azzjonijiet oħra meħuda dwar kwistjonijiet li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-istrumenti u l-mekkaniżmi relatati mad-dimensjonijiet esterni tas-SEKA.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina l-iskambji ta' informazzjoni u azzjonijiet oħra dwar is-sistemazzjoni mill-ġdid li jsiru mill-Istati Membri bil-ħsieb li jintlaħqu l-ħtiġijiet tal-protezzjoni internazzjonali ta' refuġjati f'pajjiżi terzi u tintwera solidarjetà mal-pajjiżi li jospitawhom.
F'konformità mal-mandat tiegħu, u skont l-Artikolu 47, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jikkopera mal-awtoritajiet kompetenti ta' pajjiżi terzi dwar aspetti tekniċi, b'mod partikolari bil-ħsieb tal-promozzjoni u l-għajnuna tal-bini tal-kapaċità fis-sistemi proprji tal-pajjiż terz tal-asil u l-akkoljenza u l-implimentazzjoni ta' programmi reġjonali ta' protezzjoni, u azzjonijiet oħra rilevanti għal soluzzjonijiet dejjiema.
TAQSIMA 2
Appoġġ għal stati membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari
Artikolu 8
Pressjoni partikolari fuq is-sistema ta' asil u akkoljenza
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina u jappoġġa azzjoni komuni li tassisti s-sistemi tal-asil u l-akkoljenza ta' Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari li toħloq sitwazzjonijiet li huma eċċezzjonalment kbar u urġenti fuq il-faċilitajiet tal-akkoljenza u s-sistemi tal-asil tagħhom. Tali pressjoni tista' tkun ikkaratterizzata mill-wasla għall-għarrieda ta' numru kbir ta' ċittadini ta' pajjiż terz li jistgħu jkunu jeħtieġu protezzjoni internazzjonali u li tista' titfaċċa minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tal-Istat Membru.
Artikolu 9
Ġbir u analiżi tal-informazzjoni
1. Sabiex ikun jista' jevalwa l-ħtiġijiet tal-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġbor, b'mod partikolari abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri, l-UNHCR u, skond il-każ, organizzazzjonijiet rilevanti oħra, informazzjoni rilevanti għall-identifikazzjoni, it-tħejjija u l-formulazzjoni tal-miżuri ta' emerġenza msemmija fl-Artikolu 10 sabiex ikunu jistgħu jlaħħqu ma' tali pressjoni.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jidentifika, jiġbor u janalizza b'mod sistematiku, abbażi ta’ data, ipprovduta mill-Istati Membri li jkunu suġġetti għall-pressjoni partikolari, informazzjoni relatata mal-istrutturi u l-persunal disponibbli, speċjalment fit-traduzzjoni u l-interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u dwar l-għajnuna fit-trattament u l-ġestjoni ta' każijiet ta' asil kif ukoll il-kapaċità ta' akkoljenza fil-qasam tal-asil f'dawk l-Istati Membri li jkunu suġġetti għall-pressjoni partikolari, bil-ħsieb li titrawwem informazzjoni reċiproka rapida u affidabbli għall-awtoritajiet tal-asil diversi tal-Istati Membri.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu janalizza d-data dwar kwalunkwe wasla għall-għarrieda ta' numri kbar ta' ċittadini ta' pajjiż terz li tista' tikkawża pressjoni partikolari fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza u jiżgura l-iskambju rapidu ta' informazzjoni rilevanti bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jagħmel użu mis-sistemi u l-mekkaniżmi ta' twissija bikrija eżistenti u, jekk meħtieġ, jistabbilixxi sistema ta' twissija bikrija għall-finijiet tiegħu stess.
Artikolu 10
Azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri
Fuq it-talba tal-Istati Membri kkonċernati, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza tagħhom, inkluża l-koordinazzjoni ta':
(a)
azzjoni ta' għajnuna għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari sabiex tiġi ffaċilitata l-ewwel analiżi tal-applikazzjonijiet għall-asil li jkunu qegħdin jiġu eżaminati mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti;
(b)
azzjoni mmirata biex ikun żgurat li jkunu jistgħu jsiru disponibbli malajr faċilitajiet adatti ta' akkoljenza mill-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari, b'mod partikolari akkomodazzjoni ta' emerġenza, trasport u assistenza medika;
(c)
timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, li l-arranġamenti operattivi tagħhom huma stabbiliti fil-Kapitolu 3.
TAQSIMA 3
Kontribut għall-implimentazzjoni tas-seka
Artikolu 11
Ġbir u skambju ta' informazzjoni
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jikkoordina u jippromwovi l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri stess u bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti kollha rilevanti tal-acquis tal-Unjoni fil-qasam tal-asil. Għal dan il-għan, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' joħloq databases fattwali, legali u ġurisprudenzjali dwar l-istrumenti tal-asil nazzjonali, tal-Unjoni u internazzjonali li jużaw, fost oħrajn, arranġamenti eżistenti. Mingħajr preġudizzju għall-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ skont l-Artikolu 15 u 16, l-ebda data personali m'għandha tinżamm f'databases bħal dawn, sakemm tali data ma tkunx inkisbet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ mid-dokumenti li jkunu aċċessibbli pubblikament.
2. B'mod partikolari, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġbor informazzjoni dwar:
(a)
l-ipproċessar tal-applikazzjonijiet għal protezzjoni internazzjonali minn amministrazzjonijiet u awtoritajiet nazzjonali;
(b)
il-liġi nazzjonali u l-iżviluppi legali fil-qasam tal-asil, inkluża l-ġurisprudenza.
Artikolu 12
Rapporti u dokumenti oħra tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jħejji rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni Ewropea, b'kont debitu meħud tal-informazzjoni diġà disponibbli minn sorsi rilevanti oħra. Bħala parti minn dak ir-rapport, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jevalwa r-riżultati tal-attivitajiet magħmula skont dan ir-Regolament u jagħmel analiżi komparattiva komprensiva tagħhom bil-għan li titjieb il-kwalità, il-konsistenza u l-effikaċjaità tas-SEKA.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jadotta, f'konformità mal-programm ta' ħidma tiegħu jew fuq talba tal-Bord ta' Tmexxija jew tal-Kummissjoni, b'kont debitu meħud tal-opinjonijiet li esprimew l-Istati Membri jew il-Parlament Ewropew, li jaħdmu f'konsultazzjoni mill-qrib mal-gruppi ta' ħidma tiegħu u l-Kummissjoni, dokumenti tekniċi dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni fil-qasam tal-asil, inklużi linji gwida u manwali operattivi. Kull meta dokumenti tekniċi bħal dawn jagħmlu referenza għal punti tal-liġi internazzjonali dwar ir-refuġjati, għandha tingħata l-konsiderazzjoni dovuta għal-linji gwida rilevanti tal-UNHCR. Id-dokumenti m’għandhomx ikunu maħsuba biex jagħtu istruzzjonijiet lill-Istati Membri dwar l-għoti jew iċ-ċaħda fir-rigward ta' applikazzjonijiet għal protezzjoni internazzjonali.
KAPITOLU 3
TIMIJIET TA' APPOĠĠ FIL-QASAM TAL-ASIL
Artikolu 13
Koordinazzjoni
1. Stat Membru jew Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari jistgħu jitolbu lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ għall-iskjerament ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. L-Istat Membru jew Stati Membri rikjedenti għandhom jipprovdu, b'mod partikolari, deskrizzjoni tas-sitwazzjoni, jindikaw l-objettivi tat-talba għall-iskjerament u jispeċifikaw l-istima tar-rekwiżiti ta' skjerament, f'konformità mal-Artikolu 18(1).
2. Bħala rispons għal tali talba, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jikkoordina l-assistenza teknika u operattiva meħtieġa għall-Istat Membru jew Stati Membri rikjedenti u l-iskjerament, għal żmien limitat, ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil fit-territorju ta' dak l-Istat Membru jew dawk l-Istati Membri abbażi ta' pjan operattiv kif imsemmi fl-Artikolu 18.
Artikolu 14
Għajnuna teknika
It-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jipprovdu konsulenza esperta kif miftiehem fil-pjan operattiv imsemmi fl-Artikolu 18, b'mod partikolari fir-rigward tas-servizzi ta' interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u konoxxenza dwar it-trattament u l-ġestjoni ta' każijiet ta' asil fil-qafas tal-azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 10.
Artikolu 15
Riżerva ta' intervent fil-qasam tal-asil
1. Fuq proposta tad-Direttur Eżekuttiv, il-Bord ta' Tmexxija għandu jiddeċiedi b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot dwar il-profili u n-numru globali ta' esperti li għandhom ikunu disponibbli għat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil (Riżerva ta' intervent għall-asil). Bħala parti mir-Riżerva ta' Intervent għall-Asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi lista ta' interpreti. L-istess proċedura għandha tapplika fir-rigward ta' kwalunkwe bidla sussegwenti fil-profili u n-numru globali ta' esperti tar-Riżerva ta' Intervent għall-Asil.
2. L-Istati Membri jistgħu jikkontribwixxu għar-Riżerva ta' Intervent għall-Asil permezz ta' riżerva ta' esperti nazzjonali abbażi ta' profili definiti u jipproponi esperi li jikkorrispondu mal-profili meħtieġa.
L-Istati Membri għandhom jassistu l-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-identifikazzjoni ta' interpreti għal-lista ta' interpreti.
L-Istati Membri jistgħu jagħżlu li jibagħtu l-interpreti jew li jagħmluhom disponibbli permezz ta' vidjokonferenza.
Artikolu 16
Skjerament
1. L-Istat Membru tal-post għandu jżomm l-awtonomija tiegħu fir-rigward tal-għażla tan-numru u l-profili tal-esperti (riżerva nazzjonali) u t-tul tal-iskjerament tagħhom. L-Istati Membri għandhom jagħmlu lil dawn l-esperti disponibbli għall-iskjerament fuq it-talba tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sakemm ma jkunux iffaċċjati b'sitwazzjoni li taffettwa b'mod sostanzjali t-twettiq ta' kompiti nazzjonali, bħal kompitu li jirriżulta minn persunal insuffiċjenti għat-twettiq ta' proċeduri ta' determinazzjoni tal-istatus ta’ persuni li japplikaw għall-protezzjoni internazzjonali. L-Istati Membri għandhom, fuq talba tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, jikkomunikaw malajr kemm jista' jkun in-numru, l-ismijiet u l-profili tal-esperti mir-riżerva nazzjonali tagħhom li jistgħu jitqiegħdu għad-dispożizzjoni malajr kemm jista' jkun biex jingħaqdu ma' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
2. Fid-determinazzjoni tal-kompożizzjoni ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil , id-Direttur Eżekuttiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jieħu kont taċ-ċirkostanzi partikolari li l-Istat Membru rikjedent jkun qiegħed jiffaċċja. It-tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandu jkun kompost f'konformità mal-pjan operattiv imsemmi fl-Artikolu 18.
Artikolu 17
Proċedura għad-deċiżjoni dwar l-iskjerament
1. Jekk meħtieġ, id-Direttur Eżekuttiv jista' jibgħat esperti mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ biex jevalwaw is-sitwazzjoni fl-Istat Membru rikjedent.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinforma immedjatament lill-Bord ta' Tmexxija dwar kwalunkwe talba għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jieħu deċiżjoni dwar it-talba għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil malajr kemm jista' jkun u mhux iktar tard minn ħamest ijiem ta' xogħol mid-data meta rċieva t-talba. Id-Direttur Esekuttiv għandu jinnotifika bil-kitba simultanjament lill-Istat Membru rikjedent u lill-Bord ta' Tmexxija dwar id-deċiżjoni. u jiddikjara r-raġunijiet ewlenin għaliha.
4. Jekk id-Direttur Eżekuttiv jiddeċiedi li jsir skjerament ta' wieħed jew iktar mit-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, għandu jitfassal immedjatament pjan operattiv mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru rikjedent f'konformità mal-Artikolu 18.
5. Malli jkun hemm qbil dwar dak il-pjan, id-Direttur Eżekuttiv għandu jinforma lill-Istati Membri filwaqt li jipprovdi lill-esperti li ser jiġu skjerati bin-numru u l-profili rekwiżiti. Din l-informazzjoni għandha tingħata, bil-miktub, lill-punti nazzjonali ta' kuntatt imsemmija fl-Artikolu 19 u għandha tispeċifika d-data skedata għall-iskjerament. Għandha tintbagħtilhom ukoll kopja tal-pjan operattiv.
6. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, id-deċiżjonijiet dwar l-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jittieħdu mill-kap tal-unità li jassumi l-kompiti tiegħu.
Artikolu 18
Pjan operattiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv u l-Istat Membru rikjedent għandhom jaqblu dwar pjan operattiv li jistabbilixxi fid-dettall il-kondizzjonijiet għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. Il-pjan operattiv għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni bil-modus operandi u l-objettivi tal-iskjerament, inkluż l-objettiv operattiv;
(b)
it-tul previst tal-iskjerament tat-timijiet;
(c)
iż-żona ġeografika ta' responsabbiltà fl-Istat Membru rikjedent fejn ser jiġu skjerati t-timijiet;
(d)
deskrizzjoni tal-kompiti u tal-istruzzjonijiet speċjali għall-membri tat-timijiet, inklużi l-bażi tad-data li l-membri tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil huma awtorizzati jikkonsultaw, u t-tagħmir li jistgħu jieħdu fl-Istat Membru ospitanti;
(e)
il-kompożizzjoni tat-timijiet.
2. Kwalunkwe emenda jew adattament għall-pjan operattiv, għandu jirrikjedi l-qbil kemm tad-Direttur Eżekuttiv kif ukoll tal-Istat Membru rikjedent. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jibgħat minnufih kopja tal-pjan operattiv emendat jew adattat lill-Istati Membri parteċipanti.
Artikolu 19
Punt ta' kuntatt nazzjonali
Kull Stat Membru għandu jaħtar punt nazzjonali ta' kuntatt għall-komunikazzjoni mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ dwar il-kwistjonijiet kollha relatati mat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
Artikolu 20
Punt ta' kuntatt tal-Unjoni
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jaħtar espert wieħed jew aktar tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ bħala punt ta' kuntatt tal-Unjoni għall-koordinazzjoni. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinnotifika lill-Istat Membru ospitanti b'dawn il-ħatriet.
2. Il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu jaġixxi f'isem l-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-aspetti kollha tal-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. B'mod partikolari, il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu:
(a)
jaġixxi bħala l-kollegament bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru ospitanti;
(b)
jaġixxi bħala kollegament bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-membri tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, u jipprovdi assistenza, f'isem l-Uffiċċju ta’ Appoġġ, dwar il-kwistjonijiet kollha relatati mal-kondizzjonijiet tal-iskjerament ta’ dawk it-timijiet;
(c)
isegwi l-implimentazzjoni korretta tal-pjan operattiv;
(d)
jirrapporta lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ dwar l-aspetti kollha tal-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
3. Id-Direttur Eżekuttiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jawtorizza l-punt ta' kuntatt tal-Unjoni biex jikkontribwixxi għas-soluzzjoni f'każijiet ta' disputi rigward l-implimentazzjoni tal-pjan operattiv u l-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
4. Fil-qadi ta' dmirijietu, il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu jaċċetta biss istruzzjonijiet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 21
Responsabbiltà ċivili
1. Fejn il-membri ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil ikunu qegħdin joperaw fi Stat Membru ospitanti, dak l-Istat Membru għandu jkun responsabbli f'konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu għal kwalunkwe dannu kkawżat minnhom waqt l-operazzjonijiet tagħhom.
2. Fejn dak id-dannu jiġi kkawżat minn negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja, l-Istat Membru ospitanti jista' jitlob lill-Istat Membru ta' oriġini sabiex kwalunkwe somma li jkun ħallas lill-vittmi jew lill-persuni intitolati għan-nom tagħhom tiġi rrimborsata mill-Istat Membru ta' oriġini.
3. Mingħajr preġudizzju għall-eżerċizzju tad-drittijiet tiegħu fil-konfront ta' partijiet terzi, kull Stat Membru għandu jirrinunzja l-pretensjonijiet kollha tiegħu kontra l-Istat Membru ospitanti jew kwalunkwe Stat Membru ieħor għal kwalunkwe dannu li jkun sofra, ħlief f'każijiet ta' negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja.
4. Kwalunkwe tilwima bejn l-Istati Membri, relatata mal-applikazzjoni tal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, li ma tistax tiġix solvuta permezz ta' negozjati bejniethom, għandha tiġi ppreżentata minnhom lill-Qorti tal-Ġustizzja f'konformità mal-Artikolu 273 tat-TFUE.
5. Mingħajr preġudizzju għall-eżerċizzju tad-drittijiet tiegħu fil-konfront ta' partijiet terzi, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jassumi l-ispejjeż relatati mad-danni kkawżati lit-tagħmir tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ matul l-iskjerament, għajr f'każijiet ta' negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja.
Artikolu 22
Responsabbiltà kriminali
Matul l-iskjerament ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, il-membri tat-tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħall-uffiċjali tal-Istat Membru ospitanti fir-rigward ta' kwalunkwe reat kriminali li jista' jitwettaq kontrihom jew minnhom.
Artikolu 23
Spejjeż
Fejn l-Istati Membri jqiegħdu l-esperti tagħhom għad-dispożizzjoni tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jassumi l-ispejjeż li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-ivvjaġġar mill-Istat Membru ta' oriġini għall-Istat Membru ospitanti u mill-Istat Membru ospitanti sal-Istat Membru ta' oriġini;
(b)
l-ispejjeż tat-tilqim;
(c)
l-ispejjeż relatati mal-ħtiġijiet ta' assigurazzjoni speċjali;
(d)
l-ispejjeż relatati mal-kura tas-saħħa;
(e)
allowances tal-għajxien ta' kuljum, inklużi l-ispejjeż għall-akkomodazzjoni;
(f)
l-ispejjeż relatati mat-tagħmir tekniku tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ; u
(g)
il-miżati ta’ esperti.
KAPITOLU 4
ORGANIZZAZZJONI TAL-UFFIĊĊJU TA’ APPOĠĠ
Artikolu 24
Struttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
L-istruttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tinkludi:
(a)
Bord ta' Tmexxija;
(b)
Direttur Eżekuttiv u l-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
L-istruttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ tista' tinkludi Kumitat Eżekuttiv, jekk ikun stabbilit skont l-Artikolu 29(2).
Artikolu 25
Kompożizzjoni tal-Bord ta' Tmexxija
1. Kull Stat Membru marbut b'dan ir-Regolament għandu jaħtar membru wieħed għall-Bord ta' Tmexxija u l-Kummissjoni għandha taħtar tnejn.
2. Kull membru tal-Bord ta' Tmexxija jista' jiġi rrappreżentat jew akkumpanjat minn membru supplenti; meta jkun qiegħed jakkumpanja membru, il-membru supplenti għandu jattendi mingħajr ma jkollu d-dritt għall-vot.
3. Il-membri tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jiġu appuntati abbażi tal-esperjenza tagħhom, ir-responsabbiltà professjonali u livell għoli ta' kompetenza esperta fil-qasam tal-asil.
4. Rappreżentant tal-UNHCR għandu jkun membru mingħajr dritt għall-vot tal-Bord ta' Tmexxija.
5. It-tul tal-kariga tal-membri tal-Bord ta' Tmexxija għandu jkun ta' tliet snin. Dan it-terminu għandu jkun jista' jiġġedded. Malli jiskadi t-tul tal-kariga tagħhom jew f'każ ta' riżenja, il-membri għandhom jibqgħu fil-kariga sakemm il-ħatra tagħhom tiġi mġedda, jew sakemm jiġu sostitwiti.
Artikolu 26
Presidenza tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jeleġġi President u Viċi President minn fost il-membri tiegħu bi dritt għall-vot. Il-Viċi President għandu jissostitwixxi awtomatikament lil-President meta dan tal-aħħar ma jkunx f'pożizzjoni li jaqdi dimirijietu.
2. It-tul tal-kariga tal-President u tal-Viċi President għandu jkun ta' tliet snin u jista' jiġġedded darba biss. Madankollu, jekk tintemm is-sħubija tagħhom fil-Bord ta' Tmexxija fi kwalunkwe waqt tul il-kariga tagħhom bħala President jew Viċi President, il-kariga tagħhom għandha tiskadi awtomatikament fl-istess data wkoll.
Artikolu 27
Laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jiġu mlaqqa' mill-President tal-istess Bord. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jieħu sehem fil-laqgħat. Ir-rappreżentant tal-UNHCR ma għandux jieħu sehem fil-laqgħa meta l-Bord ta' Tmexxija jwettaq il-funzjonijiet stabbiliti fil-punti (b), (h), (i), (j) u (l) tal-Artikolu 29(1) u l-Artikolu 29(2), u meta l-Bord ta' Tmexxija jiddeċiedi li jagħmel riżorsi finanzjarja disponibbli għall-finanzjament tal-attivitajiet li jippermettu lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ jibbenefika mill-kompetenza esperta tal-UNHCR f'materji ta' asil kif imsemmi fl-Artikolu 50.
2. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jiltaqa' mill-anqas darbtejn fis-sena f'sessjoni ordinarja. Addizzjonalment, għandu jiltaqa' fuq l-inizjattiva tal-President jew fuq it-talba ta' mill-inqas terz tal-membri tiegħu.
3. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jistieden lil kwalunkwe persuna li jista' jkollha opinjoni li tkun ta' interess biex tattendi l-laqgħat tiegħu bħala osservatur.
Id-Danimarka għandha tkun mistiedna tattendi l-laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija.
4. Il-membri tal-Bord ta' Tmexxija jistgħu, suġġett għad-dispożizzjonijiet tar-regoli ta' proċedura tiegħu, jiġu assistiti minn konsulenti jew esperti.
5. Is-segretarjat tal-Bord ta' Tmexxija għandu jiġi pprovdut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 28
Votazzjoni
1. Sakemm ma jkunx dispost mod ieħor, il-Bord ta' Tmexxija għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu permezz ta' maġġoranza assoluta tal-membri tiegħu bid-dritt għall-vot. Kull membru li għandu d-dritt għall-vot għandu jkollu vot wieħed. Fin-nuqqas ta' membru, is-supplent tiegħu għandu jkun intitolat jeżerċita d-dritt tiegħu li jivvota.
2. Id-Direttur Eżekuttiv m'għandux jivvota.
3. Il-President għandu jieħu sehem fil-votazzjoni.
4. L-Istati Membri li ma jipparteċipawx bis-sħiħ fl-acquis tal-Unjoni fil-qasam tal-asil ma għandhomx jivvotaw meta l-Bord ta' Tmexxija jissejjaħ biex jieħu deċiżjonijiet li jaqgħu taħt il-punt (e) tal-Artikolu 29(1) u fejn id-dokument tekniku fil-kwistjoni ikun relatat esklużivament ma' strument tal-Unjoni fil-qasam tal-asil li bih huma ma jkunux marbutin.
5. Ir-regoli ta' proċedura tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jistabbilixxu arranġamenti ta' votazzjoni aktar dettaljati b'mod partikolari meta ċ-ċirkostanzi li fihom membru jista' jaġixxi f'isem membru ieħor, u kwalunkwe rekwiżit ta' kworum, fejn meħtieġ.
Artikolu 29
Funzjonijiet tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jiżgura li l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jwettaq il-kompiti assenjati lilu. Huwa għandu jkun il-korp ta' programmazzjoni u sorveljanza tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. B'mod partikolari, għandu:
(a)
jadotta r-regoli ta' proċeudra tiegħu, b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot u wara li jkun rċieva l-opinjoni tal-Kummissjoni;
(b)
jaħtar id-Direttur Eżekuttiv skont l-Artikolu 30, jeżerċita l-awtorità dixxiplinarja fuq id-Direttur Eżekuttiv u, jekk ikun meħtieġ, jissospendih jew ikeċċih;
(c)
jadotta r-rapport annwali ġenerali dwar l-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u jibgħatu sal-15 ta' Ġunju tas-sena ta' wara lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri. Ir-rapport ġenerali annwali għandu jiġi ppubblikat;
(d)
jadotta r-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni skont l-Artikolu 12 (1). Ir-rapport għandu jkun ippreżentat lill-Parlament Ewropew. Il-Kunsill u l-Kummissjoni jistgħu jitolbu li r-rapport jiġi wkoll ippreżentat lilhom;
(e)
jadotta d-dokumenti tekniċi kif imsemmi fl-Artikolu 12(2);
(f)
qabel it-30 ta' Settembru ta' kull sena, abbażi ta' abbozz ippreżentat mid-Direttur Eżekuttiv, u wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni, jadotta b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bid-dritt għall-vot, il-programm ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena ta' wara u jibgħatu lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni. Dak il-programm ta' ħidma għandu jiġi adottat f'konformità mal-proċedura baġitarja tal-Unjoni u l-programm ta' ħidma leġislattiv tal-Unjoni fil-qasam tal-asil;
(g)
jeżerċita r-responsabbiltajiet tiegħu fir-rigward tal-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kif stabbilit fil-Kapitolu 5;
(h)
jadotta r-regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 f'konformità mal-Artikolu 42 ta' dan ir-Regolament;
(i)
jadotta l-politika tal-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ f'konformità mal-Artikolu 38;
(j)
jadotta, wara li jkun talab l-opinjoni tal-Kummissjoni, il-pjan pluriennali tal-politika tal-persunal;
(k)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha għall-iskop tat-twettiq tal-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kif stabbilit f'dan ir-Regolament;
(l)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha dwar l-istabbiliment u, fejn meħtieġ, l-iżvilupp tas-sistemi ta' informazzjoni previsti f'dan ir-Regolament, inkluż il-portal tal-informazzjoni msemmi fl-Artikolu 4(c); u
(m)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha dwar l-istabbiliment u, fejn meħtieġ, il-modifiki tal-istrutturi interni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jistabbilixxi Kumitat Eżekuttiv sabiex jassisti lilu u lid-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-preparazzjoni tad-deċiżjonijiet, il-programm ta' ħidma u l-attivitajiet li jkunu jridu jiġu adottati mill-Bord ta' Tmexxija u, fejn meħtieġ, minħabba l-urġenza, biex jieħu ċerti deċiżjonijiet provviżorji f'isem il-Bord ta' Tmexxija.
Tali Kumitat Eżekuttiv għandu jikkonsisti fi tmien membri maħtura minn fost il-membri tal-Bord ta' Tmexxija, li minnhom wieħed għandu jkun wieħed mill-membri tal-Kummissjoni tal-Bord ta' Tmexxija. It-tul tal-kariga tal-membri tal-Kumitat Eżekuttiv għandu jkun l-istess bħal dak tal-membri tal-Bord ta' Tmexxija.
Fuq talba tal-Kumitat Eżekuttiv, ir-rappreżentanti tal-UNHCR jew kwalunkwe persuna oħra li l-opinjoni tagħha tista' tkun ta' interess, tista' tattendi l-laqgħat tal-Kumitat Eżekuttiv mingħajr id-dritt għall-vot.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi l-proċeduri operattivi tal-Kumitat Eżekuttiv fir-regoli ta' proċedura tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u jagħmel dawn il-proċeduri pubbliċi.
Artikolu 30
Ħatra tad-Direttur Eżekuttiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar għal perijodu ta' ħames snin mill-Bord ta' Tmexxija minn fost il-kandidati adattati li jkunu ġew identifikati f'kompetizzjoni miftuħa organizzata mill-Kummissjoni. Dik il-proċedura ta' għażla għandha tipprevedi l-pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u f'postijiet oħra għal sejħa għal espressjonijiet ta' interess. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jeħtieġ proċedura ġdida jekk ma jkunx sodisfatt mid-disponibbiltà ta' kwalunkwe kandidat meqjus fl-ewwel lista. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar abbażi tal-mertu personali tiegħu, l-esperjenza fil-qasam tal-asil u ħiliet amministrattivi u ta' tmexxija. Qabel il-ħatra, il-kandidat magħżul mill-Bord ta' Tmexxija għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat/i kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb mistoqsijiet mill-membri tagħhom.
Wara dik id-dikjarazzjoni, il-Parlament Ewropew jista' jadotta opinjoni li tagħti l-opinjoni tiegħu relatata mal-kandidat magħżul. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bil-mod li bih ikun ittieħed kont tal-opinjoni. L-opinjoni għandha tiġi ttrattata bħala personali u konfidenzjali sakemm ma jinħatar il-kandidat.
Fl-aħħar disa' xhur ta' dan il-perjodu ta' ħames snin ta' kariga tad-Direttur Eżekuttiv, il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni li tiffoka fuq:
-
il-prestazzjoni tad-Direttur Eżekuttiv; u
-
il-kompiti u l-ħtiġijiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fis-snin li ġejjin.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, waqt li jieħu kont tal-evalwazzjoni, jista' jestendi t-tul tal-kariga tad-Direttur Eżekuttiv darba, għal mhux iktar minn tliet snin, u biss f'każijiet meta din l-estensjoni tkun ġustifikata mill-għan u l-ħtiġijiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew dwar l-intenzjoni tiegħu li jestendi t-tul tal-kariga tad-Direttur Eżekuttiv. Fix-xahar ta' qabel ma ssir din l-estensjoni tat-tul tal-kariga tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat jew kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb mistoqsijiet mill-membri tagħhom.
Artikolu 31
Kompiti tad-Direttur Eżekuttiv
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jitmexxa mid-Direttur Eżekuttiv tiegħu, li għandu jkun indipendenti fit-twettiq tal-kompiti tiegħu. Id-Direttur Eżekuttiv għandhu jagħti rendikont tal-attivitajiet tiegħu lill-Bord ta' Tmexxija.
2. Mingħajr preġudizzju għall-poteri tal-Kummissjoni, il-Bord ta' Tmexxija, jew il-Kumitat Eżekuttiv jekk stabbilit, id-Direttur Eżekuttiv m'għandu la jfittex u lanqas jieħu istruzzjoniijiet minn xi gvern jew minn kwalunkwe korp ieħor.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jirrapporta lill-Parlament Ewropew dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu meta jiġi mistieden. Il-Kunsill jista' jistieden lid-Direttur Eżekuttiv biex jirrapporta dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu.
4. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun ir-rappreżentant legali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
5. Id-Direttur Ezekuttiv jista' jiġi assistit minn wieħed jew aktar kapijiet ta' unità. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, wieħed mill-kapijiet tal-unità għandu jissostitwih.
6. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun responsabbli mill-ġestjoni amministrattiva tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-implimentazzjoni tal-kompiti assenjati lilu b'dan ir-Regolament. B'mod partikolari, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun responsabbli għal:
(a)
l-amministrazzjoni ta' kuljum tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(b)
l-istabbiliment tal-programmi ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni;
(c)
l-implimentazzjoni tal-programmi ta' ħidma u d-deċiżjonijiet adottati mill-Bord ta' Tmexxija;
(d)
l-abbozzar ta' rapporti dwar il-pajjiżi ta' oriġini kif stipulat fl-Artikolu 4 (b);
(e)
it-tħejjija tal-abbozz tar-regolament finanzjarju tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għall-adozzjoni mill-Bord ta' Tmexxija f'konformità mal-Artikolu 37, u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu;
(f)
it-tħejjija tal-abbozz ta' dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-implimentazzjoni tal-baġit tiegħu;
(g)
l-eżerċizzju tal-poteri stabbiliti fl-Artikolu 38 fir-rigward tal-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(h)
it-teħid tad-deċiżjonijiet kollha dwar il-ġestjoni tas-sistemi ta' informazzjoni previsti f'dan ir-Regolament, inkluż il-portal ta' informazzjoni stipulat fl-Artikolu 4 (c);
(i)
it-teħid tad-deċiżjonijiet kollha rigward il-ġestjoni tal-istrutturi interni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ; u
(j)
il-koordinazzjoni u t-tmexxija tal-Forum Konsultattiv imsemmija fl-Artikolu 51. Għal dan il-għan, id-Direttur Eżekuttiv għandu, b'konsultazzjoni mal-organizzazzjonijiet rilevanti tas-soċjetà ċivili, l-ewwel jadotta pjan għall-installazzjoni tal-Forum Konsultattiv. Ladarba jiġi installat formalment, id-Direttur Eżekuttiv għandu, f'konsultazzjoni mal-Forum Konsultattiv, jadotta pjan operattiv li ser jinkludi regoli dwar il-frekwenza u n-natura tal-konsultazzjoni u l-mekkaniżmi organizzattivi għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 51. Għandu jsir qbil ukoll dwar kriterja trasparenti għall-parteċipazzjoni li tkun għaddejja fil-Forum Konsultattiv.
Artikolu 32
Gruppi ta' ħidma
1. Bħala parti mill-mandat tiegħu kif stipulat f'dan ir-Regolament, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jistabbilixxi gruppi ta' ħidma ffurmati minn esperti minn awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri li joperaw fil-qasam tal-asil, inklużi mħallfin. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi gruppi ta' ħidma għall-finijiet tal-punt (e) tal-Artikolu 4 u tal-Artikolu 12(2). L-esperti jistgħu jiġu sostitwiti minn membri supplenti, maħtura fl-istess waqt.
2. Il-Kummissjoni għandha tieħu sehem fil-gruppi ta' ħidma bi dritt. Ir-rappreżentanti tal-UNHCR jistgħu jattendu l-laqgħat tal-gruppi ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kollha jew parti minnhom, skont in-natura tal-kwistjonijiet li jkunu qegħdin jiġu diskussi.
3. Il-gruppi ta' ħidma jistgħu jistiednu kwalunkwe persuna biex tattendi l-laqgħat li l-opinjoni tagħha tista' tkun ta' interess, inklużi r-rappreżentanti tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili li jaħdmu fil-qasam tal-asil.
KAPITOLU 5
DISPOŻIZZJONIJIET FINANZJARJI
Artikolu 33
Baġit
1. L-estimi tad-dħul u l-infiq kollha tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom ikunu ppreparati għal kull sena finanzjarja, li tikkorrispondi għas-sena kalendarja, u għandhom jintwerew fil-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkunu ibbilanċjat f'termini ta' dħul u nfiq.
3. Mingħajr preġudizzju għal riżorsi oħra, id-dħul tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jinkludi:
(a)
kontribuzzjoni mill-Unjoni, imdaħħla fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea;
(b)
kwalunkwe kontribuzzjoni volontarja mill-Istati Membri;
(c)
l-ispejjeż għall-pubblikazzjonijiet u kwalunkwe servizz ipprovdut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(d)
kontribuzzjoni mill-pajjiżi assoċjati.
4. L-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jinkludi r-rimunerazzjoni tal-persunal, spejjeż amministrattivi u ta' infrastruttura u spejjeż operattivi.
Artikolu 34
Stabbiliment tal-baġit
1. Kull sena, id-Direttur Eżekuttiv għandu jagħmel abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq flimkien tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena ta' wara, inkluż il-pjan tal-istabbiliment, u jibgħatu lill-Bord ta' Tmexxija.
2. Il-Bord ta' Tmexxija għandu, abbażi ta' dak l-abbozz, jipproduċi abbozz provviżorju ta’ estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena finanzjarja ta' wara.
3. L-abbozz provviżorju ta’ estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jintbagħat lill-Kummissjoni sal-10 ta' Frar kull sena. Il-Bord tat-Tmexxija għandu jibgħat abbozz finali ta' dawn l-estimi, li għandu jinkludi abbozz ta' pjan ta' stabbiliment, lill-Kummissjoni mill-Bord ta' Tmexxija sal-31 ta' Marzu.
4. Il-Kummissjoni għandha tibgħat id-dikjarazzjoni tal-estimi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill (l-awtorità baġitarja) flimkien mal-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
5. Abbażi tad-dikjarazzjoni tal-estimi, il-Kummissjoni għandha ddaħħal fl-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea l-estimi li tqis meħtieġa għall-pjan ta' stabbiliment u l-ammont tas-sussidju li jrid jitħallas mill-baġit ġenerali, li għandha tippreżenta lill-awtorità baġitarja skont l-Artikoli 313 u 314 tat-TFUE.
6. L-awtorità baġitarja għandha tawtorizza l-approprjazzjonijiet għas-sussidju tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
7. L-awtorità baġitarja għandha tadotta l-pjan ta' stabbiliment tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
8. Il-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun adottat mill-Bord ta' Tmexxija. Għandu jsir finali wara l-adozzjoni finali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn hu meħtieġ, għandu jkun aġġustat skond il-każ.
9. Il-Bord ta' Tmexxija għandu, malajr kemm jista' jkun, jgħarraf lill-awtorità baġitarja bl-intenzjoni tiegħu li jimplimenta xi proġett li jista' jkollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikanti għall-iffinanzjar tal-baġit tiegħu, b'mod partikolari kwalunkwe proġett relatat mal-proprjetà immobbli bħall-kiri jew bejgħ ta' bini. Huwa għandu jinforma lill-Kummissjoni skond il-każ.
10. Fejn fergħa tal-awtorità baġitarja tkun avżat l-intenzjoni tagħha li tagħti opinjoni, hija għandha tibgħat l-opinjoni tagħha lill-Bord ta' Tmexxija f'perijodu ta' sitt ġimgħat mid-data tan-notifika tal-proġett.
Artikolu 35
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jimplimenta l-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat, ta' kull sena, lill-awtorità baġitarja kull informazzjoni rilevanti għar-riżultat tal-proċess tal-valutazzjoni.
Artikolu 36
Preżentazzjoni tal-kontijiet u kwittanza
1. Sa mhux aktar tard mill-1 ta' Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkomunika l-kontijiet provviżorji lill-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Kummissjoni flimkien ma' rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. L-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Kummissjoni għandu jikkonsolida l-kontijiet provviżorji tal-istituzzjonijiet u tal-korpi deċentralizzati skont l-Artikolu 128 tar-Regolament Finanzjarju.
2. Sal-31 ta' Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Kummissjoni għandu jibgħat lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, il-kontijiet provviżorji tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ flimkien ma' rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. Ir-rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja għandu jintbagħat ukoll lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Malli jirċievi l-osservazzjonijiet tal-Qorti Ewropea tal-Awdituri dwar il-kontijiet provviżorji tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 129 tar-Regolament Finanzjarju, id-Direttur Eżekuttiv għandu jistabbilixxi l-kontijiet finali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ taħt ir-responsabbilta' tiegħu u jibgħathom lill-Bord ta' Tmexxija għall-opinjoni.
4. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jagħti opinjoni dwar il-kontijiet finali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
5. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat il-kontijiet finali lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, flimkien mal-opinjoni tal-Bord ta' Tmexxija sal-1 ta' Lulju wara kull sena finanzjarja.
6. Il-kontijiet finali għandhom jiġu ppubblikati.
7. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri tweġiba għall-osservazzjonijiet tiegħu sa mhux aktar tard mit-30 ta' Settembru. Huwa għandu wkoll jindirizza din it-tweġiba lill-Bord ta' Tmexxija.
8. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta lill-Parlament Ewropew, fuq talba ta' dan tal-aħħar, kwalunkwe informazzjoni meħtieġa għall-applikazzjoni bla xkiel tal-proċedura ta' kwittanza għas-sena finanzjarja kkonċernata, kif stabbilit fl-Artikolu 146(3) tar-Regolament Finanzjarju.
9. Il-Parlament Ewropew, fuq rakkomandazzjoni tal-Kunsill fuq maġġoranza kwalifikata, għandu jagħti, qabel il-15 ta' Mejju tas-sena N + 2, kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv skont l-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena N.
Artikolu 37
Regolament finanzjarju
Ir-regolament finanzjarju applikabbli għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġi adottat mill-Bord ta' Tmexxija wara li tkun ġiet ikkonsultata l-Kummissjoni. Dan m'għandux ivarja mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2343/2002 tad-19 ta' Novembru 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju strutturali għall-korpi msemmijin fl-Artikolu 185 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (11) sakemm dan ma jkunx meħtieġ speċifikament għat-tmexxija tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u bil-kunsens minn qabel tal-Kummissjoni.
KAPITOLU 6
DISPOŻIZZJONIJIET DWAR IL-PERSUNAL
Artikolu 38
Persunal
1. Ir-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej u l-Kondizzjonijiet ta' Impjieg ta' Ħaddiema Oħra tal-Komunitajiet Ewropej stabbiliti fir-Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 259/68 (12) u r-regoli adottati b'mod konġunt mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni bl-għan li jiġu applikati dawn ir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonijiet ta' Impjieg għandhom japplikaw għall-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inkluż id-Direttur Eżekuttiv.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, bi ftehim mal-Kummissjoni, għandu jadotta l-miżuri ta' applikazzjoni meħtieġa, previsti fl-Artikolu 110 tar-Regolamenti tal-Persunal.
3. Il-kompetenzi mogħtija lill-awtorità li tinnomina mir-Regolamenti tal-Persunal, kif ukoll lill-awtorità intitolata li tikkonkludi l-kuntratti mill-Kondizzjonijiet ta' Impjieg ta' Aġenti Oħra, għandhom jiġu eżerċitati mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ fir-rigward tal-persunal tiegħu stess.
4. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jadotta dispożizzjonijiet sabiex esperti nazzjonali mill-Istati Membri jkunu jistgħu jiġu impjegati mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 39
Privileġġi u immunitajiet
Il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
KAPITOLU 7
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 40
Status legali
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun korp tal-Unjoni. Huwa għandu jkollu personalità ġuridika.
2. F'kull Stati Membru, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu l-iktar kapaċità legali estensiva mogħtija lill-persuni ġuridiċi taħt il-liġijiet tagħhom. Huwa jista', b'mod partikolari, jakkwista u jiddisponi minn proprjetà mobbli u immobbli u jkun parti fi proċedimenti legali.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun rappreżentat mid-Direttur Eżekuttiv tiegħu.
Artikolu 41
Arranġamenti lingwistiċi
1. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament Nru 1 tal-15 ta' April 1958 li jistabbilixxi l-lingwi li għandhom jintużaw fil-Komunità Ekonomika Ewropea (13) għandhom japplikaw għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Mingħajr ħsara għad-deċiżjonijiet meħuda abbażi tal-Artikolu 342 tat-Trattat, ir-rapport ġenerali annwali dwar l-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-programm ta' ħidma annwali msemmi fil-punti (c) u (f) tal-Artikolu 29(1), għandhom jiġu prodotti fil-lingwi uffiċjali kollha tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni Ewropea.
3. Is-servizzi ta' traduzzjoni meħtieġa għall-funzjonament tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom jiġu pprovduti miċ-Ċentru tat-Traduzzjoni għall-korpi tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 42
Aċċess għal dokumenti
1. Ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 għandu japplika għad-dokumenti miżmuma mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, fi żmien sitt xhur mid-data tal-ewwel laqgħa tiegħu, jadotta r-regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001.
3. Id-deċiżjonijiet meħuda mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 jistgħu jkunu s-suġġett ta' ilment lill-Ombudsman jew ta' azzjoni quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, taħt il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 228 u 263 tat-TFUE rispettivament.
4. L-ipproċessar ta' data ta' natura personali mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkunu suġġett għar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 43
Regoli ta' sigurtà dwar il-protezzjoni ta' informazzjoni klassifikata u informazzjoni sensittiva mhux klassifikata
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu japplika l-prinċipji ta' sigurtà li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom tad-29 ta' Novembru 2001 li temenda r-Regoli Interni tal-Proċedura tagħha (14), inter alia, id-dispożizzjonijiet dwar l-iskambju, l-ipproċessar u l-ħażna tal-informazzjoni klassifikata.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu japplika wkoll il-prinċipji ta' sigurtà dwar l-ipproċessar tal-informazzjoni sensittiva mhux klassifikata kif adottati u implimentati mill-Kummissjoni.
Artikolu 44
Ġlieda kontra l-frodi
1. Sabiex jiġu miġġielda l-frodi, il-korruzzjoni u attivitajiet oħra illegali, ir-Regolament (KE) Nru. 1073/1999 għandu japplika mingħajr restrizzjonijiet.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta' Mejju 1999 u għandu joħroġ, bla dewmien, id-dispożizzjonijiet adatti applikabbli għall-impjegati kollha tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. Id-deċiżjonijet dwar il-finanzjament u l-ftehimiet u strumenti implimentattivi li jirriżultaw minnhom għandhom jistipulaw espliċitament li l-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF jistgħu iwettqu, jekk meħtieġ, kontrolli fuq il-post fost dawk li jirċievu fondi mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ u fost l-aġenti responsabbli li jallokawhom.
Artikolu 45
Dispożizzjonijiet dwar ir-responsabbiltà
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tkun regolata bil-liġi li tapplika għall-kuntratt ikkonċernat.
2. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni biex tagħti sentenza skont kwalunkwe klawsola ta' arbitraġġ li tinsab f'kuntratt konkluż mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. F'każ ta' responsabbiltà mhux kuntrattwali, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, skont il-prinċipji ġenerali komuni għal-liġijiet tal-Istati Membri, jagħmel tajjeb għal kull dannu kkaġunat minnu jew mill-persunal tiegħu waqt il-qadi ta' dmirijiethom.
4. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni fi kwistjonijiet dwar kumpens għal kwalunkwe ħsara kif imsemmi fil-paragrafu 3.
5. Ir-responsabbiltà personali tal-persunal tiegħu lejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tiġi rregolata bid-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolamenti tal-Persunal applikabbli għalihom.
Artikolu 46
Evalwazzjoni u reviżjoni
1. Sa mhux akar tard minn 19 ta' Ġunju 2014, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkummissjona evalwazzjoni esterna u indipendenti, tar-riżultati miskuba abbażi tat-termini ta' referenza maħruġa mill-Bord ta' Tmexxija bi ftehim mal-Kummissjoni. Din l-evalwazzjoni għandha tkopri l-impatt tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fuq il-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil u fuq is-SEKA. L-evalwazzjoni għandha tagħti l-konsiderazzjoni dovuta lill-progress magħmul, fil-mandat tagħha, inkluża l-valutazzjoni ta' jekk humiex meħtieġa miżuri addizzjonali sabiex ikunu żgurati solidarjetà effikaċi u kondiviżjoni tar-responsabbiltajiet mal-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari. Din għandha, b'mod partikolari, tindirizza l-ħtieġa possibbli li jiġi modifikat il-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inklużi l-implikazzjonijiet finanzjarji ta' kwalunkwe modifika bħal din u għandha teżamina ukoll lejn jekk l-istruttura ta' ġestjoni hijiex adatta għat-twettiq tal-kompiti tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. L-evalwazzjoni għandha tieħu kont tal-fehmiet tal-partijiet interessati, kemm fil-livell tal-Unjoni kif ukoll fil-livell nazzjonali.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, bi ftehim mal-Kummissjoni, għandu jiddeċiedi meta għandhom isiru l-evalwazzjonijiet futuri, b'kont meħud tar-riżultati tal-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 47
Kontrolli amministrattivi
L-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom ikunu suġġetti għall-kontroll tal-Ombudsman, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 228 tat-TFUE.
Artikolu 48
Koperazzjoni mad-Danimarka
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita koperazzjoni operattiva mad-Danimarka, inkluż l-iskambju ta' informazzjoni u tal-aħjar prattika f'materji koperti mill-attivitajiet tiegħu.
Artikolu 49
Koperazzjoni ma' pajjiżi terzi u ma' pajjiżi assoċjati
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-Islanda, il-Liechtenstein, in-Norveġja u l-Isvizzera bħala osservaturi. Għandhom isiru arranġamenti li jispeċifikaw b'mod partikolari n-natura, l-limitu u l-manjiera li fihom dawk il-pajjiżi għandhom jipparteċipaw fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. Dawn l-arranġamenti għandhom jinkludu dispożizzjonijiet relatati mal-parteċipazzjoni f' inizjattivi meħuda mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ, mal-kontribuzzjonijiet finanzjarji u l-persunal. Fir-rigward ta' materji ta’ persunal, dawk l-arranġamenti għandhom, fi kwalunkwe każ, jikkonformaw mar-Regolamenti tal-Persunal.
2. Fi kwistjonijiet konnessi mal-attivitajiet tiegħu u sal-limitu meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, bi ftehim mal-Kummissjoni u fil-limiti tal-mandat tiegħu, jiffaċilita l-koperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi ħlief dawk imsemmija fil-paragrafu 1 fil-qafas tal-politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni fil-qasam, u jista' wkoll jikkopera mal-awtoritajiet tal-pajjiżi terzi kompetenti, fuq aspetti tekniċi fl-oqsma irregolati minn dan ir-Regolament, fil-qafas tal-arranġamenti ta' ħidma konklużi ma' dawk l-awtoritajiet, f'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-TFUE.
Artikolu 50
Koperazzjoni mal-UNHCR
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-UNHCR fl-oqsma rregolati minn dan ir-Regolament fil-qafas tal-arranġamenti ta' ħidma konklużi miegħu. Min-naħa tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, il-Bord ta' Tmexxija għandu jiddeċiedi dwar l-arranġamenti tal-ħidma inkluż l-implikazzjonijiet baġitarji tagħhom.
Addizzjonalment, il-Bord ta' Tmexxija jista' jiddeċiedi li l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jagħmel disponibbli riżorsi finanzjarji biex ikopru l-ispejjeż tal-UNHCR għal attivitajiet li mhumiex previsti fl-arranġamenti tal-ħidma. Dawn għandhom jiffurmaw parti mir-relazzjonijiet ta' koperazzjoni speċjali stabbiliti bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-UNHCR, f'konformità ma' dan l-Artikolu u mal-Artikolu 2(5), l-Artikolu 9(1), l-Artikolu 25(4) u l-Artikolu 32(2). F'konformità mal-Artikolu 75 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2343/2002, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament Finanzjarju u r-regoli implimentattivi tiegħu.
Artikolu 51
Forum Konsultattiv
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jżomm djalogu miftuħ ma' organizzazzjonijiet rilevanti tas-soċjeta ċivili u korpi kompetenti rilevanti li joperaw fil-qasam tal-politika tal-asil fil-livell lokali, reġjonali, nazzjonali, Ewropew jew internazzjonali u għandu jistabbilixxi Forum Konsultattiv għal dan il-għan.
2. Il-Forum Konsultattiv għandu jikkostitwixxi mekkaniżmu ta' skambju ta' informazzjoni u tal-akkomunament ta' konoxxenza. Huwa għandu jiżgura djalogu mill-qrib bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-partijiet interessati rilevanti.
3. Il-Forum Konsultattiv għandu jkun miftuħ għall-partijiet interessati rilevanti kollha skont il-paragrafu 1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jindirizza lill-membri tal-Forum Konsultattiv skont il-ħtiġijiet speċifiċi relatati mal-oqsma identifikati bħala prijoritarjiet għall-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
L-UNHCR għandu jkun membru tal-Forum Konsultattiv ex officio.
4. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jsejjaħ lill-Forum Konsultattiv b'mod partikolari biex:
a)
jagħmel suġġerimenti lill-Bord ta' Tmexxija dwar il-programm ta' ħidma annwali li għandu jkun adottat taħt il-punt (f) tal-Artikolu 29(1);
b)
jipprovdi feedback lill-Bord ta' Tmexxija u jissuġġerixxi miżuri ta' segwitu dwar ir-rapport annwali msemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 29(1)kif ukoll ir-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni msemmi fl-Artikolu 12(1); u
c)
jikkomunika l-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-konferenzi, seminars u laqgħat rilevanti għall-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ lid-Direttur Eżekuttiv u l-Bord ta' Tmexxija.
5. Il-Forum Konsultattiv għandu jiltaqa' mill-inqas darba fis-sena.
Artikolu 52
Koperazzjoni mal-Frontex, l-FRA, korpi oħra tal-Unjoni u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-korpi tal-Unjoni li għandhom attivitajiet relatati mal-qasam ta' attività tiegħu u b'mod partikolari mal-Frontex u mal-FRA, kif ukoll ma' organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti fl-oqsma rregolati minn dan ir-Regolament, fil-qafas ta' ftehimiet ta' ħidma konklużi ma' dawk il-korpi, f'konformità mat-TFUE u d-dispożizzjonijiet dwar il-kompetenza ta' dawk il-korpi.
Il-koperazzjoni għandha toħloq sinerġiji bejn il-korpi kkonċernati u tevita kwalunkwe duplikazzjoni tal-isforz fil-ħidma mwettqa skont il-mandat tagħhom.
Artikolu 53
Ftehim dwar il-kwartieri ġenerali u kondizzjonijiet tal-operat
L-arranġamenti meħtieġa dwar l-akkomodazzjoni li trid tingħata lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-Istat Membru ospitanti u l-faċilitajiet li jridu jkunu disponibbli minn dak l-Istat Membru, kif ukoll regoli speċifiċi applikabbli fl-Istat Membru li jospita l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għad-Direttur Eżekuttiv, għall-membri tal-Bord ta' Tmexxija, għall-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-membri tal-familja tagħhom, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim dwar il-kwartieri ġenerali bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru ospitanti, konkluż wara li tkun inkisbet l-approvazzjoni tal-Bord ta' Tmexxija. L-Istat Membru ospitanti għandu jipprovdi l-aħjar kundizzjonijiet possibbli għall-funzjonament tajjeb tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inkluża edukazzjoni multilingwistika b'orjentazzjoni Ewropea u b’konnessjonijiet adegwati ta' trasport.
Artikolu 54
Bidu tal-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun operattiv kompletament sad-19 ta' Ġunju 2011.
Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-istabbiliment u l-bidu operattiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sakemm dan ikollu l-kapaċità operattiva biex jimplimenta l-baġit tiegħu stess.
Għal dan l-għan:
-
sa meta d-Direttur Eżekuttiv jibda l-kompiti tiegħu wara l-ħatra tiegħu mill-Bord ta' Tmexxija f'konformità mal-Artikolu 30, uffiċjal tal-Kummissjoni jista' jaġixxi bħala Direttur temporanju u jeżerċita l-kompiti assenjati lid-Direttur Eżekuttiv;
-
Uffiċjali tal-Kummissjoni jistgħu jwettqu kompiti assenjati lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ taħt ir-responsabbiltà tad-Direttur temporanju jew tad-Direttur Eżekuttiv.
Id-Direttur temporanju jista' jawtorizza l-pagamenti kollha koperti mill-approprjazzjonijiet previsti fil-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ wara approvazzjoni mill-Bord ta' Tmexxija u jista' jikkonkludi kuntratti, inkluż kuntratti tal-persunal, wara l-adozzjoni tal-pjan ta' stabbiliment tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 55
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, id-19 ta’ Mejju 2010.