NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(2)
Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení.
(3)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
2. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení.
(8)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko
-
DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polsko
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation
-
skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
(c)
Výrobci v Indonésii
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky.
(13)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(14)
Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(15)
Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(18)
U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku.
(20)
U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR.
(21)
Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu.
(22)
Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu.
(23)
Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu.
(24)
Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran.
(25)
Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími.
(26)
Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu.
(27)
Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky.
(28)
Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(30)
Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly.
(32)
Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(37)
Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii.
(38)
Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(39)
Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké.
(40)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu.
(41)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi.
(43)
Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu.
(44)
Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu.
(45)
Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(46)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(47)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(49)
Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(50)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(51)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(52)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení.
(53)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(54)
Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky.
(55)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(56)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.
2. Spotřeba v Unii
(57)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
367 476
388 567
323 638
266 178
Index
100
105
88
72
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(58)
Spotřeba se v letech 2006-2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007-2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %.
(59)
Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší.
3. Dovoz z dotčené země do Unie
a) Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
26 565
42 750
34 595
17 434
Index
100
161
130
66
Zdroj: Eurostat
(61)
Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006-2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu.
(62)
V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.
Tabulka 3
Podíl dovozu z ČLR na trhu
2006
2007
2008
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Index
100
153
148
91
Na základě údajů z Eurostatu se zdá, že čínská dovozní cena se v posuzovaném období celkově o 10 % zvýšila.
Tabulka 4
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Index
100
99
141
110
Zdroj: Eurostat
(63)
Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu.
(64)
V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně.
(65)
V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto.
b) Cenové podbízení
(66)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF.
(67)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření.
b) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2006
2007
2008
OŠ
Výroba (v tunách)
378 961
371 564
358 794
304 028
Index
100
98
95
80
Kapacita (v tunách)
442 000
442 000
396 200
396 200
Index
100
100
90
90
Využití kapacity
86 %
84 %
91 %
77 %
Index
100
98
106
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(69)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %.
(70)
Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření.
c) Objem prodeje a podíl na trhu
(71)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 6
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
254 707
274 211
241 867
215 469
Index
100
108
95
85
Podíl na trhu
74 %
75 %
80 %
86 %
Index
100
107
107
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(72)
Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření.
d) Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie a výrobní náklady
(73)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.
Tabulka 7a
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Index
100
105
128
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(74)
Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady.
(75)
Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7b
2006
2007
2008
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Index
100
98
114
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník
e) Zásoby
(76)
Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 8
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby (v tunách)
51 650
31 019
48 732
16 611
Index
100
60
94
32
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 9
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Produktivita (v jednotkách na FTE)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(77)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %.
g) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 10
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Rok/rok
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Rok/rok
41 253
-18 480
-40 529
Investice (v tis. EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Návratnost investic
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Rok/rok
+7 %
+1 %
-23 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše.
(79)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(80)
Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %.
h) Růst
(81)
Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(83)
Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily.
(84)
Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic.
(85)
I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly -18 % obratu.
(86)
Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(87)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření.
(89)
Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (-28 %).
(90)
Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(91)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem.
(92)
Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření.
(93)
Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až -18 % obratu.
(94)
Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření.
(95)
Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
(96)
Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí.
a) Vývoj poptávky na trhu Unie a hospodářská krize
(97)
Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen.
(98)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi.
(99)
Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření.
(100)
Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
b) Výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(101)
Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo.
(102)
V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
c) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(103)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.
Tabulka 11
2006
2007
2008
OŠ
Export (v tunách)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(104)
Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu.
d) Dovoz z jiných třetích zemí
(105)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:
Tabulka 12
Ostatní třetí země
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Podíl na trhu
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Cena (v EUR za tunu)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Zdroj: Eurostat
(106)
S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad.
(107)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(108)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(113)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie.
(114)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(115)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(116)
V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU.
(117)
Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený.
(118)
Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele.
(119)
Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena.
(120)
Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem.
(121)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(126)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům.
(127)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(129)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(130)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(131)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(132)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Všechny ostatní společnosti
65,6 %
65,2 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(133)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Všechny ostatní společnosti
65,2
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1035/2010
tal-15 ta’ Novembru 2010
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Tnedija
(1)
Fl-4 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jikkonċerna l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina skont l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku minn Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. and Zaklady Azotowe Pulawy(“l-entitajiet li għamlu l-ilment”), li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-melamina.
(2)
Dan l-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqieset li hija biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
(3)
Fis-17 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż li ġie ppubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“avviż tal-inizjazzjoni”), l-inizjazzjoni ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-melamina li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni uffiċjalment tat parir lill-entitajiet li għamlu l-ilment, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, lill-importaturi, lill-kummerċjanti, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati u lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-avviż tal-inizjazzjoni.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fl-avviż tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dumping u l-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni, u jekk iva, li tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha fir-RPĊ ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż tal-inizjazzjoni, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott ikkonċernat fil-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009).
(6)
Waslu seba' tweġibiet għall-eżerċizzju ta’ kampjunar mill-produtturi esportaturi jew il-gruppi ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ. Madankollu, żewġ kumpaniji ma komplewx jikkooperaw mal-investigazzjoni fi stadju bikri. Għalhekk, it-teħid ta’ kampjuni ma baqax bżonnjuż u l-partijiet kollha ġew infurmati li ma kienx se jintgħażel kampjun.
(7)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ jkunu jistgħu jitolbu trattament tal-ekonomija tas-suq (“MET”) jew trattament individwali (“IT”), jekk jixtiequ jagħmlu hekk, il-Kummissjoni bagħtet formoli xierqa lill-produtturi esportaturi Ċiniżi magħrufa li huma kkonċernati, lill-awtoritajiet Ċiniżi u lil produtturi esportaturi Ċiniżi oħra li rrappurtaw l-interess tagħhom qabel l-iskadenzi stipulati fl-avviż tal-inizjazzjoni. Tliet gruppi ta’ produtturi esportaturi u kumpanija individwali waħda talbu MET skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, jew IT jekk l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għal MET. Grupp ieħor wieħed talab IT biss.
(8)
Intbagħtu kwestjonarji lill-partijiet kollha magћrufa li huma kkonċernati u lill-kumpaniji l-oћra kollha li ppreżentaw ruћhom fi żmien l-iskadenzi stipulati fl-avviż tal-inizjazzjoni. Waslu tweġibiet minn ħames produtturi esportaturi u kumpaniji relatati fir-RPĊ, produttur wieħed fl-Istati Uniti tal-Amerika li kien il-pajjiż analogu propost kif imsemmi fl-avviż tal-inizjazzjoni, u produttur wieħed f'pajjiż analogu possibbli ieħor, l-Indoneżja. Waslu wkoll tweġibiet għall-kwestjonarju minn tliet produtturi tal-Unjoni u seba' utenti kkooperaw billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. L-ebda wieħed mill-importaturi ma bagħat lill-Kummissjoni xi tagħrif jew ippreżenta lilu nnifsu fl-andament tal-investigazzjoni.
(9)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ gћad-determinazzjoni provviżorja tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat u tal-interess tal-Unjoni u għamlet żjarat ta’ verifika fil-post fil-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, l-Awstrija
-
DSM Melamine B.V. (now OCI Melamine B.V.), il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Zaklady Azotowe Pulawy, il-Polonja
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd u M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd u Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd and Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd u Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
Minћabba l-ћtieġa li jiġi stabbilit valur normali gћall-produttur esportatur li talab biss IT u lill-produtturi esportaturi li ma jingћatalhomx MET, saret verifika sabiex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi tad-dejta mill-Indoneżja bħala pajjiż analogu fuq il-post tal-kumpanja li ġejja:
(c)
Il-produttur fl-Indoneżja
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(11)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-analiżi tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-melamina, li bħalissa għandu l-kodiċi tan-NM 2933 61 00 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(13)
Il-melamina huwa trab kristallin abjad miksub mill-urea. Il-melamina jintuża l-iktar fil-laminati, it-trabijiet għall-iffurmar, il-pjanċi abbażi tal-injam u r-reżina tal-kisi.
2. Il-prodott simili
(14)
L-investigazzjoni wriet li l-melamina prodotta u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, il-melamina prodotta u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u l-melamina impurtata fl-Unjoni mir-RPĊ, kif ukoll dik prodotta u mibjugħa fl-Indoneżja, li serviet ta’ pajjiż analogu, essenzjalment għandha l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi aħħarija bażiċi.
(15)
Għalhekk, dawn il-prodotti jitqiesu provviżorjament li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq
(16)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u gћall-finijiet ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stipulati hawn taћt f’forma mqassra:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jsiru b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr indħil sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri fis-suq;
-
Id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords bażiċi tal-kontabbiltà li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u jiġu applikati għall-finijiet kollha;
-
Ma hemm l-ebda distorsjonijiet sinifikanti li ntirtu mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-Falliment u l-Proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza ġuridika; u
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rati tas-suq.
(17)
Tliet produtturi esportaturi u produttur esportatur wieħed mir-RPĊ talbu MET u bagħtu l-formola għall-għoti tal-MET qabel l-iskadenza mitluba.
(18)
Għal dawn il-kumpaniji kollha li kkooperaw fir-RPĊ, il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li qieset li kienet meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni li tressqet fil-formola għall-MET fuq il-post tal-kumpaniji kkonċernati.
(19)
Instab li l-ebda produttur esportatur jew grupp li kkoopera fir-RPĊ ma ssodisfa l-kriterji biex jingħata MET. Il-kumpaniji kollha involuti fil-produzzjoni jew il-kummerċjalizzazzjoni tal-melamina fir-RPĊ ġew mistiedna jitolbu MET. Jekk kumpanija waħda fi grupp ma tingħatax MET, il-grupp kollu kemm hu ma jingħatalux.
(20)
Għal dawk il-kumpaniji li jipproduċu l-urea mill-gass naturali biex jimmanifatturaw il-melamina, dan ir-rifjut kien ibbażat fuq il-fatt li l-ispejjeż tal-input ewlieni, il-gass naturali, ma kienx jirrifletti sostanzjalment il-valuri tas-suq, kif rikjest mill-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. L-investigazzjoni dwar l-MET iddeterminat li dan kien minħabba ndħil min-naħa tal-Istat fis-suq tal-gass naturali fir-RPĊ.
(21)
Is-suq tal-gass naturali fir-RPĊ huwa ddominat minn tliet kumpaniji li huma proprjetà tal-Istat. Il-kumpaniji li jipproduċu l-urea, li mbagħad tintuża minnhom biex jipproduċu l-melamina, jibbenefikaw minn prezz tal-gass baxx iffissat mill-gvern għall-produzzjoni tal-urea. Kumpanija li tipproduċi l-urea, li huwa fertilizzant u importanti għall-industrija agrikola u alimentari Ċiniża, tħallas prezz ferm iktar baxx għall-gass tagħha milli kumpaniji li jeħtieġu l-gass għal użi industrijali oħra. Barra minn dan il-mekkaniżmu ta’ pprezzar doppju, il-prezz tal-gass naturali għall-użu industrijali huwa minnu nnifsu artifiċjali minħabba l-interferenza tal-Istat u huwa stess huwa ferm inqas mill-prezz tal-gass fis-suq.
(22)
Minħabba dan il-prezz baxx tal-gass, il-produtturi tal-melamina jistgħu jipproduċuha bi prezzijiet imraħħsa, billi jieħdu vantaġġ mill-prezz artifiċjalment baxx tal-gass naturali. Billi l-gass naturali huwa parti kbira mill-valur tal-urea (madwar 80 %) u billi l-urea tirrappreżenta bejn 50 % u 60 % tal-valur tal-produzzjoni tal-melamina, il-kriterju 1 ma jistax jitqies li ġie sodisfatt għal dawk il-kumpaniji fir-PRĊ li jipproduċu l-urea mill-gass naturali.
(23)
Xi kumpaniji ma jipproduċux l-urea huma stess imma jixtruha minn fornituri mhux relatati. Madankollu, is-suq tal-urea nnifsu huwa artifiċjali minħabba tliet tipi ta’ interferenza mill-Istat. L-ewwel nett, l-eżistenza ta’ kwoti stretti tal-importazzjoni għall-urea u t-taxxi tal-esportazzjoni ta’ 110 % f'nofs l-istaġun u 10 % barra l-istaġun. It-tieni, il-gvern Ċiniż eżenta l-bejgħ domestiku tal-urea mill-VAT mill-1 ta’ Lulju 2005. It-tielet, il-gvern Ċiniż huwa involut direttament fis-suq permezz tas-Sistema tal-Istat tal-Fertilizzanti, li ilha taħdem mill-2004, fejn l-Istat jixtri l-urea direttament mill-produtturi biex iżżommha f'riserva strateġika u jista’ wkoll jirrilaxxa kwantitajiet tal-urea fis-suq domestiku. Il-produtturi tal-urea jibbenefikaw minn rati tal-elettriku preferenzjali, rati preferenzjali għall-ġarr tal-merkanzija bil-ferroviji u, kif imsemmi fuq, prezzijiet preferenzjali tal-gass naturali.
(24)
Il-limiti fuq l-esportazzjonijiet, flimkien mal-benefiċċji fil-każ tal-bejgħ domestiku, għandhom l-effett li jnaqqsu l-volumi tal-esportazzjoni tal-urea u b’hekk jiddevjaw il-provvisti lejn is-suq domestiku u joħoloqu pressjoni 'l isfel fuq il-prezz domestiku. Dan il-prezz domestiku baxx jiġi kkawżat direttament mill-interferenza mill-Istat fis-suq tal-urea fir-RPĊ. Għalhekk, ma jistax jingħad li l-kriterju 1 huwa sodisfatt għal dawk il-kumpaniji fir-RPĊ li ma jipproduċux l-urea imma jixtruha minn partijiet terzi.
(25)
Barra mis-sitwazzjoni ġenerali deskritta hawn fuq, grupp wieħed ta’ kumpaniji ma ssodisfax ir-rekwiżiti l-oħra tal-kriterju 1 billi l-kumpanija possedenti hija proprjetà sħiħa tal-Istat u l-kumpaniji individwali fil-grupp, il-maġġoranza tagħhom huma proprjetà tal-Istat. Għalhekk, dan il-grupp huwa soġġett għal interferenza sinifikati mill-Istat fir-rigward tad-deċiżjonijiet kummerċjali importanti.
(26)
Żewġ kumpaniji ma ssodisfawx la l-kriterju 2 u lanqas il-kriterju 3. Waħda minnhom ma kinitx kapaċi turi rekords tal-kontabilità sħaħ u ngħatat uffiċċji minn korp pubbliku mingħajr ħlas. Il-kumpanija l-oħra ma żammitx il-kontijiet tagħha f'konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità u ma setgħetx turi li t-take-over tagħha ta’ kumpanija tal-Istat saret b’valur ġust.
(27)
Kumpanija waħda ma wrietx li tissodisfa l-kriterju 3 billi ma tħallsux interessi fuq id-dejn għall-bejgħ tal-ishma tagħha li rriżultaw mill-proċess tal-privatizzazzjoni. Iktar speċifikament, fil-bidu tal-proċess tal-privatizzazzjoni, azzjonist ġie misluf lura l-kapital li kien investa. Fi trasferimenti sussegwenti tal-ishma, l-obbligazzjoni tad-dejn intużat bħala ħlas. Wara biss 10 snin, l-ammont misluf tħallas lura mid-detentur ta’ dawk l-ishma, li sa dak iż-żmien kien sar proprjetà privata, mingħajr ma ġew mitluba jew imħallsa interessi fuq l-ammont.
(28)
Kumpanija waħda ma ngħatatx MET billi l-kumpanija tal-bejgħ relatata tagħha, li għandha x'taqsam mal-prodott ikkonċernat ukoll, ma mlietx formola għall-MET.
(29)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tal-MET lill-kumpaniji kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet fir-RPĊ u lil dawk li għamlu l-ilment. Huma kienu mogħtija opportunità wkoll biex iressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu seduta jekk kien hemm raġunijiet partikolari sabiex jinstemgħu.
(30)
Ngħataw bosta sottomissjonijiet bil-miktub u saret seduta ma' xi produtturi esportaturi. Il-produtturi esportaturi argumentaw li fir-RPĊ madwar 70 % tal-urea tiġi prodotta bil-faħam bħala l-input ewlieni u biss madwar 30 % tal-urea tiġi prodotta mill-gass naturali. Madankollu, billi l-Istat jinterferixxi wkoll fis-suq tal-urea, kif stipulat fil-premessi 23 u 24, dan ma jibdilx il-konklużjoni li l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-melamina huma artifiċjali ferm. Għaldaqstant, l-argument ġie miċħud.
(31)
Tressqu argumenti oħra fis-sottomissjonijiet bil-miktub u s-seduta wara l-iżvelar tas-sejbiet, li ma kinux tali li jibdlu l-proposta li tiġi miċħuda MET lill-kumpaniji kollha li talbuha.
(32)
Fuq il-bażi ta’ dak li ngħad aktar 'il fuq, l-ebda waħda mill-kumpaniji li kkooperaw fir-RPĊ u li talbu MET ma setgħu juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament Bażiku. Għalhekk, tqies li l-MET għandha tiġi miċħuda għal dawn il-kumpaniji kollha. Il-Kumitat Konsultattiv ġie kkonsultat u ma oġġezzjonax għal dawn konklużjonijiet.
2. Trattament Individwali
(33)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju li japplika għall-pajjiż kollu, jekk jeżisti, jiġi stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, ħlief f'dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu jistgħu juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(34)
Dawk il-kumpaniji u l-gruppi kollha li talbu MET talbu wkoll IT fil-każ li ma jingħatalhomx MET. Barra minn hekk, grupp wieħed biss talab IT. Fuq il-bażi tat-tagħrif disponibbli, ġie stabbilit b’mod provviżorju li tlieta mill-ħames kumpaniji jew gruppi produtturi esportaturi fir-RPĊ jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha għal IT. Grupp wieħed ta’ kumpaniji fir-RPĊ ma ngħatalux IT minħabba li l-kumpanija possedenti hija proprjetà sħiħa tal-Istat u l-kumpaniji individwali fil-grupp, fil-maġġoranza tagħhom, huma proprjetà tal-Istat. Kumpanija oħra ma ngħatalhiex IT billi kumpanija tal-bejgħ relatata ma mlietx formola għall-MET/IT. Għalhekk, ma kienx possibbli li jiġu evalwati l-kriterji għal IT.
3. Il-valur normali
a) L-għażla tal-pajjiż analogu
(35)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali gћall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx MET, gћandu jiġi stabbilit abbażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali kompost f'pajjiż analogu.
(36)
Fl-avviż tal-inizjazzjoni, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagћha li tuża lill-Istati Uniti tal-Amerika bћala pajjiż analogu xieraq bil-għan li tistabbilixxi l-valur normali, u l-partijiet interessati ġew mistiedna sabiex jikkummentaw dwar dan.
(37)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk pajjiżi oħrajn ikunux għażla raġonevoli għall-pajjiż analogu u ntbagħtu kwestjonarji lill-produtturi tal-melamina fl-Indja, l-Iran, l-Indoneżja u l-Istati Uniti tal-Amerika. Il-produtturi tal-melamina fl-Istati Uniti u l-Indoneżja biss wieġbu għall-kwestjonarji.
(38)
Wara l-eżaminazzjoni tat-tweġibiet, l-Indoneżja ntgħażlet bħala pajjiż analogu li jidher li hu suq miftuħ b’dazju tal-importazzjoni baxxa u b’importazzjonijiet sinifikanti minn diversi pajjiżi terzi. Barra minn hekk, instab li l-istruttura tal-ispejjeż ta’ produttur Indoneżjan kienet iktar komparabbli ma' produttur Ċiniż mill-istruttura tal-ispejjeż ta’ produttur mill-Istati Uniti u għalhekk tirriżulta f'valur normali iktar realistiku. L-investigazzjoni ma wriet ebda raġuni biex wieħed iqis li l-Indoneżja ma kinitx tajba biex jiġi stabbilit il-valur normali.
(39)
Eventwalment, ebda parti interessata, inkluż l-entitajiet li ressqu l-ilment, ma argumentat li l-Istati Uniti kellhom jintużaw bħala l-pajjiż analogu xieraq għal din l-investigazzjoni.
(40)
Id-dejta ppreżentata fit-tweġiba tal-produttur Indoneżjan li kkoopera kienet ivverifikata fuq il-post u nstabet li hija tagħrif affidabbli li fuqu seta’ jiġi bbażat il-valur normali.
(41)
Għalhekk huwa provviżorjament konkluż li l-Indoneżja hija pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
b) Determinazzjoni tal-valur normali
(42)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni vverifikata pprovduta mill-produttur fil-pajjiż analogu.
(43)
Il-prodott ikkonċernat kien mibjugħ fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Indoneżjan.
(44)
Billi l-bejgħ fis-suq domestiku lil klijenti mhux relatati ma kienx jagħmel qligħ matul il-perjodu tal-investigazzjoni, il-valur normali nbena billi ntużat l-ispiża għall-manifattura tal-produttur Indoneżjan flimkien ma' ammont raġonevoli għall-SG&A u għall-qligħ fis-suq domestiku.
(45)
L-ispejjeż tal-SG&A u l-profitt ġew stabbiliti skont l-Artikolu 2(6)c fuq il-bażi ta’ metodu raġonevoli ieħor billi tqabblu l-ispejjeż tal-SG&A u l-profitt mal-industrija tal-Unjoni. L-ammont għall-SG&A użat tqies li kien raġonevoli billi kien konformi mal-SG&A tal-industrija tal-Unjoni. L-ammont tal-qligħ kien qrib dak miksub mill-industrija tal-Unjoni fis-snin profittabbli. Ma kienx hemm indikazzjonijiet li dan l-ammont ta’ qligħ se jaqbeż il-profitt normalment miksub minn esportaturi jew produtturi mill-bejgħ ta’ prodotti tal-istess kategorija ġenerali fis-suq domestiku tal-pajjiż tal-oriġini.
c) Prezzijiet għall-produtturi esportaturi li ngħataw il-IT
(46)
Billi l-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ngħataw IT għamlu bejgħ għall-esportazzjoni lill-Unjoni direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet ġew ibbażati fuq il-prezzijiet li effettivament tħallsu jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
d) Tqabbil
(47)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Sabiex ikun żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti, fejn kien xieraq, għat-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tat-tqandil u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, u l-ispejjeż bankarji fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, eżatti u appoġġati b’evidenza vverifikata.
(48)
Ta’ min jinnota li l-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fl-istess livell ta’ tassazzjoni indiretta, jiġifieri bil-VAT inkluża.
4. Il-marġnijiet tad-dumping
(a) Gћall-produttur esportatur li kkoopera u li ngћata IT
(49)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġnijiet tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ngħataw IT ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ tqabbil ta’ valur normali medju differenzjat stabbilit għall-pajjiżi analogu mal-prezz tal-esportazzjoni medju differenzjat tal-prodott ikkonċernat ta’ kull kumpanija lill-Unjoni kif ġie stabbilit hawn fuq.
(50)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini tad-dumping provviżorju
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd u l-kumpanija relatata tagħha Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd u l-kumpaniji relatati tagħha Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd u Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd u l-kumpanija relatata tagħha Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
(b) Gћall-produtturi esportaturi l-oћra kollha
(51)
Sabiex jiġi kkalkluat il-marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ, il-livell ta’ kooperazzjoni ġie stabbilit l-ewwel billi tqabblu l-volumi tal-esportazzjonijiet lill-Unjoni rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-istatistika ekwivalenti tal-Eurostat.
(52)
Jekk wieħed iqis li l-kooperazzjoni mir-RPĊ kienet baxxa, jiġifieri 30 %, il-marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ ġie stabbilit billi tqabbel il-valur normali kif stabbilit għall-Indoneżja mad-dejta dwar il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma ngħatalhom la MET u lanqas IT.
(53)
Fuq din il-bażi, il-livell ta’ dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit b’mod provviżorju gћal 65,6 % tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
D. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(54)
L-ilment tressaq mit-tliet produtturi ewlenin tal-Unjoni tal-melamina, li għandhom faċilitajiet tal-produzzjoni fl-Awstrija, il-Ġermanja u l-Italja (Borealis), il-Pajjiżi l-Baxxi (DSM) u l-Polonja (Pulawy) li flimkien jirrappreżentaw iktar minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PI. Żewġ produtturi oħra bi produzzjoni limitata ma oġġezzjonawx għall-ftuħ tal-investigazzjoni.
(55)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(56)
Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li hija madwar 340 000 tunnellata matul il-PI. Dan l-ammont kien jinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom u l-produzzjoni stmata ta’ produtturi li baqgħu siekta fil-proċediment (“produtturi siekta”). Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra, id-dejta indikata fl-ilment dwar il-produtturi siekta ntużat biex jiġu stabbiliti l-produzzjoni u l-konsum totali tal-Unjoni.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(57)
Il-konsum kien stabbilit fuq il-bażi tal-importazzjonijiet totali, meħuda minn Eurostat, il-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, inkluża stima tal-bejgħ tal-produtturi li ma ppreżentawx irwieħhom. L-istima kienet ibbażata fuq id-dejta mogħtija fl-ilment.
Tabella 1
2006
2007
2008
PI
Volum (tunnellati)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indiċjat
100
105
88
72
Sors: Eurostat u t-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(58)
Il-konsum żdied b’5 % bejn l-2006 u l-2007 u mbagħad naqas bi 17 % bejn l-2007 u l-2008, u b’16 % matul il-PI. B’kollox, tul il-perjodu meqjus il-konsum naqas b’28 %.
(59)
It-tnaqqis fil-konsum tal-melamina jista’ jiġi attribwit lill-konġettura, u partikolarment lit-tnaqqis temporanju tas-swieq tal-proprjetà u tal-bini li huma s-swieq ewlenin għall-applikazzjonijiet ewlenin tal-melamina. Il-melamina hija materja prima importanti f'dan is-settur u mhux mistenni li jeħdulha postha materjali oħrajn. Għalhekk, id-domanda tal-melamina mistennija terġa' tiġi f'tagħha bl-irkupru ekonomiku ġenerali.
3. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
a) Volum, prezz u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(60)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet tal-melamina mir-RPĊ żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
L-importazzjonijiet mir-PRĊ
2006
2007
2008
PI
Volum (tunnellati)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indiċjat
100
161
130
66
Sors: Eurostat.
(61)
L-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu fis-suq tal-Unjoni bejn l-2006 u l-2008. Filwaqt li l-konsum totali fis-suq tal-UE naqas bi 12 % fl-istess perjodu, l-esportaturi Ċiniżi żiedu l-volum tal-bejgħ tagħhom lis-suq tal-Unjoni bi 30 %. Kif jidher fit-tabella hawn taħt, kien hemm żieda wkoll fis-sehem mis-suq f'dak il-perjodu.
(62)
Is-sitwazzjoni marret lura matul il-PI: filwaqt li l-konsum naqas bi 18 %, il-volum tal-produtturi Ċiniżi tal-esportazzjoni naqas iktar. Bħal bil-volum tal-esportazzjoni, l-importazzjonijiet Ċiniżi tilfu s-sehem mis-suq matul il-PI.
Tabella 3
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2006
2007
2008
PI
Sehem tas-suq
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indiċjat
100
153
148
91
Abbażi tal-Eurostat, jidher li l-prezz tal-importazzjonijiet miċ-Ċina żdied b’mod ġenerali b’10 % matul il-perjodu meqjus.
Tabella 4
2006
2007
2008
PI
Prezz medju /tunnellata
EUR 814
EUR 802
EUR 1 149
EUR 896
Indiċjat
100
99
141
110
Sors: Eurostat.
(63)
Madankollu, kien hemm livell għoli ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi u l-investigazzjoni wriet li l-prezz medju tal-importazzjoni tal-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw, li jirrappreżentaw madwar 30 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi totali, kien ħafna inqas mill-prezz tal-Eurostat u inqas mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni u kien medja ta’ 806 EUR/tunnellata matul il-PI.
(64)
Għalhekk, f'dan l-istadju tal-investigazzjoni, huwa meqjus li l-prezz ivverifikat fuq il-post tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fiċ-Ċina għandu jitqies għall-analiżi tal-ħsara u l-kawżalità.
(65)
Matul l-investigazzjoni, xi partijiet saħqu li l-melamina importata miċ-Ċina kienet ta’ kwalità iktar baxxa minn dik prodotta mill-Industrija tal-Unjoni u li ma setgħetx tintuża għal ċerti applikazzjonijiet bħall-applikazzjonijiet tal-wiċċ. Billi din id-dikjarazzjoni ma setgħetx tiġi sostanzjata, ma setgħetx titqies f'dan l-istadju tal-investigazzjoni.
b) It-twaqqigħ tal-prezz
(66)
Għall-iskop li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet medji differenzjati tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati partikolarment għall-ispejjeż tat-trasport u t-tqandil, għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet medji differenzjati korrispondenti tal-esportaturi li kkooperaw mill-RPĊ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF.
(67)
It-tqabbil wera li matul il-PI il-prodott dumped ikkonċernat li joriġina mill-RPĊ mibjugħ fl-Unjoni kien iktar baxx mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’10,3 %.
4. Qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
a) Kummenti preliminari
(68)
B’konformità mal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal evalwazzjoni tal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2006 sal-aħħar tal-PI.
b) Il-produzzjoni , il-kapaċità ta’ produzzjon u l-użu tal-kapaċità
Tabella 5
2006
2007
2008
PI
Produzzjoni (tunnellati)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indiċjat
100
98
95
80
Kapaċità (tunnellati)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indiċjat
100
100
90
90
L-użu tal-kapaċità
86 %
84 %
91 %
77 %
Indiċjat
100
98
106
90
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(69)
Kif muri fit-tabella ta’ hawn fuq, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’20 % matul dak il-perjodu. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’10 % fil-perjodu meqjus.
(70)
L-industrija tal-Unjoni naqqset il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha għal madwar 396 200 tunnellata fl-2008. Madankollu, minħabba l-istaġnar fil-bejgħ u t-tnaqqis fil-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità disponibbli naqset minn 86 % fl-2006 għal 77 % fil-PI. L-ikbar żieda seħħet bejn l-2008 u l-PI.
c) L-ammont ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(71)
Iċ-ċifri tal-bejgħ fit-tabella hawn taħt huma relatati mal-ammont mibjugħ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 6
2006
2007
2008
PI
Volum (tunnellati)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indiċjat
100
108
95
85
Sehem tas-suq
74 %
75 %
80 %
86 %
Indiċjat
100
107
107
116
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(72)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b’28 % matul l-2006 u l-PI, il-volum tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni lill-konsumaturi indipendenti fis-suq tal-Unjoni naqas b’15 %. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni setgħet iżżid is-sehem mis-suq tagħha minn 74 % fl-2006 għal 86 % fil-PI.
d) Prezzijiet unitarji medji tal-industrija tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
(73)
Il-prezzijiet tal-bejgħ ex-works medji tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni naqsu b’5 % matul il-perjodu kkunsidrat. Tnaqqis sinifikanti fil-prezz tal-bejgħ b’26 % seħħ bejn l-2008 u l-PI.
Tabella 7(a)
2006
2007
2008
PI
Prezz medju /tunnellata
EUR 949
EUR 998
EUR 1 217
EUR 898
Indiċjat
100
105
128
95
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(74)
Instab li l-ispiża medja tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 2 % bejn l-2006 u l-PI. Madankollu, matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni kienet imġiegħla żżomm il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha baxxi sabiex tikkompeti mal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi. Konsegwentement, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienu inqas ferm mill-ispejjeż tal-produzzjoni matul il-PI.
(75)
L-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żviluppat kif ġej matul il-perjodu meqjus:
Table 7(b)
2006
2007
2008
PI
Spiża tal-produzzjoni medja / tunnellata
EUR 1 076
EUR 1 054
EUŖ 1 229
EUR 1 060
Indiċjat
100
98
114
98
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
e) Stokks
(76)
L-istokks irrappreżentaw madwar 5 % tal-volum tal-produzzjoni fil-PI. L-industrija tal-Unjoni naqqset il-livelli tal-istokks tagħha bi 68 % matul il-perjodu meqjus, b’mod partikolari bejn l-2008 u l-PI. Madankollu, dan it-tnaqqis fl-istokks għandu jitqies fid-dawl tal-livell aktar baxx ta’ attività wara t-tnaqqis tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 8
2006
2007
2008
PI
Stokks (tunnellati)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indiċjat
100
60
94
32
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
f) Impjiegi, salarji u produttività
Tabella 9
2006
2007
2008
PI
Impjiegi - ekwivalenti għal full-time (EFT)
706
688
613
606
Indiċi
100
97
87
86
Spiża għall-ħaddiema (EUR/ EFT)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indiċi
100
99
110
106
Produttività (unità/EFT)
537
540
585
502
Indiċi
100
101
109
94
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(77)
Minħabba l-attivitajiet ta’ downsizing tal-industrija tal-Unjoni, l-għadd ta’ impjegati tnaqqas bi 13 % fl-2008, u b’1 % ieħor matul il-PI. It-tnaqqis fil-produttività għandhu jitqies fid-dawl tan-natura ġenerali ta’ downsizing fl-attivitajiet, fejn it-tnaqqis fin-numru tal-impjegati jsegwi t-tnaqqis fil-produzzjoni biss wara ċertu dewmien. Fir-rigward tal-ispejjeż tax-xogħol, dawn jiżdiedu ftit b’6 % matul il-perjodu meqjus.
g) Il-profitabbiltà, il-likwidità, l-investimenti, l-introjtu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jinġabar il-kapital
Tabella 10
2006
2007
2008
PI
Il-profittabilità
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Sena/sena
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Il-likwidità '000 euro
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Sena/sena
41 253
-18 480
-40 529
L-investimenti '000 euro
29 070
14 630
32 540
21 465
Indiċi
100
50,3
112
74
L-introjtu mill-investimenti
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Sena/sena
+7 %
+1 %
-23 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(78)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi ġie espress il-qligħ nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Matul il-perjodu meqjus il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku minn telf ta’ 9,9 % fl-2006 għal telf ta’ 18 % fil-PI. Din is-sitwazzjoni seħħet minkejja tnaqqis fl-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’14 % bejn l-2008 u l-PI kif jidher fit-tabella 7(b) fuq.
(79)
Ix-xejra tal-likwidità, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha, tirrifletti fil-biċċa l-kbira l-iżviluppi fil-profittabilità. Konsegwentement, il-likwidità turi tnaqqis sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Jistgħu jsiru l-istess kummenti dwar l-introjtu fuq l-investimenti, li wera żvilupp simili f’konformità mar-riżultati negattivi miksuba mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus.
(80)
Wara dak li ntqal hawn fuq, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti saret limitata minħabba li l-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti matul il-perjodu meqjus. B’konsegwenza ta’ dan, l-investimenti niżlu b’26,2 % matul il-perjodu meqjus.
h) Tkabbir
(81)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 28 % bejn l-2006 u l-PI, l-industrija tal-Unjoni naqqset il-volum tal-bejgħ tagħha fis-suq tal-Unjoni bi 15 %. Meta wieħed iħares lejn l-iżvilupp matul il-perjodu meqjus, it-tnaqqis ta’ 15 % fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien ħafna inqas qawwi mit-tnaqqis ta’ 28 % fil-konsum tal-Unjoni. B’konsegwenza ta’ dan, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 12-il punt perċentwali matul l-istess perjodu.
i) Daqs tal-marġini effettiv tad-dumping
(82)
Il-marġinijiet tad-dumping għar-RPĊ, speċifikati hawn fuq fit-taqsima tad-dumping, huma ’l fuq mil-limitu de minimis. Minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġini effettivi tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(83)
L-investigazzjoni wriet li għadd ta’ indikaturi marbuta mas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni marru għall-agħar ferm matul il-perjodu meqjus.
(84)
Il-volum tal-bejgħ naqas bi 15 %, il-volum tal-produzzjoni b’20 %, l-utilizzazzjoni tal-faċilitajiet tal-produzzjoni naqset minn 86 % għal 77 %, l-impjiegi kellhom jitnaqqsu b’14 %. Fl-istess perjodu l-prezzijiet tnaqqsu b’5 %. Seħħ tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ b’26 % bejn l-2008 u l-PI u għalhekk il-profitabbiltà kienet drammatikament baxxa b’konsegwenzi negattivi fuq l-investimenti u l-indikaturi finanzjarji bħal-likwidità u l-introjtu mill-investiment.
(85)
Anki jekk, fil-kuntest ta’ tnaqqis fil-konsum, l-industrija tal-Unjoni rnexxilha żżid is-sehem mis-suq tagħha bi 12-il punt perċentwali fis-suq tal-Unjoni, il-livell baxx tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni partikolarment matul il-PI wassal għal deterjorament kbir matul il-PI partikolarment tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni. Tabilħaqq, il-prezzijiet ma jippermettux li tiġi koperta l-ispiża tal-produzzjoni u t-telf imġarrab kien saħansitra - 18 % fuq il-fatturat.
(86)
Abbażi ta’ dan, jitqies li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-PI.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(87)
Skont l-Artikolu 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni ġietx ikkawżata mill-importazzjonijiet l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Minbarra dan, fatturi magħrufa oħra għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex ikun żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi l-oħra ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(88)
Ta’ min ifakkar li l-kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kienet baxxa ħafna f'din l-investigazzjoni. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw jirrappreżentaw madwar 29 % tal-importazzjonijiet totali tal-melamina matul il-PI.
(89)
L-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat uriet li kollox ma' kollox, il-volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina naqas ferm b’34 % matul il-perjodu meqjus. Fi kliem ieħor, dawn l-importazzjonijiet naqsu relattivament b’rata aktar mgħaġġla mill-konsum (-28 %) matul dak il-perjodu.
(90)
Fir-rigward tal-prezzijiet, Eurostat indikat li l-prezz tal-importazzjoni tal-melamina Ċiniża żdiedet b’10 % matul il-perjodu meqjus. Naqas sostanzjalment b’31 % fil-perjodu mill-2008 sal-PI. Madankollu, l-informazzjoni vverifikata tal-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw li jirrappreżentaw madwar 30 % tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina, uriet li l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi kien ferm inqas minn dak tal-Eurostat. Instab li l-produtturi li kkooperaw kienu qed iwaqqgħu l-prezz b’medja ta’ 10,3 % meta mqabbel mal-prezz tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(91)
Jekk wieħed iqis il-livell għoli ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni mir-RPĊ, jitqies li l-prezz ivverifikat fuq il-post tal-produtturi li kkooperaw għandu jirbaħ fuq id-dejta tal-Eurostat dwar il-prezzijiet.
(92)
Analiżi ta’ kull xahar tal-volum tal-importazzjonijiet tal-melamina wriet li l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu preżenti f'ammonti kbar fis-suq tal-Unjoni fl-ewwel semestru tal-PI, meta l-kriżi fis-settur kienet fil-quċċata tagħha, u żammew sehem ta’ 15 % mis-suq tal-Unjoni fl-ewwel semestru tal-PI. Jekk wieħed iqis l-istruttura u l-proċess tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, din ma kellhiex għażla ħlief li tbaxxi l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha biex iżżomm is-sehem mis-suq. Anki jekk l-esportaturi Ċiniżi naqsu ferm l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni fit-tieni semestru tal-PI, l-effett negattiv tal-preżenza kbira tagħhom fil-bidu tal-PI u l-livell baxx tal-prezz tal-bejgħ tagħhom baqgħu jaffettwaw lis-suq tal-Unjoni u lill-industrija tal-Unjoni fil-bqija tal-PI.
(93)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet tnaqqis serju fil-produzzjoni, tnaqqis fir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità, telf fil-volum tal-bejgħ u fl-impjiegi fil-perjodu meqjus. L-istruttura tal-industrija tal-Unjoni u l-iżvilupp tal-fatturi tal-ħsara msemmija fuq, jissuġġerixxu li d-deterjorament fis-sitwazzjoni ekonomika tagħha sa ċertu punt kienet minħabba s-sitwazzjoni ta’ kriżi u d-domanda baxxa fis-suq kif spjegat fil-premessi (97) sa (100) hawn taħt. Iżda huwa wkoll minħabba l-livell baxx tal-prezzijiet u l-pressjoni mill-esportazzjonijiet Ċiniżi partikolarment bejn l-2008 u l-PI li ma ppermettewhiex tkopri l-ispejjeż tagħha. B’riżultat ta’ dan, it-telf akkumulat matul il-PI kien saħansitra - 18 % fuq il-fatturat.
(94)
Jekk titqies id-distorsjoni li nstabet matul l-investigazzjoni tal-MET fir-RPĊ, il-livell għoli ta’ dumping misjub, u fid-dawl tas-sejbiet li saru partikolarment fil-premessa (92) hawn fuq, jitqies li anki b’sehem mis-suq li qed jonqos, il-preżenza ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li huwa inqas mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni b’iktar minn 10 % fis-suq tal-Unjoni, kellha rwol biex ix-xejra negattiva fil-prezzijiet tal-bejgħ tkompli sejra lura fis-suq tal-Unjoni matul il-PI kollu.
(95)
Abbażi ta’ dan, tista’ tiġi stabbilita rabta kawżali bejn l-importazzjoni dumped u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
3. Effett ta’ fatturi oħra
(96)
Il-fatturi l-oħra li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma l-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni, il-kriżi ekonomika, l-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ir-rendiment tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet tal-melamina minn pajjiżi terzi oħra.
a) L-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni u l-kriżi ekonomika
(97)
Għandu jiġi mfakkar li l-applikazzjonijiet ewlenin tal-melamina huma fis-swieq tal-proprjetà u tal-bini. Wara l-kriżi ekonomika, is-swieq tal-proprjetà u tal-bini ċkienu u dan irriżulta wkoll fi tnaqqis tal-konsum mhux biss fis-suq tal-Unjoni iżda fuq skala globali. Billi l-UE hija l-ikbar suq dinji għall-melamina bil-bosta, il-kriżi kellha impatt negattiv fuq dak is-suq. Dan intwera bi tnaqqis ta’ 28 % fil-konsum, waqfiet fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni u tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ.
(98)
Il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq għalhekk juru li parti mill-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni tista’ tkun riżultat tal-kriżi ekonomika.
(99)
Madankollu, kif spjegat fil-premessi (88) sa (95) hawn fuq, wieħed għandu jżomm f'moħħu li kien hemm tbagħbis ċar fis-suq Ċiniż tal-melamina. Madankollu, l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kellhom prezzijiet b’medja ta’ 10 % iktar baxxi mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI u b’hekk komplew jgħarrqu l-effetti negattivi fuq il-livell tal-prezzijiet, partikolarment matul il-PI.
(100)
Fid-dawl tat-twaqqigħ tal-prezzijiet mill-esportaturi Ċiniżi u ż-żieda selettiva tal-preżenza tagħhom matul il-PI kif deskritta fil-premessa (92) fuq, anki jekk jitqies li parti mill-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni tista’ tiġi attribwita għall-kriżi ekonomika, din ir-rabta mhijiex tali li tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping u l-ħsara materjali tal-industrija tal-Unjoni.
b) L-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(101)
L-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni tal-melamina tirrikjedi ħafna kapital u għandha proporzjon kbir ta’ spejjeż fissi. L-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni biex tipproduċi l-melamina baqgħet stabbli matul il-perjodu meqjus iżda naqset b’14 % bejn l-2008 u l-PI kif jidher fit-tabella 7(b) hawn fuq. Dan kellu jippermetti ċertu rkupru fil-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni iżda l-livell baxx tal-prezz fis-suq tal-Unjoni u t-twaqqigħ fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumpin bi prezzijiet baxxi mir-RPĊ ma ppermettewx li din is-sitwazzjoni timmaterjalizza.
(102)
Skont dan, huwa konkluż li l-ispiża tal-produzzjoni mhijiex kawża tal-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
c) Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(103)
Għalkemm l-analiżi tal-ħsara u l-kawżalità kkonċentrat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tagħha kienet eżaminata bħala fattur possibbli ieħor li jista’ jispjega l-ħsara mġarrba.
Tabella 11
2006
2007
2008
PI
Esportazzjonijiet (’000 tunnellati)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indiċi
100
94
82
101
Sors: tweġibiet għall-kwestjonnarju tal-industrija tal-Unjoni.
(104)
L-analiżi wriet li l-bejgħ tal-esportazzjoni lil partijiet mhux relatati li sar mill-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli f'madwar 85 000 tunnellati jew 28 % tal-produzzjoni matul il-perjodu meqjus. Ir-rendiment tal-esportazzjoni għalhekk kien tajjeb ħafna anki matul il-kriżi. Għalhekk, is-sitwazzjoni ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni ma tistax tiġi spjegata jew attribwita għall-esportazzjonijiet.
d) Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(105)
Ix-xejriet fil-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra bejn l-2006 u l-PI kienu kif ġej:
Tabella 12
Pajjiżi terzi oħra
2006
2007
2008
PI
Importazzjonijiet (tunnellati)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indiċi
100
90
55
36
Sehem tas-suq
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indiċi
100
86
62
50
Prezz (EUR/tunnellata)
820
941
1 094
895
Indiċi
100
115
133
109
Sors: Eurostat.
(106)
Minbarra l-Iran u l-Arabja Sawdita, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi individwali kienu taħt il-livell de minimis ta’ 1 % tas-sehem mis-suq tas-suq tal-Unjoni matul il-PI. L-investigazzjoni wriet li l-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi naqas fil-perjodu meqjus. Fir-rigward tal-Iran u l-Arabja Sawdita li jirrappreżentaw rispettivament 4,4 % u 1,4 % tal-konsum tal-UE matul il-PI, instab li l-ipprezzar tagħhom kien ogħla minn dak tal-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw. Għalhekk, jitqies li dawn il-kwantitajiet u l-prezzijiet seta’ jkollhom biss impatt limitat fuq is-suq tal-UE, jekk kellhom.
(107)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għall-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(108)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li joriġinaw mir-RPĊ matul il-perjodu meqjus. Madankollu, dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet oġġett ta’ dumping sinifikanti li kienu inqas mill-prezzijiet iċċarġjati mill-industrija tal-Unjoni b’10 % fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Dan l-effett negattiv fuq il-prezz tal-bejgħ li ppredomina fis-suq tal-Unjoni dam għall-perjodu kollu tal-investigazzjoni. Abbażi tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet kollha, tqies li kien hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumpin u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(109)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi ma jidhrux li huma tali li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(110)
Skont l-analiżi ta’ hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(111)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar dumping dannuż, kinux jeżistu raġunijiet serji għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri provviżorji anti-dumping f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, inkluż dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(112)
L-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn tliet produtturi li jinsabu f'fabbriki f'diversi Stati Membri tal-Unjoni, li jimpjegaw direttament aktar minn 600 persuna relatata mal-prodott simili.
(113)
L-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Wieħed ifakkar li ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara relevanti wrew xejra negattiva matul il-perjodu meqjus. B’mod partikolari l-indikaturi tal-ħsara relatati mar-rendiment finanzjarju tal-industrija tal-Unjoni, bħall-profitabbiltà, il-likwidità u l-introjtu mill-investimenti ġew affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, jitqies li l-irkupru fis-settur tal-melamina ma jkunx biżżejjed biex ikun jista’ jseħħ l-irkupru tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(114)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping provviżorji terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi fis-suq tal-Unjoni, u b’hekk il-prezz tal-melamina jkun jista’ jirrifletti l-ispejjeż tal-komponenti diversi u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji u l-irkupru fis-settur jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tagħmel ekonomiji tal-iskala biex iżżomm is-sehem mis-suq tagħha b’impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni ekonomika u l-profitabbiltà tagħha.
(115)
Għalhekk, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping provviżorji għall-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mill-RPĊ tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. Interess tal-utenti
(116)
Il-kooperazzjoni tal-utenti kienet relattivament baxxa f'dan il-każ. Intbagħtu 44 kwestjonarju lil utenti magħrufa fis-suq tal-Unjoni u seba' tweġibiet biss setgħu jitqiesu sinifikanti biżżejjed biex tiġi evalwata s-sitwazzjoni ekonomika tagħhom u l-impatt possibbli tal-miżuri anti-dumping fuq l-attività tagħhom. L-utenti li kkooperaw irrappreżentaw madwar 10 % mill-konsum tal-UE.
(117)
Skont l-industrija tal-Unjoni, is-sehem tal-melamina fl-ispiża għall-produzzjoni tal-industrija tal-utenti tkun l-aktar 3 % u medja ta’ 2 %. Jekk dan jiġi kkonfermat miż-żjajjar ulterjuri ta’ verifika li se jsiru fil-bqija tal-investigazzjoni fuq il-post tal-utenti, l-impatt tal-miżuri anti-dumping proposti fuq l-industrija tal-utenti jkun limitat.
(118)
Abbażi tal-ftit tweġibiet sinifikanti mill-utenti, jidher li s-sehem tal-melamina fl-ispiża tal-produzzjoni tal-utenti tkun madwar 10 %. L-impatt possibbli tal-miżuri jista’ għalhekk ikun negattiv skont il-livell tal-profittabbiltà tagħhom li ma ġiex żvelat b’mod ċar mill-utenti. Kif imsemmi fuq, iż-żjajjar ta’ verifika se jsiru fuq il-post tal-utenti ewlenin fil-bqija tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni se titlob ukoll iktar kooperazzjoni mill-industrija tal-utenti.
(119)
Xi partijiet issuġġerew ukoll li minħabba li s-sehem mis-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni huwa għoli ħafna, iż-żieda fil-prezz li dik l-industrija se timponi fuq il-melamina ladarba jiġu imposti l-miżuri tista’ tkun l-impatt ewlieni tal-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping f'dan il-każ.
(120)
Madankollu, huwa meqjus li jekk ma jiġux impost l-miżuri fuq l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping Ċiniżi, dan jista’ jwassal għal iktar tnaqqis fil-produzzjoni minn ċerti produtturi tal-Unjoni u mbagħad għal problemi possibbli bħal nuqqas ta’ provvista fis-suq tal-Unjoni, l-ikbar suq għall-melamina fid-dinja.
(121)
Abbażi tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet imsemmija fuq, huwa meqjus f'dan l-istadju li ma hemmx elementi sostanzjati li juru li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji ma jkunux proporzjonati fir-rigward tal-attività tal-industrija tal-utenti. Għalhekk, jitqies li ma hemmx raġunijiet konvinċenti biex jiġu imposti miżuri provviżorji.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(122)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li globalment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġunijiet serji kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mill-RPĊ.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTI-DUMPING
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(123)
Minħabba l-konklużjonijiet li ntlaħqu rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji anti-dumping sabiex ma jiġix ikkawżat aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li oġġett tad-dumping.
(124)
Bl-iskop li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex tiġi eliminata l-ħsara sostnuta mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel il-ħsara, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-qligħ li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping għandu jkun ibbażat fuq is-sena 2003 li hi l-unika sena fejn inkiseb qligħ mill-industrija tal-Unjoni u fejn l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu inqas preżenti fis-suq tal-Unjoni. Huwa għalhekk ikkunsidrat li marġini ta’ qligħ ta’ 5 % ta’ fatturat jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħat stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ dumping ta’ ħsara.
(126)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jagћmilx ħsara għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz li ma jagћmilx ħsara nkiseb billi ġie miżjud il-marġini ta’ qligħ ta’ 5 % li ssemma aktar 'il fuq mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(127)
Iż-żieda neċessarja fil-prezz ġiet imbagħad maħduma fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja differenzjata tal-prezz tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ, aġġustata b’mod xieraq għall-ispejjeż tal-importazzjoni u d-dazji tad-dwana mal-prezz mhux ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF tat-tipi mqabbla.
2. Il-miżuri provviżorji
(128)
Skont dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, miżuri anti-dumping provviżorji għandhom ikunu imposti fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ fil-livell tal-marġini l-iktar baxx tad-dumping u tal-ħsara, skont ir-regola tal-inqas dazji.
(129)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta’ kumpaniji individwali li ġew speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba waqt dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (għall-kuntrarju tad-dazju għall-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk applikabbli esklussivament għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(130)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju anti-dumping gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi minnufih indirizzata lill-Kummissjoni (3) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
(131)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju anti-dumping, il-livell tad-dazju residwali ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma esportawx lejn l-Unjoni matul il-PI.
(132)
Il-marġnijiet tad-dumping u tal-ħsara stabbiliti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Marġni tal-ħsara
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
65,6 %
65,2 %
H. ŻVELAR
(133)
Is-sejbiet provviżorji ta’ hawn fuq se jkunu żvelati lill-partijiet interessati kollha li se jkunu mistiedna jibgħatu fehmiethom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Il-kummenti tagħhom se jiġu analizzati u se jitqiesu fejn ikun iġġustifikat qabel ma ssir kwalunke determinazzjoni definittiva. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping magћmula gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju definittiv anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 2933 61 00 u li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorja applikabbli għall-prezz nett, ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Il-kumpaniji l-oħra kollha
65,2
A999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-għoti ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
1 Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu oralment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Novembru 2010.