NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 918/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání, pokud jde o definice, výpočet čistých krátkých pozic, kryté swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, prahové hodnoty pro oznamovací povinnost, prahové hodnoty likvidity pro pozastavení omezení, významný pokles hodnoty finančních nástrojů a nepříznivé události
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 3, čl. 13 odst. 4, čl. 23 odst. 7 a článek 30 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá určitá opatření, pokud jde o prodej na krátko a swapy úvěrového selhání. Ustanovení článku 42 nařízení (EU) č. 236/2012 zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, aby podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie doplnila ustanovení uvedeného nařízení. Tento akt v přenesené pravomoci doplňuje a mění některé nepodstatné prvky.
(2)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisí, protože prahové hodnoty pro oznamování a zveřejňování a určení nekrytých swapů úvěrového selhání závisí na definicích a způsobech výpočtu krátkých pozic, zatímco ustanovení o významném poklesu hodnoty finančních nástrojů a poklesu likvidity na trzích státních dluhopisů a určení nepříznivých událostí jsou propojeny neoddělitelně. S cílem zajistit soudržnost mezi uvedenými předpisy o prodeji na krátko, které by měly vstoupit v platnost současně, je vhodné zahrnout všechna ustanovení požadovaná nařízením (EU) č. 236/2012 do jediného nařízení.
(3)
Nařízení (EU) č. 236/2012 obsahuje některé definice. Z důvodu lepší srozumitelnosti a právní jistoty je vhodné, aby byla stanovena doplňující ustanovení, pokud jde o definice v čl. 2 odst. 1, zejména kdy se fyzická nebo právnická osoba považuje za vlastníka finančního nástroje pro účely definice prodeje na krátko, a další upřesnění, kdy je fyzická nebo právnická osoba „držitelem“ akcie nebo dluhového nástroje pro účely nařízení (EU) č. 236/2012. Upřesnění jsou zvolená tak, aby bylo zajištěno, že nařízení (EU) č. 236/2012 důsledně působí se zamýšleným účinkem navzdory rozdílnému přístupu právních předpisů členských států. Pojetí vlastnictví a držení cenných papírů v členských státech nejsou v současnosti harmonizována, ale záměrem ustanovení nařízení (EU) č. 236/2012 je, aby byly použity pouze na prodej na krátko, aniž by byl dotčen jakýkoli budoucí vývoj v oblasti právních předpisů, jako je harmonizace právních předpisů.
(4)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá omezení a povinnosti, např. požadavky na oznamování a zveřejňování fyzickým nebo právnickým osobám, které drží nebo sjednávají čisté krátké pozice v akciích a ve státních dluhopisech. Dlouhé a krátké pozice v akciích a státních dluhopisech mohou být drženy a oceňovány různými způsoby. S cílem zajistit soudržnost a uvést v účinnost záměr opatření, pokud jde o krátké pozice v akciích a ve státních dluhopisech, je proto nutné dále upřesnit, jak by se měly čisté krátké pozice vypočítat. Prodej na krátko se může uskutečnit prostřednictvím jediného nástroje nebo koše státních dluhopisů, a tak je nezbytné upřesnit, jak zahrnout prodej na krátko pomocí koše do těchto výpočtů. S cílem zajistit spolehlivý přístup, pokud jde o výpočet čistých krátkých pozic, je ke specifikaci dlouhých pozic v akciích nezbytné použít restriktivnější přístup než pro krátké pozice v akciích. Protože hodnota některých finančních nástrojů závisí na změnách ceny podkladových nástrojů, je nezbytné stanovit, jak toto zohlednit. Je stanovena metodika úpravy podle hodnoty delta, protože je to všeobecně přijímaná praxe.
(5)
Čisté krátké pozice se vypočítají na základě dlouhých a krátkých pozic držených fyzickou nebo právnickou osobou. Avšak dlouhé a krátké pozice mohou držet různé subjekty ve skupině nebo různé fondy spravované správcem fondu. Velké čisté krátké pozice lze zatajit jejich rozdělením mezi subjekty v rámci skupiny nebo mezi různé fondy. Aby se snížilo vyhýbání se daňovým povinnostem a bylo zajištěno, že oznamování a zveřejňování krátkých pozic poskytuje přesný a reprezentativní obraz, jsou zapotřebí podrobnější ustanovení, která by upřesnila, jak by měl být výpočet čistých krátkých pozic proveden pro subjekty v rámci skupiny a v případě správců fondů. Aby tato ustanovení byla uvedena v účinnost, je nezbytné definovat význam investiční strategie za účelem objasnění, které krátké pozice subjektů ve skupině a které krátké pozice fondů by měly být agregovány. Rovněž je nezbytné definovat činnosti v rámci správy fondů s cílem objasnit, které krátké pozice fondů by měly být agregovány. Aby bylo zajištěno, že k oznamování dochází, je nezbytné stanovit, které subjekty ve skupině nebo různých fondech jsou povinny provádět výpočty a mají oznamovací povinnost.
(6)
Nařízení (EU) č. 236/2012 ukládá omezení uzavírat transakce v oblasti nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, ale povoluje uzavírat kryté swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy pro účely legitimního zajištění. Použitím swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy může být zajištěna široká škála aktiv a závazků, ale rozlišit mezi legitimním zajištěním a spekulací může být v mnoha případech obtížné. Proto je třeba podrobného a dodatečného upřesnění, v jakých případech lze swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy považovat za kryté. Pokud je třeba jednotně stanovit kvantitativní míru korelace, měl by se použít jednoduchý, široce přijímaný a srozumitelný parametr, jako je Pearsonův korelační koeficient, který se vypočítá jako kovariance dvou proměnných vydělená součinem jejich směrodatných odchylek. Propojit aktiva se závazky, aby tvořily ideální zajištění, je v praxi obtížné vzhledem k rozdílným charakteristikám různých aktiv a závazků, jakož i volatilitě jejich hodnot. Nařízení (EU) č. 236/2012 vyžaduje přiměřený přístup k opatřením, a proto je při definování nekrytého swapu úvěrového selhání nutné stanovit, jak by měl být přiměřený přístup použit na aktiva a závazky zajištěné krytým swapem úvěrového selhání. Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 236/2012 nepředepisuje konkrétní stupeň korelace nezbytné pro krytou pozici swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy, je třeba stanovit, že by se mělo jednat o korelaci významnou.
(7)
Nařízení (EU) č. 236/2012 požaduje, aby fyzická nebo právnická osoba, která drží čistou krátkou pozici ve státních dluhopisech, která je vyšší než prahová hodnota, tyto pozice oznámila relevantnímu příslušnému orgánu. Odpovídající upřesnění této prahové hodnoty je tudíž nezbytné. Oznamování minimálních hodnot, které by neměly mít žádný významný dopad na relevantní trh se státními dluhopisy, by se nemělo vyžadovat a prahová hodnota by měla vzít v úvahu, mimo jiné, likviditu každého jednotlivého trhu s dluhopisy a výši nesplacených státních dluhopisů, jakož i cíle tohoto opatření.
(8)
Údaje požadované pro výpočet prahových hodnot pro oznamovací povinnost týkající se čistých krátkých pozic, pokud jde o vydané státní dluhopisy, nebudou k dispozici k datu vstupu tohoto nařízení v platnost. Proto dvěma používanými kritérii ke stanovení výchozích prahových hodnot pro oznamovací povinnost v den vyhlášení by za prvé měl být celkový objem nesplacených vydaných státních dluhopisů státního emitenta a za druhé existence likvidního trhu s futures pro uvedené státní dluhopisy. Revidované prahové hodnoty by měly být schváleny, jakmile budou k dispozici relevantní údaje o všech kritériích.
(9)
Pokud likvidita na trhu se státními dluhopisy klesne pod určitou prahovou hodnotu, omezení pro investory uzavírat nekryté prodeje státních dluhopisů na krátko mohou být dočasně pozastavena za účelem stimulace likvidity na uvedeném trhu. Pokud v obchodním systému dojde k významnému poklesu hodnoty finančního nástroje, příslušné orgány mohou prodej na krátko zakázat, omezit nebo jinak omezit transakce s uvedeným nástrojem. Objevuje se široká škála nástrojů a je nutné stanovit prahovou hodnotu pro každou z různých kategorií finančních nástrojů s přihlédnutím k rozdílům, jako jsou rozdíly mezi nástroji a různými volatilitami na jejich příslušných trzích.
(10)
V tomto nařízení není stanovena prahová hodnota pro významný pokles hodnoty ceny podílové jednotky kotovaných SKIPCP, s výjimkou fondů obchodovaných na burze, které jsou SKIPCP, protože i když se v obchodním systému může cena volně lišit, vztahuje se na ni pravidlo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2), které udržuje ceny v blízkosti čisté hodnoty aktiv SKIPCP. Není stanovena žádná prahová hodnota pro významný pokles hodnoty derivátů jiných než těch, jež jsou uvedeny v tomto nařízení.
(11)
Toto nařízení vyjasňuje intervenční pravomoci jak relevantních příslušných orgánů, tak Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (orgánu ESMA), který byl zřízen a vykonává své pravomoci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (3), pokud jde o nepříznivé události nebo vývoj. Je potřebný seznam těchto událostí, aby byl zajištěn soudržný přístup a zároveň bylo povoleno přijetí vhodných opatření, pokud dojde k nepředvídaným nepříznivým událostem nebo nepříznivému vývoji.
(12)
Z důvodů právní jistoty je nezbytné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost ve stejný den jako nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 919/2012 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNĚ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla doplňující tyto články nařízení (EU) č. 236/2012:
-
čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují definice vlastnictví a prodeje na krátko,
-
čl. 3 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují případy a způsob výpočtu čistých krátkých pozic a definice držení,
-
čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy a způsoby výpočtu pro skupiny a činnosti v rámci správy fondů,
-
čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje prahová hodnota pro oznamovací povinnost týkající se významných krátkých pozic ve státních dluhopisech,
-
čl. 13 odst. 4 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje prahová hodnota likvidity pro pozastavení omezení prodeje státních dluhopisů na krátko,
-
čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňuje, co se rozumí významným poklesem hodnoty finančních nástrojů jiných než likvidní akcie,
-
článek 30 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy se dále upřesňují kritéria a faktory, které se zohlední při určování, zda nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj uvedené v článcích 18 až 21 a v článku 27 a objevily se hrozby uvedené v čl. 28 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 236/2012.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„skupinou“ se rozumí ty právní subjekty, které jsou ovládanými podniky ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. f) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (5), a fyzická nebo právnická osoba, která takový podnik ovládá;
b)
„nadnárodním emitentem“ se rozumí emitent ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. d) bodů i), iv), v) a vi) nařízení (EU) č. 236/2012.
KAPITOLA II
DOPLŇUJÍCÍ UPŘESNĚNÍ DEFINIC PODLE ČL. 2 ODST. 2 A ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. A)
Článek 3
Upřesnění pojmu „vlastnictví“ a definování prodeje na krátko
1. Pro účely definování prodeje na krátko se v příslušných případech stanoví, zda se fyzická nebo právnická osoba považuje za vlastníka finančního nástroje, pokud k němu vzniklo právní nebo skutečné vlastnictví v souladu s právními předpisy, jež se vztahují na relevantní prodej uvedené akcie nebo dluhového nástroje na krátko. V případě, že jsou fyzické nebo právnické osoby skutečnými vlastníky akcie nebo dluhového nástroje, se za vlastníka uvedené akcie nebo dluhového nástroje považuje skutečný konečný vlastník, včetně situace, kdy akcii nebo dluhový nástroj drží pověřená osoba. Pro účely tohoto článku je skutečným vlastníkem investor, který nese ekonomické riziko spojené s pořízením finančního nástroje.
2. Pro účely čl. 2 odst. 1 písm. b) bodů i), ii) a iii) nařízení (EU) č. 236/2012 „prodej na krátko“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 nezahrnuje:
a)
prodej finančních nástrojů, které byly převedeny v rámci smlouvy o půjčce cenných papírů nebo repo dohody, za předpokladu, že tyto cenné papíry budou buď vráceny, nebo převodce cenné papíry stáhne, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání;
b)
prodej finančního nástroje fyzickou nebo právnickou osobou, která finanční nástroj koupila před vlastním prodejem, ale uvedený finanční nástroj v době prodeje nepřevzala, za předpokladu, že tento finanční nástroj bude dodán v takový okamžik, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání;
c)
prodej finančního nástroje fyzickou nebo právnickou osobou, která uplatňuje opci nebo podobný nárok spojený s uvedeným finančním nástrojem, za předpokladu, že tento finanční nástroj bude dodán v takový okamžik, aby v době splatnosti bylo možné provést vypořádání.
Článek 4
Držení
Fyzická nebo právnická osoba se považuje za držitele akcie nebo dluhového nástroje pro účely čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 236/2012 za těchto okolností:
a)
fyzická nebo právnická osoba vlastní akcii nebo dluhový nástroj v souladu s čl. 3 odst. 1;
b)
fyzická nebo právnická osoba má vymahatelný nárok na převod vlastnictví akcie nebo dluhového nástroje na svou osobu v souladu s právními předpisy, které se vztahují na relevantní prodej.
KAPITOLA III
ČISTÉ KRÁTKÉ POZICE PODLE ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. B)
Článek 5
Čisté krátké pozice v akciích - dlouhé pozice
1. Držení akcií prostřednictvím dlouhé pozice v koši akcií se v souvislosti s uvedenými akciemi rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou zastoupeny v uvedeném koši.
2. Jakoukoli expozicí prostřednictvím finančního nástroje jiného než akcie, který zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny akcií, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012, se rozumí jakákoli expozice vůči akciovému kapitálu prostřednictvím jakéhokoli jednoho nebo vícero nástrojů vyjmenovaných v příloze I části 1.
Expozice uvedená v prvním pododstavci závisí na hodnotě akcií, pro něž se čistá krátká pozice musí vypočítat, a zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny nebo hodnoty akcií.
Článek 6
Čisté krátké pozice v akciích - krátké pozice
1. Prodej akcií na krátko prostřednictvím prodeje koše akcií na krátko se v souvislosti s uvedenými akciemi rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou akcie zastoupeny v koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, kdy pozice ve finančních nástrojích, včetně těch, které jsou uvedeny v příloze I části 1, zakládá finanční výhodu v případě snížení ceny nebo hodnoty akcií, se tato pozice zohlední při výpočtu krátké pozice.
Článek 7
Čisté krátké pozice v akciích - všeobecně
Následující kritéria se zohlední pro účely čistých krátkých pozic podle článků 5 a 6:
a)
není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv;
b)
krátké pozice ve finančních nástrojích, které dávají vzniknout nároku na nevydané akcie, upisovací práva, konvertibilní dluhopisy a jiné obdobné nástroje, se při výpočtu čisté krátké pozice nepovažují za krátké pozice.
Článek 8
Čisté krátké pozice ve státních dluhopisech - dlouhé pozice
1. Pro účely tohoto článku a přílohy II se cenou rozumí výnos, nebo pokud neexistuje žádný výnos pro jedny z příslušných aktiv nebo závazků nebo výnos je nevhodným komparátorem mezi příslušnými aktivy nebo závazky, výnosem se rozumí cena. Držení nástrojů financování státního dluhu prostřednictvím dlouhé pozice v koši nástrojů financování státního dluhu různých státních emitentů se ve vztahu k uvedeným státním dluhopisům rovněž zohlední v rozsahu, v jakém jsou státní dluhopisy zastoupeny v uvedeném koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 se jakoukoli expozicí prostřednictvím nástroje jiného, než jsou státní dluhopisy, který zakládá finanční výhodu v případě zvýšení ceny státních dluhopisů, rozumí jakákoli expozice prostřednictvím jednoho nebo vícero nástrojů vyjmenovaných v příloze I části 2, za předpokladu, že jejich hodnota vždy závisí na hodnotě státních dluhopisů, pro něž se musí vypočítat čisté krátké pozice, a zakládají finanční výhodu v případě zvýšení ceny nebo hodnoty státních dluhopisů.
3. Za předpokladu vysoké korelace v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 a s odstavci 4 a 5 veškerá čistá držení státních dluhopisů státního emitenta, která jsou vysoce korelována s cenami státních dluhopisů v jakékoli krátké pozici, se zahrnou do výpočtu dlouhé pozice. Nástroje financování státního dluhu emitentů se sídlem mimo Unii se nezahrnují.
4. U aktiv s likvidní tržní cenou se vysoká korelace mezi cenou dluhového nástroje jiného státního emitenta a cenou dluhopisu daného státního emitenta měří na historickém základě za použití denních souhrnných vážených údajů za období 12 měsíců předcházejících pozici ve státních dluhopisech. U aktiv, pro která neexistuje likvidní trh nebo je historie ceny kratší než 12 měsíců, se použije vhodná náhradní doba podobné délky.
5. Pro účely čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 se dluhové nástroje a vydané státní dluhopisy považují za vysoce korelované, pokud Pearsonův korelační koeficient dosahuje za příslušné období alespoň 80 % mezi cenou dluhových nástrojů jiného státního emitenta a cenou daných státních dluhopisů.
6. Jestliže pozice přestane být následně v průběžném časovém rámci 12 měsíců vysoce korelovaná, pak se státní dluhopisy bývalého vysoce korelovaného státního emitenta při výpočtu dlouhé pozice již nezohlední. Pozice však nepřestávají být vysoce korelované, pokud dojde k dočasnému snížení úrovně korelace státních dluhopisů pod úroveň uvedenou v odstavci 4 v období kratším než 3 měsíce, za předpokladu, že korelační koeficient je v průběhu této tříměsíční lhůty alespoň 60 %.
7. Při výpočtu čistých krátkých pozic není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv.
Článek 9
Čisté krátké pozice ve státních dluhopisech - krátké pozice
1. Prodej státních dluhopisů na krátko prostřednictvím prodeje koše státních dluhopisů se rovněž, pokud jde o uvedené dluhopisy, zohlední v rozsahu, v jakém jsou zastoupeny v koši.
2. Pro účely čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2012, pokud pozice v nástrojích, včetně těch, které jsou uvedeny v čl. 8 odst. 2, zakládají finanční výhodu v případě snížení ceny nebo hodnoty státních dluhopisů, se tato pozice zohlední při výpočtu krátké pozice.
3. Jakýkoli swap úvěrového selhání uváděný na státního emitenta se zahrne do výpočtu čistých krátkých pozic v uvedených státních dluhopisech. Prodej swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy se považuje za dlouhé pozice a nákupy swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy se považují za krátké pozice.
4. Jestliže pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy zajišťují riziko jiné než spojené s uvedenými státními dluhopisy, hodnotu zajištěného rizika nelze považovat za dlouhou pozici pro účely výpočtu, zda má fyzická nebo právnická osoba čisté krátké pozice ve vydaných státních dluhopisech státního emitenta.
5. Při výpočtu čistých krátkých pozic není podstatné, zda vypořádání bylo dohodnuto v hotovosti nebo v podobě fyzického dodání podkladových aktiv.
Článek 10
Způsob výpočtu čistých krátkých pozic, pokud jde o akcie
1. Pro účely výpočtu čisté krátké pozice v akciích podle čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) č. 236/2012 se pro akcie uvedené v příloze II použije model upravený podle hodnoty delta.
2. Pro veškeré výpočty dlouhých a krátkých pozic prováděné fyzickou nebo právnickou osobou, pokud jde o totožné akcie, se použijí stejné způsoby.
3. Výpočet čistých krátkých pozic zohledňuje transakce se všemi finančními nástroji, ať již uvnitř obchodního systému nebo mimo něj, které v případě změny ceny nebo hodnoty akcií zakládají finanční výhodu.
Článek 11
Výpočet čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech
1. Pro účely čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012 se čisté krátké pozice ve státních dluhopisech vypočítají tak, že se zohlední transakce se všemi finančními nástroji, které v případě změny ceny nebo výnosu státních dluhopisů zakládají finanční výhodu. Pro státní dluhopisy uvedené v příloze II se použije model upravený podle hodnoty delta.
2. V souladu s čl. 3 odst. 6 nařízení (EU) č. 236/2012 se pozice vypočítají za každého státního emitenta, v jehož nástrojích fyzická nebo právnická osoba drží krátké pozice.
KAPITOLA IV
ČISTÉ KRÁTKÉ POZICE VE FONDECH NEBO SKUPINÁCH PODLE ČL. 3 ODST. 7 PÍSM. C)
Článek 12
Způsob výpočtu pozic pro činnosti v rámci správy, pokud jde o několik fondů nebo spravovaných portfolií
1. Výpočet čisté krátké pozice, pokud jde o konkrétního emitenta, se provádí v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 pro každý jednotlivý fond, bez ohledu na jeho právní formu, a pro každé spravované portfolio.
2. Pro účely článku 12 a 13 se použijí tyto definice:
a)
„investiční strategií“ se rozumí strategie, kterou realizuje subjekt správy, pokud jde o konkrétního emitenta, jejímž cílem je mít buď čisté krátké, nebo čisté dlouhé pozice prostřednictvím transakcí s různými finančními nástroji vydanými uvedeným emitentem nebo které s ním souvisí;
b)
„činnostmi v rámci správy“ se rozumí správa fondů bez ohledu na jejich právní formu a správa portfolií s prostorem pro vlastní uvážení v rámci pověření od klientů, pokud tato portfolia zahrnují jeden nebo více finančních nástrojů;
c)
„subjektem správy“ se rozumí právnická osoba nebo právní subjekt, včetně odboru, oddělení nebo útvaru, který na základě mandátu spravuje fondy nebo portfolia podle vlastního uvážení.
3. Subjekt správy agreguje čisté krátké pozice fondů a portfolií ve své správě, na které se ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi uplatňuje stejná investiční strategie.
4. Při použití způsobu popsaného výše subjekt správy
a)
zohlední pozice fondů a portfolií, jejichž správou ho pověřila třetí strana;
b)
nezahrne pozice fondů a portfolií, jejichž správou pověřil třetí stranu.
Subjekt správy oznámí, a pokud je to stanoveno, zveřejní čisté krátké pozice zjištěné na základě odstavců 3 a 4, když v souladu s články 5 až 11 nařízení (EU) č. 236/2012 dosáhnou příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročí.
5. Jestliže jeden právní subjekt vykonává činnosti v rámci správy spolu s dalšími činnostmi, které se ke správě nevztahují, použije popsaný způsob uvedený v odstavcích 1 až 3 pouze na své činnosti v rámci správy a oznámí a zveřejní výsledné čisté krátké pozice.
6. Pro své činnosti, které se ke správě nevztahují, ale vedou k držení krátkých pozic subjektem na vlastní účet, provede uvedený právní subjekt výpočet čistých krátkých pozic týkajících se konkrétního emitenta v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 a oznámí a zveřejní výsledné čisté krátké pozice.
Článek 13
Způsob výpočtu pozic pro právní subjekty ve skupině, které mají dlouhé nebo krátké pozice týkající se konkrétního emitenta
1. Výpočet čisté krátké pozice se provádí v souladu s čl. 3 odst. 7 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 236/2012 pro každý právní subjekt tvořící skupinu. Příslušný právní subjekt nebo jeho jménem skupina, k níž patří, oznámí a zveřejní čisté krátké pozice týkající se konkrétního emitenta, když dosáhnou prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročí. Pokud jeden nebo více právních subjektů tvořících skupinu jsou subjekty správy, použijí způsob popsaný v čl. 12 odst. 1 až 4 pro činnosti v rámci správy fondů a portfolií.
2. Čisté krátké a dlouhé pozice všech právních subjektů tvořících skupinu se agregují a započtou, s výjimkou pozic subjektů správy, které vykonávají činnosti v rámci správy. Skupina oznámí a případně zveřejní čisté krátké pozice týkající se konkrétního emitenta, když dosáhnou nebo překročí příslušnou prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění.
3. Pokud čistá krátká pozice dosáhne nebo překročí prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost podle článku 5 nebo prahovou hodnotu pro zveřejnění podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2012, potom právní subjekt v rámci skupiny podle článků 5 až 11 nařízení (EU) č. 236/2012 oznámí a zveřejní čistou krátkou pozici týkající se konkrétního emitenta vypočtenou podle odstavce 1, za předpokladu, že žádná čistá krátká pozice na úrovni skupiny vypočtená podle odstavce 2 nedosáhne prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji nepřekročí. Právní subjekt určený pro tento účel oznámí a případně zveřejní čistou krátkou pozici na úrovni skupiny týkající se konkrétního emitenta vypočtenou podle odstavce 2, jestliže
i)
žádný právní subjekt v rámci skupiny nedosáhl prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji nepřekročil,
ii)
současně jak kterýkoli právní subjekt v rámci uvedené skupiny, tak samotná skupina dosáhly prahové hodnoty pro oznamovací povinnost nebo pro zveřejnění nebo ji překročily.
KAPITOLA V
KRYTÉ SWAPY ÚVĚROVÉHO SELHÁNÍ NA STÁTNÍ DLUHOPISY PODLE ČL. 4 ODST. 2
Článek 14
Případy, kdy se nejedná o nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 se pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy nepovažují za nekrytou pozici v těchto případech:
a)
v případě zajištění pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nepovažují za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 a slouží jako zajištění proti riziku poklesu hodnoty aktiv nebo závazků korelovanému s rizikem poklesu hodnoty státních dluhopisů, na které swapy úvěrového selhání odkazují, a pokud se tato aktiva nebo závazky vztahují k subjektům veřejného nebo soukromého sektoru ve stejném členském státě;
b)
pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, kdy aktiva nebo závazky odkazují na subjekty veřejného nebo soukromého sektoru ve stejném členském státě jako na referenční swap úvěrového selhání na státní dluhopisy, se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v případě, že
i)
odkazuje na členský stát, včetně všech ministerstev, agentur nebo jednotek pro speciální účel členského státu, nebo v případě členského státu, který je federálním státem, na jednoho z členů tvořících federaci,
ii)
se používá k zajištění jakýchkoli aktiv nebo závazků splňujících korelační test uvedený v článku 18;
c)
pozice ve swapech uvěrového selhání na státní dluhopisy, kdy aktiva nebo závazky odkazují na státního emitenta, přičemž tento referenční státní emitent pro daný swap úvěrového selhání je ručitelem nebo akcionářem, se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v případě, že
i)
odkazuje na členský stát,
ii)
se používá k zajištění jakýchkoli aktiv nebo závazků splňujících korelační test uvedený v článku 18.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) existuje mezi hodnotou zajišťovaných aktiv nebo závazků a hodnotou referenčních státních dluhopisů korelace, jak je uvedeno v článku 18.
Článek 15
Případy, kdy se nejedná o nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, pokud je dlužník usazen ve více než jednom členském státě nebo se tam nacházejí aktiva nebo závazky
1. Pokud je dlužník nebo protistrana, jichž se aktivum nebo závazek týká, usazena ve více než jednom členském státě, pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v těchto případech a za předpokladu, že je ve všech případech splněn korelační test uvedený v článku 18 tohoto nařízení:
a)
pokud je mateřský podnik v jednom členském státě a dceřiný podnik v jiném členském státě a dceřiné společnosti byl poskytnut úvěr. Pokud mateřský podnik poskytne dceřinému podniku buď explicitní, nebo implicitní úvěrovou pomoc, je přípustné nakoupit swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy v členském státě mateřského podniku spíše než dceřiného podniku;
b)
pokud existuje mateřský holdingový podnik, který vlastní nebo kontroluje dceřiný podnik fungující v různých členských státech. Jestliže mateřský podnik je emitentem dluhopisu, ale zajištěná aktiva a výnosy vlastní dceřiný podnik, je přípustné nakupovat swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazující na členský stát dceřiného podniku;
c)
k zajištění expozice vůči společnosti v jednom členském státě, která investovala do státních dluhopisů druhého členského státu do té míry, že by tato společnost byla v případě významného poklesu hodnoty státních dluhopisů ve druhém členském státě výrazně ovlivněna, za předpokladu, že je společnost usazena v obou členských státech. Pokud je korelace mezi tímto rizikem a dluhem druhého členského státu vyšší než korelace mezi tímto rizikem a dluhem členského státu, ve kterém je společnost usazena, je přípustné nakupovat swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazující na druhý členský stát.
2. Pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012 v těchto případech a za předpokladu, že je ve všech případech splněn korelační test uvedený v článku 18 tohoto nařízení:
a)
pokud je dlužníkem nebo protistranou zajišťovaného aktiva nebo závazku společnost, která působí v rámci Unie, nebo pokud se zajišťovaná expozice týká Unie nebo členských států, jejichž měnou je euro, je přípustné ji zajistit vhodným evropským indexem nebo indexem eurozóny pro swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy;
b)
pokud je protistranou zajišťovaného aktiva nebo závazku nadnárodní emitent, je přípustné zajistit riziko protistrany vhodně zvoleným košem swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy odkazujícím na ručitele nebo akcionáře uvedeného subjektu.
Článek 16
Odůvodnění nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
Všechny fyzické nebo právnické osoby uzavírající pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy na žádost příslušného orgánu
a)
uvedenému příslušnému orgánu odůvodní, které případy uvedené v článku 15 nastaly v době, kdy byla pozice sjednána;
b)
kdykoli po dobu držení uvedeného swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy tomuto příslušnému orgánu prokážou, že korelační test uvedený v článku 18 a požadavky na proporcionalitu uvedené v článku 19 byly v případě uvedené pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy splněny.
Článek 17
Zajištěná aktiva a závazky
Níže jsou uvedeny případy, kdy lze aktiva a závazky zajistit prostřednictvím pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článcích 15 a 18 a v nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
dlouhá pozice ve státních dluhopisech příslušného emitenta;
b)
veškeré pozice nebo portfolia použitá v souvislosti se zajištěním expozic vůči státnímu emitentu, na něhož odkazují swapy úvěrového selhání;
c)
veškerá aktiva nebo závazky, které odkazují na subjekty veřejného sektoru v členském státě, na jehož státní dluhopisy se odkazuje ve swapu úvěrového selhání. Patří sem expozice vůči ústřední, regionální a místní správě, subjektům veřejného sektoru nebo veškeré expozice, za které se uvedený subjekt zaručil, a lze sem zahrnout finanční smlouvy, portfolio aktiv nebo finančních závazků, transakce s úrokovými nebo měnovými swapy v případě, kdy se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizika protistrany za účelem zajištění expozice vyplývající z finančních smluv nebo smluv v rámci zahraničního obchodu;
d)
expozice vůči subjektům soukromého sektoru usazeným v členském státě, na který se odkazuje ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy. Dotčené expozice mimo jiné zahrnují úvěry, úvěrové riziko protistrany (včetně možné expozice, pokud pro takovou expozici je třeba regulatorní kapitál), pohledávky a záruky. Aktiva a závazky mimo jiné zahrnují finanční smlouvy, portfolio aktiv nebo finančních závazků, transakce s úrokovými nebo měnovými swapy v případě, kdy se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizika protistrany za účelem zajištění expozice vyplývající z finančních smluv nebo smluv v rámci zahraničního obchodu;
e)
veškeré nepřímé expozice vůči kterémukoli z výše uvedených subjektů plynoucí z expozice vůči indexům, fondům nebo jednotkám pro speciální účel.
Článek 18
Korelační testy
1. Korelační test uvedený v této kapitole je splněn v obou těchto případech:
a)
kvantitativní korelační test je splněn, pokud Pearsonův korelační koeficient mezi cenou aktiv nebo závazků a cenou státních dluhopisů vypočítanou na historickém základě použitím údajů za dny obchodování v průběhu nejméně 12 měsíců bezprostředně předcházejících dni, kdy byla pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy sjednána, dosahuje alespoň 70 %;
b)
kvalitativní korelace je splněna, pokud se prokáže významná korelace, což znamená korelaci, která vychází z odpovídajících údajů a není důkazem čistě dočasné závislosti. Korelace se vypočítá na historickém základě použitím údajů za dny obchodování v průběhu nejméně 12 měsíců před sjednáním pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy vážených k poslednímu časovému období. Jestliže se prokáže, že podmínky převažující v uvedeném období byly podobné podmínkám v době, kdy měla být pozice ve swapech úvěrového selhání sjednána, nebo které by nastaly v období zajišťování expozice, použije se jiný časový rámec. V případě aktiv, pro něž neexistuje likvidní tržní cena, nebo pokud neexistuje dostatečně dlouhá cenová historie, se použije přiměřená náhradní hodnota.
2. Korelační test uvedený v odstavci 1 se považuje za splněný, jestliže lze prokázat, že
a)
zajišťovaná expozice se týká podniku, který je vlastněn státním emitentem nebo kde státní emitent vlastní většinu akciového kapitálu spojeného s hlasovacím právem nebo za jehož dluhy se státní emitent zaručil;
b)
zajišťovaná expozice se týká regionální, místní nebo městské správy členského státu;
c)
zajišťovaná expozice se týká podniku, jehož hotovostní toky výrazně závisí na zakázkách od státního emitenta nebo na projektu, který je financován nebo významně financován nebo zaručen státním emitentem, např. projekt v oblasti infrastruktury.
3. Na žádost relevantního příslušného orgánu relevantní smluvní strana doloží, že v době sjednání pozice ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy byl korelační test splněn.
Článek 19
Proporcionalita
1. Pokud dokonalé zajištění není možné, nevyžaduje se při určování toho, zda je velikost pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy přiměřená velikosti zajištěných expozic, přesná shoda a podle odstavce 2 je přípustné omezené přezajištění. Relevantní strana na žádost příslušného orgánu odůvodní, proč přesná shoda nebyla možná.
2. Pokud to odůvodňuje povaha zajišťovaných aktiv a závazků a jejich vztah k hodnotě závazků státu, které jsou zahrnuty do swapu úvěrového selhání, na zajištění dané hodnoty expozic se drží vyšší hodnota swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy. Avšak toto je přípustné pouze tehdy, pokud se prokáže, že vyšší hodnota swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy je nezbytná, aby odpovídala relevantní míře rizika spojeného s referenčním portfoliem, přičemž se vezmou v úvahu tyto faktory:
a)
velikost nominální pozice;
b)
poměr citlivosti expozic vůči závazkům státu, které jsou zahrnuty do swapu úvěrového selhání;
c)
zda strategie zajišťování je dynamická, nebo statická.
3. Je odpovědností držitele pozice, aby zajistil, že jeho pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy zůstane vždy přiměřená a že doba trvání pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy je co nejúžeji spjata, za převládajících tržních zvyklostí a likvidity, s dobou trvání zajišťovaných expozic nebo dobou, po kterou má dotyčná osoba v úmyslu expozici držet. Pokud jsou expozice zajištěné pozicí ve swapech úvěrového selhání zlikvidovány nebo splaceny, musí být buď nahrazeny rovnocennými expozicemi, nebo se pozice ve swapech úvěrového selhání musí snížit nebo jiným způsobem odstranit.
4. Za předpokladu, že pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy byla v době sjednání krytá, nemá se za to, že se stane nekrytou, pokud jediným důvodem k tomu, aby se stala nekrytou, je kolísání tržní hodnoty zajištěných expozic nebo hodnoty swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy.
5. Ve všech případech, kdy strany převezmou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy v důsledku svých závazků jako členů ústřední protistrany, která vypořádává transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, a v důsledku fungování pravidel uvedené ústřední protistrany, se taková pozice považuje za nedobrovolnou pozici, a ne za pozici, kterou strana sjednala, a proto se nepovažuje za nekrytou pozici podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012.
Článek 20
Způsob výpočtu nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Výpočet pozice fyzické nebo právnické osoby ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy představuje její čistou pozici.
2. Při výpočtu hodnoty způsobilých rizik zajištěných nebo zajišťovaných prostřednictvím pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy se rozlišuje mezi statickou a dynamickou strategií zajištění. V případě statického zajištění, jako jsou přímé expozice vůči státu nebo subjektům veřejného sektoru daného státu, se jako metrická míra použije tzv. „jump to default“ měření ztráty, jestliže subjekt, vůči němuž má držitel pozice expozici, přestane splácet. Výsledná hodnota se potom porovná s čistou pomyslnou hodnotou pozice ve swapech úvěrového selhání.
3. Při výpočtu hodnoty rizik upravených o tržní hodnotu, pro něž je zapotřebí dynamická strategie zajištění, musí být výpočty provedeny na základě úpravy o riziko spíše než na pomyslném základě, přičemž se zohlední rozsah, v jakém by se expozice během svého trvání mohla zvýšit nebo snížit, a relativní volatilita zajišťovaných aktiv a závazků a referenčních státních dluhopisů. Úprava podle hodnoty beta se použije, jestliže se aktiva nebo závazky, pro které se pozice ve swapech úvěrového selhání používá jako zajištění, liší od referenčního aktiva swapu úvěrového selhání.
4. Nepřímé expozice vůči rizikům, například prostřednictvím indexů, fondů, jednotek ke speciálním účelům, a pozicím ve swapech úvěrového selhání se zohlední úměrně k rozsahu, v němž jsou referenční aktivum, závazek nebo swap úvěrového selhání zastoupeny v indexu, fondu nebo jiném mechanismu.
5. Hodnota způsobilého portfolia aktiv nebo závazků, které mají být zajištěny, se odečte od hodnoty čisté pozice swapů úvěrového selhání, která je držena. Pokud je výsledné číslo kladné, pozice se považuje za nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2012.
KAPITOLA VI
PRAHOVÉ HODNOTY PRO OZNAMOVACÍ POVINNOST TÝKAJÍCÍ SE ČISTÝCH KRÁTKÝCH POZIC VE STÁTNÍCH DLUHOPISECH PODLE ČL. 7 ODST. 3
Článek 21
Prahové hodnoty pro oznamovací povinnost týkající se čistých krátkých pozic ve vydaných státních dluhopisech
1. Příslušnou mírou pro prahovou hodnotu, kdy se relevantnímu příslušnému orgánu učiní oznámení o čistých krátkých pozicích ve vydaných státních dluhopisech státního emitenta, je procento celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů za každého státního emitenta.
2. Prahovou hodnotou pro oznámení je peněžitá výše. Tato peněžitá výše se stanoví použitím procentuální prahové hodnoty na nesplacené státní dluhopisy státního emitenta a zaokrouhlí se nahoru na nejbližší milion EUR.
3. Peněžitá výše, která je výsledkem použití procentuální prahové hodnoty, se čtvrtletně reviduje a aktualizuje, aby byly zohledněny změny v celkové výši nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta.
4. Peněžitá výše, která je výsledkem použití procentuální prahové hodnoty, a celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů se vypočítá v souladu se způsobem výpočtu čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech.
5. Počáteční výše a další přírůstkové hodnoty týkající se státních emitentů se stanoví na základě těchto faktorů:
a)
pro prahové hodnoty není nutné oznamování čistých krátkých pozic minimální hodnoty týkající se kteréhokoli státního emitenta;
b)
celkové výše nesplacených státních dluhopisů státního emitenta a průměrné velikosti pozic držených účastníky trhu týkajících se státních dluhopisů státního emitenta;
c)
likvidity trhu se státními dluhopisy každého státního emitenta, včetně případně likvidity trhu s futures týkajících se uvedených státních dluhopisů.
6. S přihlédnutím k faktorům v odstavci 5 je příslušnou prahovou hodnotou pro oznamovací povinnost týkající se počáteční výše za každého státního emitenta procento, které se rovná 0,1 % nebo 0,5 % celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů. Příslušné procento, které se použije pro každého emitenta, se stanoví podle kritérií uvedených v odstavci 5 tak, že se každému státnímu emitentu přiřadí jedna ze dvou procentních prahových hodnot použitých pro výpočet peněžité výše, která bude relevantní pro oznámení.
7. Dvě počáteční kategorie prahových hodnot ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost jsou
a)
počáteční prahová hodnota ve výši 0,1 %, která se použije, pokud celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů dosahuje 0 až 500 miliard EUR;
b)
prahová hodnota ve výši 0,5 %, která se použije, pokud celková výše nesplacených vydaných státních dluhopisů převyšuje 500 miliard EUR nebo pokud pro konkrétní státní dluhopisy existuje likvidní trh s futures.
8. Další přírůstkové hodnoty se stanoví ve výši 50 % počátečních prahových hodnot a činí
a)
každých 0,05 % nad počáteční prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost ve výši 0,1 % počínaje hodnotou 0,15 %;
b)
každých 0,25 % nad počáteční prahovou hodnotu ve výši 0,5 % počínaje hodnotou 0,75 %.
9. Státní emitent přejde do skupiny s odpovídající prahovou hodnotou, pokud na trhu se státními dluhopisy státního emitenta došlo ke změnám a tato změna za použití faktorů stanovených v odstavci 5 trvá nejméně jeden kalendářní rok.
KAPITOLA VII
PARAMETRY A ZPŮSOBY VÝPOČTU PRAHOVÉ HODNOTY LIKVIDITY PRO POZASTAVENÍ OMEZENÍ PRODEJE STÁTNÍCH DLUHOPISŮ NA KRÁTKO PODLE ČL. 13 ODST. 4
Článek 22
Způsoby výpočtu a stanovení prahové hodnoty likvidity pro pozastavení omezení prodeje státních dluhopisů na krátko
1. Mírou likvidity vydaných státních dluhopisů, kterou použije každý příslušný orgán, je obrat, definovaný jako celková nominální hodnota dluhových nástrojů, s nimiž se obchoduje, v poměru ke koši referenčních nástrojů s rozdílnými splatnostmi.
2. Pokud měsíční obrat klesne pod pátý percentil měsíčního objemu obchodovaného v předcházejících dvanácti měsících, je možné dočasně pozastavit omezení nekrytého prodeje státních dluhopisů na krátko.
3. Za účelem provedení těchto výpočtů použije každý příslušný orgán reprezentativní údaje, které jsou snadno dostupné z jednoho nebo více obchodních systémů, z mimoburzovního obchodování nebo z obou míst, a poté o použitých údajích informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
4. Dříve než příslušné orgány vykonají pravomoc pozastavit omezení týkající se prodeje státních dluhopisů na krátko, ujistí se, že významný pokles likvidity není výsledkem sezonních dopadů na likviditu.
KAPITOLA VIII
VÝZNAMNÝ POKLES HODNOTY FINANČNÍCH NÁSTROJŮ JINÝCH NEŽ LIKVIDNÍCH AKCIÍ PODLE ČLÁNKU 23
Článek 23
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než likvidních akcií
1. V případě akcie jiné než likvidní akcie se výrazným poklesem hodnoty za jediný den obchodování v porovnání s uzavírací cenou předchozího dne obchodování rozumí
a)
pokles ceny akcie o 10 % nebo více, pokud je akcie v hlavním vnitrostátním akciovém indexu a je podkladovým finančním nástrojem pro derivátovou smlouvu, která byla přijata k obchodování v obchodním systému;
b)
pokles ceny akcie o 20 % nebo více, pokud je cena akcie 0,50 EUR nebo vyšší, nebo ekvivalent této částky v národní měně;
c)
pokles ceny akcie o 40 % nebo více ve všech ostatních případech.
2. Zvýšení výnosu o 7 % nebo více po celé délce výnosové křivky za jediný den obchodování týkající se příslušného státního emitenta se v případě státního dluhopisu považuje za významný pokles hodnoty.
3. Zvýšení výnosu o 10 % nebo více u korporátního dluhopisu za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty korporátního dluhopisu.
4. Pokles ceny nástroje peněžního trhu o 1,5 % nebo více za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty nástroje peněžního trhu.
5. Pokles ceny fondu obchodovaného na burze o 10 % nebo více za jediný den obchodování se považuje za významný pokles hodnoty fondu obchodovaného na burze, včetně fondů obchodovaných na burze, které jsou SKIPCP. Fond obchodovaný na burze, který využívá pákový efekt, se upraví o příslušný pákový poměr, aby odrážel 10 % pokles ceny ekvivalentního fondu přímo obchodovaného na burze, který nevyužívá pákový efekt. Reverzní fond obchodovaný na burze se upraví o faktor v hodnotě -1, aby odrážel 10 % pokles ceny ekvivalentního fondu přímo obchodovaného na burze, který nevyužívá pákový efekt.
6. Pokud se v obchodním systému obchoduje s derivátem, včetně finančních rozdílových smluv, a jeho jediným podkladovým finančním nástrojem je finanční nástroj, u něhož je významný pokles hodnoty uveden v tomto článku a čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012, má se za to, že k výraznému poklesu hodnoty derivátového nástroje došlo, pokud došlo k významnému poklesu uvedeného podkladového finančního nástroje.
KAPITOLA IX
NEPŘÍZNIVÉ UDÁLOSTI NEBO NEPŘÍZNIVÝ VÝVOJ PODLE ČLÁNKU 30
Článek 24
Kritéria a faktory, které je třeba zohlednit při určení toho, kdy dochází k nepříznivým událostem nebo nepříznivému vývoji a ohrožení
1. Pro účely článků 18 až 21 nařízení (EU) č. 236/2012 zahrnují nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které mohou vést k vážnému ohrožení finanční stability nebo důvěry v trh v dotyčném členském státě nebo v jednom nebo více jiných členských státech podle článku 30 nařízení (EU) č. 236/2012, jakoukoli činnost, výsledek, skutečnost nebo událost, které vedou nebo by odůvodněně mohly vést k těmto skutečnostem:
a)
vážným finančním, měnovým nebo rozpočtovým problémům, které mohou vést k finanční nestabilitě týkající se členského státu nebo bankovních a jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii, kdy může dojít k ohrožení řádného fungování finančních trhů a jejich integrity nebo stability finančního systému Unie;
b)
změně ratingu nebo selhání kteréhokoli členského státu nebo bank a jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii, které způsobuje nebo by mohlo způsobit závažnou nejistotu ohledně jejich solventnosti;
c)
podstatnému tlaku na prodej nebo neobvyklé volatilitě způsobující významné klesající spirály ve veškerých finančních nástrojích, které se týkají bank nebo jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii a případně státní emitenti;
d)
jakémukoli relevantnímu poškození fyzických struktur významných finančních emitentů, tržní infrastruktury, systémů clearingu a vypořádání a dohledu, které může nepříznivě ovlivnit trhy, zejména jsou-li takové škody způsobené přírodní katastrofou nebo teroristickým útokem;
e)
jakémukoli relevantnímu narušení veškerého platebního styku nebo postupu vypořádání, zejména souvisí-li s mezibankovními operacemi, které způsobuje nebo může způsobit pochybení v platbách nebo vypořádáních nebo zpoždění při platebním styku v Unii, zejména pokud toto může vést k šíření finanční nebo ekonomické zátěže v bankách a jiných finančních institucích, které se považují za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva, nebo v členském státě.
2. Pro účely článku 27 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední při zvažování kritérií stanovených v odstavci 1 možnost jakéhokoli přelévání do jiných systémů nebo k jiným emitentům nebo jejich nákazy, a zejména existenci všech typů nezávisle se projevujících jevů.
3. Pro účely čl. 28 odst. 2 písm. a) se ohrožením řádného fungování finančních trhů a jejich integrity nebo stability celého nebo části finančního systému v Unii rozumí
a)
jakékoli ohrožení v podobě vážné finanční, měnové nebo rozpočtové nestability týkající se členského státu nebo finančního systému v členském státě, které může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého nebo části finančního systému v Unii;
b)
možnost selhání kteréhokoli členského státu nebo nadnárodního emitenta;
c)
jakékoli vážné poškození fyzických struktur významných finančních emitentů, tržní infrastruktury, systémů clearingu a vypořádání a dohledu, které může vážně ovlivnit přeshraniční trhy, zejména jsou-li takové škody způsobené přírodní katastrofou nebo teroristickým útokem, kdy toto může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého nebo části finančního systému v Unii;
d)
jakékoli vážné narušení veškerého platebního styku nebo postupu vypořádání, zejména souvisí-li s mezibankovními operacemi, které způsobuje nebo může způsobit významná pochybení v platbách nebo při vypořádání nebo zpoždění v rámci přeshraničního platebního styku v Unii, zejména pokud toto může vést k šíření finanční nebo ekonomické zátěže v celém nebo části finančního systému v Unii.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 918/2012
tal-5 ta’ Lulju 2012
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fir-rigward tad-definizzjonijiet, il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti, swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani koperti, livelli limitu ta’ notifika, livelli limitu ta’ likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet, waqgħat sinifikanti fil-valur tal-istrumenti finanzjarji u avvenimenti avversi
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Marzu 2012 dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 13(4), l-Artikolu 23(7) u l-Artikolu 30 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi ċerti miżuri b’rabta mal-bejgħ bin-nieqes u swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu. L-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex tadotta Atti Ddelegati biex jissupplimentaw id-dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan l-att iddelegat jissupplimenta u jemenda ċerti elementi mhux essenzjali.
(2)
Id-dispożizzjonijet f’dan ir-Regolament huma marbuta mill-qrib, peress li l-livelli limitu ta’ notifika u ta’ pubblikazzjoni u d-determinazzjoni ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jiddependu mid-definizzjonijiet u l-metodi ta’ kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes filwaqt li d-dispożizzjonijiet dwar waqgħat fil-valur ta’ strumenti finanzjarji u waqgħat fil-likwidità ta’ swieq tad-dejn sovran u d-determinazzjoni ta’ avvenimenti avversi huma marbutin b’mod li ma tistax tifridhom. Biex tiġi żgurata l-koerenza bejn dawk id-dispożizzjonijiet dwar il-bejgħ bin-nieqes li għandhom jidħlu fis-seħħ fl-istess żmien, huwa xieraq li jiġu inklużi d-dispożizzjonijiet kollha meħtieġa mir-Regolament (UE) Nru 236/2012 f’Regolament uniku.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 fih ċerti definizzjonijiet. Għal aktar ċarezza u ċertezza legali, huwa xieraq li jiġu previsti dispożizzjonijiet supplementari ulterjuri b’rabta mad-definizzjonijiet fl-Artikolu 2(1), b’mod partikolari meta persuna fiżika jew ġuridika titqies li jkollha s-sjieda ta’ strument finanzjarju għall-finijiet tad-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes u speċifikazzjoni ulterjuri ta’ meta persuna fiżika jew ġuridika “żżomm” sehem jew strument ta’ dejn għall-finijiet tar-Regolament (UE) Nru 236/2012. L-ispeċifikazzjonijiet jintgħażlu biex jiġi żgurat li r-Regolament (UE) Nru 236/2012 ikollu l-effett maħsub b’mod konsistenti minkejja l-approċċ diverġenti tal-liġijiet tal-Istati Membri. Il-kunċetti ta’ sjieda u parteċipazzjoni azzjonarja fi Stati Membri fir-rigward ta’ titoli attwalment mhumiex armonizzati iżda d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 huma maħsuba biss biex jiġu applikati għall-bejgħ bin-nieqes u biex ikunu mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe żvilupp ġuridiku futur bħall-armonizzazjoni tal-leġiżlazzjoni.
(4)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi restrizzjonijiet u obbligi, bħal rekwiżiti ta’ notifika u ta’ pubblikazzjoni, fuq persuni naturali jew ġuridiċi li jżommu jew jidħlu f’pożizzjonijet bin-nieqes netti f’ishma u dejn sovran. Pożizzjonijiet twal u bin-nieqes f’ishma u dejn sovran jistgħu jinżammu u jiġu stmati f’modi differenti. Sabiex jiġi żgurat approċċ konsistenti u l-intenzjoni tal-miżuri dwar pożizzjonijiet bin-nieqes f’ishma u dejn sovran tingħata effett, huwa għalhekk meħtieġ li tingħata speċifikazzjoni ulterjuri dwar kif għandhom jiġu kkalkulati l-pożizzjonijet bin-nieqes netti. Bejgħ bin-nieqes jista’ jseħħ permezz ta’ strumenti uniċi jew permezz ta’ basktijiet ta’ dejn sovran u għalhekk jeħtieġ li jiġi speċifikat kif bejgħ bin-nieqes permezz ta’ basktijiet huma inklużi f’dawn il-kalkoli. Sabiex jiġi żgurat approċċ sod għall-kalkolu ta’ pożizzjonijiet ta’ bejgħ bin-nieqes netti, jeħtieġ li jiġi applikat approċċ aktar restrittiv fl-ispeċifikazzjoni ta’ pożizzjonijiet twal fl-ishma milli ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes. Peress li l-valur ta’ wħud mill-istrumenti finanzjarji jiddependi minn varjazzjonijiet fil-prezz tal-istrumenti sottostanti, jeħtieġ li jiġi speċifikat kif dan għandu jitqies. Il-metodoloġija aġġustata skont id-delta hija speċifikata peress li hija prattika aċċettata b’mod komuni.
(5)
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti jiġu kkalkulati b’referenza għall-pożizzjonijiet twal u bin-nieqes miżmuma minn persuna fiżika jew ġuridika. Madankollu pożizzjonijiet twal u bin-nieqes jistgħu jinżammu minn enititajiet differenti fi grupp jew f’fondi differenti mmaniġġjati minn maniġer ta’ fondi. Pożizzjonijiet bin-nieqes netti kbar jistgħu jiġu moħbija billi jiġu ddistribwiti bejn entitajiet fi grupp jew bejn fondi differenti. Biex jitnaqqas l-evitar u jiġi żgurat li n-notifiki u r-rapportar ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes jipprovdu stampa preċiża u rappreżentattiva, huma meħtieġa dispożizzjonijiet aktar dettaljati li jispeċifikaw kif il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għandhom jitwettqu għall-entitajiet fi grupp jew għall-maniġers ta’ fondi. Biex dawn id-dispożizzjonijiet jingħataw effett jeħtieġ li tiġi ddefinita t-tifsira ta’ strateġija ta’ investiment sabiex jiġi ċċarat liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-entitajiet fi grupp u liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-fondi għandhom jiġu aggregati. Jeħtieġ ukoll li jiġu ddefiniti l-attivitajiet ta’ mmaniġġjar biex jiġi ċċarat liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-fondi għandhom jiġu aggregati. Sabiex jiġi żgurat li jsiru n-notifiki, jeħtieġ li jiġi speċifikat liema entitajiet fi grupp jew f’fondi differenti huma meħtieġa biex jitwettqu l-kalkoli u jsiru n-notifiki.
(6)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi restrizzjonijiet fuq id-dħul fi tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti iżda jippermetti swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani koperti li wieħed ikun daħal fihom għal finijiet leġittimi ta’ ħħeġġjar. Varjetà wiesgħa ta’ assi u obbligazzjonijiet jistgħu jiġu ħħeġġjati bl-użu ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu iżda d-distinzjoni bejn iħħeġġjar leġittimu u spekulazzjoni f’ħafna mill-każijiet taf tkun diffiċli. Għalhekk hija meħtieġa speċifikazzjoni dettaljata u addizzjonali tal-każijiet li fihom swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tista’ titqies bħala koperta. Meta jkun meħtieġ li miżura kwantitattiva ta’ korrelazzjoni tiġi speċifikata fuq bażi konsistenti, għandha tintuża miżura sempliċi u aċċettata b’mod wiesa’ bħall-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson, ikkalkulat bħala l-kovarjanza ta’ żewġ varjabbli diviż bil-prodott tad-devjazzjonijiet standard tagħhom. It-tqabbil ta’ assi u obbligazzjonijiet biex tinħoloq ħeġġ perfetta fil-prattika huwa diffiċli minħabba l-karatteristiċi varjati ta’ assi u obbligazzjonijiet differenti kif ukoll il-volatilità fil-valuri tagħhom. Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jesiġi approċċ proporzjonat għall-miżuri u fid-definizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu skoperta, huwa għalhekk meħtieġ li jiġi speċifikat kif approċċ proporzjonat għandu jiġi applikat għall-assi u l-obbligazzjonijiet iħħeġġjati minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu. Billi r-Regolament (UE) Nru 236/2012 ma jippreskrivix grad speċifiku tal-korrelazzjoni meħtieġa għal pożizzjoni koperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, jeħtieġ li jiġi speċifikat li l-korrelazzjoni għandha tkun waħda sinifikattiva.
(7)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jesiġi li persuna fiżika jew ġuridika li żżomm pożizzjoni bin-nieqes netta f’dejn sovran li tkun qabżet livell limitu għandha tinnotifika dawn il-pożizzjonijiet lill-awtorità kompetenti rilevanti. Għalhekk hija meħtieġa speċifikazzjoni xierqa ta’ dan il-livell limitu. Valuri minimali li ma jkollhom l-ebda impatt sinifikanti fuq is-suq tad-dejn sovran rilevanti ma għandhomx jesiġu notifika u l-livell limitu għandu jqis, inter alia, il-likwidità ta’ kull suq tal-bonds individwali rilevanti u l-istokk tad-dejn sovran pendenti kif ukoll l-għanijiet ta’ din il-miżura.
(8)
Id-dejta meħtieġa għall-kalkolu tal-livelli limitu tan-notifika għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti b’rabta ma’ dejn sovran maħruġ mhix se tkun disponibbli fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għalhekk iż-żewġ kriterji użati biex jiġu ffissati l-livelli ta’ notifika inizjali fid-data tal-pubblikazzjoni għandhom l-ewwel nett ikunu l-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti tal-emittent sovran u t-tieni l-eżistenza ta’ suq tal-futuri likwidu għal dak id-dejn sovran. Livelli limitu riveduti għandhom jiġu adottati meta tkun disponibbli d-dejta rilevanti dwar il-kriterji kollha.
(9)
Meta l-likwidità f’suq tad-dejn sovran taqa’ taħt ċertu livell limitu, ir-restrizzjonijiet fuq l-investituri li jidħlu f’bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran skopert jistgħu jitneħħew temporanjament sabiex tiġi stimolata l-likwidità f’dak is-suq. Meta jkun hemm waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ strument finanzjarju f’ċentru tan-negozjar, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipprojbixxu, jillimitaw il-bejgħ bin-nieqes jew inkella jillimitaw it-tranżazzjonijiet f’dak l-istrument. Hemm varjetà wiesgħa ta’ strumenti u huwa meħtieġ li jiġi speċifikat il-livell limitu għal kull klassi differenti ta’ strumenti finanzjarji filwaqt li jitqiesu d-differenzi bħal dawk bejn l-istrumenti u l-volatilitajiet differenti tas-swieq rispettivi tagħhom.
(10)
F’dan ir-Regolament ma hemmx speċifikat livell limitu għal waqgħa sinifikanti fil-valur tal-prezz ta’ unità ta’ UCITS elenkat, għajr għal Fondi Negozjati fil-Borża li huma UCITS, peress li għalkemm il-prezz jista’ jvarja liberament fiċ-ċentru tan-negozjar, huwa soġġett għal regola fid-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (2) li żżomm il-prezzijiet qrib il-valur tal-assi netti tal-UCITS. Ma ġie speċifikat l-ebda livell limitu għal waqgħa sinifikanti fil-valur tad-derivattivi għajr dawk speċifikati f’dan ir-Regolament.
(11)
Dan ir-Regolament jiċċara s-setgħat ta’ intervent, kemm tal-awtoritajiet kompetenti rilevanti kif ukoll tal-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) li ġiet stabbilita u teżerċita s-setgħat tagħha skont ir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) fir-rigward ta’ avvenimenti jew żviluppi avversi. Lista ta’ dawn l-avvenimenti hija meħtieġa biex jiġi żgurat approċċ konsistenti filwaqt li jkunu jistgħu jittieħdu azzjonijiet xierqa f’każ ta’ avvenimenti jew żviluppi avversi mhux previsti.
(12)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali jeħtieġ li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-istess jum meta jidħol fis-seħħ ir-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 919/2012 (4).
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistipula regoli dettaljati li jissupplimentaw l-Artikoli li ġejjin tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fir-rigward ta’:
-
L-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tad-definizzjonijiet ta’ sjieda u bejgħ bin-nieqes;
-
L-Artikolu 3(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri ta’ każijiet ta’ u l-metodu għall-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta u d-definizzjoni ta’ parteċipazzjoni azzjonarja;
-
L-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri ta’ pożizzjonijiet skoperti fi swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani u l-metodi tal-kalkolu għall-gruppi u għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi;
-
L-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-livell limitu ta’ notifika għal bejgħ bin-nieqes sinifikanti f’dejn sovran;
-
L-Artikolu 13(4) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-livell limitu ta’ likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran;
-
L-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tat-tifsira ta’ waqgħat sinifikanti fil-valur ta’ strumenti finanzjarji għajr ishma likwidi;
-
L-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-kriterji u l-fatturi li għandhom jitqiesu fid-determinazzjoni tal-każijiet li fihom jokkorru l-avvenimenti jew l-iżviluppi avversi msemmija fl-Artikoli minn 18 sa 21 u fl-Artikolu 27 u t-theddid imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 28(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Grupp” tfisser dawk l-entitajiet ġuridiċi li huma impriżi kkontrollati fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(1)(f) tad-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u l-unika persuna fiżika jew ġuridika li tikkontrolla t-tali impriża.
(b)
“Emittent supranazzjonali” tfisser emittent fi ħdan it-tifsira tal-Artikoli 2(1)(d)(i), (iv), (v) u (vi) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
KAPITOLU II
SPEĊIFIKAZZJONI SUPPLEMENTARI TAD-DEFINIZZJONIJIET SKONT L-ARTIKOLU 2(2) U L-ARTIKOLU 3(7)(a)
Artikolu 3
Speċifikazzjoni tat-terminu “sjieda” u definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes
1. Għall-finijiet tad-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes, id-determinazzjoni, fejn applikabbli, ta’ jekk persuna fiżika jew ġuridika titqiesx li tkun is-sid ta’ strument finanzjarju meta jkun hemm sjidiet ġuridiċi jew użufruttwarji tagħhom għandha ssir skont il-liġi applikabbli għall-bejgħ bin-nieqes rilevanti ta’ dak is-sehem jew strument ta’ dejn. Meta persuni fiżiċi jew ġuridiċi huma l-użufruttwarji ta’ sehem jew strument ta’ dejn, dak is-sehem jew strument ta’ dejn għandu jitqies li s-sid tiegħu jkun l-użufruttwarju finali, inkluż meta s-sehem jew l-istrument ta’ dejn jinżamm minn persuna nnominata. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-użufruttwarju għandu jkun l-investitur li jassumi r-riskju ekonomiku tal-akkwist ta’ strument finanzjarju.
2. Għall-finijiet tal-punti (i), (ii) u (iii) tal-Artikolu 2(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u “bejgħ bin-nieqes” fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, ma jinkludix:
(a)
il-bejgħ ta’ strumenti finanzjarji li ġew ittrasferiti taħt ftehim ta’ self ta’ titoli jew ftehim repo, sakemm dawk it-titoli jiġu jew irritornati inkella ċ-ċedent jirtira t-titoli sabiex jiġi effettwat saldu meta jkun dovut;
(b)
il-bejgħ ta’ strument finanzjarju minn persuna fiżika jew ġuridika li tkun xtrat strument finanzjarju qabel il-bejgħ iżda ma tkunx ħadet il-konsenja ta’ dak l-istrument finanzjarju meta jkun sar il-bejgħ sakemm l-istrument finanzjarju jiġi kkonsenjat fi żmien meta s-saldu jkun jista’ jiġi effetwat meta jkun dovut;
(c)
il-bejgħ ta’ strument finanzjarju minn persuna fiżika jew ġuridika li eżerċitat opzjoni jew pretensjoni simili fuq dak l-istrument finanzjarju, sakemm dak l-istrument finanzjarju jiġi kkonsenjat fi żmien meta s-saldu jkun jista’ jiġi effettwat meta jkun dovut.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni azzjonarja
Persuna fiżika jew ġuridika titqies li qed iżżomm sehem jew strument ta’ dejn għall-finijiet tal-Artikolu 3(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
Il-persuna fiżika jew ġuridika tkun is-sid ta’ sehem jew strument ta’ dejn skont l-Artikolu 3(1);
(b)
F’każ ta’ pretensjoni eżekutibbli fuq it-trasferiment tas-sjieda ta’ sehem jew strument ta’ dejn lill-persuna fiżika jew ġuridika skont il-liġi applikabbli għall-bejgħ rilevanti.
KAPITOLU III
POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI SKONT L-ARTIKOLU 3(7)(b)
Artikolu 5
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - pożizzjonijiet twal
1. Il-parteċipazzjoni azzjonarja permezz ta’ pożizzjoni twila f’basket ta’ ishma għandha, b’rabta ma’ dak is-sehem, titqies ukoll sal-punt li dak is-sehem ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument finanzjarju għajr sehem li jikkonferixxi vantaġġ fianzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz tas-sehem kif stabbilit fl-Artikolu 3(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 tfisser kwalunkwe skopertura għal kapital azzjonarju permezz ta’ strument wieħed jew aktar elenkati fl-Anness I, il-Parti 1.
L-iskopertura msemmija fl-ewwel subparagrafu tiddependi mill-valur tas-sehem li trid tiġi kkalkulata l-pożizzjoni bin-nieqes netta tiegħu, u li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz jew fil-valur ta’ sehem.
Artikolu 6
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - pożizzjonijiet bin-nieqes
1. Bejgħ bin-nieqes ta’ sehem permezz ta’ bejgħ bin-nieqes f’basket ta’ ishma għandu, b’rabta ma’ dak is-sehem, jitqies ukoll sal-punt li dak is-sehem ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikoli 3(1)(a) u 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta pożizzjoni fi strument finanzjarju, inklużi dawk elenkati fl-Anness I, il-Parti 1, tikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ nuqqas fil-prezz jew fil-valur tas-sehem, din il-pożizzjoni għandha titqies fil-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes.
Artikolu 7
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - ġenerali
Il-kriterji li ġejjin għandhom jitqiesu għall-finijiet ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti msemmija fl-Artikoli 5 u 6:
(a)
huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
(b)
pożizzjonijiet bin-nieqes fi strumenti finanzjarji li jagħtu lok għal pretensjoni għal ishma mhux maħruġa, u drittijiet ta’ sottoskrizzjoni, bonds konvertibbli u strumenti oħrajn paragunabbli ma għandhomx jitqiesu bħala pożizzjonijiet bin-nieqes meta tiġi kkalkulata pożizzjoni bin-nieqes.
Artikolu 8
Pożizzjoni bin-nieqes netta f’dejn sovran - pożizzjonijiet twal
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu u l-Anness II, l-ipprezzar għandu jfisser ir-rendiment, jew fejn ma jkunx hemm rendiment għal wieħed mill-assi jew waħda mill-obbligazzjonijiet rilevanti jew ir-rendiment ma jkunx komparatur xieraq bejn l-assi jew l-obbligazzjonijiet rilevanti, għandu jfisser il-prezz. Il-parteċipazzjoni azzjonarja ta’ strument ta’ dejn sovran permezz ta’ pożizzjoni twila f’basket ta’ strumenti ta’ dejn sovran ta’ emittenti differenti għandha, b’rabta ma’ dak id-dejn sovran, titqies ukoll sal-punt li dak id-dejn sovran ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument għajr id-dejn sovran li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz ta’ dejn sovran tfisser kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument wieħed jew aktar elenkati fl-Anness I, il-Parti 2 dejjem sakemm il-valur tagħhom ikun jiddependi mill-valur tad-dejn sovran li trid tiġi kkalkulata l-pożizzjoni bin-nieqes netta tiegħu, u li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz jew fil-valur ta’ dejn sovran.
3. Dejjem sakemm ikunu kkorrelatati ħafna skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u l-paragrafi 4 u 5, il-parteċipazzjonijiet azzjonarji netti kollha ta’ dejn sovran ta’ emittent sovran li jkun ikkorrelatat ħafna mal-ipprezzar tad-dejn sovran fi kwalunkwe pożizzjoni bin-nieqes għandu jiġi inkluż fil-kalkolu ta’ pożizzjoni twila. Strumenti ta’ dejn sovran minn emittenti li jkun jinsabu barra l-Unjoni ma għandhomx jiġu inklużi.
4. Għal assi bi prezz tas-suq likwidu, korrelazzjoni għolja bejn l-ipprezzar ta’ strument ta’ dejn ta’ emittent sovran ieħor u l-ipprezzar ta’ dejn tal-emittent sovran speċifiku għandha titkejjel fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta ta’ kuljum akkumulata u ppeżata għall-perjodu tat-12-il xahar ta’ qabel il-pożizzjoni fid-dejn sovran. Għal assi li għalihom ma hemmx suq likwidu jew l-istorja tal-prezzijiet hija ta’ anqas minn 12-il xahar, għandha tintuża sostituzzjoni xierqa ta’ dewmien simili.
5. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, strument ta’ dejn u dejn sovran maħruġ għandhom jitqiesu bħala kkorrelatati ħafna meta l-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson ikun tal-anqas 80 % bejn l-ipprezzar tal-istrument tad-dejn ta’ emittent sovran ieħor u l-ipprezzar tad-dejn sovran speċifiku għall-perjodu rilevanti.
6. Jekk il-pożizzjoni sussegwentement ma tibqax ikkorrelatata ħafna abbażi ta’ perjodu kontinwu ta’ 12-il xahar, id-dejn sovran tal-emittent sovran li preċedentement kien ikkorrelatat ħafna ma għandux jibqa’ jitqies meta tkun se tiġi kkalkulata pożizzjoni twila. Madankollu, pożizzjonijiet ma għandhomx jitqiesu li waqfu jkunu kkorrelatati ħafna meta jkun hemm waqgħa temporanja fil-livell tal-korrelazzjoni tad-dejn sovran għal mhux aktar minn tliet xhur taħt il-livell stabbilit fil-paragrafu 4, sakemm il-koeffiċjent tal-korrelazzjoni jkun tal-anqas 60 % tul dan il-perjodu ta’ tliet xhur.
7. Fil-kalkolu tal-pożizzjonijiet bin-nieqes netti, huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
Artikolu 9
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dejn sovran - pożizzjonijiet bin-nieqes
1. Bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran permezz ta’ bejgħ ta’ basket ta’ dejn sovran għandu, b’rabta ma’ dak id-dejn sovran, jitqies ukoll sal-punt li dak id-dejn sovran ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikoli 3(1)(a) u 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta pożizzjoni fi strument, inklużi dawk elenkati fl-Artikolu 8(2), tikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ nuqqas fil-prezz jew fil-valur tad-dejn sovran, din il-pożizzjoni għandha titqies fil-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes.
3. Kwalunkwe swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran irreferenzjat għal emittent sovran għandu jiġi inkluż fil-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dak id-dejn sovran. Bejgħ ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani għandu jitqies bħala pożizzjonijiet twal u xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani għandu jitqies bħala pożizzjonijiet bin-nieqes.
4. Jekk swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tkun qed tiħħeġġja riskju għajr id-dejn sovran irreferenzjat, il-valur tar-riskju ħħeġġjat ma jistax jiġi ttrattat bħala pożizzjoni twila għall-finijiet tal-kalkolu ta’ jekk persuna fiżika jew ġuridika għandhiex pożizzjoni bin-nieqes netta fid-dejn sovran maħruġ ta’ emittent sovran.
5. Fil-kalkolu tal-pożizzjonijiet bin-nieqes netti, huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
Artikolu 10
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti b’rabta mal-ishma
1. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta f’ishma skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, għandha tintuża l-metodoloġija aġġustata skont id-delta għall-ishma stabbilita fl-Anness II.
2. Kwalunkwe kalkolu minn persuna fiżika jew ġuridika ta’ pożizzjoni twila jew bin-nieqes b’rabta mal-istess ishma għandha tuża l-istess metodi.
3. Il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għandu jqis tranżazzjonijiet fl-istrumenti finanzjarji kollha, kemm jekk isiru f’ċentru tan-negozjar kif ukoll lil hinn minnu, li jikkonferixxu vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ bidla fil-prezz jew fil-valur tas-sehem.
Artikolu 11
Kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għal dejn sovran
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dejn sovran għandhom jiġu kkalkulati billi jitqiesu tranżazzjonijiet fl-istrumenti finanzjarji kollha li jikkonferixxu vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ bidla fil-prezz jew fir-rendiment tad-dejn sovran. Għal dejn sovran għandha tintuża l-metodoloġija aġġustata skont id-delta stabbilita fl-Anness II.
2. Skont l-Artikolu 3(6) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 il-pożizzjonijiet għandhom jiġu kkalkulati għal kull emittent sovran li fih persuna fiżika jew ġuridika żżomm pożizzjoni bin-nieqes.
KAPITOLU IV
POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI F'FONDI JEW FI GRUPPI SKONT L-ARTIKOLU 3(7)(c)
Artikolu 12
Metodu tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar relatati ma’ diversi fondi jew portafolli mmanniġġjati
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari għandu jsir skont l-Artikoli 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 għal kull fond individwali, irrispettivament mill-forma ġuridika tiegħu u għal kull portafoll immaniġġjat.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 12 u l-Artikolu 13, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Strateġija ta’ Investiment” tfisser strateġija li tiġi segwita minn entità maniġerjali, fir-rigward ta’ emittent partikolari, li timmira li jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta jew twila netta meħuda permezz ta’ tranżazzjonijiet fi strumenti finanzjarji varji maħruġa minn dak l-emittent jew relatati miegħu.
(b)
“Attivitajiet ta’ mmaniġġjar” tfisser immaniġġjar ta’ fondi irrispettivament mill-forma ġuridika tagħhom u mmaniġġjar ta’ portafolli skont mandati mogħtija minn klijenti fuq bażi diskrezzjonarja ta’ klijent klijent meta tali portafolli jinkludu strument finanzjarju wieħed jew aktar.
(c)
“Entità maniġerjali” tfisser persuna ġuridika jew entità, inkluż diviżjoni, unità jew dipartiment li timmaniġġja, fuq bażi diskrezzjonarja, fondi jew portafolli skont mandat.
3. L-entità maniġerjali għandha taggrega l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti tal-fondi u l-portafolli fil-kuntest tal-maniġment tagħha li għalih tkun qed tiġi segwita l-istess strateġija ta’ investiment b’rabta ma’ emittent partikolari.
4. Meta jiġi applikat il-metodu deskritt hawn fuq, l-entità maniġerjali għandha:
(a)
tqis il-pożizzjonijiet tal-fondi u l-portafolli li l-immaniġġjar tagħhom ġie ddelegat minn parti terza;
(b)
teskludi l-pożizzjonijiet tal-fondi u l-portafolli li l-immaniġġjar tagħhom ġie ddelegat lil parti terza.
L-entità maniġerjali għandha tirrapporta, u tiżvela fejn ikun meħtieġ, il-pożizzjoni bin-nieqes netta li tirriżulta mill-paragrafi 3 u 4 meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew divulgazzjoni skont l-Artikoli 5 sa 11 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
5. Meta entità ġuridika unika tkun qed twettaq attivitajiet ta’ mmaniġġjar flimkien ma’ attivitajiet oħrajn mhux ta’ mmaniġġjar, għandha tapplika l-metodu deskritt stabbilit fil-paragrafi 1 sa 3 lill-attivitajiet ta’ mmaniġġjar biss tagħha u tirrapporta, u tiżvela l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jirriżultaw.
6. Għall-attivitajiet tagħha mhux ta’ mmaniġġjar li jagħtu lok għal parteċipazzjoni azzjonarja ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes mill-entità għall-kont tagħha stess, dik l-entità ġuridika unika għandha twettaq il-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari skont l-Artikolu 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u tirrapporta, u tiżvela l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jirriżultaw.
Artikolu 13
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjonijiet għal entitajiet ġuridiċi fi grupp li jkollhom pożizzjonijiet twal jew bin-nieqes b’rabta ma’ emittent partikolari
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta għandu jsir skont l-Artikolu 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 għal kull entità ġuridika li tikkostitwixxi l-grupp. L-entità ġuridika rilevanti, jew f’isimha, il-grupp li tappartjeni fih, għandhom jirrapportaw u jiżvelaw, il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni. Meta entità waħda jew aktar mill-entitajiet ġuridiċi li jikkostitwixxu l-grupp ikunu entitajiet maniġerjali, għandhom japplikaw il-metodu deskritt fl-Artikoli 12(1) sa 12(4) għal attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi u portafolli.
2. Il-pożizzjonijiet bin-nieqes u twal netti tal-entitajiet ġuridiċi kollha li jikkostitwixxu l-grupp għandhom jiġu aggregati u nnettjati, bl-eċċezzjoni tal-pożizzjonijiet tal-entitajiet maniġerjali li jwettqu l-attivitajiet ta’ mmaniġġjar. Il-grupp għandu jirrapporta, u jiżvela fejn rilevanti, il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew divulgazzjoni rilevanti.
3. Meta pożizzjoni bin-nieqes netta tilħaq jew taqbeż il-livell limitu ta’ notifika skont l-Artikolu 5 jew il-livell limitu ta’ divulgazzjoni skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, entità ġuridika fi grupp għandha tirrapporta, u tiżvela skont l-Artikoli 5 sa 11 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari kkalkulata skont il-paragrafu 1 sakemm l-ebda pożizzjoni bin-nieqes netta fil-livell tal-grupp ikkalkulata skont il-paragrafu 2 ma tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni. Entità ġuridika maħtura għal dan l-għan għandha tirrapporta, u tiżvela fejn rilevanti, il-pożizzjoni bin-nieqes netta fil-livell tal-grupp f’emittent partikolari kkalkulat skont il-paragrafu 2 meta:
(i)
ma jintlaħaq jew jinqabeż l-ebda livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni minn kwalunkwe entità ġuridika fil-grupp;
(ii)
livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni jintlaħaq jew jinqabeż b’mod simultanju kemm mill-grupp innifsu kif ukoll minn kwalunkwe entità ġuridika f’dak il-grupp.
KAPITOLU V
SWAPS TA’ INADEMPJENZA TAL-KREDITU SOVRANI KOPERTI SKONT L-ARTIKOLU 4(2)
Artikolu 14
Każijiet li mhumiex pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti
1. Fil-każijiet li ġejjin pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
(a)
Fir-rigward tal-ħeġġijiet għall-fini tal-Artikolu 4(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u għandha sservi bħala ħeġġ kontra riskju ta’ waqgħa fil-valur tal-assi jew l-obbligazzjonijiet ikkorrelatati mar-riskju ta’ waqgħa tal-valur tad-dejn sovran li jkun irreferenzjat mill-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu u meta dawk l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għal entitajiet tas-settur pubbliku jew privat fl-istess Stat Membru.
(b)
Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, li fiha l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għall-entitajiet tas-settur pubbliku jew privat fl-istess Stat Membru bħala r-referenza sovrana għall-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu, ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta:
i.
tirreferenzja Stat Membru, inkluż ministeru, aġenzija jew entità ad hoc tal-Istat Membru, jew f’każ ta’ Stat Membru li jkun stat federali, wieħed mill-membri parti mill-federazzjoni;
ii.
tintuża biex tiħħeġġja kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tissodisfa t-test tal-korrelazzjoni stabbilit fl-Artikolu 18.
(c)
Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, fejn l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għal emittent sovran li fih ir-referenza sovrana għall-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu tkun garanti jew azzjonista, ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta:
i.
tirreferi għal Stat Membru;
ii.
tintuża biex tiħħeġġja kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tissodisfa t-test tal-korrelazzjoni stabbilt fl-Artikolu 18.
2. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1, korrelazzjoni għandha teżisti bejn il-valur tal-assi jew l-obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata u l-valur tad-dejn sovran irreferenzjat kif stabbilit fl-Artikolu 18.
Artikolu 15
Każijiet li mhumiex pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti fejn l-obbligant huwa stabbilit jew l-assi jew l-obbligazzjoni tinsab f’aktar minn Stat Membru ieħor.
1. Meta l-obbligant ta’, jew il-kontroparti għal, assi jew obbligazzjoni jkun stabbilit f’aktar minn Stat Membru wieħed, pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta fil-każijiet li ġejjin, skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u sakemm it-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 ta’ dan ir-Regolament jiġi ssodisfat f’kull każ:
(a)
meta jkun hemm kumpanija prinċipali fi Stat Membru wieħed u sussidjarja fi Stat Membru ieħor u jkun sar self lis-sussidjarja. Meta s-sussidjarja tingħata appoġġ ta’ kreditu espliċitu jew impliċitu mill-kumpanija prinċipali, għandu jkun permissibbli x-xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fl-Istat Membru tal-kumpanija prinċipali minflok tas-sussidjarja;
(b)
meta jkun hemm kumpanija azzjonarja prinċipali li tkun is-sid ta’ jew tikkontrolla kumpanija operattiva sussidjarja fi Stati Membri differenti. Jekk il-kumpanija prinċipali tkun l-emittent ta’ bond iżda s-sussidjarja tkun is-sid tal-assi u d-dħul li jkunu ħħeġġjati, għandu jkun permissibbli x-xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani rreferenzjati lill-Istat Membru tas-sussidjarja;
(c)
biex tiħħeġġja skopertura fi Stat Membru wieħed li jkun investa fid-dejn sovran ta’ Stat Membru ieħor sal-punt li dik il-kumpanija se ssofri impatt sinifikanti fil-każ ta’ waqgħa sinifikanti fil-valur tad-dejn sovran tal-Istat Membru l-ieħor, sakemm il-kumpanija tkun stabbilita fiż-żewġ Stati Membri. Meta l-korrelazzjoni bejn dan ir-riskju u d-dejn tat-tieni Stat Membru tkun ikbar mill-korrelazzjoni bejn dan ir-riskju u d-dejn tal-Istat Membru li fih il-kumpanija tkun stabbilita għandu jkun permissibbli li jinxtraw swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani rreferenzjati lit-tieni Stat Membru.
2. Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta fil-każijiet li ġejjin, skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u sakemm it-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 ta’ dan ir-Regolament jiġi ssodisfat f’kull każ:
(a)
meta l-obbligant ta’, jew il-kontroparti għal, assi jew obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata jkun/tkun kumpanija li topera madwar l-Unjoni jew meta l-iskopertura ħħeġġjata tkun marbuta mal-Unjoni jew l-Istati Membri li għandhom l-euro bħala l-munita tagħhom, għandu jkun permissibbli li tiġi ħħeġġjata ma’ indiċi Ewropew jew taż-żona tal-euro ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu ta’ bonds sovrani;
(b)
meta kontroparti għal assi jew obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata tkun emittent supranazzjonali, għandu jkun permissibbli li r-riskju tal-kontroparti jiġi ħħeġġjat ma’ basket ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu magħżul b’mod xieraq li jirreferenzja dawk il-garanti jew l-azzjonisti tal-entità;
Artikolu 16
Ġustifikazzjoni ta’ pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti
Kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tidħol f’pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana għandha, fuq talba tal-awtorità kompetenti:
(a)
tiġġustifika lil dik l-awtorità kompetenti liema mill-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 ġew issodisfati meta daħlet f’dik il-pożizzjoni;
(b)
turi lill-awtorità kompetenti konformità mat-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 u r-rekwiżiti tal-proporzjonalità fl-Artikolu 19 fir-rigward ta’ dik il-pożizzjoni ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana fi kwalunkwe ħin li tkun qed iżżomm dik l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Artikolu 17
Assi u obbligazzjonijiet iħħeġġjati
L-eżempji li ġejjin huma każijiet meta l-assi u l-obbligazzjonijiet jistgħu jiġu ħħeġġjati permezz ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 15 u 18 fir-Regolament (UE) Nru 236/2012:
(a)
pożizzjoni twila fid-dejn sovran tal-emittent rilevanti;
(b)
kwalunkwe pożizzjoni jew portafoll użati fil-kuntest ta’ ħħeġġjar ta’ skoperturi lill-emittent sovran irreferenzjat fl-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(c)
kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tirreferi għall-entitajiet fis-settur pubbliku fl-Istat Membru li d-dejn sovran tiegħu huwa rreferenzjat fl-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu. Dan jinkludi skoperturi ta’ amministrazzjonijiet ċentrali, reġjonali u lokali, entitajiet tas-settur pubbliku jew kwalunkwe skopertura ggarantita mill-entità rreferenzjata u jista’ jinkludi kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ assi jew obbligazzjonijiet finanzjarji, tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ rati ta’ mgħax jew ta’ muniti fejn l-iswap tal-inadempjenza tal-kreditu sovrana tintuża bħala għodda ta’ mmaniġġjar tar-riskju tal-kontroparti għall-iħħeġġjar ta’ skopertura ta’ kuntratti finanzjarji jew ta’ kummerċ barrani;
(d)
skoperturi ta’ entitajiet tas-settur privat stabbiliti fl-Istat Membru li huwa rreferenzjat fl-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana. L-iskoperturi inkwistjoni jinkludu iżda mhumiex limitati għal self, riskju ta’ kreditu tal-kontroparti (inkluża skopertura potenzjali meta jkun meħtieġ kapital regolatorju għal tali skopertura), riċevibbli u garanziji. L-assi u l-obbligazzjonijiet jinkludu iżda mhumiex limitati għal kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ assi jew obbligi finanzjarji, tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ rati ta’ mgħax jew ta’ muniti fejn l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tintuża bħala għodda ta’ mmaniġġjar tar-riskju tal-kontroparti għall-iħħeġġjar ta’ skopertura ta’ kuntratti finanzjarji jew skoperturi ta’ kummerċ barrani;
(e)
kwalunkwe skopertura indiretta ta’ kwalunkwe entità minn dawk imsemmija hawn fuq miksuba permezz ta’ skopertura ta’ indiċijiet, fondi jew entitajiet ad hoc.
Artikolu 18
Testijiet tal-korrelazzjoni
1. It-test tal-korrelazzjoni msemmi f’dan il-Kapitolu għandu jiġi ssodisfat f’wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
It-test tal-korrelazzjoni kwantittativ għandu jiġi ssodisfat billi jintwera koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson ta’ mill-anqas 70 % bejn il-prezz tal-assi jew l-obbligazzjonijiet u l-prezz tad-dejn sovran ikkalkulat fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta tal-anqas għal perjodu ta’ 12-il xahar ta’ jiem ta’ negozjar immedjatament qabel id-data meta tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(b)
il-korrelazzjoni kwalitattiva għandha tiġi ssodisfata billi tintwera korrelazzjoni sinifikattiva, li tfisser korrelazzjoni li tkun ibbażata fuq dejta xierqa u ma tkunx evidenza ta’ sempliċi dipendenza temporanja. Il-korrelazzjoni għandha tiġi kkalkulata fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta għat-12-il xahar ta’ jiem ta’ negozjar qabel ma tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu, ippeżata mal-perjodu taż-żmien l-aktar reċenti. Għandu jintuża perjodu ta’ żmien differenti jekk jintwera li l-kundizzjonijiet prevalenti f’dak il-perjodu kienu simili għal dawk fil-perjodu taż-żmien meta għandha tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu jew li tokkorri fil-perjodu ta’ skopertura li qed tiġi ħħeġġjata. Għal assi li għalihom ma hemmx prezz tas-suq likwidu jew meta ma jkunx hemm storja tal-prezz twila biżżejjed, għandha tintuża sostituzzjoni xierqa.
2. It-test tal-korrelazzjoni fil-paragrafu 1 għandu jitqies li ġie ssodisfat jekk jista’ jintwera li:
(a)
L-esponiment li qed jiġi ħħeġġjat huwa relatat ma’ impriża fejn sidha jkun l-emittent sovran jew fejn l-emittent sovran ikun is-sid tal-maġġoranza tal-kapital azzjonarju li jagħti dritt għal vot jew li d-dejn tagħha jkun iggarantit mill-emittent sovran;
(b)
l-iskopertura li qed tiġi ħħeġġjata hija marbuta ma’ gvern reġjonali, lokali jew muniċipali tal-Istat Membru;
(c)
l-esponiment li qed jiġi ħħeġġjat huwa marbut ma’ impriża li l-flussi tal-flus tagħha jiddependu b’mod sinifikanti minn kuntratti minn emittent sovran jew proġett li jkun iffinanzjat jew iffinanzjat b’mod sinifikanti jew sottoskritt minn emittent sovran, bħal, pereżempju, proġett tal-infrastruttura.
3. Il-parti rilevanti għandha tiġġustifika li t-test ta’ korrelazzjoni jkun ġie ssodisfat meta l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tkun ittieħdet fuq talba tal-awtorità kompetenti rilevanti.
Artikolu 19
Proporzjonalità
1. Biex jiġi ddeterminat jekk id-daqs tal-pożizzjoni tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana huwiex proporzjonat għad-daqs tal-iskoperturi ħħeġġjati, fejn ma tkunx possibbli ħeġġ perfetta, mhijiex meħtieġa korrispondenza eżatta u sovrapożizzjonament limitat tal-kopertura għandu jkun permess skont il-paragrafu 2. Il-parti rilevanti għandha tiġġustifika, fuq talba tal-awtorità kompetenti, għalfejn mhijiex possibbli korrispondenza eżatta.
2. Meta jkun iġġustifikat min-natura tal-assi u l-obbligazzjonijiet li jkunu qegħdin jiġu ħħeġġjati u r-relazzjoni tagħhom mal-valur tal-obbligi tal-emittent sovran li jkunu fl-ambitu tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu, għandu jinżamm valur akbar tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana biex jiġi ħħeġġjat valur speċifiku ta’ skoperturi. Madankollu, dan għandu jkun permess biss fejn jintwera li valur akbar ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana huwa meħtieġ biex jikkorrispondi għal miżura rilevanti ta’ riskju assoċjat mal-portafoll ta’ referenza, filwaqt li jitqiesu l-fatturi li ġejjin:
(a)
id-daqs tal-pożizzjoni nominali;
(b)
il-proporzjon tas-sensitivittà tal-iskoperturi għall-obbligi tal-emittent sovran li jkunu fl-ambitu tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(c)
jekk l-istrateġija ta’ ħħeġġjar involuta hijiex dinamika jew statika.
3. Id-detentur tal-pożizzjoni huwa responsabbli li jiżgura li l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tiegħu tibqa’ proporzjonata l-ħin kollu u li d-durata tal-pożizzjoni tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tiġi allinjata mill-aktar qrib possibbli skont il-konvenzjonijiet u l-likwidità tas-suq prevalenti mad-durata tal-iskoperturi li jkunu qed jiġu ħħeġġjati jew il-perjodu li matulu l-persuna jkollha l-ħsieb li żżomm l-iskopertura. Jekk l-iskoperturi li jkunu qed jiġu ħħeġġjati mill-pożizzjoni tal-iswap tal-inadempjenza tal-kreditu jiġu llikwidati jew jinfdew, dawn għandhom jew jiġu sostitwiti bi skoperturi ekwivalenti jew il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu għandha titnaqqas jew tiġi eliminata mod ieħor.
4. Sakemm pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu tkun koperta meta tittieħed, ma għandhiex tiġi ttrattata bħala pożizzjoni li saret skoperta fejn l-unika raġuni għalfejn il-pożizzjoni tkun saret skoperta tkun flutwazzjoni fil-valur tas-suq tal-iskoperturi ħħeġġjati jew il-valur ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana.
5. Fiċ-ċirkostanzi kollha, fejn partijiet jaċċettaw pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu bħala konsegwenza tal-obbligi tagħhom bħala membri ta’ kontroparti ċentrali li tikklerja t-tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu u b’riżultat tal-operazzjoni tar-regoli ta’ dik il-kontroparti ċentrali, it-tali pożizzjoni għandha tiġi ttrattata bħala involontarja u mhux bħala pożizzjoni meħuda mill-parti u għalhekk ma għandhiex titqies bħala skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
Artikolu 20
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana skoperta
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ta’ persuna fiżika jew ġuridika għandha tkun il-pożizzjoni netta tagħha.
2. Meta jiġi kkalkulat il-valur tar-riskji eliġibbli ħħeġġjati jew li se jiġu ħħeġġjati minn pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana għandha ssir distinzjoni bejn strateġiji ta’ ħħeġġjar statiċi u dinamiċi. Għall-iħħeġġjar statiku, bħal skoperturi diretti ta’ emittenti sovrani jew korpi tas-settur pubbliku tal-emittent sovran, il-kejl użat għandu jkun il-miżura tal-inadempjenza għal għarrieda (jump to default) tat-telf jekk l-entità li għaliha hu espost id-detentur tal-pożizzjoni ssir inadempjenti. Il-valur li jirriżulta mbagħad għandu jitqabbel mal-valur nozzjonali nett tal-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
3. Meta jiġi kkalkulat il-valur tar-riskji aġġustati għall-valur tas-suq li għalihom hija meħtieġa strateġija dinamika ta’ ħħeġġjar, il-kalkoli għandhom jitwettqu fuq bażi aġġustata għar-riskji minflok fuq bażi nozzjonali, filwaqt li jitqies sa liema punt skopertura tista’ tiżdied jew tonqos matul id-durata tagħha u l-volatilatijiet relattivi tal-assi u l-obbligazzjonijiet li qed jiġu ħħeġġjati u tad-dejn sovran irreferenzjat. Aġġustament skont il-beta għandu jintuża jekk l-assi jew l-obbligazzjoni li għaliha l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu qed tintuża bħala ħeġġ tkun differenti mill-assi ta’ referenza tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
4. Skoperturi indiretti għal riskji, bħal pereżempju permezz ta’ indiċijiet, fondi, entitajiet ad hoc, u għal pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu għandhom jitqiesu sal-punt li jkunu qed jiġu rrappreżentati l-assi, l-obbligazzjoni jew l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu fl-indiċi, il-fond jew mekkaniżmu ieħor.
5. Il-valur tal-portafoll eliġibbli ta’ assi jew obbligazzjonijiet li se jiġu ħħeġġjati għandu jitnaqqas mill-valur tal-pożizzjoni tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu netta miżmuma. Jekk iċ-ċifra li tirriżulta tkun pożittiva l-pożizzjoni għandha titqies bħala pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
KAPITOLU VI
LIVELLI LIMITU TA’ NOTIFIKA GĦAL POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI F’DEJN SOVRAN SKONT L-ARTIKOLU 7(3)
Artikolu 21
Livelli limitu ta’ notifika għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti relatati mad-dejn sovran maħruġ
1. Il-miżura rilevanti għal-livell limitu li jiskatta n-notifika lill-awtorità kompetenti rilevanti ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti fid-dejn sovran maħruġ ta’ emittent sovran għandha tkun perċentwal tal-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti għal kull emittent sovran.
2. Il-livell limitu ta’ rapportar għandu jkun ammont monetarju. Dan l-ammont monetarju għandu jiġi ffissat bl-applikazzjoni tal-livell limitu tal-perċentwal għad-dejn sovran pendenti tal-emittent sovran u espress bħala l-eqreb miljun ta’ euro sħiħ.
3. L-ammont monetarju implikat bil-livell limitu tal-perċentwal għandu jiġi rivedut u aġġornat kull tliet xhur sabiex jirrifletti l-bidliet fl-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti ta’ kull emittent sovran.
4. L-ammont monetarju implikat bil-livell limitu tal-perċentwal u l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti għandu jiġi kkalkulat skont il-metodu tal-kalkolu għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti fid-dejn sovran.
5. L-ammonti inizjali u l-livelli inkrimentali addizzjonali għall-emittenti sovrani għandhom jiġu ddeterminati abbażi tal-fatturi li ġejjin:
(a)
Il-livelli limitu ma għandhomx jesiġu notifiki ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti ta’ valuri minimali fi kwalunkwe emittent sovran;
(b)
l-ammont totali ta’ dejn sovran pendenti għal emittent sovran u d-daqs medju tal-pożizzjonijiet miżmuma mill-parteċipanti fis-suq relatati mad-dejn sovran ta’ dak l-emittent sovran;
(c)
il-likwidità tas-suq tad-dejn sovran ta’ kull emittent sovran, inkluż fejn xieraq, il-likwidità tas-suq tal-futuri għal dak id-dejn sovran.
6. Meta jitqiesu l-fatturi tal-paragrafu 5, il-livelli limitu ta’ notifika rilevanti għall-ammont inizjali li għandhom jitqiesu għal kull emittent sovran huma perċentwali ekwivalenti għal 0,1 % jew 0,5 % tal-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti. Il-perċentwal rilevanti li għandu jiġi applikat għal kull emittent għandu jiġi ddeterminat fl-applikazzjoni tal-kriterji deskritti fil-paragrafu 5, sabiex kull emittent sovran jiġi assenjat wieħed miż-żewġ livelli limitu ta’ perċentwal użati biex jiġu kkalkulati l-ammonti monetarji li jkunu rilevanti għan-notifika.
7. Iż-żewġ kategoriji ta’ livelli limitu inizjali fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament se jkunu:
(a)
Livell limitu inizjali ta’ 0.1 % applikabbli fejn l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti jkun bejn 0 u 500 biljun euro;
(b)
Livell limitu ta’ 0.5 % applikabbli fejn l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti jkun aktar minn 500 biljun euro jew fejn ikun hemm suq likwidu tal-futuri għad-dejn sovran partikolari.
8. Il-livelli inkrimentali addizzjonali għandhom jiġu ffissati għal 50 % tal-livelli limitu inizjali u għandhom ikunu:
(a)
kull 0.05 % aktar mil-livell limitu ta’ notifika inizjali ta’ 0.1 % jibda minn 0.15 %;
(b)
kull 0.25 % aktar mil-livell limitu inizjali ta’ 0.5 % jibda minn 0.75 %;
9. L-emittent sovran għandu jgħaddi għall-grupp tal-livell limitu x-xieraq meta jkun hemm bidla fis-suq tad-dejn sovran tal-emittent sovran u, bl-applikazzjoni tal-fatturi speċifikati fil-paragrafu 5, u dik il-bidla tkun ilha tal-anqas sena kalendarja.
KAPITOLU VII
PARAMETRI U METODI GĦALL-KALKOLU TAL-LIVELL LIMITU TAL-LIKWIDITÀ GĦAS-SOSPENSJONI TAR-RESTRIZZJONIJIET FUQ BEJGĦ BIN-NIEQES F’DEJN SOVRAN SKONT L-ARTIKOLU 13(4)
Artikolu 22
Metodi għall-kalkolu u d-determinazzjoni tal-livell limitu tal-likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes f’dejn sovran
1. Il-miżura tal-likwidità tad-dejn sovran maħruġ li għandha tintuża minn kull awtorità kompetenti hija d-dħul, iddefinit bħala l-valur nominali totali ta’ strumenti tad-dejn innegozjati, b’rabta ma’ basket ta’ parametri referenzjarji b’maturitajiet differenti.
2. Is-sospensjoni temporanja ta’ restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes skopert f’dejn sovran tista’ tiġi skattata meta d-dħul ta’ xahar jaqa’ taħt il-ħames perċentil tal-volum ta’ kull xahar innegozjat fit-tnax-il xhar ta’ qabel.
3. Biex jitwettqu dawn il-kalkoli, kull awtorità kompetenti għandha tuża d-dejta rappreżentattiva immedjatament disponibbli, minn ċentru ta’ negozjar wieħed jew aktar, minn negozjar barra l-Borża (OTC) jew mit-tnejn li huma, u mbagħad tgħarraf lill-AETS dwar id-dejta użata.
4. Qabel ma l-awtoritajiet kompetenti jeżerċitaw is-setgħa li jneħħu r-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes relatat ma’ dejn sovran, għandhom jiżguraw li l-waqgħa sinifikanti fil-likwidità ma tkunx ir-riżultat ta’ effetti staġjonali fuq il-likwidità.
KAPITOLU VIII
WAQGĦA SINIFIKANTI FIL-VALUR GĦAL STRUMENTI FINANZJARJI GĦAJR ISHMA LIKWIDI SKONT L-ARTIKOLU 23
Artikolu 23
Waqgħa sinifikanti fil-prezz għal strumenti finanzjarji għajr ishma likwidi
1. Fir-rigward ta’ sehem għajr sehem likwidu, waqgħa sinifikanti fil-valur matul jum wieħed ta’ negozjar imqabbla mal-prezz tal-għeluq tal-jum ta’ negozjar preċedenti tfisser:
(a)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 10 % jew aktar fejn is-sehem jiġi inkluż fl-indiċi ta’ ekwità ewlieni nazzjonali u jkun l-istrument finanzjarju sottostanti għal kuntratt ta’ derivattivi elenkat għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar;
(b)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 20 % jew aktar fejn il-prezz tas-sehem ikun EUR 0,50 jew aktar, jew l-ekwivalenti fil-munita lokali;
(c)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 40 % jew aktar fil-każijiet l-oħra kollha.
2. Żieda ta’ 7 % jew aktar fir-rendiment tul il-kurva tar-rendiment matul jum wieħed ta’ negozjar għall-emittent sovran rilevanti għandha titqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur għal bond sovran.
3. Żieda ta’ 10 % jew aktar fir-rendiment ta’ bond korporattiv matul jum wieħed ta’ negozjar għandha titqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur ta’ bond korporattiv.
4. Tnaqqis ta’ 1,5 % jew aktar fil-prezz ta’ strument tas-suq monetarju matul jum wieħed ta’ negozjar għandu jitqies bħala waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ strument tas-suq monetarju.
5. Tnaqqis ta’ 10 % jew aktar fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża matul jum wieħed ta’ negozjar għandu jitqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur għal fond negozjat fil-Borża, inklużi l-Fondi negozjati fil-Borża li huma UCITS. Fond negozjat fil-Borża ingranat għandu jiġi aġġustat bil-proporzjon ta’ ingranaġġ rilevanti biex jirrifletti waqgħa ta’ 10 % fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża dirett u mhux ingranat ekwivalenti. Fond reverse nnegozjat fil-Borża għandu jiġi aġġustat b’fattur ta’ -1 biex jirrifletti waqgħa ta’ 10 % fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża dirett u mhux ingranat ekwivalenti.
6. Meta derivattiv, inklużi kuntratti finanzjarji għad-differenza, jiġi nnegozjat f’ċentru ta’ negozjar u jkollu bħala l-uniku strument finanzjarju sottostanti, strument finanzjarju li għalih waqgħa sinifikanti fil-valur hija speċifikata f’dan l-Artikolu u fl-Artikolu 23(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, waqgħa sinifikanti fil-valur f’dak l-istrument derivattiv għandha titqies li tkun seħħet meta kien hemm waqgħa sinifikanti f’dak l-istrument finanzjarju sottostanti.
KAPITOLU IX
AVVENIMENTI JEW ŻVILUPPI AVVERSI SKONT L-ARTIKOLU 30
Artikolu 24
Kriterji u fatturi li għandhom jitqiesu fid-determinazzjoni ta’ meta jokkorru avvenimenti jew żviluppi avversi u theddid
1. Għall-finijiet tal-Artikoli 18 sa 21 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 avvenimenti jew żviluppi avversi li jistgħu jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew il-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru kkonċernat jew fi Stat Membru ieħor jew f’aktar Stati Membri oħrajn skont l-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 jinkludu kwalunkwe att, riżultat, fatt, jew avveniment li huwa jew jista’ jkun mistenni li jwassal għal dan li ġej:
(a)
problemi finanzjarji, monetarji jew baġitarji serji li jistgħu jwasslu għal instabbilità finanzjarja li tikkonċerna Stat Membru jew bank jew istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħal kumpaniji tal-assigurazzjoni, fornituri tal-infrastrutturi tas-suq u kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni meta din tista’ thedded il-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni;
(b)
azzjoni ta’ klassifikazzjoni jew inadempjenza minn kwalunkwe Stat Membru jew minn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni li tikkawża jew li tista’ raġonevolment tkun mistennija li tikkawża inċertezza severa wara s-solvenza tagħhom;
(c)
pressjonijiet sostanzjali fuq bejgħ jew volatilità mhux tas-soltu li jikkawżaw spirali sinifikanti ‘l isfel fi kwalunkwe strument finanzjarju relatat ma’ kwalunkwe bank u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni u emittenti sovrani skont kif ikun il-każ;
(d)
kwalunkwe ħsara rilevanti għall-istrutturi fiżiċi ta’ emittenti finanzjarji importanti, infrastrutturi tas-suq, sistemi tal-ikklerjar u s-saldu, u superviżuri li jistgħu jaffettwaw is-swieq b’mod avvers b’mod partikolari fejn tali ħsara tirriżulta minn diżastru naturali jew attakk terroristiku;
(e)
kwalunkwe disturb rilevanti fi kwalunkwe sistema ta’ pagamenti jew proċess ta’ saldu, b’mod partikolari meta jkun relatat ma’ operazzjonijiet interbankarji, li jikkawża jew li jista’ jikkawża nuqqasijiet sinifikanti ta’ pagamenti jew ta’ saldu jew dewmien fis-sistemi ta’ pagamenti tal-Unjoni, speċjalment meta dawn jistgħu jwasslu għall-propagazzjoni ta’ stress finanzjarju jew ekonomiku f’bank jew f’istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi jew fi Stat Membru;
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 27, l-AETS għandha tqis il-possibbiltà ta’ kwalunkwe riperkussjoni jew effett ta’ kontaġju għal sistemi jew emittenti oħrajn u, speċjalment, l-eżistenza ta’ kwalunkwe tip ta’ fenomenu awtosodisfaċenti meta jitqiesu l-kriterji fil-paragrafu 1.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 28(2)(a), theddida għall-funzjonament xieraq u l-integrità ta’ swieq finanzjarji jew għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha kemm hi jew parti minnha fl-Unjoni għandha tfisser:
(a)
kwalunkwe theddida ta’ instabbiltà finanzjarja serja, monetarja jew baġitarja li tikkonċerna Stat Membru jew lis-sistema finanzjarja fi Stat Membru meta din tista’ thedded serjament il-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew ta’ parti minnha;
(b)
il-possibbiltà ta’ inadempjenza minn kwalunkwe Stat Membru jew emittent supranazzjonali;
(c)
kwalunkwe ħsara serja lill-istrutturi fiżiċi ta’ emittenti finanzjarji importanti, infrastrutturi tas-suq, sistemi ta’ kklerjar u ta’ saldu, u superviżuri li jistgħu jaffettwaw b’mod serju swieq transkonfinali b’mod partikolari fejn tali ħsara tirriżulta minn diżastru naturali jew attakk terroristiku meta dan jista’ jhedded b’mod serju l-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew ta’ parti minnha;
(d)
kwalunkwe disturb serju fi kwalunkwe sistema ta’ pagamenti jew proċess ta’ saldu, b’mod partikolari meta jkun relatat ma’ operazzjonijiet interbankarji, li jikkawża jew li jista’ jikkawża pagamenti sinifikanti jew nuqqasijiet ta’ saldu jew dewmien fis-sistemi ta’ pagamenti transkonfinali tal-Unjoni, speċjalment meta dawn jistgħu jwasslu għall-propagazzjoni ta’ stress finanzjarju jew ekonomiku fis-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew f’parti minnha.
Artikolu 25
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Novembru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Lulju 2012.