NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
REGOLAMENT (UE) Nru 1233/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta' Diċembru 2010
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 663/2009 li jistabbilixxi programm li jgħin l-irkupru ekonomiku permezz tal-għoti ta' għajnuna finanzjarja Komunitarja għal proġetti fil-qasam tal-enerġija
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-punt (c) tal-Artikolu 194(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 663/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabbilixxa l-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR) biex jgħin l-irkupru ekonomiku permezz ta' għotja ta' EUR 3,98 biljun għall-2009 u l-2010.
(2)
Dan ir-Regolament għandu jkun bla ħsara għall-għan li parti kemm jista’ jkun kbira mill-ammont ta' EUR 3,98 biljun tingħata sa tmiem l-2010 lis-sottoprogrammi msemmija fil-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009. Madankollu, ġie stabbilit li parti minn dak l-ammont mhux se tkun impenjata taħt dawk is-sottoprogrammi.
(3)
Fl-ispirtu tal-istrateġija “Ewropa 2020” għal tkabbir u impjiegi sostenibbli u f’konformità mal-pakkett tal-UE dwar il-klima u l-enerġija u mal-Pjan ta' Azzjoni tal-2006 dwar l-Effiċjenza tal-Enerġija, l-iżvilupp ta' iktar sorsi rinnovabbli u l-promozzjoni tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija se jikkontribwixxu għal tkabbir ekoloġiku, il-ħolqien ta' ekonomija kompetittiva u sostenibbli, u l-indirizzar tat-tibdil fil-klima. Bl-appoġġ tagħha għal dawn il-linji politiċi, l-Unjoni se toħloq iktar impjiegi u opportunitajiet ekoloġiċi fis-suq u hekk tħeġġeġ l-iżvilupp ta' ekonomija kompetittiva, sikura u sostenibbli. F’dan il-kuntest, il-kooperazzjoni bejn id-diversi livelli tal-gvern (governanza fuq diversi livelli) hija essenzjali.
(4)
L-għoti ta' aktar inċentivi finanzjarji huwa element importanti biex jitnaqqsu l-ostakoli rrappreżentati mill-livell għoli ta' spejjeż inizjali u biex ikun stimulat it-titjib fl-enerġija sostenibbli. Għalhekk, għandha tinħoloq faċilità finanzjarja speċifika (“il-faċilità”) sabiex jintużaw il-fondi mhux impenjati fl-ambitu tal-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009 li ma jistgħux jiġu impenjati sa tmiem l-2010. Il-ħolqien tal-faċilità għandu jitqies fid-dawl tal-Inizjattiva ta' Finanzjament għall-Enerġija Sostenibbli proposta mill-Kummissjoni. Il-faċilità għandha tappoġġa l-iżvilupp ta' proġetti ta' effiċjenza fl-użu tal-enerġija u ta' enerġija rinnovabbli u tiffaċilita l-finanzjament ta' investimenti f’dan il-qasam minn awtoritajiet pubbliċi muniċipali, reġjonali u nazzjonali, b’mod partikolari f’kuntest urban. F’dan il-proċess għandha tingħata attenzjoni lis-sinerġiji ma' riżorsi finanzjarji oħrajn disponibbli fl-Istati Membri, bħall-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni u l-Faċilità Ewropea ta' Assistenza għall-Enerġija Lokali (ELENA) u l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali taħt ir-Regolament (KE) Nru 397/2009 (4), biex jiġi evitat it-tirkib fuq strumenti finanzjarji oħra.
(5)
L-appoġġ għall-investiment fil-qasam tal-enerġija sostenibbli jista’ jkun mill-iktar effettiv u ta' benefiċċju meta jkun immirat fil-livelli muniċipali u lokali. Madankollu, f’każijiet debitament ġustifikati, jista’ jkun aktar effikaċi li l-mira tkun fuq il-livell nazzjonali, pereżempju, għal raġunijiet relatati mad-disponibbiltà jew mal-funzjonament tal-istrutturi amministrattivi rilevanti.
(6)
Sabiex jiġi mmassimizzat l-impatt tal-finanzjament tal-UE fuq perjodu qasir ta' żmien, il-faċilità għandha tkun ġestita minn intermedjarju finanzjarju wieħed jew aktar, bħal istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali. L-għażla ta' tali intermedjarji finanzjarji għandha ssir abbażi tal-prova tal-kapaċità tagħhom li jużaw il-finanzjament bl-iktar mod effiċjenti u effikaċi, bil-għan li tkun massimizzata l-parteċipazzjoni tal-investituri pubbliċi u privati l-oħra u li jinkiseb l-ogħla effett ta' lieva bejn il-finanzjament tal-UE u l-investiment totali sabiex jiżdiedu l-investimenti sinifikanti fl-UE. Madankollu, fi żminijiet ta' kriżi finanzjarja u ekonomika li għandhom effett partikolarment ħażin fuq il-finanzi tal-awtoritajiet lokali u reġjonali għandu jkun żgurat li s-sitwazzjoni baġitarja diffiċli ta' dawk l-awtoritajiet ma żżommhomx milli jkunu jistgħu jkollhom aċċess għall-fondi.
(7)
F’konformità mar-Regolament (KE) Nru 663/2009, proġetti ta' investiment għandhom jiġu ffinanzjati mill-faċilità biss jekk ikollhom impatt rapidu, miżurabbli u sostanzjali fuq l-irkupru ekonomiku fi ħdan l-UE, iktar sigurtà tal-enerġija u tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gass b’effett ta' serra. Dawn il-proġetti ta' investiment jikkontribwixxu għal tkabbir ekoloġiku, għall-iżvilupp ta' ekonomija kompetittiva, konnessa, sostenibbli u ekoloġika, kif ukoll għall-protezzjoni tal-impjiegi, il-ħolqien tal-impjiegi u t-trattament tat-tibdil fil-klima, skont l-objettivi tal-“Ewropa 2020”.
(8)
Fl-għażla u l-eliġibbiltà tal-miżuri ffinanzjati fl-ambitu tal-faċilità, għandhom jiġu applikati l-kriterji stipulati fir-Regolament (KE) Nru 663/2009. Il-bilanċ ġeografiku tal-proġetti għandu wkoll jitqies bħala element essenzjali, biex jiġi żgurat l-impatt ta' dan ir-Regolament fuq l-irkupru ekonomiku mal-Unjoni Ewropea kollha, u b’rikonoxximent tal-fatt li, f’xi Stati Membri, proġetti ma ġewx finanzjatji jew ġew finanzjati biss parzjalment skont il-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009.
(9)
Fid-dawl tal-impatt meħtieġ ta' dan ir-Regolament f’medda qasira ta' żmien, il-perjodu bejn il-wasla ta' applikazzjoni għal proġett u d-deċiżjoni finali dwaru ma għandux ikun itwal minn sitt xhur.
(10)
L-impenji legali individwali li jimplimentaw l-impenji baġitarji skont il-Kapitolu IIa għandhom isiru sal-31 ta' Marzu 2011.
(11)
Il-faċilità m’għandhiex tikkostitwixxi preċedent rigward l-użu tal-baġit ġenerali tal-Unjoni u miżuri possibbli ta' finanzjament fil-ġejjieni, inkluż fis-settur tal-enerġija, imma minflok għandha titqies bħala miżura eċċezzjonali adottata f’perjodu ta' diffikultà ekonomika.
(12)
Minħabba l-ħtieġa urġenti li tiġi indirizzata l-kriżi ekonomika, l-infiq magħmul skont il-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009 għandu jkun eliġibbli mit-13 ta' Lulju 2009 peress li ħafna applikanti talbu għall-eliġibbiltà tan-nefqa minn meta ressqu l-applikazzjoni tal-għotja skont l-Artikolu 112 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5) (“ir-Regolament Finanzjarju”). L-infiq magħmul skont il-Kapitolu IIa għandu jkun eliġibbli mill-1 ta' Jannar 2011.
(13)
Minħabba l-ħtieġa urġenti li tiġi indirizzata l-kriżi ekonomika, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament mal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 663/2009
Ir-Regolament (KE) Nru 663/2009 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Dan ir-Regolament jipprevedi l-ħolqien ta' faċilità finanzjarja (‘il-faċilità’) li tappoġġa l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u inizjattivi tal-enerġija rinnovabbli.”;
(2)
l-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-impenji legali individwali fl-ambitu tal-Kapitolu II li jimplimentaw l-impenji baġitarji li saru fl-2009 u l-2010 għandhom isiru sal-31 ta' Diċembru 2010. L-impenji legali individwali skont il-Kapitolu IIa għandhom isiru sal-31 ta' Marzu 2011.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. L-intermedjarji finanzjarji deskritti fl-Anness II għandhom jagħmlu ħilithom biex jallokaw il-fondi kollha mill-kontribut tal-Unjoni li jkunu disponibbli fil-faċilità lil proġetti ta' investiment u lil għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli sal-31 ta' Marzu 2014. L-ebda finanzjament mill-kontribut tal-Unjoni m’għandu jiġi allokat wara dik id-data. Il-finanzjament kollu mill-kontribut tal-Unjoni li l-intermedjarji finanzjarji ma jkunux allokaw sal-31 ta' Marzu 2014 għandu jerġa’ jiddaħħal lura fil-baġit ġenerali tal-Unjoni. Il-finanzjament mill-kontribut tal-Unjoni allokat lil proġetti ta' investiment għandu jibqa’ investit għal perjodu ta' żmien speċifiku li ma jistax imur lil hinn mill-31 ta' Marzu 2034. L-Unjoni għandha tkun intitolata għal dħul mill-investiment tagħha fil-faċilità matul ħajjet il-faċilità, bi proporzjon għall-kontribut tagħha lill-faċilità u skont id-drittijiet tagħha bħala azzjonist.”;
(3)
jiddaħħal il-Kapitolu li ġej:
“KAPITOLU IIa
FAĊILITÀ FINANZJARJA
Artikolu 21a
Fondi li ma jistgħux ikunu impenjati taħt il-Kapitolu II
1. Fondi li skont l-Artikolu 3(2) ma jistgħux ikunu soġġetti għal impenji legali individwali taħt il-Kapitolu II għal ammont ta' EUR 146 344 644,50 għandhom ikunu allokati għall-faċilità msemmija fir-raba’ paragrafu tal-Artikolu 1, għall-finijiet tal-iżvilupp ta' strumenti adegwati ta' finanzjament f’kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji, b’tali mod li proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u proġetti għall-isfruttament tas-sorsi rinnovabbli tal-enerġija jingħataw stimolu maġġuri.
2. Il-faċilità għandha tkun implimentata skont l-Anness II. L-Artikolu 23(1) ma għandux japplika għall-faċilità.
3. L-espożizzjoni tal-Unjoni għall-faċilità, inklużi ħlasijiet ta' ġestjoni u spejjeż eliġibbli oħra, għandha tkun limitata għall-ammont tal-kontribut tal-Unjoni għall-faċilità speċifikat fil-paragrafu 1, u ma għandu jkun hemm l-ebda responsabbiltà ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni.”;
(4)
l-Artikolu 22 huwa mħassar;
(5)
l-Artikolu 23 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2, huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-għajnuna EEPR għandha tkopri biss infiq relatat ma' proġetti li saru mill-benefiċjarji u, f’dawk li huma proġetti taħt l-Artikolu 9, ukoll minn partijiet terzi responsabbli għall-implimentazzjoni ta' proġett. L-infiq magħmul skont il-Kapitolu II jista’ jkun eliġibbli mit-13 ta' Lulju 2009.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. L-għajnuna finanzjarja mogħtija skont il-Kapitolu IIa għandha tkopri l-infiq relatat mal-proġetti ta' investiment u mal-għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli magħmul mill-benefiċjarji deskritti fil-punt 3 tal-Parti A tal-Anness II. Tali infiq jista’ jkun eliġibbli mill-1 ta' Jannar 2011.”;
(6)
l-Artikolu 27 huwa emendat kif ġej:
(a)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. Sat-30 ta' Ġunju 2013 il-Kummissjoni għandha tressaq lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' valutazzjoni ta' nofs it-terminu dwar il-miżuri meħuda skont il-Kapitolu IIa b’attenzjoni partikolari għal:
(a)
il-kosteffikaċja, l-effett ta' lieva u ta' addizzjonalità murija mill-faċilità;
(b)
evidenza ta' ġestjoni finanzjarja soda;
(c)
sa liema punt il-faċilità tkun laħqet il-miri stipulati f’dan ir-Regolament;
(d)
sa liema punt ikun jeħtieġ li jissokta l-appoġġ taħt il-faċilità għal proġetti relatati mal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u mal-enerġija minn sorsi rinnovabbli.
Ir-rapport ta' valutazzjoni ta' nofs it-terminu għandu jkun akkumpanjat, jekk xieraq, u b’mod partikolari jekk il-valutazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-miżuri meħuda skont il-Kapitolu IIa tkun pożittiva, minn proposta leġislattiva għall-issuktar tal-faċilità.”
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-Kummisjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni rapport ta' valutazzjoni dwar ir-riżultati miksuba mill-EEPR u f’konformità mal-Artikolu 27(4) tar-Regolament Finanzjarju.”;
(7)
fl-Artikolu 28, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar l-ispejjeż ġenerali relatati mal-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-faċilità stabbilita skont il-Kapitolu IIa.”;
(8)
l-Anness jingħata t-titolu ġdid “Anness I” u jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS II
FAĊILITÀ FINANZJARJA
A. Implimentazzjoni ta' faċilità finanzjarja għal proġetti ta' enerġija sostenibbli
1. Ambitu tal-faċilità
Il-faċilità finanzjarja (‘il-faċilità’) għandha tintuża għall-iżvilupp ta' proġetti ta' ffrankar ta' enerġija, ta' effiċjenza fl-użu tal-enerġija u ta' enerġija rinnovabbli u għandha tiffaċilita l-finanzjament ta' investimenti f’dawk l-oqsma minn awtoritajiet pubbliċi, lokali, reġjonali u, f’każijiet debitament ġustifikati, nazzjonali. Il-faċilità għandha tkun implimentata skont id-dispożizzjonijiet dwar id-delega ta' kompiti ta' eżekuzzjoni baġitarja stipulati fir-Regolament Finazjarju u r-Regoli ta' Implimentazzjoni tiegħu.
Il-faċilità għandha tintuża għal proġetti ta' enerġija sostenibbli, b’mod partikolari f’kuntest urban. Dan għandu jinkludi, b’mod partikolari, proġetti rigward:
(a)
proġetti għall-binjiet pubbliċi u privati li jinkorporaw soluzzjonijiet għall-enerġija rinnovabbli u/jew għall-effiċjenza fl-użu tal-enerġija inklużi dawk ibbażati fuq l-użu tat-Teknoloġiji tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjoni (ICT);
(b)
investimenti fil-produzzjoni kkumbinata ta' sħana u elettriku (CHP), inkluża l-mikrokoġenerazzjoni, u netwerks ta' sħana/tkessiħ distrettwali, b’mod partikolari minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli;
(c)
sorsi ta' enerġija rinnovabbli diċentralizzati installati fil-lokal u l-integrazzjoni tagħhom fi grids tal-elettriku;
(d)
mikroġenerazzjoni minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli;
(e)
trasport urban nadif bħala appoġġ għal iktar effiċjenza fl-użu tal-enerġija u l-integrazzjoni tas-sorsi ta' enerġija rinnovabbli, b’enfasi fuq it-trasport pubbliku, vetturi elettrifikati u tal-idroġenu u tnaqqis tal-emissjonijiet ta' gassijiet b’effett ta' serra;
(f)
infrastruttura lokali, inkluż dawl effiċjenti fuq barra tal-infrastruttura pubblika bħal dawl fit-toroq, soluzzjonijiet għall-ħżin tal-elettriku, meters intelliġenti u grids intelliġenti, li jagħmlu użu sħiħ mill-ICT;
(g)
teknoloġiji tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli b’potenzjal mil-lat tal-innovazzjoni u minn dak ekonomiku bl-użu tal-aqwa proċeduri disponibbli.
Il-faċilità tista’ wkoll tintuża biex tipprovdi inċentivi u għajnuna teknika kif ukoll tqajjem għarfien fost l-awtoritajiet lokali, reġjonali u nazzjonali sabiex tiżgura li l-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni jintużaw bl-aqwa mod, b’mod partikolari, fl-oqsma tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u t-titjib tal-enerġija rinnovabbli fid-djar u f’tipi ta' binjiet oħra. Il-faċilità għandha ssostni proġetti ta' vijabbiltà ekonomika u finanzjarja ppruvata, biex iroddu lura l-investimenti allokati mill-faċilità u biex jattiraw l-investimenti pubbliċi u privati. B’hekk, il-faċilità tista’, inter alia, tinkludi l-provvista u l-allokazzjonijiet kapitali għal self, garanziji, ekwità u prodotti finanzjarji oħra. Barra minn hekk, sa 15 % mill-finanzjament imsemmi fl-Artikolu 21a jista’ jintuża għall-għoti ta' għajnuna teknika lil awtoritajiet lokali, reġjonali jew nazzjonali dwar l-istabbiliment ta' proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli, kif ukoll il-fażi inizjali tal-implimentazzjoni ta' teknoloġiji relatati magħhom.
2. Sinerġiji
Fl-għoti ta' għajnuna finanzjarja jew teknika, għandha tingħata attenzjoni ukoll lis-sinerġiji ma' riżorsi finanzjarji oħrajn disponibbli fl-Istati Membri, bħall-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni u l-faċilità ELENA, sabiex jiġi evitat it-tirkib fuq strumenti finanzjarji oħrajn.
3. Benefiċjarji
Il-benefiċjarji tal-faċilità għandhom ikunu awtoritajiet pubbliċi, preferibbilment fil-livell lokali u reġjonali, u entitajiet pubbliċi jew privati li jaġixxu f’isem dawk l-awtoritajiet pubbliċi.
B. Kooperazzjoni mal-intermedjarji finanzjarji
1. Għażla u rekwiżiti ġenerali, inkluż l-ispejjeż
Il-faċilità għandha tiġi stabbilita b’kooperazzjoni ma' intermedjarju finanzjarju wieħed jew aktar, u għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni minn investituri xierqa. L-għażla tal-intermedjarji finanzjarji għandha ssir abbażi tal-kapaċità ppruvata tagħhom fl-użu tal-finanzjament bl-iktar mod effiċjenti u effikaċi, skont ir-regoli u l-kriterji stipulati f’dan l-Anness.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-ammont totali tal-ispejjeż ġenerali relatati mal-istabbiliment u l-implimentazzjoni ta' din il-faċilità, inklużi l-ħlasijiet tal-ġestjoni u spejjeż oħra eliġibbli fatturati mill-intermedjarji finanzjarji, jibqa’ limitat kemm jista’ jkun, fi qbil mal-aqwa prattika għal strumenti simili u bis-salvagwardja tal-kwalità rekwiżita għall-faċilità.
Il-kontribut tal-Unjoni għall-faċilità għandha tkun implimentata mill-Kummissjoni skont id-dispożizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 53 u 54 tar-Regolament Finanzjarju.
L-intermedjarji finanzjarji għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti rilevanti dwar id-delega tal-kompiti ta' eżekuzzjoni baġitarja stipulati fir-Regolament Finazjarju u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu, b’mod partikolari fir-rigward ta' regoli ta' akkwist, kontroll intern, kontabbiltà u verifika esterna. L-ebda finanzjament ieħor għajr għall-ħlasijiet ta' ġestjoni jew spejjeż marbuta mal-istabbiliment tal-faċilità ma għandu jkun disponibbli għal dawk l-intermedjarji finanzjarji.
It-termini u l-kondizzjonijiet dettaljati dwar l-istabbiliment u l-kondizzjonijiet ta' qafas tal-faċilità, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom ikunu stipulati fi ftehim(iet) bejn il-Kummissjoni u l-intermedjarji finanzjarji.
2. Disponibbiltà tal-informazzjoni
Il-faċilità għandha tagħmel disponibbli online l-informazzjoni kollha dwar il-ġestjoni tal-programmi li tkun rilevanti għall-partijiet interessati. Dan għandu jinkludi, notevolment, proċeduri ta' applikazzjoni, informazzjoni dwar l-aqwa prattiki u deskrizzjoni fil-qosor tal-proġetti u r-rapporti.
C. Kondizzjonijiet ta' finanzjament u kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla
1. Ambitu tal-finanzjament
Skont dan l-Anness, il-faċilità għandha tkun limitata għall-finanzjament ta’:
(a)
proġetti ta' investiment li għandhom impatt rapidu, miżurabbli u sostanzjali, fuq l-irkupru ekonomiku fi ħdan l-UE, iktar sigurtà tal-enerġija u tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gass b’effett ta' serra; u
(b)
għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli.
2. Fatturi li għandu jittieħed kont tagħhom
F’dak li jirrigwarda l-għażla tal-proġetti, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-bilanċ ġeografiku.
F’dak li jirrigwarda l-finanzjament ta' proġetti ta' investiment, għandha tingħata attenzjoni xierqa sabiex jinkiseb fattur sinifikanti ta' lieva bejn l-investiment totali u l-finanzjament tal-UE sabiex jinġemgħu investimenti sinifikanti fl-Unjoni. Madankollu, l-effett ta' lieva għal proġetti individwali tal-investiment jista’ jvarja, skont għadd ta' fatturi bħad-daqs u t-tip reali ta' proġett u skont kondizzjonijiet lokali inklużi d-daqs u l-kapaċitajiet finanzjarji tal-benefiċjarju.
3. Kondizzjonijiet għall-aċċess tal-awtoritajiet pubbliċi għall-finanzjament taħt il-faċilità
L-awtoritajiet pubbliċi li japplikaw għal finanzjament għal proġetti ta' investiment jew ta' għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli għandhom jikkonformaw mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li jkunu impenjaw irwieħhom, jew ikunu fil-proċess li jimpenjaw irwieħhom, fuq livell politiku sabiex itaffu t-tibdil fil-klima, inklużi, fejn adatt, miri konkreti, pereżempju rigward żieda fl-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u/jew l-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli;
(b)
li jkunu jew qed jaħdmu biex jiżviluppaw strateġiji multiannwali sabiex itaffu t-tibdil fil-klima u, fejn adatt, sabiex jilħqu l-miri tagħhom, jew inkella jkunu qed jieħdu sehem fi strateġija multiannwali fil-livell lokali, reġjonali jew nazzjonali biex itaffu t-tibdil fil-klima;
(c)
li jaċċettaw li jkunu pubblikament responsabbli għall-progress fl-istrateġija ġenerali tagħhom.
4. Eliġibbiltà u kriterji tal-għażla għall-proġetti ta' investiment iffinanzjati taħt il-faċilità
Proġetti ta' investiment finanzjati skont il-faċilità għandhom ikunu konformi mal-kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla li ġejjin:
(a)
l-istabbiltà u l-adegwatezza teknika tal-approċċ;
(b)
l-istabbiltà u l-kosteffikaċja tal-finanzjament għall-fażi kollha tal-investiment tal-azzjoni;
(c)
il-bilanċ ġeografiku tal-proġetti kollha koperti b’dan ir-Rgolament;
(d)
il-maturità, definita bħala l-ilħiq tal-istadju ta' investiment, u t-tiġrib ta' nefqa kapitali sostanzjali mill-iktar fis possibbli;
(e)
sa liema punt in-nuqqas ta' aċċess għall-finanzi idewwem l-implimentazzjoni tal-azzjoni;
(f)
sa liema punt il-finanzjament mill-faċilità se jistimula l-finanzi pubbliċi u privati;
(g)
l-impatti soċjo-ekonomiċi kkwantifikati;
(h)
l-impatti ambjentali kkwantifikati.
5. Eliġibbiltà u kriterji tal-għażla għall-proġetti ta' għajnuna teknika finanzjati taħt il-faċilità
Il-proġetti ta' għajnuna teknika finanzjati taħt il-faċilità għandhom ikunu konformi mal-kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla msemmija fil-punt 4 (a), (c), (e), (f) u (g).”
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-15 ta’ Diċembru 2010.