PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 30. května 2011
o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku
(2011/344/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Portugalsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, což vytváří narůstající obavy o udržitelnost jeho veřejných financí. Současná krize měla skutečně dramatický dopad i na veřejné finance, což nakonec způsobilo, že rozpětí výnosů státních dluhopisů prudce vzrostlo. Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení portugalských státních dluhopisů, a Portugalsko tak již není nadále schopné se refinancovat pomocí sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou finanční udržitelností. Současně s tím byl bankovní sektor, který je značně závislý na vnějším financování, zejména v rámci eurozóny, stále více oddělován od tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení, způsobeného výjimečnými okolnostmi, na něž vláda neměla vliv, Portugalsko dne 7. dubna 2011 oficiálně požádalo o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu za účelem podpory politického programu znovunastolení důvěry, umožnění navrácení hospodářství k udržitelnému růstu a zabezpečení finanční stability v Portugalsku, eurozóně a Unii. Dne 3. května 2011 uzavřela vláda a společná mise Komise/MMF/ECB dohodu ohledně uceleného tříletého politického programu na období do poloviny roku 2014, který bude zakotven v memorandu o hospodářské a finanční politice a memorandu o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky. Tento politický program podpořily dvě největší opoziční strany.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“), jejž Portugalsko předložilo Komisi a Radě, usiluje o znovuobnovení důvěry ve veřejné finance a bankovní sektor a o podporu růstu a zaměstnanosti. Plán předpokládá rozsáhlé kroky ve třech oblastech. Zaprvé, výrazné strukturální reformy soustředěné do počátečního období, jež by měly zvýšit potenciální růst, vytvářet pracovní místa a zlepšit konkurenceschopnost (rovněž pomocí fiskální devalvace). Program konkrétně obsahuje reformy pracovního trhu, systému soudnictví, síťových odvětví a odvětví bydlení a služeb, jež mají za úkol posílit růstový potenciál hospodářství, zlepšit konkurenceschopnost a usnadnit ekonomické přizpůsobení. Zadruhé, důvěryhodná a vyvážená strategie fiskální konsolidace, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální kontrolou partnerství veřejného a soukromého sektoru a státních podniků, usiluje o to, aby se poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začal ve střednědobém horizontu snižovat. Portugalské orgány jsou odhodlány, že do roku 2013 sníží schodek na 3 % HDP. Zatřetí, strategie pro finanční odvětví založená na rekapitalizaci a snižování pákového efektu, s úsilím o ochranu finančního odvětví před nesystematickým snižováním pákového efektu pomocí tržních mechanismů podpořených záložními nástroji.
(4)
Na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (- 1,2 % v roce 2011, - 0,5 % v roce 2012, 2,5 % v roce 2013 a 3,9 % v roce 2014) jsou fiskální cíle konzistentní s vývojem poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 101,7 % v roce 2011, 107,4 % v roce 2012, 108,6 % v roce 2013 a 107,6 % v roce 2014. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 1¾ procentního bodu HDP v roce 2011 a ¾ procentního bodu ročně v letech 2012 až 2014. K těmto operacím patří významná pořízení finančních aktiv, zejména pro případnou rekapitalizaci bank a financování státních podniků, jež by činila ½ % HDP ročně mezi lety 2011 a 2014. Na druhé straně výnosy z privatizace v celkové výši zhruba 3 % HDP do roku 2013 podpoří snahy o snížení dluhu.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a MMF vyplývá, že Portugalsko potřebuje v období od června 2011 do konce první poloviny roku 2014 finanční prostředky v celkové výši 78 miliard (78 000 milionů) EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může objem chybějících finančních prostředků státu během trvání programu dosáhnout až 63 miliard EUR. To předpokládá nemožnost přístupu k tržnímu financování střednědobého a dlouhodobého dluhu do první poloviny roku 2013. Portugalsko bude dle předpokladů schopné refinancovat část svého současného krátkodobého dluhu a program rovněž stanoví rezervy ve financování pro případ nečekaných odchýlení od základního scénáře financování vypracovaného Komisí. Portugalsko je povzbuzováno, aby zachovalo a upravilo své operace tržního financování a snažilo se zajistit si přístup k trhu a získat jeho důvěru. Strategie pro finanční odvětví obsažená v programu, která má obnovit důvěru v portugalský bankovní systém na udržitelném základě, vyžaduje od bankovních skupin, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 9 % do konce roku 2010 a 10 % do konce roku 2012 a aby poté zůstal zachován. Program zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 12 miliard EUR pro poskytnutí nezbytného kapitálu v případě, že nebude možné nalézt tržní řešení. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program by byl financován pomocí příspěvků z vnějších zdrojů. Pomoc Unie Portugalsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 a z příspěvků evropského nástroje finanční stability dosáhla výše 52 miliardy EUR. Portugalsko navíc požádalo MMF o půjčku ve výši 23,742 miliardy SDR (přibližně 26 miliard EUR při směnném kurzu z 5. května 2011) v rámci rozšířené finanční facility. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být poskytována za podobných podmínek, jako jsou podmínky MMF. Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky, jež Portugalsko uskuteční.
(8)
Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Portugalskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní podmíněnosti hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise by měla ve styku s ECB pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv portugalskými orgány.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právními předpisy Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(12)
Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Portugalsku půjčku ve výši maximálně 26 miliard EUR s maximální průměrnou splatností 7,5 roku.
2. Finanční pomoc bude k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Portugalsku finanční pomoc Unie nejvýše ve čtrnácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém výsledku přezkumu, který provede Komise v konzultaci s ECB a který se bude týkat toho, jak Portugalsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění.
5. Portugalsko uhradí náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 215 bazických bodů; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám MMF.
6. Kromě toho budou Portugalsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou a předčasných výpůjček.
8. Komise rozhodne o výši a uvolnění dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Portugalska.
2. Komise v konzultaci s ECB se s portugalskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a portugalské orgány, v souladu se závazky uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise ve styku s ECB pravidelně (nejméně jednou za čtvrt roku) ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a před uvolněním každé splátky podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru. Za tímto účelem portugalské orgány plně spolupracují s Komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Portugalsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření portugalské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Návrh ozdravného hospodářského a finančního programu (dále jen „program“) vypracovaný portugalskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka následující po první splátce se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, a zejména zvláštních podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 8 tohoto článku.
3. Schodek veřejných financí nesmí překročit 10 068 milionu EUR (rovnající se 5,9 % HDP podle současných projekcí) v roce 2011, 7 645 milionu EUR (4,5 % HDP) v roce 2012 a 5 224 milionu EUR (3,0 % HDP) v roce 2013, v souladu s požadavky postupu při nadměrném schodku. Při výpočtu schodku se případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti s vládní strategií pro finanční odvětví neberou v úvahu. Konsolidace se dosáhne prostřednictvím vysoce kvalitních trvalých opatření a omezí se dopad na nejzranitelnější skupiny obyvatel.
4. Opatření stanovená v odstavcích 5 až 8 Portugalsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2014 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví odchylky od cílových hodnot, musí být Portugalsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu pod 3 % HDP do roku 2013.
5. Portugalsko přijme do konce roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
Portugalsko zcela provede opatření fiskální konsolidace plánovaná v rozpočtu na rok 2011 ve výši zhruba 9 miliard EUR a dodatečná opatření zavedená do května 2011 v hodnotě převyšující 400 milionů EUR. Cílem těchto opatření je snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Příjmová opatření plánovaná v rozpočtu na rok 2011, v hodnotě 3,4 miliardy EUR, budou doplněna zvýšením příspěvků na sociální zabezpečení díky přísnější inspekci a povinnému příspěvku od školených osob. Kromě výdajových opatření plánovaných v rozpočtu na rok 2011 budou provedena dodatečná opatření zahrnující úspory v odvětví zdravotnictví, nižší podpory státním podnikům a omezení sociálních transferů.
b)
Portugalsko přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Portugalsko úplně provede opatření stanovená v novém zákoně o rozpočtovém rámci, včetně vytvoření střednědobého rozpočtového rámce, připraví důkladný rozbor fiskální strategie a vytvoří nezávislou fiskální radu. Místní a regionální finanční rámce se přizpůsobí novému zákonu o rozpočtovém rámci. Portugalsko bude ve větší míře podávat zprávy a provádět dohled nad veřejnými financemi, především nedoplatky. Portugalsko zahájí systematický a pravidelný rozbor fiskálních rizik jako součást rozpočtového procesu a zahrne zde rizika plynoucí z partnerství veřejného a soukromého sektoru a státních podniků.
c)
Portugalsko přijme první soubor opatření k posílení pracovního trhu spočívající v omezení odstupného a zavedení pružnější úpravy pracovní doby.
d)
V odvětví energetiky přijme Portugalsko opatření, kterými usnadní vstup na trh, podpoří vytvoření trhu se zemním plynem na Iberském poloostrově a přezkoumá režimy podpor a kompenzací pro výrobu elektřiny. V ostatních síťových odvětvích, zejména v dopravě, telekomunikacích a poštovních službách, zavede Portugalsko dodatečná opatření na podporu hospodářské soutěže a flexibility.
e)
Portugalsko podnikne urychleně kroky k podpoře hospodářské soutěže a přizpůsobivosti svého hospodářství. Tyto kroky budou zahrnovat zrušení zvláštních práv státu v obchodních společnostech, zefektivnění legislativy týkající se hospodářské soutěže a mírnější požadavky na zakládání společností v odvětví služeb a přeshraniční poskytování služeb.
f)
Portugalsko zlepší postupy a pravidla pro zadávání veřejných zakázek a přispěje tím k lepší hospodářské soutěži v podnikatelském prostředí a zefektivnění veřejných výdajů.
6. Portugalsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
Rozpočet na rok 2012 bude obsahovat rozpočtově neutrální kalibraci daňového systému s cílem snížit náklady práce a zvýšit konkurenceschopnost.
b)
Rozpočet na rok 2012 bude obsahovat opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 5,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3.
c)
Rozpočet stanoví snížení výdajů v roce 2012 o nejméně 3,5 miliardy EUR včetně úplné reorganizace ústřední státní správy; odstranění zdvojování a jiných nedostatků; omezení výdajů na vzdělání a zdravotnictví; nižší převody regionálním a místním orgánům; snížení počtu pracovních míst ve veřejném sektoru; úpravy důchodů a snížení kapitálových a jiných výdajů, jak to stanoví program.
d)
Na straně příjmů bude rozpočet obsahovat příjmová opatření v hodnotě zhruba 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí: rozšíření daňového základu daně z příjmu právnických a fyzických osob omezením daňových odpočtů a zvláštních režimů; zajištění sbližování odpočtů z daně z příjmu fyzických osob vztahujících se na důchody a na mzdové příjmy; změn ve zdanění nemovitostí podstatným omezením osvobození od daně; rozšířením základu DPH tím, že se omezí osvobození od daně a upraví se seznam zboží a služeb podléhajících snížené, střední a zvýšené sazbě, a zvýšením spotřebních daní. Tato opatření by měly doprovázet kroky k boji proti daňovým únikům, podvodům a neoficiálním hospodářským aktivitám.
e)
Portugalsko zavede posílený právní a institucionální rámec k posouzení fiskálních rizik před uzavřením smlouvy o partnerství veřejného a soukromého sektoru. Portugalsko též obdobně přijme zákon, který upraví zakládání a fungování státních podniků na ústřední, regionální a místní úrovni. Dokud nebude proveden přezkum a zavedena nová právní struktura, Portugalsko se nezaváže k partnerství veřejného a soukromého sektoru ani nezaloží nový státní podnik.
f)
Místní správa v Portugalsku v současné době zahrnuje 308 obcí a 4 259 farností. Portugalsko vypracuje plán konsolidace, který reorganizuje a významně sníží počet těchto subjektů. Tyto změny nabudou účinnosti do začátku příštího cyklu místních voleb.
g)
Portugalsko zmodernizuje správu příjmů vytvořením jediného subjektu, omezením počtu obecních úřadů a řešením zbývajících nedostatků v systému daňového odvolání.
h)
Portugalsko zavede legislativu k reformě systému pojištění pro případ nezaměstnanosti, která bude zahrnovat omezení maximální doby vyplácení dávek v rámci pojištění pro případ nezaměstnanosti na 18 měsíců, omezení výše dávek v nezaměstnanosti na 2,5násobek indexu sociální podpory, snižování dávek v průběhu doby nezaměstnanosti, snížení minimální příspěvkové doby a rozšíření na některé kategorie samostatně výdělečně činných osob. Aktivní politiky na trhu práce budou posíleny po přezkumu současných postupů a odsouhlaseného akčního plánu.
i)
Systém odchodného se přizpůsobí postupům v ostatních členských státech EU, na základě podrobností uvedených v memorandu o porozumění.
j)
V souladu s memorandem o porozumění se zmírní pravidla pro příplatky za práci přesčas a posílí se pružnost úpravy pracovní doby.
k)
Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude navýšena, pouze pokud to ospravedlní ekonomický vývoj a vývoj na trhu práce. Budou přijata opatření k napravení nedostatků v současných systémech vyjednávání o mzdách, včetně právních předpisů, kterými se změní kritéria a způsoby rozšiřování kolektivních smluv a usnadní dohody na úrovni podniků.
l)
Bude vypracován akční plán ke zlepšení kvality středního a odborného vzdělávání.
m)
Fungování systému soudnictví se zlepší uskutečněním opatření navrhovaných v plánu reformy soudnictví a provedením auditu nevyřešených soudních případů, aby se upřesnila opatření zabraňující nárůstu nevyřešených případů a podporující alternativní způsoby urovnávání sporů.
n)
Lepšího rámce hospodářské soutěže se dosáhne posílením nezávislosti a navýšením zdrojů vnitrostátních regulačních orgánů. Odborné služby se liberalizují zlepšením rámce pro odbornou kvalifikaci a odstraněním omezení pro regulovaná povolání.
o)
Regulované sazby na maloobchodním trhu s elektřinou a zemním plynem budou odstraněny.
7. Portugalsko přijme během roku 2013 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
Rozpočet na rok 2013 bude obsahovat opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,2 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet konkrétně stanoví v roce 2013 snížení na straně výdajů alespoň o 2,5 miliardy EUR, včetně snížení výdajů na ústřední správu, vzdělávání a zdravotnictví; převodů regionálním a místním orgánům; snížení počtu pracovních míst ve veřejném sektoru a snížení nákladů státních podniků.
b)
Rozpočet bude obsahovat opatření na straně příjmů, mezi nimiž budou zejména další rozšíření daňového základu daně z příjmu právnických a fyzických osob, zvýšení spotřebních daní a změny ve zdanění nemovitostí, které vynesou dodatečný příjem téměř 0,8 miliardy EUR. Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí snížením administrativní zátěže, jelikož rozšíří zjednodušující reformy (jednotná kontaktní místa a projekty „bez povinného povolování“) na všechna odvětví hospodářství, a zmírněním úvěrových omezení pro malé a střední podniky včetně provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (2).
c)
Portugalsko dokončí odstranění nadměrného počtu nevyřešených soudních případů.
8. Portugalsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje své bankovní odvětví a řádně v něm sníží pákový efekt a uzavře případ Banco Português de Negócios. V tomto smyslu Portugalsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu a fungování portugalských bankovních skupin tak, aby byla zachována finanční stabilita. Portugalsko v souladu s přesnými lhůtami pro roky 2011-2014, stanovenými v memorandu o porozumění zejména:
a)
pozmění právní předpisy s cílem usnadnit vydávání vládou zaručených bankovních dluhopisů v odpovídající výši v souladu s memorandem o porozumění;
b)
do konce května 2011 přijme nezbytné regulativní požadavky týkající se zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2011 a 10 % do konce roku 2012 (který poté zůstane zachován);
c)
zajistí, aby banky do konce června 2011 vypracovaly individuální střednědobé plány financování pro dosažení stabilní pozice tržního financování, v souladu s periodickými cílovými ukazateli pákového poměru vypracovanými portugalskou centrální bankou a ECB. Portugalská centrální banka a ECB, v konzultaci s Komisí a zaměstnanci MMF, čtvrtletně přezkoumají proveditelnost těchto plánů financování a jejich dopad na ukazatele pákového poměru;
d)
určí jasné periodické cílové ukazatele pákového poměru pro banky a urychlí přípravu rámce pro posuzování solventnosti a snižování pákového efektu během roku 2011;
e)
zajistí, že proběhne modernizace státem vlastněné banky Caixa Geral de Depósitos s cílem zvýšit dle potřeby vlastní zdroje její klíčové bankovní složky, a zahájí proces prodeje Banco Português de Negócios podle zrychleného rozvrhu. Za tímto účelem předloží Portugalsko nový plán Komisi ke schválení v rámci pravidel o kontrole státní podpory;
f)
do konce roku 2011 změní právní předpisy týkající se včasných intervencí a řešení problémů bank, jakož i předpisy týkající se fondu pojištění vkladů a záručního fondu pro vzájemné zemědělské úvěrové instituce, za účelem ochrany vkladatelů a usnadnění restrukturalizace. Zejména by si tyto fondy měly zachovat schopnost financovat řešení problémů postižených úvěrových institucí, aniž by je rekapitalizovaly. Takové financování bude omezeno výší zaručených vkladů, jež by byly vyplaceny při likvidaci, a bude přípustné pouze tehdy, pokud nenaruší schopnost uvedených fondů vykonávat své primární funkce;
g)
do konce listopadu 2011 změní insolvenční zákon, aby vkladatelům a fondům (přímo či postoupením práv) zaručoval, že jim bude dáno přednostní postavení před nezajištěnými věřiteli, pokud jde o předluženou konkurzní podstatu úvěrové instituce, a aby lépe napomáhal účinným záchranám životaschopných firem;
h)
bude podporovat soukromé investory, aby dobrovolně zachovali svou celkovou expozici.
9. K zajištění bezproblémového plnění podmínek programu a na pomoc udržitelné nápravě nevyvážeností poskytuje Komise průběžně poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Portugalsku Komise spolu s MMF a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy portugalské společnosti.
Článek 4
Portugalsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u portugalské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. května 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-30 ta’ Mejju 2011
dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2011/344/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu.
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Il-Portugall dan l-aħħar kien taħt pressjoni dejjem akbar fir-rigward tas-swieq finanzjarji, u dan ħoloq tħassib dejjem jiżdied dwar is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi tiegħu. Tabilħaqq, il-kriżi attwalikellha impatt drammatiku wkoll fuq il-finanzi pubbliċi, li finalment wasslet għal żieda kbira fil-firxiet tad-dejn sovran. Fost tnaqqis konsekuttiv fil-klassifikazzjoni ta’ aġenziji ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu tal-bonds Portugiżi, il-pajjiż ma baqax f’pożizzjoni li jiffinanzja lilu nnifsu mill-ġdid b’rati kompatibbli ma’ sostenibbiltà fiskali fuq perijodu ta’ żmien twil. Fl-istess waqt, is-settur bankarju, li jiddependi ħafna mill-finanzjament estern, partikolarment fiż-żona euro, ġie maqtugħ dejjem aktar mill-finanzjament tas-swieq.
(2)
Fid-dawl ta’ dan it-taqlib ekonomiku u finanzjarju gravi kkawżat minn ċirkostanzi eċċezzjonali lilhinn mill-kontroll tal-gvern, il-Portugall talab uffiċjalment assistenza finanzjarja mill-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri li l-valuta tagħhom hija l-euro u l-Fond Monetarju Internazzjonali (“FMI”) fis-7 ta’ April 2011 bil-għan li jiġi appoġġat programm ta’ politika li jerġa’ jistabbilixxi l-fiduċja u li jippermetti li l-ekonomija terġa’ lura fit-triq li twassal għal tkabbir sostenibbli, u li tissalvagwardja l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, iż-żona euro u l-Unjoni. Fit-3 ta’ Mejju 2011, intlaħaq ftehim bejn il-Gvern u l-missjoni konġunta tal-Kummissjoni/FMI/BĊE fir-rigward ta’ programm komprensiv ta’ politika fuq tliet snin għall-perijodu sa nofs l-2014, sabiex jiġi stipulat f’Memorandum ta’ Politika Ekonomika u Finanzjarja (“MPEF”) u Memorandum ta’ Qbil dwar Kundizzjonalità ta’ Politika Ekonomika Speċifika (“MtQ”). Dan il-progrmm ta’ politika kien appoġġat mill-akbar żewġ partiti fl-oppożizzjoni.
(3)
Dan l-abbozz tal-programm ta’ aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) ippreżentat mill-Portugall lill-Kummissjoni u lill-Kunsill għandu l-għan li jerġa’ jistabbilixxi l-fiduċja fis-settur tad-dejn sovran u f’dak bankarju u li jappoġġa t-tkabbir u l-impjiegi. Jipprevedi azzjoni komprensiva li tindirizza tliet kwistjonijiet. L-ewwel nett, riformi strutturali profondi u bi frontloading li jippermettu żieda fit-tkabbir potenzjali, li joħolqu l-impjiegi, u li jtejbu l-kompetittività (inkluż permezz ta’ devalwazzjoni fiskali). B’mod partikolari, il-Programm fih riformi tas-suq tax-xogħol, tas-sistema ġudizzjarja, tal-industriji tan-netwerks, u tas-setturi tad-djar u tas-servizzi, bil-għan li jissaħħaħ il-potenzjal għat-tkabbir tal-ekonomija, titjieb il-kompetittività u jiġi ffaċilitat l-aġġustament ekonomiku. It-tieni, strateġija ta’ konsolidazzjoni fiskali bbilanċjata u kredibbli, appoġġata minn miżuri fiskali strateġiċi u kontroll fiskali aħjar ta’ Sħubiji Pubbliċi Privati (“SPP”) u Impriżi tal-Istat (State-Owned Enterprises, “SOEs”), bil-għan li l-proporzjon ta’ dejn pubbliku gross mal-PDG jaqbad triq tan-niżla soda fuq perijodu ta’ żmien medju. L-awtoritajiet jimpenjaw ruħhom li jnaqqsu d-defiċit għal 3 % tal-PDG sal-2013. It-tielet, strateġija għas-settur finanzjarju bbażata fuq ir-rikapitalizzazzjoni u d-diżingranaġġ, bi sforzi biex is-settur finanzjarju jiġi ssalvagwardjat kontra d-diżingranaġġ diżordinat permezz ta’ mekkaniżmi bbażati fuq is-suq b’faċilitajiet ta’ riżerva.
(4)
Skont it-tbassir attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (-1,2 % fl-2011, -0,5 % fl-2012, 2,5 % fl-2013 u 3,9 % fl-2014), il-miri fiskali huma konsistenti ma’ triq li twassal għal proporzjon ta’ dejn mal-PDG ta’ 101,7 % fl-2011, 107,4 % fl-2012, 108,6 % fl-2013 u 107,6 % fl-2014. Il-proporzjon tad-dejn mal-PDG ikun għalhekk stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ‘il quddiem, jaqbad nieżel, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqsis tad-defiċit. Id-dinamika tad-dejn hija affettwata minn diversi operazzjonijiet miżmuma barra mill-baġit, u jitbassar li dawn iżidu l-proporzjon tad-dejn mal-PDG b’1¾ punti perċentwali (“pps”) tal-PDG fl-2011 u b’¾ pps fis-sena bejn l-2012 u l-2014. Dawn jinkludu akkwiżizzjonijiet imdaqqsa ta’ assi finanzjarji, b’mod partikolari għar-rikapitalizzazzjoni ta’ banek u l-finanzjament possibbli tal-SOEs li jammontaw għal ½% tal-PDG fis-sena bejn l-2011 u l-2014. Min-naħa l-oħra, ir-rikavati mill-privatizzazzjoni li jammontaw għal madwar 3 % tal-PDG sas-sena 2013 ser jappoġġaw l-isforzi tat-tnaqqis tad-dejn.
(5)
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni, flimkien mal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”) u flimkien mal-FMI, hija li l-Portugall jeħtieġ finanzjament li jammonta għal EUR 78 biljun (78 000 miljun) tul il-perijodu minn Ġunju 2011 sa nofs 2014. Minkejja l-aġġustament fiskali sinifikanti, id-diskrepanza fil-finanzjament għad-dejn sovran jista’ jammonta għal EUR 63 biljun tul il-perijodu tal-Programm. Dan jippresupponi li ma jkunx hemm aċċess għas-suq tad-dejn fuq perijodu ta’ żmien medju u twil sal-ewwel nofs tal-2013. Wieħed jassumi li l-Portugall ser ikun jista’ jittrasferixxi parti mill-istokk eżistenti tiegħu ta’ dejn fuq perijodu ta’ żmien qasir, filwaqt li l-programm jipprovdi wkoll bafer ta’ finanzjamant f’każ ta’ devjazzjonijiet mhux mistennija mix-xenarju bażiku ta’ finanzjament tal-Kummissjoni. Il-Portugall huwa mħeġġeġ biex iżomm u jaġġusta l-operazzjonijiet tas-suq finanzjarju, waqt li jfittex li jiżviluppa l-aċċess għas-suq u l-kunfidenza. L-istrateġija tas-settur finanzjarju li tinsab fil-programm biex terġa’ tiġi stabbilita l-fiduċja fis-sistema bankarja Portugiża fuq bażi sostenibbli tesiġi li l-gruppi bankarji jkollhom il-proporzjon tal-kapital ewlieni tal-livell wieħed (core tier 1) tagħhom ekwivalenti għal 9 % sal-aħħar tal-2011 u għal 10 % sal-aħħar tal-2012 u li jibqgħu hekk wara dan. Il-programm fih skema ta’ appoġġ bankarju sa massimu ta’ EUR 12-il biljun biex jiġi pprovdut il-kapital meħtieġ f’każ li ma jkunux jistgħu jinstabu soluzzjonijiet tas-suq. Madankollu, il-ħtiġijiet reali tal-finanzjament jistgħu jkunu sostanzjalment inqas, b’mod partikolari jekk il-kondizzjonijiet tas-suq jitjiebu b’mod sinifikanti u ma jseħħ l-ebda telf bankarju gravi mhux mistenni matul il-perijodu tal-Programm.
(6)
Il-Programm ikun iffinanzjat permezz ta’ kontribuzzjonijiet minn sorsi esterni. L-assistenza tal-Unjoni lill-Portugall tilħaq massimu ta’ EUR 52 biljun skont il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilizzazzjoni Finanzjarja (“EFSM”) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 407/2010 u minn kontribuzzjonijiet mill-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja. Barra minn hekk, il-Portugall talab self ta’ SDR 23,742 biljun (ekwivalenti għal EUR 26 biljun bir-rata tal-kambju tal-5 ta’ Mejju 2011) mill-FMI skont Faċilità ta’ Fond Estiża. L-appoġġ mill-EFSM jeħtieġ li jiġi pprovdut skont termini u kondizzjonijiet simili għal dawk tal-FMI. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun amministrata mill-Kummissjoni.
(7)
Il-Kunsill għandu jirrevedi, fuq bażi regolari, il-politika ekonomika implimentata mill-Portugall.
(8)
Il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika miftiehma mal-Portugall għandha tiġi stipulata f’Memorandum ta’ Qbil dwar Kondizzjonalità tal-Politika Ekonomika Speċifika (il-“Memorandum ta’ Qbil”). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta’ Self.
(9)
Il-Kummissjoni, flimkien mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kondizzjonijijet ta’ politika ekonomika marbuta mal-assistenza jiġu sodisfatti, permezz ta’ missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Portugiżi.
(10)
Tul l-implimentazzjoni tal-Programm, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika u assistenza teknika addizzjonali f’oqsma speċifiċi.
(11)
L-operazzjonijiet li l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tgħin fil-finanzjament tagħhom għandhom ikunu kompatibbli mal-politika tal-Unjoni u konformi mal-leġislazzjoni tal-Unjoni. Interventi b’appoġġ għall-istituzzjonijiet finanzjarji għandhom jitwettqu skont ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni.
(12)
L-assistenza għandha tiġi pprovduta bil-għan li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni effikaċi tal-Programm,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tagħmel disponibbli lill-Portugall self li jammonta għal massimu ta’ EUR 26 biljun, b’maturità medja massima ta’ 7,5 snin.
2. L-assistenza finanzjarja għandha tkun disponibbli għal tliet snin li jibdew mill-ewwel jum wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.
3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni lill-Portugall f’massimu ta’ 14-il ħlas parzjali. L-iżborż ta’ kull ħlas parzjali jista’ jsir f’parti waħda jew aktar. Il-maturitajiet tal-partijiet taħt l-ewwel ħlas parzjali jistgħu jkunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta’ partijiet ulterjuri għandhom ikunu stabbiliti b’tali mod li l-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tintlaħaq ladarba jsir l-iżborż tal-ħlasijiet parzjali kollha.
4. L-ewwel ħlas parzjali għandu jiġi rilaxxat suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim dwar Faċilità ta’ Self u l-Memorandum ta’ Qbil. Kwalunkwe rilaxx ta’ self sussegwenti għandu jkun taħt kondizzjoni ta’ analiżi favorevoli mill-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, rigward il-konformità tal-Portugall mal-kondizzjonijiet ġenerali tal-politika ekonomika kif definit b’din id-Deċiżjoni u l-Memorandum ta’ Qbil.
5. Il-Portugall għandu jħallas l-ispiża tal-finanzjament tal-Unjoni għal kull parti flimkien ma’ marġini ta’ 215 punti bażi, li jirriżultaw f’kondizzjonijiet simili għal dawk tal-appoġġ mill-FMI.
6. Barra minn hekk, l-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 407/2010 għandhom jitħallsu mill-Portugall.
7. Jekk ikun meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, l-użu prudenti ta’ swaps tar-rata tal-imgħax ma’ kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta’ kreditu u teħid bil-quddiem ta’ self għandhom ikunu permessi.
8. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs u r-rilaxx ta’ ħlasijiet parzjali ulterjuri. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs tal-partijiet.
Artikolu 2
1. L-assistenza għandha tkun amministrata mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tal-Portugall.
2. Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha taqbel mal-awtoritajiet Portugiżi dwar il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbutin mal-assistenza finanzjarja kif stabbilit fl-Artikolu 3. Dawk il-kondizzjonijiet għandhom jiġu stipulati f’Memorandum ta’ Qbil li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u mill-awtoritajiet Portugiżi konsistenti mal-impenji msemmija fil-paragrafu 1. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta’ Self li għandu jiġi konkluż mal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni, flimkien mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari (tal-inqas kull tliet xhur) li l-kondizzjonijiet tal-politika ekonomika marbutin mal-assistenza jiġu sodisfatti, u tirrapporta lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju qabel l-iżborż ta’ kull ħlas parzjali. Għal dan il-għan, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jikkooperaw b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u l-BĊE, u għandhom jagħmlulhom disponibbli kull tagħtrif meħtieġ. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju mgħarraf dwar il-possibbiltà ta’ rifinanzjament tat-teħid ta’ self, jew ta’ tibdil fil-kondizzjonijiet finanzjarji.
4. Il-Portugall għandu jadotta u jimplimenta miżuri addizzjonali ta’ konsolidazzjoni biex jiżgura l-istabbiltà makro-finanzjarja, f’każ li dawn il-miżuri jkunu meħtieġa matul il-programm ta’ assistenza. L-awtoritajiet Portugiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni u lill-BĊE minn qabel jekk jadottaw xi miżura addizzjonali bħal dawn.
Artikolu 3
1. L-abbozz tal-programm ta’ aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) imħejji mill-awtoritajiet Portugiżi huwa b’dan approvat.
2. L-iżborż ta’ kull ħlas parzjali wara l-ewwel wieħed għandu jsir abbażi ta’ implimentazzjoni sodisfaċenti tal-Programm u, partikolarment, il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika stipulati fil-Memorandum ta’ Qbil. Dawn għandhom jinkludu, inter alia, il-miżuri previsti fil-paragrafi 4 sa 8 ta’ dan l-Artikolu.
3. Id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ma għandux jaqbeż l-EUR 10 068 miljun (ekwivalenti għal 5,9 % tal-PDG abbażi ta’ tbassir attwali) fl-2011, l-EUR 7 645 miljun (4,5 % tal-PDG) fl-2012 u l-EUR 5 224 miljun (3,0 % tal-PDG) fl-2013, f’konformità mar-rekwiżiti tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (“PŻE”). Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ bankarji fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-gvern ma għandhomx jitqiesu. Il-konsolidazzjoni għandha tintlaħaq permezz ta’ miżuri permanenti ta’ kwalità għolja u bil-minimizzazzjoni tal-impatt fuq gruppi vulnerabbli.
4. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri speċifikati fil-paragrafi 5 sa 8 qabel it-tmiem tas-sena indikata, u d-dati ta’ skadenza preċiżi għas-snin 2011-2014 għandhom jkunu speċifikati fil-Memorandum ta’ Qbil. Il-Portugall għandu jkun lest li jieħu miżuri addizzjonali ta’ konsolidazzjoni biex inaqqas id-defiċit taħt it-3 % tal-PDG sal-2013 f’każ ta’ devjazzjonijet mill-miri.
5. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin qabel tmiem l-2011, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-Portugall għandu jimplimenta b’mod sħiħ il-miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali previsti fil-baġit tal-2011 li jammontaw għal madwar EUR 9 biljun u miżuri addizzjonali introdotti qabel Mejju 2011 ekwivalenti għal aktar minn EUR 400 miljun. Dawn il-miżuri għandhom l-għan li jnaqqsu d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fil-paragrafu 3. Il-miżuri ta’ dħul previsti fil-baġit tal-2011, ekwivalenti għal EUR 3,4 biljun, għandhom jiġu kkomplementati b’żieda fil-kontribuzzjonijiet soċjali permezz ta’ spezzjoni aktar stretta u kontribuzzjoni obbligatorja min-naħa tal-apprentisti. Minbarra l-miżuri ta’ nefqa previsti fil-baġit tal-2011, miżuri addizzjonali inkluż iffrankar fis-settur tas-saħħa, sussiddji aktar baxxi għal Impriżi tal-Istat (“SOEs”), u tnaqqisiet fit-trasferimenti soċjali għandhom jiġu implimentati.
(b)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri li jirrinforzaw strateġija baġitarja kredibbli u jsaħħu l-qafas baġitarju. Il-Portugall għandu jimplimenta bis-sħiħ il-miżuri previsti fil-Liġi ta’ Qafas Baġitarju, inkluż l-istabbiliment ta’ qafas baġitarju fuq perijodu ta’ żmien medju, iħejji analiżi ta’ strateġija fiskali preċiża u jistabbilixxi Kunsill Fiskali indipendenti. L-oqfsa ta’ finanzjament lokali u reġjonali għandhom jiġu allinjati mal-Liġi ta’ Qafas Baġitarju. Il-Portugall għandu jtejjeb ir-rapportar u l-monitoraġġ tal-finanzi pubbliċi, inkluż, b’mod partikolari, dwar l-arretrati. Il-Portugall għandu jibda l-analiżi sistematika u regolari ta’ riskji fiskali bħala parti mill-proċess tal-baġit, inklużi r-riskji li jirriżultaw minn Sħubiji Pubbliċi Privati (“SPP”) u l-SOEs.
(c)
Il-Portugall għandu jadotta l-ewwel lott ta’ miżuri bil-għan li jsaħħaħ il-funzjonament tas-suq tax-xogħol billi jiġu limitati l-pagamenti fil-każ tas-sensji u billi tiżdied il-flessibilità fl-arranġamenti tal-ħin tax-xogħol.
(d)
Fis-settur tal-enerġija, il-Portugall għandu jieħu miżuri biex jiffaċilita d-dħul, jippromwovi l-istabbiliment tas-suq tal-gass Iberjan u jirrevedi l-appoġġ u l-iskemi ta’ kumpens għall-produzzjoni tal-elettriku. Għal industriji oħra tan-netwerk, b’mod partikolari t-trasport, is-servizzi ta’ telekomunikazzjoni u tal-posta, il-Portugall għandu jadotta miżuri addizzjonali biex jippromwovi l-kompetizzjoni u l-flessibilità.
(e)
Il-Portugall għandu jieħu azzjoni urġenti biex irawwem il-kompetizzjoni u l-kapaċità ta’ aġġustament tal-ekonomija. Dan jinkludi l-abolizzjoni ta’ drittijiet speċjali tal-Istat f’kumpaniji, reviżjoni tal-liġi tal-kompetizzjoni sabiex issir aktar effettiva, rekwiżiti eħfef għall-istabbiliment u l-provvediment transkonfinali fis-setturi tas-servizzi.
(f)
Il-Portugall għandu jtejjeb il-prattiki u r-regoli għall-akkwist pubbliku sabiex jikkontribwixxi għal ambjent kummerċjali aktar kompetittiv u għal infiq pubbliku aktar effiċjenti.
6. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2012, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-baġit tal-2012 għandu jinkludi rikalibrazzjoni newtrali mil-lat ta’ baġit tas-sistema fiskali bil-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż tax-xogħol u li l-kompetittività tingħata spinta ‘l quddiem.
(b)
Il-baġit għall-2012 għandu jinkludi miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 5,1 biljun u li għandhom l-għan li jnaqqsu d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fl-Artikolu 3(3).
(c)
Il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis tan-nefqa fl-2012 ta’ mill-anqas EUR 3,5 biljun inkluż: riorganizzazzjoni komprensiva tal-amministrazzjoni ċentrali; eliminazzjoni ta’ xogħol doppju u ineffiċjenzi oħra; qtugħ fis-setturi tal-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti iżgħar lill-awtoritajiet reġjonali u lokali; tnaqqis ta’ impjiegi fis-settur pubbliku; aġġustamenti fil-pensjonijiet; u tnaqqis fin-nefqa kapitali u f’nfiq ieħor kif stabbilit fil-Programm.
(d)
F’dak li għandu x’jaqsam mad-dħul, il-baġit għandu jinkludi miżuri b’rabta mad-dħul li jammontaw għal madwar EUR 1,5 biljun f’sena sħiħa inkluż, inter alia: twessigħ tal-bażijiet tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u personali permezz ta’ tnaqqis tat-tnaqqisiet tat-taxxa u skemi speċjali; żgurar tal-konverġenza ta’ tnaqqisiet tat-taxxa fuq l-introjtu personali applikati għal introjtu minn pensjonijiet u xogħol; bidliet fit-tassazzjoni fuq il-proprjetà billi jitnaqqsu b’mod sostanzjali l-eżenzjonijiet; twessigħ tal-bażijiet tal-VAT billi jitnaqqsu l-eżenzjonijiet u jiġu rranġati mill-ġdid il-listi ta’ oġġetti u servizzi soġġetti għal rati mnaqqsa, intermedji u ogħla; u, żieda fis-sisa. Dawn il-miżuri għandhom jiġu kkomplementati minn azzjoni li tiġġieled l-evażjoni tat-taxxa, il-frodi u l-informalità.
(e)
Il-Portugall għandu jimplimenta qafas legali u istituzzjonali għall-valutazzjoni tar-riskji fiskali qabel ma jidħol f’kuntratt ta’ sħubija pubblika privata (“SPP”). Bl-istess mod, il-Portugall għandu jadotta liġi li tirregola l-ħolqien u l-funzjonament ta’ SOEs fil-livelli ċentrali, reġjonali u lokali. Il-Portugall ma għandu jidħol fl-ebda kuntratt SPP ġdid jew joħloq SOE sa ma jkunu ġew stabbiliti l-analiżijiet u l-istruttura legali l-ġdida.
(f)
L-amministrazzjoni lokali fil-Portugall attwalment għandha 308 muniċipalitajiet u 4 259 parroċċa. Il-Portugall għandu jiżviluppa pjan ta’ konsolidazzjoni biex jirriorganizza u jnaqqas b’mod sinifikanti n-numru ta’ dawn l-entitajiet. Dawn il-bidliet isiru effettivi sal-bidu taċ-ċiklu tal-elezzjonijiet lokali li jmiss.
(g)
Il-Portugall għandu jimmodernizza l-amministrazzjoni tad-dħul billi joħloq entità unika, inaqqas l-għadd ta’ uffiċċji muniċipali u jindirizza l-ostakli l-oħra fis-sistema tal-appelli tat-taxxa.
(h)
Il-Portugall għandu jintroduċi leġislazzjoni biex jirriforma s-sistema tal-assigurazzjoni tal-qgħad, inkluż tnaqqis tad-dewmien massimu ta’ benefiċċji tal-assigurazzjoni tal-qgħad għal 18-il xahar, limitu fuq il-benefiċċji tal-qgħad għal 2,5 darbiet l-indiċi tal-appoġġ soċjali, tnaqqis fil-benefiċċji tul il-perijodu tal-qgħad, tnaqqis tal-perijodu kontributorju minimimu, u estensjoni għal ċerti kategoriji ta’ ħaddiema għal rashom. Il-politiki tas-suq tax-xogħol attiv għandhom jissaħħu wara analiżi ta’ prattiki attwali u pjan ta’ azzjoni miftiehem.
(i)
Is-sistema ta’ pagamenti fil-każ tas-sensji għandha tiġi allinjata ma’ dawk ta’ prattiki fi Stati Membri oħra tal-UE, abbażi tal-ispeċifikazzjoni fil-Memorandum ta’ Qbil.
(j)
Ir-Regolamenti dwar il-ħlas tas-sahra għandhom jitħaffu u għandha tiġi introdotta żieda fil-flessibbiltà tal-arranġamenti tal-ħinijiet tax-xogħol skont il-Memorandum ta’ Qbil.
(k)
Il-Portugall għandu jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta’ trawwim ta’ ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Kwalunkwe żieda fil-pagi minimi ssir biss jekk tkun iġġustifikata minn żviluppi ekonomiċi u fis-suq tax-xogħol. Għandhom jittieħdu miżuri biex jiġu indirizzati d-dgħufijiet fl-iskemi attwali ta’ negozjar ta’ pagi, inkluża leġislazzjoni biex jiġu definiti mill-ġdid il-kriterji u l-modalitajiet tal-estensjoni tal-ftehimiet kollettivi u jiġu ffaċilitati ftehimiet fil-livell tal-kumpaniji.
(l)
Għandu jitħejja pjan ta’ azzjoni biex tittejjeb il-kwalita tal-edukazzjoni sekondarja u vokazzjonali.
(m)
Il-funzjonament tas-sistema ġudizzjarja għandu jittejjeb billi jiġu implimentati l-miżuri proposti taħt il-Mappa ta’ Riforma Ġudizzjarja u bit-twettiq u l-awditjar ta’ każijiet pendenti sabiex jiġu mmirati miżuri biex jiġi eliminat ix-xogħol pendenti fil-qrati u jitrawwmu soluzzjoniet alternattivi tat-tilwim.
(n)
Il-qafas tal-kompetizzjoni għandu jittejjeb billi jiġu rrinforzati l-indipendenza u r-riżorsi tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali. Għandhom jiġu lliberalizzati s-servizzi professjonali billi jittejjeb il-qafas ta’ kwalifiki professjonali u billi jiġu eliminati restrizzjonijiet dwar il-professjonijiet irregolati.
(o)
Tariffi rregolati fis-swieq tal-konsumaturi tal-gass u tal-elettriku għandhom jiġu eliminati.
7. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2013, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-baġit tal-2013 għandu jinkludi miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 3,2 biljun bil-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fl-Artikolu 3(3). B’mod partikolari, f’dak li għandu x’jaqsam man-nefqa l-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis fin-nefqa fl-2013 ta’ mill-anqas EUR 2,5 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa fl-amministrazzjoni ċentrali, l-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti lill-awtoritajiet lokali u reġjonali; tnaqqis fl-għadd ta’ imjegati fis-settur pubbliku; u, spejjeż aktar baxxi mill-SOEs.
(b)
Il-baġit għandu jinkludi miżuri ta’ dħul inkluż b’mod partikolari t-twessigħ ulterjuri ta’ bażijiet tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u personali, taxxi tas-sisa ogħla u bidliet fit-taxxi fuq il-proprjetà, sabiex irendi madwar EUR 0,8 biljun ta’ dħul addizzjonali. Il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent kummerċjali billi jnaqqas il-piż amministrattiv permezz ta’ estensjoni ta’ riformi ta’ semplifikazzjoni lis-setturi kollha tal-ekonomija (Punti ta’ Kuntatt Uniku u Proġetti li ma jeħtieġu l-ebda awtorizzazzjoni (Żero authorisation projects)); u billi jitnaqqsu r-restrizzjonijiet ta’ kreditu għall-SMEs inkluż l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2011/7/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 dwar il-ġlieda kontra l-ħlas tard fi transazzjonijiet kummerċjali (2).
(c)
Il-Portugalli għandu jikkompleta l-eliminazzjoni tax-xogħol pendenti fil-qrati.
8. Bil-għan li tiġi rrestawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jirrikapitalizza b’mod xieraq u jwettaq diżingranaġġ ordnat tas-settur bankarju tiegħu u jtemm il-kawża tal-Banco Português de Negócios. F’dak ir-rigward, il-Portugall għandu jiżviluppa u jiftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI strateġija għall-istruttura u l-funzjonament futuri tal-gruppi bankarji Portugiżi sabiex l-istabbiltà finanzjarja tiġi ppreżervata. B’mod partikolari, u f’konformità ma’ skadenzi preċiżi għas-snin 2011-2014 speċifikati fil-Memorandum ta’ Qbil, il-Portugall għandu:
(a)
jemenda l-leġislazzjoni sabiex jiffaċilita l-ħruġ ta’ bonds bankarji ggarantiti mill-gvern għal ammont xieraq f’konformità mal-Memorandum ta’ Qbil;
(b)
jadotta r-rekwiżiti regolatorji meħtieġa sal-aħħar ta’ Mejju 2011 fir-rigward ta’ fil-proporzjon minimu tal-adegwatezza tal-kapital ewlieni tal-livell 1 għal 9 % sal-aħħar tal-2011 u 10 % sal-aħħar tal-2012 (li jrid jinżamm wara dan);
(c)
jiżgura li sal-aħħar ta’ Ġunju 2011 il-banek iħejju pjanijiet ta’ finanzjament fuq perijodu ta’ żmien medju li jkun speċifiku għall-istituzzjonjiet biex tinkiseb pożizzjoni ta’ finanzjament stabbli bbażata fuq is-suq f’konformità mal-miri ċari u perjodiċi tal-proporzjonijiet ta’ ingranaġġ stabbiliti mill-Bank tal-Portugall u l-BĊE. Il-vijabbiltà ta’ dawn il-pjanijiet ta’ finanzjament u l-implikazzjonijiet għall-proporzjoni ta’ ingranaġġ ser jiġu eżaminati mill-Bank tal-Portugall u l-BĊE, f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni u l-persunal tal-FMI kull tliet xhur;
(d)
jindika miri ċari u perjodiċi tal-proporzjonijiet ta’ ingranaġġ għall-banek u jtejjeb il-qafas ta’ valutazzjoni tas-solvenza u d-diżingranaġġ matul l-2011;
(e)
jiżgura li l-Caixa Geral de Depósitos li hija proprjetà tal-istat tiġi ssemplifikata biex tiżdied il-bażi kapitali tal-fergħa bankarja ewlenija tagħha skont kif ikun meħtieġ u jvara proċess biex ibigħ il-Banco Português de Negócios bi skeda aċċelerata. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jissottometti pjan ġdid lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni skont ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat;
(f)
jemenda sal-aħħar tal-2011 il-leġislazzjoni dwar intervenzjoni bikrija u riżoluzzjoni ta’ banek kif ukoll leġislazzjoni dwaril-Fond ta’ Garanzija tad-Depożiti u l-Fond ta’ Garanzija għal Istituzzjonijiet ta’ Kreditu Agrikoli Konġunti, bil-għan li jiġu protetti d-depożitaturi u jiġi ffaċilitat ir-ristrutturar. B’mod partikolari, dawn il-fondi għandhom iżommu l-abbiltà li jiffinanzjaw r-riżoluzzjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu li jinsabu f’diffikultajiet, iżda mhux li jirrikapitalizzawhom. Dan il-finanzjament għandu jkun limitat għall-ammont ta’ depożiti garantiti li jkollhom jitħallsu f’każ ta’ likwidazzjoni u jkunu permessi biss jekk ma jippreġudikax l-abbiltà li dawn il-fondi jwettqu l-funzjoni primarja tagħhom;
(g)
jemenda sal-aħħar ta’ Novembru 2001 l-Liġi dwar l-Insolvenza biex tipprevedi li depożitaturi garantiti u/jew il-fondi (dorettament jew permezz ta’ surroga) jingħataw pożizzjoni ta’ prijorità fuq il-kredituri mhux garantiti fil-proprjetà tal-istituzzjoni ta’ kreditu insolventi u biex jappoġġja aħjar is-salvataġġ ta’ kumpanniji vijabbli;
(h)
jimpenja ruħu li jħeġġeġ lill-investituri privati biex iżommu l-iskopertura ġenerali tagħhom fuq bażi volontarja.
9. Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni mingħajr xkiel tal-kondizzjonalità tal-Programm, u biex l-iżbilanċi jiġu kkoreġuti b’mod sostenibbli, il-Kummissjoni għandha tipprovdi pariri u gwida kontinwi dwar ir-riformi fiskali, strutturali u tas-swieq finanzjarji. Fi ħdan il-qafas tal-assistenza li għandha tiġi pprovduta lill-Portugall, flimkien mal-FMI u flimkien mal-BĊE, għandha tirrevedi perjodikament l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tal-miżuri miftiehma, u għandha tirrakkomanda korrezzjonijiet meħtieġa bil-għan li jissaħħu t-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi, tiġi żgurata l-konsolidazzjoni fiskali u jiġu mminimizzati impatti soċjali ta’ ħsara, b’mod partikolari fir-rigward tal-aktar membri vulnerabbli tas-soċjetà Portugiża.
Artikolu 4
Il-Portugall għandu jiftaħ kont speċjali mal-Bank tal-Portugall għall-ġestjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Mejju 2011.