NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 821/2011
tas-16 ta’ Awwissu 2011
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (l-“Unjoni”),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fl-4 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika (minn hawn ’il quddiem l-USA jew il-pajjiż ikkonċernat).
(2)
Il-proċedura nbdiet bħala riżultat ta’ lment ippreżentat fit-22 ta’ Ottubru 2010 minn Ineos Oxide Ltd (“l-ilmentatur”) li jirrappreżenta proporzjon kbir, f'dan il-każ aktar minn 25% tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni tal-aċetat tal-vinil. L-ilment fih evidenza prima facie tad-dumping tat-tali prodott u ta' dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqies biżżejjed biex jiġġustifika l-bidu ta' proċediment.
2. Il-Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi, lill-operaturi tas-suq, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufin li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-Istati Uniti tal-Amerika dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż tal-inizjazzjoni.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li wrew li hemm raġunijiet partikolari għalfejn għandhom jinstemgħu u li talbu smigħ, ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-erba’ produtturi esportaturi magħrufa fil-pajjiż ikkonċernat. Tliet produtturi esportaturi bħal dawn ipprovdew tweġiba għall-kwestjonarju. Ir-raba’ produttur esportatur irrifjuta li jikkoopera fl-investigazzjoni u ġie sussegwentement informat li se jiġi trattat bħala kumpanija li ma kkooperatx skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(6)
Il-Kummissjoni bagħtet ukoll kwestjonarji lill-ilmentatur u lill-produttur l-ieħor tal-Unjoni msemmi fl-ilment.
(7)
Minħabba n-numru apparentement kbir ta’ importaturi mhux relatati li huma potenzjalment ikkonċernati minn din l-investigazzjoni, kien previst teħid ta’ kampjuni fl-avviż tal-inizjazzjoni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk kienx neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fl-avviż tal-inizjazzjoni. Madankollu, minħabba li żewġ importaturi biss identifikaw ruħhom sal-iskadenza stabbilita mill-avviż tal-inizjazzjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx neċessarju. Żewġ importaturi fl-Unjoni wieġbu kif dovut għall-kwestjonarju u fil-każ ta' wieħed minnhom saret żjara ta’ verifika fuq il-post..
(8)
Min-naħa l-oħra, numru ta’ partijiet interessati identifikaw ruħhom bħala utenti. Kwestjonarju mħejji speċifikament għall-utenti ntbagħat lil partijiet bħal dawn. Tnax-il kumpanija wieġbu għall-kwestjonarju u twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post fil-każ ta’ tnejn minnhom.
(9)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għad-determinazzjoni provviżorja tad-dumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni u wettqet verifiki fuq il-post fil-każ tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produtturi tal-Unjoni
Ineos Oxide Ltd, ir-Renju Unit
Wacker Chemie AG, il-Ġermanja
(b)
Il-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Il-kumpaniji mhux relatati fil-pajjiż ikkonċernat
Terminal, l-Istati Uniti [isem il-parti u l-post eżatt huma kunfidenzjali]
(d)
Il-kumpaniji relatati u mhux relatati fl-Unjoni
Celanese Chemicals Europe GmbH, il-Ġermanja
Lyondell Chemie Nederland B.V., il-Pajjiżi l-Baxxi
Terminal, l-Unjoni [isem il-parti u l-post eżatt huma kunfidenzjali]
(e)
Il-kumpaniji relatati la fl-Unjoni u lanqas fl-Istati Uniti tal-Amerika
Dow Europe GmbH, l-Isvizzera
(f)
L-Importaturi
Gantrade Ltd, ir-Renju Unit
(g)
L-utenti
Vinavil, Mapei, l-Italja
Synthomer, ir-Renju Unit
3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(10)
L-investigazzjoni tad-dumping u tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2009 sat-30 ta’ Settembru 2010 (il-perjodu ta’ investigazzjoni jew PI). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-aħħar tal-PI (il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(11)
Il-prodott ikkonċernat huwa definit bħala aċetat tal-vinil li joriġina fl-Istati Uniti tal-Amerika li attwalment jaqa’ taħt il-Kodiċi NM 2915 32 00.
(12)
L-aċetat tal-vinil (minn hawn ’il quddiem VAM jew il-prodott ikkonċernat) huwa prodott kimiku ta' bażi derivat mill-aċidu aċetiku.
(13)
L-aċetat tal-vinil għandu varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet. Il-maġġoranza tal-aċetat tal-vinil prodott jintuża bħala fattur produttiv f’żewġ prodotti downstream: l-aċetat tal-polivinil u l-alkoħol tal-polivinil. Dawn il-prodotti downstream huma polimeru importanti f’diversi industriji. Il-polimeri ta’ aċetat tal-vinil jintużaw komunement fil-produzzjoni taż-żebgħa, tal-adeżivi, tal-kisi u tal-finituri tat-tessuti.
(14)
L-investigazzjoni wriet li hemm biss tip wieħed tal-prodott ikkonċernat..
2. Il-prodott simili
(15)
L-investigazzjoni wriet li l-aċetat tal-vinil prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-aċetat tal-vinil prodott fil-pajjiż ikkonċernat u esportat lill-Unjoni kellhom l-istess karatteristiċi u użi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi. Għalhekk, dawn il-prodotti huma provviżorjament meqjusin bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Il-valur normali
(16)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali, l-ewwel ġie stabbilit li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti tal-produtturi esportaturi rispettivi fil-pajjiż ikkonċernat kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali tat-tali bejgħ irrappreżentax mill-anqas 5% tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku.
(17)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur esportatur jistax jitqies li sar fil-kors ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ domestiku profittabbli lill-klijenti indipendenti matul il-PI.
(18)
It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku tqiesu bħala profittabbli fejn il-kost tal-unità kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni, jew ogħla minnha. Għaldaqstant ġie stabbilit il-kost tal-produzzjoni fuq is-suq domestiku matul il-PI.
(19)
Fil-każ fejn 80% tal-volum tal-bejgħ fis-suq domestiku kien ogħla mill-kostijiet u l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni medja peżata jew ogħla minnu, il-valur normali kien ikkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi kollha, irrispettivament minn jekk humiex profitabbli jew le. Madankollu, fejn il-volum tal-bejgħ profitabbli rrappreżenta 80% jew inqas tal-volum totali ta' bejgħ, jew fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat kien inqas mill-kost tal-produzzjoni medju peżat, il-valur normali kien fuq il-prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku profitabbli biss.
2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(20)
L-investigazzjoni wriet li l-aċetat tal-vinil kien esportat mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni jew (i) permezz tal-kumpaniji tal-kummerċ relatati li jinsabu fl-Unjoni; jew (ii) għal produttur esportatur wieħed, permezz ta' kumpanija kummerċjali relatata barra l-Unjoni.
(21)
Fiż-żewġ każijiet li huma, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, aġġustati kif dovut għall-ispejjeż imġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, u l-profitti.
3. Paragun
(22)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi rispettivi kienu paragunati ma' dawk tal-fabbrika.
(23)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ingħata konċessjoni dovuta fil-forma ta' aġġustament għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tal-ġestjoni u tal-ħżin, l-ispejjeż tat-trasport u tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-kreditu, ir-ribassi, il-kummissjonijiet, id-dazji tal-importazzjoni saru fejn applikabbli u ġustifikati.
4. Marġini tad-dumping
(24)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Istati Uniti tal-Amerika ġie stabbilit abbażi ta’ paragun tal-valur normali medju peżat ma' prezz tal-esportazzjoni medju peżat.
(25)
Sabiex jiġi determinat il-marġini tad-dumping għal produtturi esportaturi li ma kkooperawx, l-ewwel ġie stabbilit il-livell ta' nuqqas ta' kooperazzjoni. Għal dan il-għan, il-volum ta’ esportazzjonijiet lill-Unjoni rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw ġie paragunat mal-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat ekwivalenti.
(26)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni fl-Istati Uniti tal-Amerika kien għoli (aktar minn 90%) ġie meqjus provviżorjament xieraq li jiġi stabbilit il-marġini tad-dumping residwu għal kwalunkwe produttur esportatur li ma kkooperax f'dan il-pajjiż fil-livell tal-ogħla dazju impost fuq esportatur li kkoopera. Din il-kwistjoni tista’ tiġi kkunsidrata mill-ġdid sussegwentement fl-istadju definittiv.
(27)
Abbażi tal-metodoloġija msemmija hawn fuq, il-marġini tad-dumping provviżorji, espressi bħala perċentwal tal-prezz tal-importazzjoni CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma dawk li ġejjin:
Kumpanija
Marġini ta’ Dumping Provviżorju
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
D. DANNU
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(28)
L-ilment tressaq minn Ineos Oxide Ltd minn hawn ’il quddiem "l-Ilmentatur", produttur ta’ aċetat tal-vinil fl-Unjoni, li jirrappreżenta proprozjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni. Produttur ieħor tal-Unjoni, it-tieni wieħed, Wacker GmbH, sostna l-inizjazzjoni tal-proċediment. Hekk, l-ilment ġie sostnut mill-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 25% tal-produzzjoni totali tal-aċetat tal-vinil prodott mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-proċediment kien inizjat skont id-dispożizzjoni tal-artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(29)
It-tielet produttur li jinsab fl-Unjoni (Celanese Europe GmbH) instab li huwa relatat ma’ produttur esportatur li jinsab fil-pajjiż ikkonċernat. Skont l-informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni ġie stabbilit, provviżorjament, li dan il-produttur kien ikkontrollat kompletament minn Celanese Corporation, ibbażata fl-USA, li għandha rwol deċiżiv fl-operazzjonijiet prinċipali tan-negozju Ewropej bħall-ippjanar tan-negozju, il-kontroll tal-produzzjoni, l-attivitajiet tax-xiri u l-bejgħ.
(30)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, kien meqjus li r-relazzjoni ta’ Celanese Europe GmbH fil-grupp kienet tali li tikkawża mġiba li tkun differenti minn dik ta’ produtturi oħra mhux relatati skont it-tifsira tal-Artikolu 4 (2) tar-Regolament bażiku. Kien meqjus ukoll li permezz ta’ din ir-relazzjoni l-kumpanija tista’ tkun protetta mill-konsegwenzi negattivi tad-dumping li jikkawża dannu. Barra minn hekk, jekk tiġi inkluża kumpanija bħal din fis-sejbiet dwar id-dannu jkun hemm distorsjoni tad-dejta aggregata dwar il-kostituzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(31)
Abbażi ta’ dan, ġie provviżorjament stabbilit li Celanese Europe GmbH għandha tkun eskluża mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(32)
Għaldaqstant, iż-żewġ produtturi Ineos Oxide Ltd u Wacker GmbH jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u jirrappreżentaw 100% tal-produzzjoni tal-Unjoni. Minn hawn ’il quddiem dawn se jissejħu l-“industrija tal-Unjoni”.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(33)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessi (28) et seq. sofrietx dannu materjali, ġie eżaminat sa liema punt il-produzzjoni magħluqa tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kellha tingħata kunsiderazzjoni fl-analiżi.
(34)
Tabilħaqq, il-prodott ikkonċernat jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni kemm (a) lis-suq ħieles kif ukoll (b) lis-suq magħluq (fi ħdan l-istess grupp tal-kumpanija). Fis-suq magħluq, il-prodott ikkonċernat jintuża bħala materja prima għall-manifattura ta’ diversi prodotti użati fiż-żebgħa, l-adeżivi, il-kisjiet, eċċ.
(35)
F’dan il-kuntest, il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat għall-użu bħala materja prima għall-manifattura ta’ prodotti oħra għall-kumpaniji fl-istess grupp għandu jitqies bħala “użu magħluq”, mill-anqas safejn iseħħu kwalunkwe miż-żewġ kundizzjonijiet li ġejjin: (i) il-bejgħ ma jsirx għall-prezzijiet tas-suq jew (ii) il-klijent ma għandux għażla ħielsa tal-fornitur fl-istess grupp ta’ kumpaniji. Matul l-investigazzjoni nstab, b'mod provviżorju, li l-bejgħ lil entitajiet relatati li jixtru l-prodott ikkonċernat bħala materja prima għall-manifattura ta' prodott differenti kellu jitqies bħala bejgħ magħluq; instab li skont il-politika kummerċjali tal-kumpaniji, dawn l-entitajiet relatati ma kellhomx għażla ħielsa tal-fornitur.
(36)
Din id-distinzjoni hija rilevanti għall-analiżi tad-dannu. L-aċetat tal-vinil destinat għall-użu magħluq ma nstabx li huwa direttament f'kompetizzjoni mal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. B’kuntrast, il-produzzjoni destinata għall-bejgħ fis-suq ħieles instabet li hija f’kompetizzjoni diretta ma' dawk l-importazzjonijiet, minħabba li dan il-bejgħ sar taħt kundizzjonijiet normali tas-suq, li jimplika għażla ħielsa ta' fornitur. Dan iġġustifika d-divrenzjar bejn is-suq magħluq u dak ħieles fl-analiżi għal ċerti indikaturi tad-dannu.
(37)
F'dan ir-rigward, instab li l-indikaturi ekonomiċi li ġejjin marbuta mal-industrija tal-Unjoni setgħu jiġu eżaminati sew b'referenza għall-attività totali, i.e. inkluż l-użu magħluq tal-industrija tal-Unjoni, il-produzzjoni, il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-investimenti, l-istokks, l-impjiegi, il-produttività, is-salarji u l-kobor tal-marġini tad-dumping. Dan minħabba li dawk l-indikaturi jiġu affettwati irrispettivament minn jekk il-prodott jiġix trasferit downstream fil-kumpanija jew fi grupp ta' kumpaniji għal aktar ipproċessar jew jekk jinbiegħx fis-suq ħieles.
(38)
Fir-rigward tal-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-kapaċità għaż-żieda fil-kapital, l-analiżi twettqet fil-livell tas-suq ħieles biss minħabba l-fatt li l-prezzijiet fis-swieq magħluqin mhumiex rappreżentattivi tal-kundizzjonijiet normali tas-suq għandu effett fuq l-affidabilità ta’ dawk l-indikaturi.
(39)
L-indikaturi ekonomiċi l-oħra relatati mal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri l-konsum, il-bejgħ, l-ishma tas-suq u l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni ġew analizzati u evalwati l-aktar b’referenza għas-sitwazzjoni li tipprevali fis-suq ħieles, b’mod partikolari fejn jeżistu kundizzjonijiet tas-suq miżurabbli u fejn it-tranżazzjonijiet isiru taħt kundizzjonijiet tas-suq normali li jimplika għażla ħielsa tal-fornitur.
(40)
Għal dawk l-indikaturi, is-suq magħluq madankollu kien ġie kkunsidrat ukoll u tqabbel mad-dejta tas-suq ħieles sabiex ikun stabbilit jekk is-sitwazzjoni tas-suq magħluq kinitx x'aktarx se ġġib bidla f'dak li nstab abbażi tal-analiżi tas-suq ħieles waħdu.
3. Konsum tal-Unjoni
(41)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit billi ġie miżjud il-volum totali tal-importazzjoni ta’ aċetat tal-vinil ibbażat fuq Eurostat, kontraverifikat kontra d-dejta verifikata pprovduta mill-produtturi esportaturi għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, mal-volum totali tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produttur l-ieħor li jinsab fl-Unjoni.
(42)
Minħabba n-numru żgħir ta’ fornituri u l-bżonn li tiġi protetta d-dejta tan-negozju kunfidenzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, l-iżvilupp tal-konsum huwa indiċjat.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Konsum totali
100
90
87
99
Suq magħluq
100
96
100
104
Suq ħieles
100
88
82
97
(43)
Fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, il-konsum fuq is-suq totali tal-Unjoni u fuq is-suq ħieles naqas ftit b’1 % u 3 % rispettivament. Għall-kuntrarju, ġiet reġistrata żieda ta’ 4 % fuq is-suq magħluq matul l-istess perjodu.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem tas-suq
(44)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, fil-volum u s-sehem tas-suq, kienet dik li ġejja:
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
Volumi tal-importazzjonijiet (MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indiċi 2007 = 100)
100
142
130
148
Sehem tas-suq fis-suq totali
(Indiċi 2007 = 100)
100
159
150
149
Sehem tas-suq fis-suq ħieles
(Indiċi 2007 = 100)
100
162
157
152
Sors: Eurostat u informazzjoni miksuba mill-partijiet interessati permezz tat-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(45)
Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet lejn is-suq totali tal-Unjoni (is-suq magħluq u dak ħieles) mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 48 %. Dan wassal għal żieda fis-sehem tas-suq matul l-istess perjodu ta’ 49 %. Is-sehem tas-suq fis-suq ħieles żdied bi 52 %.
4.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(46)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
Prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
774
814
541
573
(Indiċi 2007 = 100)
100
105
70
74
Sors: Eurostat
(47)
Filwaqt li kien hemm żieda żgħira fil-PI, il-prezzijiet totali medji tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat naqsu b’26% bejn l-2007 u l-PI.
(48)
Paragun tal-prezzijiet tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni sar bejn il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni fuq is-suq ħieles u l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati fejn neċessarju għal-livell ex works, jiġifieri minbarra l-imposti fuq il-merkanzija fl-Unjoni u wara t-tnaqqis tal-iskontijiet u r-ribassi.
(49)
Dawn il-prezzijiet ġew ipparagunati mal-prezzijiet li nżammu għal firxa ta skontijiet mill-produtturi esportaturi tal-USA li kkooperaw u aġġustati fejn neċessarju għall-prezz tal-fruntiera tal-Unjoni CIF aġġustat għall-ispejjeż tal-approvazzjoni doganali u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(50)
Il-paragun wera li tul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-esportaturi kollha li kkooperaw kienu nbiegħu l-Unjoni bi prezzijiet orħos minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Il-livell medju tad-dumping, meta espress bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, kien 17,9%, abbażi tad-dejta vverifikata mressqa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Dan il-livell ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet kien kombinat ma’ żvilupp negattiv tal-prezzijiet u tnaqqis sostanzjali fil-prezzijiet.
5. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(51)
It-tabella li ġejja turi l-iżviluppi tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra.
Tabella 4
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Volumi tal-importazzjonijiet (MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indiċi 2007 = 100)
100
142
130
148
L-Arabja Sawdija
0
0
0
73 156
Oħrajn
88 138
52 414
15 937
8 198
Indiċi 2007 = 100
100
59
18
9
Sehem tas-suq fis-suq totali
(Indiċi 2007 = 100)
100
66
21
9
Sehem tas-suq fis-suq ħieles
(Indiċi 2007 = 100)
100
68
22
10
Sors: Eurostat
(52)
Fil-bidu tal-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kienu f’kompetizzjoni ma’ pajjiżi oħra inklużi t-Tajwan, l-Ukraina u r-Russja. Fl-aħħar tal-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet minn dawn is-sorsi tradizzjonali kienu naqsu għal kważi xejn.
(53)
Pajjiż esportatur ġdid, l-Arabja Sawdija, li daħal fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, esporta madwar 73 000 tunnellata fil-PI. L-impatt ta’ dan l-iżvilupp fuq l-industrija tal-Unjoni huwa diskuss fil-premessi (91) et seq.
6. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
6.1. Ġenerali
(54)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet iddampjati fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet evalwazzjoni tal-fatturi kollha ekonomiċi u l-indiċijiet relatati mal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2007 sa tmiem il-PI.
(55)
L-indikaturi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapital, il-volumi tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, l-impjiegi, il-produttività, is-salarji u l-kobor tal-marġini tad-dumping) kif ukoll l-indikaturi mikroekonomiċi (l-istokks, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, u r-redditu fuq l-investiment, il-kapaċità għaż-żieda fil-kapital u l-investimenti, il-kostijiet tal-produzzjoni) ġew valutati fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni derivata mill-kwestjonarji verifikati sottomessi mill-industrija tal-Unjoni.
(56)
Għandu jiġi nnutat li l-ilmentatur, il-faċilitajiet tiegħu tal-produzzjoni akkwistahom biss fl-2007; għaldaqstant, id-dejta għal ċerti indikaturi tad-dannu (il-profittabilità, is-salarji, l-investimenti, id-dħul mill-investiment, il-fluss tal-flus) ma setgħux jinkisbu għall-2007. Għalhekk, għal dawk l-indikaturi l-analiżi tkopri l-perjodu 2008 sal-PI. Għall-bqija tal-indikaturi, iċ-ċifri għall-2007 kienu disponibbli. Għalhekk, għal indikaturi bħal dawn, l-analiżi tkopri l-perjodu sħiħ li qed jiġi kkunsidrat (mill-2007 sal-PI).
(57)
Il-kwerelant huwa ffukat fuq il-kunsinna tal-prodott ikkonċernat kollu kemm hu lis-suq ħieles filwaqt li l-produttur l-ieħor tal-Unjoni huwa ffukat l-aktar fuq is-suq magħluq bi frazzjoni żgħira destinata għas-suq ħieles. B’kunsiderazzjoni tal-fatt li d-dejta għall-analiżi tad-dannu hija derivata l-aktar minn żewġ sorsi biss, fejn wieħed minnhom huwa ffukat l-aktar fuq is-suq magħluq, u b'kunsiderazzjoni li nstab li saret distinzjoni bejn is-suq totali u s-suq ħieles għal numru ta' indikaturi ta' dannu, id-dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni kellha tiġi indiċjata sabiex tiġi preservata l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
6.2. Indikaturi makroekonomiċi
6.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(58)
It-tabella hawn taħt tindika l-evoluzzjoni tal-produzzjoni, tal-kapaċità tal-produzzjoni u tal-użu tal-kapaċità tal-industrija totali tal-Unjoni:
Tabella 5
Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità totali tal-Unjoni
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produzzjoni totali
100
105
102
92
Kapaċità tal-produzzjoni totali
100
121
126
143
Użu tal-kapaċità totali
100
87
81
64
(59)
Kif muri fit-tabella hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni totali tal-Unjoni naqset bi 8 %.
(60)
Matul l-istess perjodu, il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet bi 43%. Madankollu, din iż-żieda fil-kapaċità ma kenitx marbuta mal-istabbiliment ta’ linji tal-produzzjoni ġodda iżda mat-titjib fl-effiċjenza fl-użu tal-kapaċità eżistenti.
(61)
Il-kombinazzjoni ta’ dawn iż-żewġ fatturi, jiġifieri t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u ż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni matul l-istess perjodu wasslu għal tnaqqis sinifikanti fl-użu tal-kapaċità b' 36% matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
6.2.2. Volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq
(62)
Iċ-ċifri hawn taħt jippreżentaw il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni maqsumin bejn is-suq totali, magħluq u ħieles.
Tabella 6
Volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Bejgħ totali
100
99
96
88
Sehem tas-suq (%)
100
110
111
88
Bejgħ tas-suq magħluq
100
111
109
113
Sehem tas-suq (%)
100
115
108
109
Bejgħ tas-suq ħieles
100
89
86
67
Sehem tas-suq (%)
100
102
104
69
(63)
Il-volum totali tal-bejgħ naqas bi 12 % fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Dan it-tnaqqis kien ferm ogħla fis-suq ħieles fejn waqa’ bi 33 % bejn l-2007 u l-PI. Is-suq magħluq segwa x-xejra opposta u l-volum tal-bejgħ żdied bi 13 % fl-istess perjodu.
(64)
It-tnaqqis fil-volum tal-bejgħ kien rifless fis-sehem tas-suq li ra tnaqqis ta’ 11 % għas-suq sħiħ u tnaqqis ta’ 31 % fis-suq ħieles bejn l-2007 u l-PI. Għal darb’oħra, is-suq magħluq segwa x-xejra opposta u ra żieda ta’ 9 % matul l-istess perjodu.
6.2.3. Impjiegi, produttività u salarji
Tabella 7
Impjiegi, produttività u salarji
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numru Totali ta’ impjegati
100
96
98
100
Produttività Totali (unità/impjegat)
100
109
104
92
Salarji Totali Annwali
0
100
95
88
(65)
L-impjiegi totali baqgħu stabbli bejn l-2007 u l-PI. Għandu jkun innotat li l-produzzjoni ta’ aċetat tal-vinil ma tinvolvix xogħol intensiv u ċ-ċifri tal-impjiegi għalhekk mhumiex marbutin mill-qrib maċ-ċifri tal-produzzjoni. L-impjiegi għalhekk mhumiex ta' importanza sinifikanti bħala indikatur f’dan is-settur.
(66)
Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat l-produttività totali għal kull impjegat naqset bi 8% bejn l-2007 u l-PI. Dan segwa t-tnaqqis fil-produzzjoni u ż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni kif spjegat fil-premessa (58) et seq.
6.2.4. Kobor tal-marġini effettiv tad-dumping
(67)
Il-marġini tad-dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar dumping. Il-marġini kollha stabbiliti kienu ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati, l-impatt tal-marġini attwali tad-dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
6.3. Indikaturi mikroekonomiċi
6.3.1. Kummenti ġenerali
(68)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (l-istokks, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, u redditu fuq l-investiment, il-kapaċità għaż-żieda fil-kapital u l-investimenti, il-kostijiet tal-produzzjoni) twettqet fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessi (28) et seq.
(69)
Mill-indikaturi msemmija hawn fuq, il-valutazzjoni tal-profittabilità, is-salarji, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, u l-fluss tal-flus kellha tiffoka fuq is-suq ħieles, jiġifieri li għandha tirrifletti l-aktar id-dejta provduta mill-Ilmentatur. Meta jitqies dan t'hawn fuq, l-iżvilupp tal-indikaturi tal-profitt u l-fluss tal-flus, ma setax jingħata fil-format ta' indiċi minħabba raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
(70)
Barra minn dan, kif spjegat fil-premessa (56), l-ilmentatur ma setax jipprovdi dejta għall-2007 dwar ċerti indikaturi tad-dannu; għaldaqstant, l-analiżi ta' dawk l-indikaturi twettqet għall-perjodu tal-2008 sal-PI.
6.3.2. Ħażniet
(71)
Iċ-ċifri hawn taħt jirrappreżentaw l-evoluzzjoni tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni matul kull wieħed mill-perjodi kkonċernati:
Tabella 8
Ħażniet
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Ħażniet totali
100
86
49
69
(72)
Il-ħażniet naqsu b'31 % matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Madankollu, dan l-indikatur ma għandux jitqies bħala rilevanti f’dan is-settur, għaliex il-produtturi ta’ aċetat tal-vinil jipproduċu skont l-ordnijiet u normalment iżommu ħażniet limitati. Fil-fatt, il-ħażniet jikkorrispondu biss għal ftit ġimgħat ta’ provvista.
6.3.3. Prezzijiet tal-bejgħ
(73)
It-tabella li ġejja tirrappreżenta l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni maqsuma bejn is-suq totali, magħluq u ħieles.
Tabella 9
Prezzijiet tal-bejgħ
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju tas-suq totali
100
107
74
84
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fuq is-suq magħluq
100
115
82
92
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fuq is-suq ħieles
100
102
69
77
(74)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għas-suq totali tal-Unjoni naqsu b’16 % fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-bejgħ waqgħu fiż-żewġt iswieq, anki jekk it-tnaqqis kien iktar sinifikanti fis-suq ħieles (- 23 %) milli fis-suq magħluq (- 8 %).
6.3.4. Profitabilità, fluss tal-flus, redditu fuq l-investiment, kapaċità għaż-żieda fil-kapital u investimenti
(75)
Il-profittabilità għall-prodott simili fuq is-suq ħieles kienet stabbilita permezz tal-espressjoni tal-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni, bħala l-perċentwal tad-dħul tat-tali bejgħ.
(76)
Tul il-perjodu kkunsidrat, il-profittabilità fis-suq ħieles naqset. Tul il-PI, kull xahar ġie rrappurtat it-telf. Dan kien l-effett ta’ żieda b’saħħitha kemm fil-volumi tal-bejgħ kif ukoll fil-prezzijiet tal-bejgħ.
(77)
It-tabella hawn taħt turi li l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha fil-prodott ikkonċernat, anki meta kienet qed tiffaċċja tnaqqis fil-profittabilità. L-investimenti saru l-aktar fit-titjib u l-manutenzjoni tat-teknoloġija u l-proċess tal-produzzjoni sabiex titjib l-effiċjenza.
Tabella 10
Investimenti
Indiċi 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti Totali
Mhux applikabbli
100
129
127
(78)
L-investimenti żdiedu b’27 % matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
(79)
Minkejja ż-żieda fl-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti (ROI) tal-prodott ikkonċernat ma laħaqx ir-redditu mistenni u naqas bejn l-2008 u l-PI.
(80)
Ġie osservat tnaqqis ukoll fil-fluss tal-flus bejn l-2008 u l-PI u dan juri deterjorament kostanti tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiġġenera l-flus u bħala konsegwenza, dgħajfien tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(81)
Għaldaqstant, meta kabbret l-investimenti tagħha, l-industrija baqgħet turi l-abilità li żżid il-kapital; madankollu, din l-abilità hija mhedda minn tnaqqis fil-bejgħ u minn diffikulatjiet dejjem ikbar fil-ġenerazzjoni tal-fluss tal-flus.
7. Konklużjoni dwar dannu
(82)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni turi xejra ta’ tnaqqis għall-indikaturi kollha ewlenin ta’ dannu. Meta mqabbla ma' konsum relattivament stabbli, il-produzzjoni inġenerali naqset bi 8% fil-perjodu kkunsidrat. Tul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni tilfet 11% tas-sehem sħiħ tas-suq u 33% tas-suq ħieles. L-użu tal-kapaċità naqas b'36%. Fl-istess perjodu, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 48%.
(83)
Tul il-perjodu kkunsidrat, il-volum globali tal-bejgħ tal-industrija tal-unjoni naqas bi 12%. Meta wieħed iħares lejn it-tendenzi marbuta mas-suq ħieles, li ra tnaqqis ta' 33% tul il-perjodu kkunsidrat, setgħet tiġi osservata tendenza qawwija ’l isfel fil-volumi tal-bejgħ.
(84)
It-tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien akkumpanjat b'dipressjoni ġenerali ta' 16 % fil-prezzijiet. Kif kien il-każ għall-volum tal-bejgħ, is-sitwazzjoni terġa' kienet agħar fis-suq ħieles fejn ġiet irreġistrata dipressjoni ta' 23 % fil-prezzijiet. It-telf fil-volum tal-bejgħ flimkien mat-tnaqqis fil-prezzijiet kellhom effet fuq il-livelli tal-profitt u wasslu għal telf f'kull xahar tal-PI.
(85)
L-uniċi indikaturi li rreġistraw tendenza pożittiva kienu l-investimenti li żdiedu b'27 %, flimkien mal-abilità li jiżdied il-kapital. Madankollu, l-investimenti ma laħqux il-miri ta' redditu mistenni u bejn l-2008 u l-PI naqsu.
(86)
Fid-dawl ta' dan t'hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat li jekk din is-sitwazzjoni tkompli, it-telf li kien evidenti matul l-investigazzjoni probabbli jwassal għal twaqqif ta’ kwalunkwe produzzjoni mdaqqsa tal-Industrija tal-Unjoni tal-aċetat tal-vinil destinat għas-suq ħieles.
(87)
Minħabba ċ-ċirkostanzi mressqa hawn fuq, tul il-PI l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(88)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk id-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kienx ikkawżat mill-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufin minbarra l-importazzjonijiet iddampjati, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi ma kienx attribwit għall-importazzjonijiet iddampjati.
2. Impatt tal-importazzjonijiet mill-USA
2.1. Ġenerali
(89)
Hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda tal-importazzjonijiet iddampjati bejn l-2007 u l-PI, flimkien ma’ telf parallel tas-sehem tas-suq mill-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll l-eżistenza tal-effetti negattivi fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati li kontinwament iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industriji tal-Unjoni u bħala konsegwenza naqqsu l-profittabilità tagħhom.
(90)
Ċerti partijiet iddikjaraw li ż-żieda fl-importazzjonijiet kienet sempliċement qed tissostitwixxi l-importazzjonijiet li saru preċedentement minn pajjiżi oħra importaturi u/jew minħabba d-domanda dejjem tiżdied fuq is-suq tal-UE. Madankollu, la ċ-ċifri tal-importazzjoni (ara t-tabella 2), u lanqas iċ-ċifri tal-konsum (ara t-tabella 1) ma jistgħu jikkonfermaw din id-dikjarazzjoni. F’dan il-kuntest jiġi mfakkar kif muri fil-premessa (43) li l-konsum kien pjuttost stabbli u anki naqas ftit fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat filwaqt li l-importazzjonijiet mill-USA żdiedu bi 48%.
3. Effetti ta’ fatturi oħrajn
3.1. Impatti tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
3.1.1. Impatti tal-importazzjoni mill-Arabja Sawdija
(91)
Ċerti partijiet interessati stqarru li l-importazzjonijiet ta’ VAM mill-Arabja Sawdija huma l-kawża tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni.
(92)
L-Arabja Sawdija hija fil-fatt kif iddikjarat fil-premessa (53) hawn fuq, it-tieni l-akbar esportatur ta' VAM lejn l-Unjoni wara l-USA. L-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija daħlu fis-suq biss matul il-PI.
(93)
Iċ-ċifri tal-Eurostat ippreżentati fit-tabella 11 hawn taħt juru l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija u pajjiżi terzi oħra.
Tabella 11
Il-prezz tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
EURO/MT
2007
2008
2009
PI
L-Arabja Sawdija
Mhux applikabbli
Mhux applikabbli
Mhux applikabbli
636
(Indiċi IP = 100)
0
0
0
100
Oħrajn
878
919
473
633
(Indiċi 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
It-tabella turi li l-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija għal 636 EUR huwa paragunabbli ma’ dawk tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra li kienu bħala medja ta’ 633 EUR, filwaqt li kienu 11% ogħla mill-prezz medju tal-USA ta’ 573 EUR.
(95)
Il-fatt li l-operaturi tal-Arabja Sawdija qed joperaw fl-istess segment tal-prezz bħal importaturi oħra b’differenzjali tal-prezz sinifikanti paragunat mal-esportazzjonijiet tal-USA juri li l-produtturi esportaturi tal-Arabja Sawdija jaġixxu b’mod differenti mill-USA f’termini ta’ stabbiliment ta’ prezzijiet u f’termini tal-impatt possibbli fuq il-produttur tal-Unjoni.
(96)
Fuq din il-bażi, jista’ jiġi konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija ma jiksrux il-kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
3.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(97)
Ċerti partijiet interessati stqarru li t-tnaqqis fil-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għandu jiġi attribwit għat-tnaqqis fil-konsum. Dawn il-partijiet stqarru wkoll li x-xejra ta’ tnaqqis fil-prezzijiet medji tal-bejgħ kienet ikkawżata mill-kriżi ekonomika dinjija.
(98)
Partijiet oħra argumentaw li matul il-kriżi ekonomika, il-produtturi kollha petrokimiċi, inklużi l-produtturi tal-VAM, sofrew telf serju u li għalhekk it-telf sofrut mill-industrija tal-Unjoni ma għandux jiġi attribwit għall-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat.
(99)
Madankollu, l-investigazzjoni preżenti, kif imsemmi fil-premessi (41) sa (43) uriet li t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni fuq is-suq ħieles kien negliġibbli matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Għalhekk, l-impatt tal-kriżi ekonomika f’termini ta’ tnaqqis fil-konsum ma setax ikun responsabbli għat-tnaqqis sinifikanti fil-volum tal-bejgħ kif muri fil-premessi (62) sa (64).
(100)
L-analiżi taċ-ċifri tal-profittabilità tas-suq ħieles tal-industrija tal-Unjoni wriet li n-negozju tal-VAM sofra telf partikolari meta paragunat ma' prodotti kimiċi simili oħra li jiġu manifatturati. Barra minn hekk, il-profittabilità ta’ dawk il-prodotti l-oħra rkuprat wara l-kriżi, filwaqt li n-negozju tal-VAM kompla jiddeterjora. Dan iwassal għall-konklużjoni provviżorja li filwaqt li n-negozju tal-VAM kien l-aktar probabbli li ġie affettwat mill-kriżi ekonomika, għandu jiġi distint minn setturi oħra petrokimiċi, minħabba t-telf persistenti sofrut mill-Ilmentatur li kompla wara l-kriżi li kien marbut direttament mal-importazzjonijiet bi prezz baxx mill-USA. Din id-dikjarazzjoni għalhekk qed tiġi provviżorjament miċħuda.
(101)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li l-kriżi ekonomika ma kkontribbwietx għad-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni sal-punt li tikser il-kawżalità bejn id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonjiet iddampjati mill-USA.
3.3. Dannu kkawżat mill-ilmentatur stess
(102)
Ħafna partijiet interessati argumentaw li l-Ilmentatur kien ikkontribwixxa għas-sitwazzjoni prekarja tiegħu stess billi bena kapaċità tal-produzzjoni addizzjonali matul ir-riċessjoni. Ġie allegat li kwalunkwe tnaqqis fil-bejgħ u l-profitti għalhekk kien ikkawżat mill-kombinazzjoni tar-riċessjoni u deċiżjoni tan-negozju ħażina min-naħa tal-Ilmentatur.
(103)
Diversi partijiet interessati barra minn hekk argumentaw li t-teknoloġija użata fl-impjant tal-Ilmentatur hija l-kawża ewlenija tad-dannu. Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-Ilmentatur sofra ħafna qtugħ tal-produzzjoni u sitwazzjonijiet ta’ force majeure u ġie argumentat li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-Ilmentatur għandu jiġi attribwit għal diversi drabi ta’ waqfien u mhux lill-importazzjonijiet iddampjati mill-USA. Argumenti simili ngħataw fir-rigward tal-profittabilità tal-Ilmentatur.
(104)
Fil-każ tad-dikjarazzjoni li l-Ilmentatur ma kellux jespandi l-kapaċità tal-produzzjoni matul it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku dinji, huwa mfakkar li l-Ilmentatur ma kisibx kwalunkwe kapaċità ġdida iżda sempliċement espanda l-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu permezz tal-ottimizzazzjoni tal-proċessi eżistenti. Din għandha titqies deċiżjoni tan-negozju raġonevoli f’suq fejn il-konsum totali huwa stabbli iżda l-bejgħ qed jaqa’ minħabba l-kompetizzjoni ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx. Din id-dikjarazzjoni għalhekk qed tiġi provviżorjament miċħuda.
(105)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li huwa l-waqfien tal-produzzjoni minħabba problemi tekniċi tal-ilmentatur stess li wassal għad-dannu sofrut mill-ilmentatur, l-investigazzjoni wriet li l-proċess tal-produzzjoni għall-VAM jeħtieġ manutenzjoni ċiklika u għeluq tal-impjant f’intervalli regolari u pjanati. Għalhekk, il-waqfien ta' tlieta minn ħamsa għandu jitqies bħala parti mill-operat regolari ta’ impjant tal-VAM.
(106)
Barra minn hekk, instab li t-tliet każijiet ta' waqfien tal-produzzjoni kienu bbażati fuq deċiżjonijiet konxji tal-Ilmentatur biex iwaqqaf il-produzzjoni fi żminijiet meta l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-importazzjonijiet iddampjati kienet tant qawwija li l-Ilmentatur ma kienx fil-pożizzjoni li jipproduċi b’livelli tal-prezz sostenibbli. Matul dan il-waqfien, l-Ilmentatur kellu livelli ta’ ħażniet suffiċjenti biex jipproduċi l-volumi baxxi mitluba li jew kien sar ftehim ta’ kuntratt għalihom jew inkella nkisbu permezz ta’ bejgħ immedjat. Barra minn hekk, it-tnaqqis fil-livelli tal-ħażniet, kif iddikjarat fil-premessa (72), jikkonferma li saru kunsinni kostanti matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
(107)
Għal dawn ir-raġunijiet, instab li l-impatt ġenerali tal-waqfien tal-produzzjoni tal-Ilmentatur ma kienx tali li jikser il-kawżalità. Għalhekk, l-argumenti mqajma mill-partijiet interessati fir-rigward tad-dannu kkawżat mill-Ilmentatur stess ġew miċħuda.
3.4. Aċċess għall-materja prima: Il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi fil-pajjiż ikkonċernat
(108)
Ħafna partijiet interessati argumentaw li d-dipendenza tal-Ilmentatur fuq provvisti esterni ta’ materja prima, minflok l-importazzjonijiet iddampjati għandha titqies bħala waħda mis-sorsi ewlenin tal-problemi tiegħu. Ġie allegat ukoll li l-esportaturi tal-USA għandhom vantaġġ kompetittiv naturali għaliex dawn għandhom aċċess għal materja prima irħas, jiġifieri l-etilene u l-aċidu aċetiku.
(109)
F’termini tal-problemi allegati tas-sorsi ta’ materja prima disponibbli lill-Ilmentatur, l-argument li tqajjem hawn fuq ma setax jiġi sostnut għaliex instab li l-Ilmentatur jibbenefika wkoll minn materjali ta' kanali preferenzjali li jiġu mill-impjant fuq il-post tal-fornitur tiegħu stess kif ukoll minn kumpanija assoċjata. Għaldaqstant, il-prezzijiet tal-materja prima ewlenija kienu paragunabbli ma' dawk disponibbli għas-suq tal-pajjiż ikkonċernat.
(110)
Minn dan jirriżulta li filwaqt li l-prezzijiet ġenerali tal-materja prima ewlenija użata għall-produzzjoni tal-VAM setgħu tabilħaqq kienu inqas fl-USA milli fis-suq tal-Unjoni, dan ma kellux impatt fuq il-kostijiet tal-Ilmentatur.
(111)
Il-fatt li d-differenza fil-prezzijiet tal-materja prima setgħet kellha biss impatt parzjali fuq il-problemi esperjenzati mill-Ilmentatur kien appoġġjat ulterjurament mill-fatt li ċifri ta’ profittabilità aħjar b’mod sinifikanti ġew irreġistrati għal prodotti oħra manifatturati mill-Ilmentatur li fihom l-istess materja prima.
(112)
Għal dawn ir-raġunijiet, huwa konkluż provviżorjament li l-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima ma kienx tali li jikser il-kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(113)
Ġie konkluż li hemm kawżalità bejn id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA. Kawżi oħra possibbli tad-dannu, jiġifieri l-impatt tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn, l-impatt tal-kriżi ekonomika, il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi esportaturi fuq il-materja prima u d-dannu maħluq minnhom stess, kienu analizzati u l-ebda waħda minn dawn ma kellha impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, hekk li tkissret ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(114)
Abbażi tal-analiżi msemmija hawn fuq tal-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġie għalhekk konkluż provviżorjament li hemm kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(115)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni qed issofri dannu materjali minħabba l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati li waqqgħu l-prezzijiet tagħha kif elaborat fil-premessa (48) et seq.
(116)
L-industrija tal-Unjoni qed tinvesti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha u gradwalment qed tissimplifika l-proċess tal-produzzjoni tagħha. Jista’ jkun mistenni li l-miżuri għandhom jipprevjenu li jkun hemm iżjed kompetizzjoni inġusta minn importazzjonijiet iddampjati bi prezzijiet baxxi u bħala konsegwenza għandhom jippermettu l-irkupru tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Mill-banda l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri, is-sitwazzjoni finanzjarja u l-profittabilità kurrenti tal-industrija tal-Unjoni, kif analizzati fl-investigazzjoni preżenti fil-premessi (54) et seq., mhumiex b’saħħithom biżżejjed biex jirreżistu l-pressjoni eżerċitata mill-importazzjonijiet iddampjati. Il-konsegwenza probabbli se twassal għal twaqqif jew tnaqqis sinifikanti tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għas-suq ħieles.
(118)
Fid-dawl tal-analiżi ta’ hawn fuq, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni għandha tibbenefika mill-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji.
2. L-interess tal-importaturi
(119)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji liż-żewġ importaturi mhux relatati magħrufa li identifikaw ruħhom sal-iskadenza stabbilita fl-Avviż tal-Inizjazzjoni.
(120)
L-investigazzjoni wriet li parti rilevanti tad-dħul totali tiegħu huwa relatat mal-prodott ikkonċernat.
(121)
L-impatt tad-dazji fuq il-profittabilità tal-importatur ġie analizzat. L-analiżi wriet li l-profitt u l-marġini kummerċjali magħmul fuq l-importazzjonijiet tagħha huma tali li l-impożizzjoni tal-miżuri jistgħu tabilħaqq iwasslu għal tnaqqis fil-profittabilità tagħha. Riżultat ta' dan, mill-perspettiva tal-kostijiet, kieku kellhom jiġu imposti l-miżuri, dawn ma hemmx dubju li jkollhom impatt fuq in-negozju tal-importatur. Madankollu, l-importatur ikkonferma li hu se jkun f'qagħda li jgħaddi tal-inqas parti miż-żieda fil-kostijiet fuq il-konsumaturi tiegħu, u dan fid-dawl tas-sitwazzjoni attwali tas-suq, fejn id-domanda mistennija tibqa' kostanti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li huwa possibbli għall-importatur biex issa jibda jixtri l-prodott minn produtturi li mhumiex suġġett għad-dazju, bħalma huma l-esportaturi Tajwaniżi jew il-produtturi tal-Unjoni.
(122)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, ġie konkluż li l-effett fuq l-importaturi tal-impożizzjoni tal-miżuri jkun limitat.
3. L-interess tal-utenti
(123)
L-utenti wrew interess qawwi f’dan il-każ. Fl-investigazzjoni kkooperaw 12-il utent; minn dawn, tnejn ġew verifikati abbażi tal-volum tal-importazzjonijiet tagħhom mill-pajjiż ikkonċernat. Dawn il-kumpaniji jinsabu mal-Unjoni kollha u huma preżenti fis-settur tal-applikazzjonijiet industrijali bħal kisi, żebgħa u adeżivi.
(124)
L-importazzjonijiet tal-utenti li kkooperaw jammontaw għal terz tal-importazzjonijiet totali mill-USA bbażati fuq iċ-ċifri tal-Eurostat. L-investigazzjoni wriet li 30% tax-xiri tal-VAM tal-utenti li kkooperaw joriġinaw mill-USA u 57% joriġinaw mill-UE.
(125)
L-investigazzjoni wriet li l-VAM irrappreżenta, bħala medja, madwar terz tal-kost tal-produzzjoni taż-żewġ utenti verifikati.
(126)
Ċerti utenti argumentaw li l-impożizzjoni tal-miżuri żżid il-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom u li jkun diffiċli sabiex jittrasferixxu dik iż-żieda fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom minħabba l-kompetizzjoni ħarxa fil-prezzijiet fis-suq. Allegatament, din id-diffikultà tista’ tirriżulta jew fi tnaqqis tas-sehem tas-suq tal-utenti għall-vantaġġ tal-kompetituri tagħhom li jinsabu barra mill-Unjoni, jew f’bidla mill-proċess tal-produzzjoni kurrenti tagħhom għal oħrajn li ma jinvolvux il-prodott ikkonċernat. Allegatament, il-konsegwenza finali tal-miżuri għandha tkun tnaqqis importanti tal-marġini ta’ profitt tal-utenti.
(127)
Tnejn minn dawn l-utenti allegaw li t-tnaqqis fil-marġini ta' profitt għandu jwassal għal anqas investimenti fil-produzzjoni tagħhom u li, bħala konsegwenza, jiġu affettwati l-impjiegi.
(128)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni dwar it-tnaqqis fil-marġini ta’ profitt, b’kunsiderazzjoni tal-livelli ta’ profittabilità b'saħħithom tal-utenti, huwa mistenni li jekk l-utenti ma jkunux jistgħu jittrasferixxu ż-żieda fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom, l-impożizzjoni tad-dazji għandha tnaqqas il-marġini ta’ profitti tagħhom bi ftit biss. Għalhekk, huwa probabbli li l-investimenti fil-produzzjoni ma jiġux imfixkla u li ma jkunx hemm effett ħażin sinifikanti fuq l-impjiegi. Fid-dawl ta’ dak ta' hawn fuq, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(129)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li l-miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat se jagħmlu ħsara lill-kompetittività tal-utenti tal-Unjoni għaliex dawn se jżidu il-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom u jiffavorixxu l-importazzjonijiet ta’ prodotti downstream minn pajjiżi terzi oħra, jiġi mfakkar li d-dazji ma għandhomx l-intenzjoni li jwaqqfu l-importazzjonijiet u li l-livell ta’ miżuri mhuwiex tali li jipprevjeni lill-utenti milli jagħmlu akkwisti mill-USA. L-iskop tad-dazji anti-dumping huwa li jistabbilixxi mill-ġdid kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat. Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq u b’kunsiderazzjoni li terz wieħed biss tal-konsum ta’ VAM tal-utenti joriġina mill-USA, din id-dikjarazzjoni hija miċħuda.
(130)
Barra minn dak imsemmi hawn fuq, għandu jiġi enfasizzat ukoll li ħafna utenti rrapportaw li minħabba n-numru skars ta' sorsi ta' VAM, provvista suffiċjenti ta' VAM li joriġina mill-Unjoni hija prijorità. F’dan ir-rigward, jiġi mfakkar li l-investigazzjoni wriet li hemm probabilità li l-industrija tal-Unjoni tista’ twaqqaf il-provvista ta' VAM lis-suq ħieles jekk ma jiġux imposti l-miżuri. Fir-rigward tad-diversità tal-provvista, l-impożizzjoni tal-miżuri għalhekk tkun ukoll fl-interess tal-utenti tal-Unjoni.
(131)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li kwalunkwe effetti negattivi tal-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-utenti jkunu limitati.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(132)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma jistax jiġi konkluż b’mod ċar li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fil-USA ma jkunx fl-interess tal-Unjoni.
G. PROPOSTA GĦAL MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
(133)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, il-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti sabiex jipprevjenu milli jiġi kkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni bl-importazzjonijiet iddampjati.
1. Livell ta’ eliminazzjoni ta’ dannu
(134)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta' dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġini tad-dumping li nstabu u l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(135)
Meta jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jikkawżaw dannu, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżuri għandhom jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tkopri il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista' raġonevolment jinkiseb minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas tal-importazzjonijiet iddampjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(136)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju tal-importazzjonijiet iddampjati u l-prezz indikattiv tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz indikattiv ġie stabbilit permezz taż-żieda ta’ marġini ta’ profitt indikattiv mal-kostijiet tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Il-marġini ta’ profitt indikattiv ġie stabbilit provviżorjament fil-livell ta’ 9,9%. Dan il-marġini ta’ profitt ġie stabbilit b’referenza għall-profittabilità bbażata fuq ir-redditu medju (imkejjel bħala EBITDA/bejgħ) li l-kumpaniji petrokimiċi li joperaw f’settur simili għall-VAM iġġeneraw matul il-perjodu 2007-2009.
(137)
Il-marġini ta' bejgħ taħt il-prezz li rriżulta huma ogħla minn 30 %.
2. Miżuri provviżorji
(138)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi qabel, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus li l-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiż ikkonċernat fil-livell l-aktar baxx tal-marġini tad-dumping u ta' dannu b'konformità mar-regola tal-inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq għal-livell tal-marġini tad-dumping misjub.
(139)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazji (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati mmanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(140)
Kwalunkwe pretensjoni dwar l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati ta' dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta' entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ ġodda) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (3) minnufih bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Il-Kummissjoni, jekk xieraq, għandha, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, temenda r-Regolament kif xieraq billi taġġorna l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati ta’ dazju individwali.
(141)
Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, ir-rati ta’ dazju anti-dumping proposti, espressi fuq il-fruntiera tal-Unjoni CIF, huma provviżorjament dawk li ġejjin:
Kumpanija
Marġini tad-dumping
Marġini tad-dannu
Rati tad-Dazju Provviżorji
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. DIVULGAZZJONI
(142)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-inizjazzjoni jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta' dazji anti-dumping li saret għall-fini ta' dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jerġgħu jiġu kkunsidrati għall-fini ta' kwalunkwe sejbiet definittivi,
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju anti-dumping provviżorju qed jiġi impost fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil, li fil-preżent jaqgħu taħt il-kodiċi NM 2915 32 00 u li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej.
Kumpanija
Dazju Anti-Dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta' sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 il-partijiet interessati jistgħu jitolbu d-divulgazzjoni tal-fatti u tal-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ orali mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada li jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Awwissu 2011.