ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-28 ta’ Settembru 2010
li ttemm il-proċediment ta’ anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet tal-tereftalat tal-polietilene li joriġinaw mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda u li tirrilaxxa l-ammonti miġbura permezz tad-dazji provviżorji imposti
(2010/577/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Fit-3 ta’ Settembru 2009, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż li ġie ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-ftuħ ta’ proċediment anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċertu tereftalat tal-polietilene (“PET”) li joriġinaw mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda (“il-pajjiżi kkonċernati”). Fl-1 ta’ Ġunju 2010, il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 472/2010 (3) (ir-Regolament provviżorju’) imponiet dazju ta’ anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu tereftalat tal-polietilene li joriġinaw mill-Iran u mill-Emirati Għarab Magħquda.
(2)
Il-proċediment ingħata bidu b’segwitu għal ilment imressaq fl-20 ta’ Lulju 2009 mill-Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċertu tereftalat tal-polietilene.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 11 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-aħħar tal-PI (“il-perjodu meqjus”).
(4)
Fil-proċediment parallel tal-antisussidju, il-Kummissjoni permezz tar-Regolament (UE) Nru 473/2010 (4) imponiet dazju kompensatorju provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu tereftalat tal-polietilene li joriġinaw fl-Iran u l-Emirati Għarab Magħquda.
2. Il-proċedura sussegwenti
(5)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri provviżorji antidumping (“l-iżvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex juru l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw ukoll l-opportunità li jinstemgħu.
(6)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika t-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati wara l-iżvelar provviżorju tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew immodifikati skont dan.
(7)
Il-partijiet kollha kienu informati bil-fatti essenzali u l-konsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li jiġi rrakkomandat it-tmiem tal-proċediment u r-rilaxx tal-ammonti miġbura permezz ta’ dazji provviżorji imposti (“l-iżvelar finali”). Ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu l-appelli wara li dan ġie żvelat.
(8)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet ġew immodifikati skont dan.
3. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(9)
Xi partijiet interessati ilmentaw li l-kampjun ta’ produtturi tal-UE ma kienx rappreżentattiv u kien inkonsistenti u li għalhekk l-analiżi tal-ħsara ma kinitx kompluta. B’mod partikolari, ilmentaw li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ billi l-għadd ta’ produtturi ma kienx kbir. Barra minn hekk, sar l-ilment li bil-qsim “artifiċjali” tal-gruppi ta’ kumpaniji f’entitajiet legali individwali, il-kampjun ma jkunx fih xi wħud mill-kumpaniji ewlenin tas-suq (Artenius, M&G Polimeri) u li l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjun hija inkonsistenti billi l-kampjun inkluda fih ukoll żewġ gruppi ta’ kumpaniji. Sar ukoll ilment li l-kampjun ma kienx rappreżentattiv billi ma kienx fih kull produttur kwalunkwe li jbiegħ lil manifattur PET relatat fi kwantitajiet suffiċjenti. Għaldaqstant l-istituzzjonijiet allegatament ma setgħux jaslu għal stima tal-kapaċità vera ta’ provvista tal-industrija tal-Unjoni u ma qiesux il-konflitt ta’ interess tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, billi kien hemm kumpanija li ma pprovditx it-tagħrif kollu meħtieġ u tħalliet barra mill-kampjun, ir-rappreżentanza allegatament naqset għal 28 % tal-produzzjoni tal-UE. L-istess partijiet ilmentaw li l-kampjun magħżul ma kienx validu statistikament.
(10)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-argument li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ billi l-għadd ta’ produtturi ma kienx kbir, mill-ġdid qed jiġi kkonfermat li fl-eżerċizzju ta’ teħid ta’ kampjuni ppreżentaw ruhħom 14-il produttur tal-Unjoni li ġejjin minn tmien kumpaniji. Minħabba l-għadd oġġettivament għoli ta’ produtturi tal-UE li kkooperaw, jiġifieri 14, it-teħid ta’ kampjuni twettaq skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku abbażi tal-volum l-aktar rappreżentattiv ta’ bejgħ li seta’ jiġi investigat b’mod raġonevoli fiż-żmien li kien disponibbli. Il-kampjun magħżul kien jikkonsisti minn ħames kumpaniji individwali (b’sitt imkejjen ta’ produzzjoni).
(11)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ewwel ilment dwar ir-rappreżentanza tal-kampjun, ta’ min jinnota li l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu kumpaniji individwali li huma parti minn grupp ta’ kumpaniji ġewwa l-kampjun sakemm ikunu rappreżentattivi u jkollhom kontijiet finanzjarji separati. Kieku le, l-investigar tal-14-il produttur tal-UE li ġejjin mit-tmien gruppi ta’ kumpaniji ma kienx jippermetti t-tlestija fil-ħin tal-investigazzjoni. Iżda, il-fatt li żewġ gruppi ta’ kumpaniji ġew inklużi fil-kampjun mhuwiex inkonsistenti mal-metodoloġija ta’ teħid ta’ kampjuni applikata f’dan il-każ, jiġifieri l-aktar volumi rappreżentattivi ta’ bejgħ lill-klijenti tal-UE.
(12)
Għal dak li għandu x’jaqsam ma’ Indorama, dan il-grupp kellu żewġ impjanti ta’ produzzjoni differenti fil-PI - wieħed fil-Pajjiżi l-Baxxi u l-ieħor fir-Renju Unit. Li jiġi inkluż dan il-grupp fil-kampjun huwa bi qbil mal-metodoloġija ta’ teħid ta’ kampjuni applikata billi dawn l-impjanti jiffurmaw entità waħda mill-perspettiva legali u finanzjarja. Għal dak li għandu x’jaqsam ma’ Equipolymers, li kellha żewġ entitajiet separati li jipproduċu PET fil-PI (waħda fl-Italja u oħra fil-Ġermanja), il-kumpanija bagħtet rapporti ta’ ċifri kkonsolidati għaż-żewġ imkejjen. Billi l-verifika ta’ dawn iċ-ċifri kkonsolidati kienet possibbli waqt żjara fil-kwartieri ġenerali tal-kumpanija, ġie deċiż li jiġi aċċettat dan l-irrappurtar ikkonsolidat u li l-kumpaniji Equipolymers li jipproduċu PET jitqiesu bħala entità waħda għall-fini ta’ dan il-proċediment. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ilment li Artenius u M&G Polimeri kellhom jiġu inklużi fil-kampjun minħabba li huma kumpaniji ewlenin fis-suq, ta’ min jinnota li ebda waħda mill-entitajiet individwali tagħhom mhija parti mill-kumpaniji bl-ogħla volum ta’ bejgħ lill-klijenti tal-UE.
(13)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ilment li l-kampjun ma kienx rappreżentattiv minħabba li ma kienx jinkludi produttur wieħed li fil-biċċa l-kbira jipproduċi għall-konsum intern, ta’ min jinnota li l-kapaċità ta’ provvista tista’ tiġi eżaminata fil-qafas tal-analiżi tal-interess tal-Unjoni jekk issir talba bħal din u għal dan il-għan il-konsum mhux ħieles jista’ jitnaqqas mill-volum ta’ produzzjoni. Għalhekk mhemmx għalfejn ikun hemm produttur ta’ dan it-tip fil-kampjun għall-eżami ta’ ċerti fatturi ta’ ħsara. It-tieni, kull interess doppju li jirriżulta mill-pożizzjoni ta’ kumpanija bħala waħda li tipproduċi u tipproċessa fl-istess ħin ukoll tista’ ssir stima tiegħu fl-analiżi tal-interess tal-Unjoni. Il-pożizzjoni ta’ kumpanija bħala waħda li tipproduċi u tipproċessa fl-UE mhijiex marbuta mar-rendiment tal-industrija tal-Unjoni fejn il-bejgħ lill-konsumaturi mhux relatati fl-UE jittieħed bħala kriterju ta’ tqabbil. Għaldaqstant, l-ilment hu rrifjutat.
(14)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ilment dwar ir-rappreżentanza ġenerali tal-kampjun għal darb’oħra qed jiġi kkonfermat li t-tnaqqis tal-kampjun għal erba’ kumpaniji baxxa r-rappreżentanza għal 47 % minn 65 % tal-bejgħ li sar mill-produtturi kollha li kkooperaw. L-istess erba’ kumpaniji kienu jirrappreżentaw 52 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. Dan jitqies bħala kampjun rappreżentattiv tal-produtturi tal-UE f’termini ta’ bejgħ lill-konsumaturi indipendenti fl-UE.
(15)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ilment li l-kampjun magħżul ma kienx statistikament validu, ta’ min jinnota li l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku jipprevedi b’mod ċar li kampjun jissejjes fuq l-aktar volum rappreżentattiv tal-bejgħ li jista’ jiġi investigat b’mod raġonevoli fil-ħin disponibbli, bħala alternattiva għal kampjun “statistikament validu”.
(16)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra rigward is-sejbiet, il-premessi 3 sa 10 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(17)
Ta’ min ifakkar li, fil-premessa 12 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kien iddefinit bħala tereftalat tal-polietilene, li n-numru ta’ viskożità tiegħu huwa 78 ml/g jew aktar skont l-Istandard ISO 1628-5, li joriġina mill-pajjiżi kkonċernati u li attwalment jinsab fi ħdan il-kodiċi NM 3907 60 20.
(18)
Barra minn hekk, fil-premessa 14 tar-Regolament provviżorju, intqal li l-investigazzjoni wriet li PET prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, u PET prodott u mibjugħ fis-swieq domestiċi tal-pajjiżi kkonċernati, u esportati lejn l-Unjoni kienu prodotti simili.
(19)
Billi l-prodott investigat tqies bħala prodott omoġeneju, ma nqasamx ulterjorment f’tipi differenti ta’ prodotti għall-kalkolu tal-marġnijiet ta’ dumping u ta’ ħsara.
(20)
Produttur esportatur ilmenta li l-PET għandha tinqasam f’tipi differenti ta’ prodotti skont in-numri differenti tagħhom ta’ viskożità billi n-numru ta’ viskożità huwa essenzjali biex jiġu ddeterminati l-applikazzjonijiet differenti għat-tipi ta’ PET li jiġu prodotti. Tqies li l-ilment għandu jintlaqa’ u l-metodoloġija għall-kalkolu tal-marġnijiet ta’ dumping u ħsara ġiet adattata skont dan.
C. DUMPING
(21)
Kif ġie spjegat fil-premessa 20, il-metodoloġija għall-kalkolu tal-marġni ta’ dumping ġiet adattata u l-marġni ta’ dumping għal kull pajjiż ikkonċernat issa huwa kkalkulat għal kull tip ta’ prodott b’mod separat.
1. L-Iran
1.1. Valur normali
(22)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessi 16 sa 18 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
1.2. Prezz ta’ esportazzjoni
(23)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessa 19 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
1.3. Tqabbil
(24)
Fil-premessa (23) tar-Regolament provviżorju ntqal li l-esportatur Iranjan ma kienx f’qagħda li jikkwantifika l-impatt allegat tas-sanzjonijiet kontra l-Iran b’mod li tintwera xi evidenza. Fil-kummenti tagħha dwar ir-Regolament provviżorju, il-kumpanija stqarret li d-dmir li jiġi ġġarantit tqabbil ġust kien tal-awtorità investigattiva u mhux tal-esportatur. Iżda, skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku, jista’ jsir aġġustament ukoll għal differenzi f’fatturi oħra jekk jiġi pruvat illi jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz, partikolarment li l-konsumaturi b’mod konsistenti iħallsu prezzijiet differenti fis-suq domestiku minħabba d-differenzi f’dawn il-fatturi. Billi hija r-responsabbiltà tal-produttur esportatur li jipprova l-eżistenza ta’ xi fattur ieħor, it-talba mhux qed tiġi milqugħa u l-metodoloġija spjegata fil-premessi (20) sa (23) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
1.4. Marġini ta’ dumping
(25)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessi 24 sa 25 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(26)
Il-marġini ta’ dumping definittiv għall-Iran, espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, dazju mhux imħallas, huwa ta’ 26,8 %.
2. Il-Pakistan
2.1. Valur normali
(27)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessi 27 sa 29 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2.2. Prezz ta’ esportazzjoni
(28)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessa 30 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2.3. Tqabbil
(29)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessi 31 sa 32 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2.4. Marġini ta’ dumping
(30)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessa 33 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(31)
Il-marġini ta’ dumping definittiv għall-uniku produttur esportatur Pakistani, Novatex Limited, espress bħala perċentwali tal-prezz tal-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 0,6 %, jiġifieri taħt id-de minimis skont it-tifsira tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku.
(32)
Minħabba li ma hemmx aktar produtturi tal-prodott ikkonċernat fil-Pakistan, ma għandhom jiġu imposti ebda miżuri definittivi.
3. L-Emirati Għarab Magħquda
3.1. Valur normali
(33)
Wara t-tibdil fil-metodoloġija spjegat fil-premessi 20 u 21, ir-riżultati tat-test tal-andament normali tal-kummerċ kif deskritti fil-premessi 37 u 38 tar-Regolament provviżorju nbidlu fir-rigward ta’ xi tipi ta’ prodott. Għalhekk, fejn il-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip, jew fejn il-prezz medju differenzjat ta’ dan it-tip kien taħt il-kost ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala medja differenzjata ta’ bejgħ bi profitt ta’ dan it-tip biss.
(34)
Fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ bi profitt ta’ ċertu tip ta’ prodott, tqies li dan it-tip ta’ prodott inbiegħ fi kwantitajiet mhux suffiċjenti biex il-prezz domestiku jipprovdi bażi xierqa għat-twaqqif tal-valur normali.
(35)
Kulfejn il-prezzijiet domestiċi ta’ tip ta’ prodott partikolari mibjugħ mill-produtturi esportaturi ma setgħux jintużaw biex jiġi stabbilit il-valur normali, il-valur normali nbena skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(36)
Fil-bini tal-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż għall-bejgħ, dawk amministrattivi u ġenerali u għall-profitti ġew ibbażati, skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament ordinarju tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur li qiegħed jiġi investigat.
3.2. Prezz ta’ esportazzjoni
(37)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessa 39 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
3.3. Tqabbil
(38)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessi 40 sa 41 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
3.4. Marġini ta’ dumping
(39)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti għajr dawk li diġà ssemmew fil-premessi 20 u 21 hawn fuq, il-metodoloġija spjegata fil-premessa 42 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(40)
Il-marġini ta’ dumping definittiv għall-uniku produttur esportatur tal-Emirati Għarab Magħquda, JBF RAK LLC, espress bħala perċentwali tal-prezz tal-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 0,6 %, jiġifieri taħt id-de minimis skont it-tifsira tal-Artikolu 9(3) tar-Regoalment bażiku.
(41)
Billi mhemmx produtturi oħra tal-prodott ikkonċernat fl-Emirati Għarab Magħquda, ma għandhom jiġu imposti ebda miżuri definittivi.
D. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni u l-konsum tal-Unjoni
(42)
Ma waslu ebda kummenti għal dak li għandu x’jaqsam mal-produzzjoni tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni u l-konsum tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-premessi minn (45) sa (50) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
2.1. Il-valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(43)
Mill-ġdid qed jiġi kkonfermat li fil-premessa (52) tar-Regolament provviżorju, tqies li billi l-marġni ta’ dumping li nstab għall-Pakistan kien de minimis, l-effett ta’ dawk l-importazzjonijiet ma setax jiġi evalwat flimkien mal-importazzjonijiet li provviżorjament instabu li kienu oġġett ta’ dumping mill-Iran u l-Emirati Għarab Magħquda.
(44)
Billi investigazzjoni ulterjuri wriet li l-marġini ta’ dumping għall-Emirati Għarab Magħquda kien ukoll de minimis, tqies li l-effett ta’ dawk l-importazzjonijiet ma jistax jiġi eżaminat flimkien mal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-Iran. Għaldaqstant, ma saret ebda evalwazzjoni kumulattiva tal-importazzjonijiet.
2.2. Volum ta’ importazzjonijiet ikkonċernati
(45)
Il-volum ta’ importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat fl-UE beda minn livell relattivament baxx fl-2006, iżda żdied bil-mod il-mod sal-PI, u laħaq 55 500 tunnellata fil-PI. B’mod aktar speċifiku, l-importazzjonijiet mill-Iran aktar milli rduppjaw bejn l-2006 u l-2007, qabel ma reġgħu żdiedu b’aktar minn 100 punt perċentwali fl-2008 bi tqabbil mal-2007 u madwar 130 punt perċentwali bejn l-2008 u l-PI.
Tabella 1
2006
2007
2008
PI
Volum ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Iran (tunnellati)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indiċi (2006 = 100)
100
227
341
472
Sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Iran
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Sors: Eurostat.
2.3. Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(46)
Is-sehem tas-suq li kellhom l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Iran kien madwar 0,4 % matul l-2006 u żdied b’mod sostnut b’madwar 1,5 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat. Aktar speċifikament, dan żdied b’0,5 punti perċentwali bejn l-2006 u l-2007, kompla jiżdied bi 0,5 punti perċentwali bejn l-2007 u l-2008 u bi 0,5 punti perċentwali bejn l-2008 u l-PI. Fil-PI, is-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping mill-Iran kien ta’ 1,9 %.
2.4. Il-prezzijiet
(i) Evoluzzjoni tal-prezzijiet
(47)
Il-prezz medju ta’ importazzjoni naqas bi 11 % fil-perjodu meqjus bl-akbar tnaqqis bejn l-2008 u l-PI. Aktar speċifikament, il-prezz medju baqa’ stabbli fl-2007 u naqas b’żewġ punti perċentwali fl-2008, qabel ma kompla jonqos b’disa’ punti perċentwali oħra fil-PI.
Tabella 2
2006
2007
2008
PI
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Iran (EUR/tunnellata)
1 033
1 034
1 008
920
Indiċi
100
100
98
89
Sors: Eurostat.
(ii) Bejgħ taħt il-prezz
(48)
Wara l-iżvelar provviżorju, l-esportatur Iranjan ikkumenta li l-marġni ta’ ħsara tiegħu kien minfuħ iż-żejjed billi l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ unità stabbilita kienet sottovalutata billi ġie kkalkulat ħażin l-ammont tal-aġġustament tal-livell ta’ kummerċ; iżda, ebda kwantifikazzjoni alternattiva tal-aġġustament tal-livell ta’ kummerċ ma ġiet proposta. Tabilħaqq, il-bażi għal-livell ta’ kummerċ użata għall-kalkolu provviżorju kienet ammont fiss għal kull tunnellata li hija kummissjoni li titħallas lill-aġent importatur li kkoopera u tirrappreżenta madwar 1 % tal-prezz medju CIF. Ebda tagħrif ieħor ma huwa disponibbli dwar dan l-aġġustament u għalhekk it-talba ma ntlaqitx. L-istess parti ilmentat ukoll li r-rata ta’ 2 % għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni kienet tidher inqas min-normal. Għal darb’oħra f’dan ir-rigward qed jiġi kkonfermat li ebda importatur ma kkoopera f’din l-investigazzjoni u ma kienx possibbli li tiġi vverifikata l-ispiża attwali ta’ wara l-importazzjoni. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ xi tagħrif ieħor disponibbli, ġiet applikata r-rata użata fil-proċedimenti ta’ qabel.
(49)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, qed jiġi kkonfermat b’mod definittiv li l-prodotti oġġett ta’ dumping li joriġinaw mill-Iran u li nbiegħu fl-Unjoni waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni bi 3,2 %.
3. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(50)
Xi partijiet interessati stqarru li ma kienet teżisti ebda ħsara billi minħabba l-kampjun allegatament ħażin ebda riżultat ma seta jiġi kkalkolat għall-industrija totali tal-Unjoni. Bħala eżempju tressaq l-argument li billi kumpanija waħda (mhux fil-kampjun) kienet uriet li kienet qed tuża aktar minn 100 % tal-kapaċità tagħha, dan kien sinjal ċar li ma kinitx teżisti ħsara. ta’ min jinnota li t-tagħrif li ntbagħat huwa estratt minn dak li bagħtet il-kumpanija lill-awtoritajiet tal-borsa u ma kienx ivverifikat. Dan it-tagħrif ma jikkwadrax mat-tagħrif fid-dokument. Barra minn hekk, fi kwalunkwe każ, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ produttur wieħed tal-UE ma tistax tibdel is-sejbiet ta’ ħsara li jirrigwardjaw kważi l-indikaturi kollha l-oħra ta’ ħsara għall-produtturi tal-UE fil-kampjun u l-produtturi l-oħra tal-UE.
(51)
Minħabba li ma hemm l-ebda stqarrija jew kummenti oħra, il-premessi minn 63 sa 82 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. Konklużjoni dwar il-ħsara
(52)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti speċifiċi, il-konklużjoni dwar il-ħsara stabbilita fil-premessi 83 sa 85 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
E. KAWŻALITÀ
1. L-effett tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(53)
Iż-żieda fil-volum tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Iran bi kważi ħames darbiet bejn l-2006 u l-PI, u tas-sehem tagħha korrispondenti fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri b’ 1,5 punti perċentwali, kif ukoll il-bejgħ taħt il-prezz li nstab (3.2 % matul il-PI) ġeneralment inzertat fl-istess żmien mat-tiħżin tal-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, wieħed jista’ jikkonkludi li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Iran kellhom impatt fuq il-ħsara li nstabet lill-industrija tal-Unjoni.
(54)
Huwa importanti li wieħed jenfasizza li fil-proċediment parallel tal-antisussidju, l-importazzjonijiet issussidjati akkumulati mill-Pakistan, l-Emirati Għarab Magħquda u l-Iran instabu li qed jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni.
(55)
Mill-banda l-oħra, minħabba l-volumi konsiderevoli u l-prezzijiet baxxi tal-importazzjonijiet mill-Korea u l-Pakistan, qed jiġi kkonfermat ukoll, kif imsemmi fil-premessi 94 u 96 tar-Regolament provviżorju, li dawk l-importazzjonijiet ikkontribwixxew sa ċertu punt għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(56)
Barra minn hekk, f’dan il-proċediment, bosta importazzjonijiet mill-Emirati Għarab Magħquda (madwar 150 000 t) kienu ukoll qed jinbiegħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(57)
Fl-istess waqt, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Iranjani kien taħt 1 % fl-2006 u fl-2007 u fil-PI kien qrib biss ta’ 2 %, li jikkorrispondi għal 55 000 t.
(58)
Ta’ min ukoll jinnota li l-bejgħ taħt il-prezz li ġie stabbilit għall-produttur Iranjan kien iktar baxx milli fil-każ tal-importazzjonijiet mhux oġġett ta’ dumping mill-Emirati Għarab Magħquda.
2. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(59)
B’konklużjoni, filwaqt li l-analiżi ta’ hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping li oriġinaw fl-Iran kellhom xi impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni, dan l-impatt, meħud għalih waħdu, ma kienx jeżisti b’mod tali li jista’ jitqies bħala materjali kif mitlub bl-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. TERMINAZZJONI TAL-PROĊEDIMENT
(60)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda ma nbigħux taħt il-prezzijiet normali. Għaldaqstant il-proċediment fir-rigward tal-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda għandu jiġi tterminat mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri.
(61)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Iran saru bi prezzijiet taħt il-prezz normali u kkontribwixxew sa ċertu punt għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(62)
Iżda, kif jidher fil-premessa 59, ġie stabbilit li l-impatt negattiv tal-importazzjonijiet Iranjani fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ma kienx jeżisti b’mod tali li jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali.
(63)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, meqjus in-nuqqas ta’ ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fl-Iran, ġie konkluż li l-proċediment għandu jiġi tterminat mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri anki fil-każ tal-Iran.
(64)
L-ammonti miġbura permezz tad-dazju anti-dumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 472/2010 għandu jiġi rilaxxat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment ta’ anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet tal- tereftalat tal-polietilene li għandha numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew iktar, skont l-Istandard ISO 1628-5, li bħalissa taqa’ taħt il-Kodiċi NM 3907 60 20 u li toriġina fl-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda huwa b’dan itterminat.
Artikolu 2
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2010 huwa b’dan irrevokat. L-ammonti miġbura permezz ta’ dazju provviżorju ta’ anti-dumping impost skont ir-Regolament (UE) Nru 472/2010 fuq l-importazzjonijiet tal- tereftalat tal-polietilene li għandha numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew iktar, skont l-Istandard ISO 1628-5, u li bħalissa taqa’ taħt il-Kodiċi NM 3907 60 20 u li toriġina fl-Iran u l-Emirati Għarab Magħquda għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Settembru 2010.