NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 113/2010
ze dne 9. února 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o rozsah obchodu, definici údajů, sestavování statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů a fakturační měny a o zvláštní zboží a pohyby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (1), a zejména na čl. 3 odst. 2, 3 a 4, čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 2 a 4, čl. 6 odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 471/2009 vytváří společný rámec pro systematické vytváření evropské statistiky týkající se obchodu se zbožím se třetími zeměmi.
(2)
Je třeba uvést do souladu rozsah statistik zahraničního obchodu se zvláštními celními režimy, aby se zabránilo dvojímu započítávání obchodních toků a upřesnit, které zboží nebo pohyby jsou z metodických důvodů vyňaty ze statistik zahraničního obchodu.
(3)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik zahraničního obchodu by měly být upřesněny údaje ze záznamů o dovozu a vývozu včetně toho, jaké kódy se mají používat.
(4)
Z metodických důvodů by měla být přijata ustanovení použitelná na zvláštní zboží nebo pohyby.
(5)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik obchodu členěných podle podnikových ukazatelů a úhrnných statistik obchodu členěných podle fakturační měny by měla být definována metodika jejich vytváření.
(6)
Měla by být přijata ustanovení týkající se předávání údajů členskými státy Komisi (Eurostatu) a revize statistik, aby byla zajištěna srovnatelnost a přesnost údajů.
(7)
Měla by být provedena revize kódů povahy transakcí, aby bylo možno označit zboží, které je určeno ke zpracování dle smlouvy a vrací se do země, ze které bylo poprvé vyvezeno.
(8)
Měla by být přijata opatření, která zajistí poskytování statistických údajů pro případ, že další zjednodušení celních formalit a kontrol povede k nedostupnosti celních údajů; jde především o zjednodušení podle článku 116 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (modernizovaný celní kodex) (2).
(9)
Nařízení Komise (ES) č. 1917/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1172/95, pokud se jedná o statistiku zahraničního obchodu (3), by proto mělo být zrušeno.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistiku obchodu se zbožím s třetími zeměmi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Vyloučené zboží a pohyby
Zboží a pohyby uvedené v příloze I se vylučují ze statistik zahraničního obchodu.
KAPITOLA 2
DEFINICE A UPŘESNĚNÍ ÚDAJŮ
Článek 2
Kódy obchodních toků
Pro údaje o obchodních tocích získané z celních záznamů se použijí tyto kódy:
1
-
pokud jde o záznam dovozu,
2
-
pokud jde o záznam vývozu.
Článek 3
Referenční období
1. Referenčním obdobím je kalendářní rok a měsíc, ve kterém je zboží dovezeno nebo vyvezeno.
Pokud záznamy o dovozu a vývozu vycházejí z údajů v celním prohlášení, je referenčním obdobím kalendářní rok a měsíc, ve kterém celní orgány přijaly toto prohlášení.
2. Údaj o referenčním období je ve tvaru šestimístného číselného kódu, kde první čtyři čísla označují rok a poslední dvě měsíc.
Článek 4
Statistická hodnota
1. Statistická hodnota je založena na hodnotě, kterou má zboží v okamžiku a na místě přechodu hranic členského státu určení, pokud jde o dovoz, a členského státu skutečného vývozu, pokud jde o vývoz.
Statistická hodnota se vypočítá na základě hodnoty zboží uvedené v odstavci 2, v případě potřeby se upraví o náklady na dopravu a pojištění v souladu s odstavcem 4.
2. S ohledem na zásady oceňování stanovené v dohodě o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu (Dohoda WTO o celních hodnotách) je hodnota dovezeného nebo vyvezeného zboží:
a)
v případě prodeje nebo nákupu cena, která byla nebo má být za dovezené nebo vyvezené zboží skutečně zaplacena, nikoliv však libovolná nebo fiktivní hodnota;
b)
v ostatních případech cena, která by byla zaplacena v případě prodeje nebo nákupu.
Celní hodnota se použije, jestliže byla stanovena v souladu s celním kodexem pro zboží propuštěné do volného oběhu.
3. Hrubá hodnota zboží, kterého se týkají zpracovatelské operace, se stanoví takto:
a)
hodnota zboží, které má projít zpracováním, se určí jako hodnota nezpracovaného zboží;
b)
hodnota zboží po zpracování se určí jako hodnota nezpracovaného zboží plus přidaná hodnota za zpracovatelskou operaci.
4. Hodnotu uvedenou v odstavcích 2 a 3 lze v případě nutnosti upravit tak, že statistická hodnota bude obsahovat výhradně náklady na dopravu a pojištění v celé jejich výši, které vznikly při doručení zboží z místa odeslání:
a)
na hranice členského státu určení při dovozu (hodnota typu CIF);
b)
na hranice členského státu skutečného vývozu při vývozu (hodnota typu FOB).
5. Statistická hodnota se vyjádří v národní měně členského státu, ve kterém se podává celní prohlášení. Je-li k vyjádření statistické hodnoty v národní měně třeba převést měnu, použijí se tyto směnné kurzy:
a)
kurz, který je v souladu s ustanoveními o převodu měny stanovenými v celním kodexu platný v době přijetí celního prohlášení, nebo, není-li to možné,
b)
referenční kurz platný v době dovozu nebo vývozu zboží, který stanoví Evropská centrální banka pro členské státy v eurozóně, nebo oficiální kurz stanovený členskými státy, které nepatří do eurozóny.
Článek 5
Množství
Údaje o množství se uvádí takto:
a)
vlastní hmotnost vyjádřená v kilogramech, což je hmotnost zboží bez veškerých obalů;
b)
a v doplňkové jednotce vyjádřené v příslušné měrné jednotce podle platné kombinované nomenklatury.
Článek 6
Dovážející a vyvážející členské státy
1. Údaje o dovozu nebo vývozu členských států se kódují v souladu s klasifikací zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Evropské unie a statistiku obchodu mezi členskými státy stanovenou Komisí (dále jen „geonomenklatura“).
2. Údaje o členském státě, ve kterém bylo podáno celní prohlášení, označují členský stát, u jehož celní správy bylo celní prohlášení podáno nebo, pokud je použit zjednodušený postup stanovený v celním kodexu, u jehož celní správy bylo podáno doplňkové prohlášení a se souhlasem celních orgánů učiněn příslušný zápis do záznamů deklaranta.
3. V případě dovozu údaje o členském státě určení označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že bude příjemcem odesílaného zboží, aniž by v některém jiném členském státě došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Není-li možné určit členský stát určení, označují údaje členský stát, ve kterém se zboží nachází v době propuštění do příslušného celního režimu.
Jestliže má být dovezené zboží přepracováno pod celním dohledem, je členským státem určení členský stát, v němž proběhlo první přepracování.
4. V případě vývozu údaje o členském státě skutečného vývozu označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že je odesílatelem zboží, aniž by v některém jiném členském státě před propuštěním do příslušného celního režimu došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Je-li zboží po přepracování pod celním dohledem vyvezeno, je členským státem skutečného vývozu členský stát, v němž proběhlo poslední přepracování.
Článek 7
Partnerské země
1. Údaje o partnerských zemích se kódují v souladu s platnou geonomenklaturou.
2. V případě dovozu označují údaje o zemi původu zemi, ve které je zboží vyrobeno jako celek nebo ve které v souladu s celním kodexem, který stanoví pravidla o nepreferenčním původu zboží, alespoň došlo k jeho podstatné přeměně.
Údaje o zemi odeslání označují třetí zemi, ze které bylo zboží odesláno do členského státu určení, aniž by v některé jiné třetí zemi, došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
3. V případě vývozu označují údaje o zemi posledního známého určení třetí zemi, o které je v době propuštění do příslušného celního režimu nebo celně schváleného určení známo, že bude posledním příjemcem zboží.
Článek 8
Kód zboží
Údaje o zboží se kódují:
a)
v případě dovozu podle kódu zboží podpoložky Taric;
b)
v případě vývozu podle kódu zboží podpoložky kombinované nomenklatury.
Článek 9
Statistický postup
1. Statistický postup určí různé ukazatele používané k rozlišení obchodních transakcí, především podle jejich zařazení v celním režimu.
2. Je-li to možné, je kódem statistického postupu kód, který se odvodí ze čtyřmístného kódu označujícího deklarovaný postup podle celního kodexu. Použijí se tyto kódy:
1
-
běžný dovoz nebo vývoz,
2
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem aktivního zušlechťovacího styku,
3
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem pasivního zušlechťovacího styku,
9
-
dovoz nebo vývoz, který není zaznamenán z celních prohlášení.
Článek 10
Povaha transakce
1. Povaha transakce určí různé ukazatele, které jsou třeba ke stanovení rozsahu obchodu se zbožím na základě celních prohlášení, aby bylo možné sladit obchodní statistiky pro účely platební bilance a národních účtů a jiných statisticky významných ukazatelů.
2. Údaje o povaze transakce se kódují v souladu s přílohou II. Členské státy použijí kódy ve sloupci A nebo kombinaci kódů ve sloupci A a jejich rozdělení ve sloupci B uvedené v zmíněné příloze.
Článek 11
Preferenční zacházení při dovozu
1. Údaje o preferenčním zacházení se týkají sazebního zacházení, které je označeno kódem preference podle klasifikace stanovené v celním kodexu.
2. Údaje se týkají preferenčního zacházení, které celní orgány použily nebo použijí.
Článek 12
Druh dopravy
1. Údaje o druhu dopravy na hranici a druhu dopravy ve vnitrozemí se kódují podle přílohy III.
Druh dopravy na hranici označuje aktivní způsob dopravy, kterým má zboží při vývozu opustit statistické území Evropské unie a při dovozu na statistické území Evropské unie vstoupit.
Druh dopravy ve vnitrozemí v případě potřeby označuje aktivní způsob dopravy ve vnitrozemí, kterým se zboží při dovozu dostává na místo určení, nebo kterým má při vývozu opustit místo odeslání.
2. Pro údaje o kontejneru se použijí tyto kódy:
0
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie není přepravováno v kontejnerech,
1
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie je přepravováno v kontejnerech.
Článek 13
Identifikace obchodníka
Údajem o obchodníkovi je odpovídající identifikační číslo, které se při dovozu přiděluje dovozci/příjemci a při vývozu vývozci/odesílateli.
Článek 14
Fakturační měna
Je-li to možné, údaje o fakturační měně se získávají z celního prohlášení a kódují se takto:
0
-
pokud je měna uvedena v národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny,
1
-
pokud je měna uvedena v eurech,
2
-
pokud je měna uvedena v amerických dolarech,
3
-
pokud je měna uvedena v jiné měně než národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny, v jiné měně než euro nebo americký dolar.
KAPITOLA 3
SESTAVOVÁNÍ STATISTIK OBCHODU PODLE PODNIKOVÝCH UKAZATELŮ A STATISTIK OBCHODU V ČLENĚNÍ PODLE FAKTURAČNÍ MĚNY
Článek 15
Sestavování statistik obchodu podle podnikových ukazatelů
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů.
2. Statistickými jednotkami jsou podniky definované v příloze nařízení Rady (EHS) č. 696/93 (4).
3. Statistické jednotky jsou vytvářeny tak, že k identifikačnímu číslu obchodníka podle článku 13 se v souladu s proměnnou 1.7a podle přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 (5) přiřadí právní jednotka figurující v registru hospodářských subjektů.
4. K zajištění identifikace obchodníka a jeho propojení s údaji v registru hospodářských subjektů mají národní statistické úřady přístup k registračním a identifikačním údajům hospodářských subjektů poskytovaným v souladu s celními předpisy Evropské unie. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány zodpovědné za přidělení registračního identifikačního čísla pro hospodářský subjekt přístup k údajům uvedeným v příloze 38d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6).
5. Uvádějí se tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
partnerská země;
d)
kód zboží na úrovni třídy nebo dvoumístného kódu uvedený v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 (7);
e)
počet podniků;
f)
činnost, kterou podnik vykonává, na úrovni sekce nebo dvoumístného kódu podle statistické klasifikace ekonomických činností (NACE), jak je stanoveno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (8);
g)
velikostní skupina posuzovaná podle počtu zaměstnanců v souladu s definicemi ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání stanovenými v příloze I nařízení Komise (ES) č. 250/2009 (9).
6. Uvedou se tyto soubory údajů:
a)
míra shody mezi obchodním rejstříkem a registrem hospodářských subjektů;
b)
obchod podle činnosti a velikostní skupiny podniku;
c)
podíl největších podniků, pokud jde o hodnotu obchodu podle činnosti;
d)
obchod podle partnerské země a činnosti;
e)
obchod podle počtu partnerských zemí a činnosti;
f)
obchod podle zboží a činnosti.
7. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý kalendářní rok.
8. Statistiky se předkládají do 18 měsíců po uplynutí referenčního roku.
9. Členské státy zajistí, že statistiky budou sestaveny tak, aby jejich šíření prováděné Komisí (Eurostatem) neumožnilo identifikaci podniku nebo obchodníka. Národní statistické úřady upřesní, na které údaje se vztahují ustanovení o zacházení s důvěrnými informacemi.
Článek 16
Sestavování statistik obchodu členěných podle fakturační měny
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle fakturační měny.
2. Ve statistikách se vykazují tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
fakturační měna v souladu s kódováním podle článku 14;
d)
celkem a v členění zboží podle tříd a oddílů platné Standardní mezinárodní klasifikace zboží (SITC) s uvedením těchto kódů:
1
-
suroviny kromě ropy v souladu se sekcemi 0-4 klasifikace SITC kromě oddílu 33,
2
-
ropa v souladu s oddílem 33 klasifikace SITC,
3
-
výrobky v souladu se sekcemi 5-8 klasifikace SITC.
3. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý druhý kalendářní rok.
4. Statistiky se Komisi (Eurostatu) předávají do tří měsíců po uplynutí referenčního roku.
5. Zdrojem údajů jsou v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009 informace uvedené v celních prohlášeních. Pokud však u vývozu není fakturační měna v celním prohlášení uvedena, členské státy provedou průzkum za účelem sestavení vývozu s členěním podle fakturační měny, která poskytuje statistiku s přesnými výsledky.
KAPITOLA 4
ZVLÁŠTNÍ ZBOŽÍ NEBO POHYBY
Článek 17
Průmyslová zařízení
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„průmyslové zařízení“ je kombinací strojů, přístrojů, zařízení, vybavení, nástrojů a materiálů, které dohromady tvoří rozsáhlé stálé jednotky vyrábějící zboží nebo poskytující služby;
b)
„součást“ znamená dodávku pro průmyslové zařízení, která je složena ze zboží patřícího bez výjimky do stejné kapitoly KN;
c)
kód zboží týkající se součásti se sestaví takto:
i)
první čtyři číslice jsou 9880,
ii)
pátá a šestá číslice odpovídá kapitole KN, do které patří zboží, jež tvoří součást,
iii)
sedmá a osmá číslice je 0.
2. Členské státy mohou sestavovat statistiky vývozu na úrovni součástí za podmínky, že souhrnná statistická hodnota daného průmyslového zařízení, pokud se nejedná o kompletní průmyslová zařízení pro opakované použití, přesahuje 3 miliony EUR. Uvedení množství není povinné.
Článek 18
Časově rozložené zásilky
1. Pro účely tohoto článku znamená výraz „časově rozložené zásilky“ dodávku částí kompletní položky ve smontovaném či demontovaném stavu, které jsou z obchodních či přepravních důvodů zasílány během více než jednoho referenčního období.
2. Referenční období pro dovoz a vývoz časově rozložených zásilek lze upravit tak, že se údaje ohlašují pouze jednou, a to v měsíci, ve kterém je dovezena či vyvezena poslední zásilka.
Článek 19
Lodě a letadla
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„loď“ znamená v souladu s kapitolou 89 klasifikace KN loď pro námořní plavbu, lodě k vlečení, válečné lodě a plovoucí konstrukce;
b)
„letadlo“ značí letadla spadající do kódu KN 8802 30 a 8802 40;
c)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické nebo právnické osoby využívat výhod spojených s používáním lodě či letadla v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz lodí a letadel pouze:
a)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené v třetí zemi na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v dovážejícím členském státě; tato transakce se vykazuje jako dovoz;
b)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené ve vyvážejícím členském státě na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v třetí zemi; tato transakce se vykazuje jako vývoz. Jde-li o novou loď či letadlo, vývoz se zaznamená v členském státě výroby;
c)
dovoz a vývoz lodí nebo letadel před či po zpracování dle smlouvy v souladu s přílohou II, poznámka 2.
3. Statistiky zahraničního obchodu týkající se lodí a letadel se sestavují takto:
a)
množství je vyjádřeno v počtu kusů a v jakýchkoliv doplňkových jednotkách stanovených v KN, pokud se jedná o lodě, a podle vlastní hmotnosti a v doplňkových jednotkách u letadel;
b)
náklady na dopravu a pojištění se do statistické hodnoty nezahrnují;
c)
partnerskou zemí je:
i)
u pohybů podle odst. 2 písm. a) a b) členský stát, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba převádějící ekonomické vlastnictví lodi či letadla, pokud jde o dovoz, nebo v případě vývozu fyzická či právnická osoba, na kterou je převáděno ekonomické vlastnictví lodi či letadla,
ii)
třetí země výroby, pokud jde o dovoz, v případě nových lodí či letadel vyrobených mimo Evropskou unii,
iii)
u pohybů podle odst. 2 písm. c) třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla (pokud jde o dovoz), či třetí země, která provádí zpracování dle smlouvy (pokud jde o vývoz);
d)
referenčním obdobím pro dovoz a vývoz, na které odkazuje odst. 2 písm. a) a b) je měsíc, ve kterém došlo k převodu vlastnictví.
4. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány odpovědné za správu registrů lodí a letadel veškeré dostupné informace vedoucí ke zjištění změny v ekonomickém vlastnictví lodě nebo letadla, která se uskutečnila mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě a fyzickou či právnickou osobou usazenou ve třetí zemi.
Článek 20
Zboží dodávané do lodí a letadel
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„dodávka zboží do lodí a letadel“ znamená dodávku výrobků pro posádku a cestující, a dále pro provoz motorů, strojů a dalšího zařízení lodí či letadel;
b)
loď či letadlo se považují za majetek státu, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistiky zahraničního obchodu se týkají vývozu zboží dodávaného z území vyvážejícího členského státu do lodí a letadel patřících třetí zemi.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do lodí a letadel používat tyto kódy zboží:
-
:
9930 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9930 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9930 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QS“.
Článek 21
Zboží dodávané do zařízení na volném moři a z nich
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„zařízení na volném moři“ znamená zařízení a přístroje instalované a stojící na moři mimo statistické území dané země;
b)
„zboží dodávané do zařízení na volném moři“ znamená dodávku výrobků pro posádku a pro provoz motorů, strojů a dalšího vybavení zařízení na volném moři;
c)
„zboží vyrobené zařízením na volném moři nebo jeho prostřednictvím získané“ znamená produkty, které se těží z mořského dna nebo podloží, nebo výrobky, které zařízení na volném moři vyrábí.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje:
a)
dovoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
ze třetí země do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do dovážejícího členského státu,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží;
b)
vývoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
do třetí země ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
z vyvážejícího členského státu do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do zařízení na volném moři používat tyto kódy zboží:
-
:
9931 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9931 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9931 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QW“.
Článek 22
Mořské produkty
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„mořské produkty“ značí produkty rybolovu, minerály a další použitelné produkty a všechny ostatní produkty, které ještě nebyly vyloženy loděmi pro námořní plavbu;
b)
loď se považuje za vlastnictví země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz mořských produktů:
a)
vyložení mořských produktů v přístavech dovážejícího členského státu nebo jejich získání loděmi patřícími dovážejícímu členskému státu z lodí patřících třetí zemi. Tyto transakce se vykazují jako dovoz;
b)
vyložení mořských produktů v přístavech třetí země z lodí patřících vyvážejícímu členskému státu nebo jejich získání loděmi patřícími třetí zemi z lodí patřících vyvážejícímu členském státu. Tyto transakce se vykazují jako vývoz.
3. Partnerskou zemí je třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která provádí výlov (pokud se jedná o dovoz), nebo v případě vývozu třetí země, ve které jsou mořské produkty vykládány nebo kde je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která mořské produkty získává.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k údajům z celních prohlášení, ale i k jiným zdrojům údajů, jako jsou například prohlášení lodí zapsaných v národním registru o mořských produktech vyložených v třetích zemích.
Článek 23
Kosmické lodě
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„kosmická loď“ značí systém, který je schopen letět za hranice zemské atmosféry;
b)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické či právnické osoby využívat výhod spojených s používáním kosmické lodě v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Vypuštění kosmické lodě, u které došlo k převodu ekonomického vlastnictví mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v třetí zemi a fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě, se vykazuje:
a)
jako dovoz v členském státě, ve kterém je usazen nový vlastník;
b)
jako vývoz v členském státě, ve kterém byla hotová kosmická loď postavena.
3. Následující zvláštní ustanovení se použijí pro statistiku uvedenou v odstavci 2:
a)
statistická hodnota je definována jako hodnota kosmické lodi bez započtení nákladů na dopravu a pojištění;
b)
partnerskou zemí je třetí země, ve které byla hotová kosmická loď postavena (pokud se jedná o dovoz), při vývozu pak třetí země, ve které je usazen nový vlastník.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k celním prohlášením, ale i k veškerým dostupným zdrojům údajů nezbytným k zajištění shody s tímto článkem.
Článek 24
Elektřina a plyn
1. Kromě celních prohlášení mohou národní statistické úřady požadovat, aby příslušné údaje týkající se zaznamenávání dovozu a vývozu elektřiny a plynu mezi statistickým územím členského státu a třetími zeměmi byly poskytovány přímo hospodářskými subjekty, které vlastní nebo provozují sítě přenosových soustav pro elektřinu nebo plyn.
2. Údaje o statistické hodnotě předávané Komisi (Eurostatu) lze založit na odhadech. O metodice, kterou hodlají použít k provedení odhadu, informují členské státy Komisi (Eurostat) předem.
Článek 25
Zboží vojenské povahy
1. Statistiky zahraničního obchodu zahrnují dovoz a vývoz zboží určeného pro vojenské účely.
2. Členské státy mohou předávat méně podrobné informace, než je uvedeno v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009, spadají-li tyto informace do vojenského tajemství v souladu s platnými definicemi v členském státě. Komisi (Eurostatu) je však třeba předávat alespoň údaje o celkové měsíční statistické hodnotě dovozu a vývozu.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Předávání evropských statistik týkajících se dovozu a vývozu zboží
1. Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření, aby zajistily, že údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou vyčerpávající a vyhovují kritériím kvality uvedeným v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009.
2. Statistické údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou uváděny v národní měně členského státu, který statistiku sestavil.
3. Jestliže jsou měsíční výsledky předávané Komisi (Eurostatu) revidovány, členské státy předají revidované údaje nejpozději během měsíce, který následuje po měsíci, ve kterém byly revidované údaje k dispozici.
Článek 27
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1917/2000 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2010.
Nadále se použije pro údaje týkající se referenčních období před 1. lednem 2010.
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. února 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 113/2010
tad-9 ta’ Frar 2010
li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 471/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar statistika Komunitarja relatata mal-kummerċ estern ma’ pajjiżi li mhumiex membri, fir-rigward tal-kopertura kummerċjali, id-definizzjoni tad-dejta, il-kompilazzjoni tal-istatistika dwar il-kummerċ skont il-karatteristiċi tan-negozju u skont il-munita tal-fatturat, u movimenti jew oġġetti speċifiċi
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 471/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Mejju 2009 dwar statistika Komunitarja relatata mal-kummerċ estern ma’ pajjiżi li mhumiex membri u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1172/95 (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2), (3) u (4), l-Artikolu 4(5), l-Artikolu 5(2) u (4), l-Artikolu 6(2) u (3) u l-Artikolu 8(1) u (2) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 471/2009 jistabbilixxi qafas komuni għall-produzzjoni sistematika ta’ statistika Ewropea rigward il-kummerċ ta’ merkanzija ma’ pajjiżi li mhumiex membri.
(2)
Jeħtieġ li l-ambitu tal-istatistika dwar il-kummerċ estern jiġi allinjat ma’ proċeduri doganali speċifiċi biex jiġi evitat li jingħaddu b’mod doppju l-flussi kummerċjali, u biex jiġu speċifikati l-oġġetti u l-movimenti eżentati mill-istatistika dwar il-kummerċ estern għal raġunijiet metodoloġiċi.
(3)
Għall-għan ta’ ġbir armonizzat tal-istatistika dwar il-kummerċ estern, għandha tiġi speċifikata d-dejta mid-dokumentazzjoni dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet, inklużi l-kodiċi li għandhom jintużaw.
(4)
Id-dispożizzjonijiet applikabbli għal oġġetti jew movimenti speċifiċi għandhom jiġu stabbiliti għal raġunijiet metodoloġiċi.
(5)
Biex jiġi żgurat il-ġbir armonizzat tal-istatistika dwar il-kummerċ skont karatteristiċi ta’ negozju u skont l-istatistika aggregata dwar il-kummerċ imqassma skont il-munita tal-fatturat, għandha tiġi definita l-metodoloġija għall-produzzjoni ta’ din l-istatistika.
(6)
Id-dispożizzjonijiet relatati mat-trażmissjoni tad-dejta mill-Istati Membri lejn il-Kummissjoni (Eurostat) u mar-reviżjoni tal-istatistika għandhom jiġu stabbiliti biex jiżguraw li jkun hemm ċifri paragunabbli u preċiżi.
(7)
Il-kodiċi tan-natura tat-tranżazzjoni għandhom jiġi emendati biex jidentifikaw l-oġġetti għall-ipproċessar b’kuntratt li jirritornaw lejn il-pajjiż inizjali tal-esportazzjoni.
(8)
Għandhom jiġi adottati miżuri li jiżguraw id-dispożizzjoni ta’ dejta statistika meta aktar simplifikazzjonijiet tal-formalitajiet u l-kontrolli doganali jkunu jwasslu għan-nuqqas ta’ disponibilità ta’ dejta doganali, f’simplifikazzjonijiet partikolari skont l-Artikolu 116 tar-Regolament (KE) Nru 450/2008 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tat-23 ta’ April 2008 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (Kodiċi Doganali Modernizzat) (2).
(9)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1917/2000 tas-7 ta’ Settembru 2000 li jippreskrivi ċerti dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1172/95 fejn għandu x’jaqsam ma’ kummerċ barrani (3) għandu għalhekk jiġi revokat.
(10)
Il-miżuri provvduti f’dan ir-Regolament huma fi qbil mal-opinjoni tal-Kumitat tal-Istatistka li għandha x’taqsam mal-kummerċ ta’ oġġetti ma’ pajjiżi li mhumiex Membri,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Oġġetti u movimenti esklużi
L-oġġetti u l-movimenti elenkati fl-Anness I għandhom jiġu esklużi mill-istatistika dwar il-kummerċ estern.
KAPITOLU 2
ID-DEFINIZZJONI U L-ISPEĊIFIKAZZJONI TAD-DEJTA
Artikolu 2
Il-kodiċi tal-flussi kummerċjali
Dawn il-kodiċi li ġejjin għandhom jintużaw għal dejta li tkun ġejja minn dokumentazzjoni doganali dwar il-fluss kummerċjali:
1
-
meta oġġett importat ikun dokumentat,
2
-
meta oġġett esportat ikun dokumentat.
Artikolu 3
Il-perjodu ta’ referenza
1. Il-perjodu ta’ referenza għandu jindika x-xahar u s-sena kalendarji li matulhom l-oġġetti jiġu importati jew esportati.
Meta d-dikjarazzjoni doganali tkun is-sors għad-dokumentazzjonijiet dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet, il-perjodu ta’ referenza għandu jindika x-xahar u s-sena kalendarji meta d-dikjarazzjoni tiġi aċċettata mill-awtoritajiet doganali.
2. Id-dejta dwar il-perjodu ta’ referenza għandha tikkonsisti f’kodiċi numerika ta’ sitt ċifri, fejn l-ewwel erba’ ċifri jindikaw is-sena u l-aħħar żewġ ċifri jindikaw ix-xahar.
Artikolu 4
Il-valur statistiku
1. Il-valur statistiku għandu jissejjes fuq il-valur tal-oġġetti fiż-żmien u l-post fejn l-oġġetti jaqsmu l-fruntiera tal-Istat Membru tad-destinazzjoni tal-importazzjoni u tal-Istati Membru tal-esportazzjoni attwali f’każ ta’ oġġett esportat.
Il-valur statistiku għandu jinħadem abbażi tal-valur tal-oġġetti msemmija fil-paragrafu 2 u, fejn meħtieġ, ikun aġġustat għall-ispejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni skont il-paragrafu 4.
2. Fir-rigward tal-prinċipji ta’ valutazzjoni stabbiliti fil-ftehim dwar l-implimentazzjoni tal-Artikolu VII tal-Ftehim Ġenerali dwar it-Tariffi u l-Kummerċ (il-ftehim ta’ valutazzjoni doganali tad-WTO), il-valur tal-oġġetti għall-importazzjoni jew l-esportazzjoni għandu jkun:
(a)
fil-każ ta bejgħ jew xiri, il-prezz attwalment imħallas jew pagabbli għall-oġġetti importati jew esportati, bl-esklużjoni ta’ valuri arbitrarji jew mistħajla;
(b)
f’każijiet oħrajn, il-prezz li kien kieku jitħallas fil-każ ta’ bejgħ jew xiri.
Il-valur doganali għandu jintuża jekk ikun iddeterminat skont il-Kodiċi Doganali għall-oġġetti rilaxxati għaċ-ċirkulazzjoni libera.
3. Il-valur tal-oġġetti involuti fl-operazzjonijiet ta’ pproċessar għandu jiġi ddeterminat fuq bażi gross kif ġej:
(a)
il-valur ta’ oġġetti mhux ipproċessati għandu jiġi stabbilit għal oġġetti maħsuba għall-ipproċessar;
(b)
il-valur tal-oġġetti mhux ipproċessati flimkien mal-valur addizzjonali tal-attività tal-ipproċessar għandhom jiġu stabbiliti għall-oġġetti wara l-ipproċessar.
4. Il-valur imsemmi fil-paragrafi 2 u 3 għandu jiġi aġġustat, fejn meħtieġ, b’tali mod li l-valur statistiku jkun fih biss u interament l-ispejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni mwettqa biex l-oġġetti jitwasslu mill-post tat-tluq tagħhom:
(a)
sal-fruntiera tal-Istat Membru tad-destinazzjoni fil-każ ta’ oġġett importat (valur tip CIF);
(b)
sal-fruntiera tal-Istat Membru tal-esportazzjoni attwali fil-każ ta’ oġġett esportat (valur tip FOB).
5. Il-valur statistiku għandu jiġi espress fil-munita nazzjonali tal-Istat Membru fejn tiġi rreġistrata d-dikjarazzjoni doganali. Meta jkun meħtieġ l-konverżjoni ta’ munita biex jiġi espress il-valur statistiku fil-munita nazzjonali, ir-rata tal-iskambju li għandha tintuża għandha tkun:
(a)
ir-rata applikabbli skont id-dispożizzjonijiet dwar il-konverżjoni tal-munita stabbiliti fil-Kodiċi Doganali meta tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni doganali; jew, fin-nuqqas ta’ dan,
(b)
ir-rata referenzjarja applikabbli meta l-oġġetti jiġu importati jew esportati ffissata mill-Bank Ċentrali Ewropew għall-Istati Membri fiż-żona ewro jew ir-rata uffiċjali ffissata mill-Istati Membri li ma jappartjenux għaż-żona ewro.
Artikolu 5
Il-kwantità
Id-dejta dwar il-kwantità għandha tiġi indikata kif ġej:
(a)
il-massa netta espressa f’kilogrammi, li hija l-massa tal-oġġetti eskluż kull ippakkjar; kif ukoll,
(b)
fejn tapplika, l-unità supplimentarja espressa fl-unità tal-kejl rispettiv, skont in-Nomenklatura Magħquda fis-seħħ.
Artikolu 6
L-Istati Membri li jimportaw u jesportaw
1. Id-dejta dwar l-Istati Membri li jimportaw jew jesportaw għandha tiġi kkodifikata skont in-nomenklatura tal-pajjiżi u t-territorji għall-istatistika dwar il-kummerċ estern tal-Unjoni Ewropea u l-istatistika dwar il-kummerċ bejn l-Istati Membri kif stabbilita mill-Kummissjoni, li minn hawn ‘il quddiem se tissejjaħ “Ġeonomenklatura”.
2. Id-dejta dwar l-Istat Membru fejn tiġi rreġistrata d-dikjarazzjoni doganali għandha tindika l-Istat Membru li mal-amministrazzjoni doganali tiegħu tkun ġiet irreġistrata d-dikjarazzjoni doganali, jew jekk tintuża proċedura simplifikata kif definita fil-Kodiċi Doganali, dak li mal-amministrazzjoni doganali tiegħu tkun tressqet id-dikjarazzjoni supplimentari, inkluża, jekk tkun permessa mill-awtoritajiet doganali, ir-reġistrazzjoni rispettiva fid-dokumentazzjoni tad-dikjarant.
3. F’każ ta’ oġġett importat, id-dejta dwar l-Istat Membru tad-destinazzjoni għandha tindika l-Istat Membru li lejh ikun magħruf, fil-mument tar-rilaxx fil-proċedura doganali, li l-oġġetti se jiġu mibgħuta bla ebda tranżazzjonijiet kummerċjali jew operazzjonijiet oħra li jibdlu l-istatus ġuridiku tal-oġġetti li jgħaddu minn kwalunkwe Stat Membru intermedjarju.
Fin-nuqqas ta’ dan, id-dejta għandha tindika l-Istat Mmebru fejn ikunu jinsabu l-oġġetti fil-mument tar-rilaxx fil-proċedura doganali.
Meta l-oġġetti jiġu importati bil-ħsieb li jiġu pproċessati taħt superviżjoni doganali, l-Istat Membru tad-destinazzjoni għandu jkun l-Istat Membru fejn titwettaq l-ewwel attività ta’ pproċessar.
4. F’każ ta’ oġġett esportat, id-dejta dwar l-Istat Membru tal-esportazzjoni attwali għandha tindika l-Istat Membru li minnu jkun magħruf, fil-mument tar-rilaxx fil-proċedura doganali, li l-oġġetti se jintbagħtu bla ebda tranżazzjoni kummerċjali jew operazzjonijiet oħra li jibdlu l-istatus ġuridiku tal-oġġetti li jgħaddu minn kwalunkwe Stat Membru intermedjarju qabel ir-rilaxx fil-proċedura doganali.
Meta l-oġġetti jiġu esportati wara li jiġu pproċessati taħt is-superviżjoni doganali, l-Istat Membru fejn tkun twettqet l-aħħar attività ta’ pproċessar għandu jkun l-Istat Membru tal-esportazzjoni attwali.
Artikolu 7
Il-pajjiżi msieħba
1. Id-dejta dwar il-pajjiżi msieħba għandha tiġi kkodifikata skont il-Ġeonomenklatura fis-seħħ.
2. F’każ ta’ importazzjoni, id-dejta dwar il-pajjiż tal-oriġini għandha tindika l-pajjiż li fih l-oġġetti jkunu ġew prodotti fit-totalità tagħhom jew l-aħħar trasformazzjoni sostanzjali li tkun seħħet skont id-dispożizzjonijiet tal-Kodiċi Doganali li tistabbilixxi r-regoli dwar oriġini mhux preferenzjali.
Id-dejta dwar il-pajjiż tal-kunsinna/bgħit għandha tindika l-pajjiż mhux membru li minnu l-oġġetti jkunu ntbagħtu lejn l-Istat Membru tad-destinazzjoni bla ma jseħħu ebda tranżazzjonijiet kummerċjali jew operazzjonijiet oħra li jibdlu l-istatus ġuridiku tal-oġġetti f’xi pajjiż intermedjarju mhux membru.
3. Fil-każ ta’ esportazzjoni, id-dejta dwar il-pajjiż tal-aħħar destinazzjoni magħrufa għandha tindika l-aħħar pajjiż mhux membru li fih ikunu se jitwasslu l-oġġetti kif ikun magħruf fil-mument tar-rilaxx fil-proċedura doganali jew tat-trattament approvat mid-dwana.
Artikolu 8
Il-kodiċi tal-oġġetti
Id-dejta dwar l-oġġetti għandha tkun ikkodifikata:
(a)
fir-rigward tal-importazzjoni, skont il-kodiċi tal-oġġetti tas-subintestatura Taric;
(b)
fir-rigward tal-esportazzjoni, skont il-kodiċi tal-oġġetti tas-sottointestatura tan-Nomenklatura Magħquda.
Artikolu 9
Proċedura statistika
1. Il-proċedura statistika għandha tidentifika l-karatteristiċi differenti użati fit-tranżazzjonijiet kummerċjali distintivi, b’mod partikolari skont l-allokazzjoni tagħhom taħt proċedura doganali.
2. Il-kodiċi tal-proċedura statistika għandha tkun kodiċi derivata, jekk applikabbli, mill-kodiċi b’erba’ ċifri li tindika l-proċedura ddikjarata skont il-Kodiċi Doganali. Il-kodiċi li ġejjin għandhom jintużaw:
1
-
importazzjonijiet jew esportazzjonijiet normali,
2
-
importazzjonijiet jew esportazzjonijiet koperti mill-proċedura tal-ipproċessar doganali ’l ġewwa,
3
-
importazzjonijiet jew esportazzjonijiet koperti mill-proċedura tal-ipproċessar doganali ’l barra,
9
-
importazzjonijiet jew esportazzjonijiet li mhumiex reġistrati minn dikjarazzjonijiet doganali.
Artikolu 10
In-natura tat-tranżazzjoni
1. In-natura tat-tranżazzjoni għandha tidentifika l-karatteristiċi differenti li huma meħtieġa biex jiddeterminaw l-ambitu tal-kummerċ f’oġġetti msejjes fuq dikjarazzjonijiet doganali, biex tiġi rrikonċiljata l-istatistika kummerċjali għall-għanijiet ta’ Bilanċ tal-Pagamenti u Kontabilità Nazzjonali u għal karatteristiċi oħra ta’ relevanza statistika.
2. Id-dejta dwar in-natura tat-tranżazzjonijiet għandha tiġi kodifikata kif speċifikat fl-Anness II. L-Istati Membri għandhom japplikaw il-kodiċi fil-kolonna A jew kombinazzjoni tal-kodiċi fil-kolonna A u s-subdiviżjonijiet tagħhom fil-kolonna B indikata f’dak l-Anness.
Artikolu 11
Trattament preferenzjali fuq l-importazzjonijiet
1. Id-dejta dwar it-trattament preferenzjali għandha tkun it-trattament tariffarju indikat mill-kodiċi preferenzjarja skont il-klassifika stabbilita mill-Kodiċi Doganali.
2. Id-dejta għandha tirreferi għat-trattament preferenzjali applikat jew mogħti mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 12
Il-mezz ta’ trasport
1. Id-dejta dwar il-mezz ta’ trasport fil-fruntiera u l-mezz ta’ trasport intern għandha tiġi kkodifikata kif inhu ffissat fl-Anness III.
Il-mezz ta’ trasport fil-fruntiera għandu jindika l-mezz ta’ trasport attiv li permezz tiegħu, f’każ ta’ esportazzjoni, l-oġġetti huma preżunti li ħallew t-territorju statistiku tal-Unjoni Ewropea u, f’każ ta’ importazzjoni dak li permezz tiegħu l-oġġetti huma preżunti li daħlu fit-territorju statistiku tal-Unjoni Ewropea.
Il-mezz ta’ trasport intern għandu jindika, jekk applikabbli, l-mezz attiv ta’ trasport intern li permezz tiegħu l-oġġetti jitwasslu sal-post tad-destinazzjoni, f’każ ta’ importazzjoni, jew dak li permezz tiegħu huma preżunti li ħallew il-post tat-tluq, f’każ ta’ esportazzjoni.
2. Il-kodiċi li ġejjin għandhom jintużaw għad-dejta fuq il-kontejner:
0
-
jekk l-oġġetti ma jiġux trasportati permezz ta’ kontejners meta jaqsmu l-fruntiera tat-territorju statistiku tal-Unjoni Ewropea,
1
-
jekk l-oġġetti ma jiġux trasportati permezz ta’ kontejners meta jaqsmu l-fruntiera tat-territorju statistiku tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
L-identifikazzjoni tal-kummerċjant
Id-dejta dwar il-kummerċjant għandha tkun numru ta’ identifikazzjoni xieraq assenjat lill-importatur/destinatarju, fil-każ ta’ importazzjoni, jew lill-esportatur/kunsinnier, fil-każ ta’ esportazzjoni.
Artikolu 14
Il-munita tal-fatturat
Id-dejta dwar il-munita tal-fatturata għandha tkun derivata, fejn applikabbli, mid-dikjarazzjoni doganali u tiġi kkodifikata kif ġej:
0
-
fejn il-munita hija indikata bil-munita nazzjonali ta’ Stati Membri li ma jappartjenux għaż-żona ewro,
1
-
fejn il-munita hija indikata bl-ewro,
2
-
fejn il-munita hija indikata bid-dollari Amerikani,
3
-
fejn il-munita hija indikata b’munita oħra li mhix munita nazzjonali ta’ Stati Membri li ma jappartjenux għaż-żona ewro, mhix ewro u lanqas dollari Amerikani.
KAPITOLU 3
IL-ĠBIR TA’ STATISTIKA DWAR IL-KUMMERĊ SKONT IL-KARATTERISTIĊI TAN-NEGOZJU U STATISTIKA DWAR IL-KUMMERĊ IMQASSMA SKONT IL-MUNITA TAL-FATTURAT
Artikolu 15
Il-ġbir ta’ statistika dwar il-kummerċ skont il-karatteristiċi tan-negozju
1. L-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandhom jiġbru statistika annwali dwar il-kummerċ imqassma skont il-karatteristiċi tan-negozju.
2. L-unitajiet statistiċi għandhom ikunu intrapriżi kif inhu definit fl-Anness tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 696/93 (4).
3. L-unitajiet statistiċi jissawru permezz ta’ rabta bejn in-numru tal-identifikazzjoni tal-kummerċjant skont l-Artikolu 13 u l-unità ġuridika tar-Reġistru tan-Negozji skont il-varjant 1.7a msemmi fl-Anness tar-Regolament (KE) Nru 177/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
4. Biex tiġi żgurata l-identifikazzjoni tal-kummerċjant u tiġi amministrata r-rabta mar-Reġistru tan-Negozji, l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandu jkollhom aċċess għad-dejta tar-reġistrazzjoni u tal-identifikazzjoni tal-operaturi ekonomiċi stipulata skont id-dispożizzjonijiet doganali tal-Unjoni Ewropea. L-awtoritajiet responsabbli mill-assenjar tan-numru ta’ Identifikazzjoni tar-Reġistrazzjoni tal-Operaturi Ekonomiċi għandhom, fuq talba tal-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika, jipprovdu aċċess għad-dejta elenkata fl-Anness 38d tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (6).
5. Għandhom jinġabru l-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
il-fluss tal-kummerċ;
(b)
il-valur statistiku;
(c)
il-pajjiż imsieħeb;
(d)
il-kodiċi tal-oġġetti, skont it-taqsima jew il-livell ta’ żewġ ċifri kif definit fl-Anness tar-Regolament (KE) Nru 451/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7);
(e)
in-numru ta’ intrapriżi;
(f)
l-attività mwettqa mill-intrapriża skont it-taqsima jew il-livell ta’ żewġ ċifri tal-klassifikazzjoni statistika tal-attività ekonomika (NACE) kif stabbilita fl-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (8);
(g)
il-klassi tal-qies, imkejla f’termini ta’ għadd ta’ impjegati skont id-definizzjonijiet tal-karatteristiċi għall-istatistika strutturali tan-negozji kif stabbiliti fl-Anness I tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 250/2009 (9).
6. Għandhom jinġabru s-settijiet ta’ dejta li ġejjin:
(a)
ir-rati ta’ tqabbil bejn ir-reġistri tan-negozju u l-kummerċ;
(b)
il-kummerċ skont l-attività u l-klassi tal-qies tal-intrapriża;
(c)
sehem l-akbar intrapriżi f’dak li huwa valur tal-kummerċ skont l-attività;
(d)
il-kummerċ skont il-pajjiż imsieħeb u l-attività;
(e)
il-kummerċ skont in-numru ta’ pajjiżi msieħba u l-attività;
(f)
il-kummerċ skont l-oġġetti u l-attività.
7. L-ewwel sena ta’ referenza li għaliha għandha tinġabar l-istatistika annwali se tkun l-2010. L-Istati Membri se jipprovdu informazzjoni għal kull sena kalendarja minn dik is-sena ‘l quddiem.
8. L-istatistika għandha tiġi trażmessa fi żmien 18-il xahar mit-tmiem tas-sena ta’ referenza.
9. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istatistika tiġi pprovduta b’tali mod li t-tixrid tagħha mill-Kummissjoni (Eurostat) ma jagħmilhiex possibbli li tiġi identifikata xi intrapriża jew xi kummerċjant. L-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandhom jispeċifikaw liema dejta hija milquta minn dispożizzjonijiet dwar il-kunfidenzjalità.
Artikolu 16
Il-ġbir ta’ statistika dwar il-kummerċ imqassma skont il-munita tal-fatturat
1. L-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandhom jiġbru statistika annwali dwar il-kummerċ imqassma skont il-munita tal-fatturat.
2. L-istatistika għandha tinkludi l-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
il-fluss tal-kummerċ;
(b)
il-valur statistiku;
(c)
il-munita tal-fatturat skont il-kodifikazzjoni fl-Artikolu 14;
(d)
it-tqassim totali u tal-prodotti skont it-taqsimiet u d-diviżjonijiet tal-Klassifika Kummerċjali Standard Internazzjonali (SITC) fis-seħħ, li jindika l-kodiċi li ġejjin:
1
-
il-materja prima bla żejt skont it-taqsima tal-SITC 0-4 għajr id-diviżjoni 33,
2
-
iż-żejt skont id-diviżjoni tal-SITC 33,
3
-
il-prodotti mmanifatturati skont it-taqsimiet tal-SITC 5-8.
3. L-ewwel sena ta’ referenza li għaliha għandha tinġabar statistika annwali hija l-2010. L-Istati Membri għandhom jiġbru d-dejta għal kull sena kalendarja iva u sena le minn dik is-sena ‘l quddiem.
4. Din l-istatistika gћandha tintbagћat lill-Kummissjoni (Eurostat) fi żmien tliet xhur minn tmiem is-sena ta’ referenza.
5. Is-sors tad-dejta għandu jkun l-informazzjoni rreġistrata permezz tad-dikjarazzjonijiet doganali skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (KE) Nru 471/2009. Madankollu, jekk il-munita tal-fatturat għall-esportazzjonijiet ma tkunx disponibbli fuq id-dikjarazzjoni doganali, l-Istati Membri għandhom iwettqu stħarriġ għall-ġbir tal-esportazzjonijiet imqassma skont il-munita tal-fatturat li jipprovdi statistika b’riżultati preċiżi.
KAPITOLU 4
OĠĠETTI MOVIMENTI SPEĊIFIĊI
Artikolu 17
Impjanti industrijali
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“impjant industrijali” tfisser kombinazzjoni ta’ magni, tagħmir, makkinarju, apparat, strumenti u materjali li flimkien isawru unitajiet stazzjonarji ta’ daqs kbir li jipproduċu oġġetti jew jipprovdu servizzi;
(b)
“parti komponenti” tfisser kunsinna għal impjant industrijali li tkun magħmula minn oġġetti li lkoll ikunu jappartjenu għall-istess kapitolu tan-NM;
(c)
il-kodiċi tal-oġġetti ta’ parti komponenti għandha tkun magħmula kif ġej:
(i)
l-ewwel erba’ numri għandhom ikunu 9880,
(ii)
il-ħames u s-sitt numru għandhom jaqblu mal-kapitolu tan-NM li jaqgħu taħtu l-oġġetti tal-parti komponenti,
(iii)
is-seba’ u t-tmien numru għandhom ikunu 0.
2. L-Istati Membri jistgħu jiġbru statistika dwar l-esportazzjoni fil-livell ta’ partijiet komponenti bil-kundizzjoni li l-valur statistiku kumplessiv tal-impjant industrijali inkwistjoni jisboq it-EUR 3 miljun, sakemm dan ma jkunx impjant industrijali komplut għall-użu mill-ġdid. Il-ġbir tal-kwantità għandha tkun fakultattiva.
Artikolu 18
Kunsinni maqsuma (“staggered”)
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu “kunsinni maqsuma (staggered)” tfisser kunsinna ta’ komponenti ta’ oġġett komplut fi stat mhux armat jew żarmat li tintbagħat matul iktar minn perjodu referenzjarju wieħed għal raġunijiet kummerċjali jew konnessi mat-trasport.
2. Il-perjodu referenzjarju għall-importazzjonijiet jew l-esportazzjonijiet ta’ kunsinni maqsuma (staggered) jista’ jiġi aġġustat biex id-dejta tiġi rrappurtata darba biss, fix-xahar meta l-aħħar kunsinna tiġi importata jew esportata.
Artikolu 19
Bastimenti u mezzi tal-ajru
1. Għall-għanijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“bastiment” tfisser bastimenti li jitqiesu xierqa għat-tbaħħir skont il-Kapitolu 89 tan-NM, laneċ tal-irmonk, bastimenti tal-gwerra u strutturi li joqogħdu fuq wiċċ l-ilma;
(b)
“mezzi tal-ajru” tfisser ajruplani li jaqgħu taħt il-kodiċi tan-NM 8802 30 u 8802 40;
(c)
“pussess ekonomiku” tfisser il-jedd ta’ persuna fiżika jew ġuridika li tieħu l-benefiċċji assoċjati mal-użu ta’ bastiment jew mezz tal-ajru matul attività ekonomika bis-saħħa tal-aċċettazzjoni tar-riskji assoċjati.
2. L-istatistika kummerċjali esterna għandha tkopri biss l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet li ġejjin ta’ bastimenti jew mezzi tal-ajru:
(a)
it-trasferiment tal-pussess ekonomiku ta’ bastiment jew mezz tal-ajru minn persuna fiżika jew ġuridika stabbilita f’pajjiż mhux membru lil persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fl-Istat Membru importatur; din it-tranżazzjoni għandha tiġi ttrattata bħala importazzjoni;
(b)
it-trasferiment tal-pussess ekonomiku ta’ bastiment jew mezz tal-ajru minn persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fi Stat Membru esportatur lil persuna fiżika jew ġuridika stabbilita f’pajjiż mhux membru; din it-tranżazzjoni għandha tiġi ttrattata bħala esportazzjoni. Jekk il-bastiment jew il-mezz tal-ajru huwa ġdid, l-esportazzjoni tiġi rreġistrata fl-Istat Membru fejn ikunu nbnew;
(c)
l-importazzjoni jew esportazzjoni ta’ bastimenti jew mezzi tal-ajru qabel jew wara l-ipproċessar skont il-kuntratt kif definit fl-Anness II, nota 2.
3. L-istatistika dwar il-kummerċ estern konnessa mal-kummerċ ta’ bastimenti jew mezzi tal-ajru għandha tinġabar kif ġej:
(a)
il-kwantità għandha tiġi espressa fin-numru ta’ oġġetti u kwalunkwe unitajiet supplimentari oħra stabbiliti fin-NM, għall-bastimenti, u f’massa netta u unitajiet supplimentari, għall-mezzi tal-ajru;
(b)
l-ispejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni għandhom jitħallew barra mill-valur statistiku;
(c)
il-pajjiż imsieħeb għandu jkun:
(i)
il-pajjiż mhux membru fejn tkun stabbilita l-persuna fiżika jew ġuridika li tittrasferixxi l-pussess ekonomiku tal-bastiment jew il-mezz tal-ajru, f’każ ta’ importazzjoni, jew il-persuna fiżika jew ġuridika li jingħadda lilha l-pussess ekonomiku tal-basiment jew mezz tal-ajru, fil-każ ta’ esportazzjoni, għall-movimenti msemmija fil-paragrafi 2(a) u (b),
(ii)
il-pajjiż mhux membru tal-kostruzzjoni, fil-każ ta’ importazzjoni, meta bastimenti jew mezzi tal-ajru ġodda jinbnew barra mill-Unjoni Ewropea,
(iii)
il-pajjiż mhux membru fejn il-persuna fiżika jew ġuridika li teżerċita l-pussess ekonomiku tal-bastiment jew il-mezz tal-ajru tkun stabbilita, fil-każ ta’ importazzjoni, jew il-pajjiż mhux membru responsabbli mill-ipproċessar b’kuntratt, fil-każ ta’ esportazzjoni, għall-movimenti msemmija fil-paragrafu 2(c);
(d)
il-perjodi referenzjarji għall-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2(a) u (b) għandhom ikunu x-xahar meta jseħħ it-trasferiment tal-pussess ekonomiku.
4. Fuq talba tal-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika, l-awtoritajiet responsabbli mill-amministrazzjoni tar-reġistri tal-vapuri u l-mezzi tal-ajru għandhom jipprovdu l-informazzjoni disponibbli kollha biex tiġi identifikata kull bidla fil-pussess ekonomiku ta’ bastiment jew mezz tal-ajru bejn persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fi Stat Membru u persuna fiżika jew ġuridika stabbilita f’pajjiż mhux membru.
Artikolu 20
Oġġetti mwassla fuq bastimenti jew mezzi tal-ajru
1. Għall-għanijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“kunsinja ta” oġġetti fuq bastimenti u mezzi tal-ajru’ tfisser it-twassil ta’ prodotti għall-ekwipaġġ u l-passiġġieri, u għat-tħaddim tal-inġenji, il-makni u tagħmir ieħor tal-bastimenti jew il-mezzi tal-ajru;
(b)
Il-bastimenti jew mezzi tal-ajru għandhom jitqiesu li jappartjenu għall-pajjż fejn tkun stabbilita l-persuna fiżika jew ġurdika li teżerċita l-pussess ekonomiku tal-bastiment jew mezz tal-ajru kif definit fl-Artikolu 19(1).
2. L-istatistika dwar il-kummerċ estern għandha tkopri l-esportazzjonijiet ta’ oġġetti kkonsenjati mit-territorju tal-Istat Membru esportatur lejn bastimenti jew mezzi tal-ajru li jappartjenu għal pajjiż mhux membru.
3. L-Istati Membri jistgħu jużaw il-kodiċi tal-oġġetti li ġejjin għal prodotti kkonsenjati lil bastimenti jew mezzi tal-ajru:
-
:
9930 24 00
:
oġġetti mill-Kapitoli NM 1 sa 24,
-
:
9930 27 00
:
oġġetti mill-Kapitolu NM 27,
-
:
9930 99 00
:
oġġetti kklassifikati xi mkien ieħor.
It-trażmissjoni tad-dejta dwar il-kwantità hija fakultattiva, ħlief għal oġġetti li jaqgħu taħt il-Kapitolu NM 27.
Barra minn hekk, tista’ tintuża l-kodiċi simplifikata ‘QS’ tal-pajjiż imsieħeb.
Artikolu 21
Oġġetti kkunsinjati lejn u minn stallazzjonijiet fuq il-baħar
1. Għall-għanijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“stallazzjoni fuq il-baħar” tfisser tagħmir u apparat stallat u stazzjonarju fuq il-baħar lil hinn mit-territorju statistiku ta’ kwalunkwe pajjiż;
(b)
“kunsinja ta” oġġetti lejn stallazzjonijiet fuq il-baħar’ tfisser it-twassil ta’ prodotti għall-ekwipaġġ u għat-tħaddim tal-inġenji, il-makni u tagħmir ieħor tal-istallazzjoni fuq il-baħar;
(c)
“oġġetti miksuba minn stallazzjonijiet fuq il-baħar jew prodotti minnhom” tfisser prodotti estratti minn qiegħ il-baħar jew minn terren taħt is-saff tal-wiċċ, jew immanifatturati mill-istallazzjoni fuq il-baħar.
2. L-istatistika dwar il-kummerċ estern għandha tirreġistra:
(a)
importazzjoni, fejn l-oġġetti jitwasslu minn:
(i)
pajjiż mhux membru lejn stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn l-Istat Membru importatur għandu jeddijiet esklużivi sabiex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren taħt is-saff tal-wiċċ,
(ii)
stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn pajjiż mhux membru għandu jeddijiet esklużivi sabiex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren taħt is-saff tal-wiċċ lejn l-Istat Membru importatur,
(iii)
stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn pajjiż mhux membru għandu jeddijiet esklużivi biex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren ta’ taħt is-saff tal-wiċċ lejn stallazzjoni fuq il-baħar f’żona fejn l-Istat Membru importatur għandu jeddijiet esklużivi li jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew terren ta’ taħt is-saff tal-wiċċ;
(b)
esportazzjoni, fejn l-oġġeti jitwasslu lejn:
(i)
pajjiż mhux membru minn stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn l-Istat Membru esportatur għandu jeddijiet esklużivi sabiex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren taħt is-saff tal-wiċċ,
(ii)
stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn pajjiż mhux membru għandu jeddijiet esklużivi sabiex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren taħt is-saff tal-wiċċ mill-Istat Membru esportatur,
(iii)
stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn pajjiż mhux membru għandu jeddijiet esklużivi biex jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew it-terren ta’ taħt is-saff tal-wiċċ minn stallazzjoni fuq il-baħar stabbilita f’żona fejn l-Istat Membru esportatur għandu jeddijiet esklużivi li jisfrutta dak il-qiegħ tal-baħar jew terren ta’ taħt is-saff tal-wiċċ.
3. L-Istati Membri jistgħu jużaw il-kodiċi tal-oġġetti li ġejjin għal prodotti kkonsenjati lil stallazzjonijiet fuq il-baħar:
-
:
9931 24 00
:
oġġetti mill-Kapitoli NM 1 sa 24,
-
:
9931 27 00
:
oġġetti mill-Kapitolu NM 27,
-
:
9931 99 00
:
oġġetti kklassifikati xi mkien ieħor.
It-trażmissjoni tad-dejta dwar il-kwantità hija fakultattiva, ħlief għal oġġetti li jaqgħu taħt il-Kapitolu NM 27.
Barra minn hekk, tista’ tintuża l-kodiċi simplifikata ‘QW’ tal-pajjiż imsieħeb.
Artikolu 22
Prodotti tal-baħar
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“prodotti tal-baħar” tfisser prodotti tas-sajd, minerali, oġġetti rkuprati u l-prodotti l-oħra kollha li jkunu għadhom ma tniżżlux l-art minn bastimenti tat-tbaħħir;
(b)
il-bastimenti għandhom jitqiesu li jappartjenu għall-pajjż fejn tkun stabbilita l-persuna fiżika jew ġuridika li teżerċita l-pussess ekonomiku tal-bastiment kif definit fl-Artikolu 19(1).
2. L-istatistika dwar il-kummerċ estern għandha tkopri biss l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet ta’ prodotti tal-baħar:
(a)
it-tniżżil fuq l-art ta’ prodotti tal-baħar fil-portijiet tal-Istat Membru importatur, jew il-kisba tagħhom minn bastimenti li jappartjenu għall-Istat Membru importatur minn bastimenti li jappartjenu għal pajjiż mhux membru; it-trattament ta’ dawn it-tranżazzjonijiet bħala oġġetti importati;
(b)
it-tniżżil fuq l-art ta’ prodotti tal-baħar fil-portijiet ta’ pajjiż mhux membru minn bastiment li jappartjeni għall-Istat Membru esportatur, jew il-kisba tagħhom minn bastimenti li jappertjenu għall-pajjiż mhux membru minn bastimenti li jappartjenu għall-Istat Membru esportatur; it-trattament ta’ dawn it-tranżazzjonijiet bħala oġġetti esportati.
3. Il-pajjiż imsieħeb għandu jkun, f’każ ta’ importazzjoni, il-pajjiż mhux membru fejn tkun stabbilita l-persuna fiżika jew ġuridika li teżerċita l-pussess ekonomiku tal-bastiment li jwettaq il-qbid u, f’każ ta’ esportazzjoni, il-pajjiż mhux membru fejn il-prodotti tal-baħar jitniżżlu l-art jew fejn tkun stabbilita l-persuna fiżika jew ġuridika li teżerċita l-pussess ekonomiku tal-bastiment li jikseb il-prodotti tal-baħar.
4. Sakemm ma jkunx hemm kunflitt ma’ atti oħra tal-liġi tal-Unjoni, l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandu jkollhom aċċess għas-sorsi tad-dejta flimkien mad-dikjarazzjonijiet doganali, bħal informazzjoni fuq id-dikjarazzjonijiet ta’ bastimenti nazzjonali rreġistrati dwar prodotti tal-baħar imniżżla fuq l-art f’pajjiżi mhux membri.
Artikolu 23
Vetturi spazjali
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
“vettura spazjali” tfisser vetturi li kapaċi jivvjaġġaw ‘il barra mill-atmosfera dinjija;
(b)
“pussess ekonomiku” tfisser il-jedd ta’ persuna fiżika jew ġuridika li tieħu l-benefiċċji assoċjati mal-użu ta’ vettura spazjali matul attività ekonomika bis-saħħa tal-aċċettazzjoni tar-riskji assoċjati.
2. It-tfigħ fl-ispazju ta’ vettura spazjali li kienet soġġetta għal trasferiment ta’ pussess ekonomiku minn persuna fiżika jew ġuridika stabbilita f’pajjiż mhux membru lil persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fi Stat Membru għandu jiġi rreġistrat:
(a)
bħala importazzjoni fl-Istat Membru fejn ikun stabbilit is-sid il-ġdid;
(b)
bħala esportazzjoni fl-Istat Membru fejn tinbena u titlesta l-vettura spazjali.
3. Id-dispożizzjonijiet speċifiċi li ġejjin għandhom japplikaw għall-istatistika msemmija fil-paragrafu 2:
(a)
id-dejta dwar il-valur statistiku għandha tiġi definita bħala l-valur tal-vettura spazjali, għajr għall-ispejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni;
(b)
id-dejta dwar il-pajjiż imsieħeb għandha tkun dwar il-pajjiż mhux membru fejn tinbena jew titlesta l-vettura spazjali, fil-każ ta’ importazzjoni, u l-pajjiż mhux membru fejn ikun stabbilit is-sid il-ġdid, fil-każ ta’ esportazzjoni.
4. Sakemm ma jkun hemm l-ebda kunflitt ma’ leġiżlazzjoni Komunitarja oħra, l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandu jkollhom aċċess għas-sorsi kollha disponibbli tad-dejta, meħtieġa għall-konformità ma’ dan l-Artikolu, flimkien mad-dikjarazzjonijiet doganali.
Artikolu 24
Elettriku u gass
1. Minbarra d-dikjarazzjonijiet doganali, l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika jistgħu jkunu jeħtieġu li l-informazzjoni relevanti għar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet tal-elettriku u l-gass bejn it-territorju statistiku tal-Istati Membru u l-pajjiżi mhux membri tiġi fornuta direttament mill-operaturi sew jekk dawn huma s-sidien jew inkella joperaw netwerk ta’ trażmissjoni tal-elettriku jew il-gass.
2. Il-valur statistiku mgħoddi lill-Kummissjoni (Eurostat) jista’ jissejjes fuq stimi. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni (Eurostat) dwar il-metodoloġija użata għall-istimi qabel l-applikazzjoni.
Artikolu 25
Oġġetti militari
1. L-istatistika tal-kummerċ estern għandha tkopri l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet ta’ oġġetti maħsuba għal użu militari.
2. L-Istati Membri jistgħu jittrażmettu informazzjoni inqas dettaljata minn kif indikat fl-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 471/2009 fejn l-informazzjoni taqa’ taħt is-segretezza militari b’konformità mad-definizzjonijiet fis-seħħ fl-Istati Membri. Madankollu, bħala minimu, id-dejta dwar il-valur statistiku totali ta’ kull xahar tal-importazzjonijiet u tal-esportazzjonijiet għandha tiġi trażmessa lill-Kummissjoni (Eurostat).
KAPITOLU 5
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 26
It-trażmissjoni ta’ statistika Ewropea dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet ta’ oġġetti
1. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li d-dejta mgħoddija lill-Kummissjoni (Eurostat) tkun eżawrjenti u konformi mal-kriterji ta’ kwalità kif jispeċifikahom l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 471/2009.
2. L-istatistika mgħoddija lill-Kummissjoni (Eurostat) għandha tkun espressa bil-munita nazzjonali tal-Istat Membru li jkun qed jiġborha.
3. Meta r-riżultati ta’ kull xahar li diġà jkunu ngħaddew lill-Kummissjoni (Eurostat) ikunu suġġetti għal reviżjonijiet, l-Istati Membri għandhom jgħaddu r-riżultati reveduti sa mhux aktar tard mix-xahar ta’ wara dak meta d-dejta riveduta tkun saret disponibbli.
Artikolu 27
Revoka
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1917/2000 huwa b’dan irrevokat b’effett mill-1 ta’ Jannar 2010.
Dan għandu jkompli japplika għad-dejta li tappartjeni għall-perjodi ta’ referenza qabel l-1 ta’ Jannar 2010.
Artikolu 28
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Frar 2010.