ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 14. prosince 2011
o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění
(ECB/2011/25)
(2011/870/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku a článek 18.2 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Obecné podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1) (dále jen „obecná dokumentace“).
(2)
S cílem podpořit poskytování úvěrů bankami a likviditu na peněžním trhu eurozóny Rada guvernérů dne 8. prosince 2011 rozhodla o dalších opatřeních na zvýšenou podporu poskytování úvěrů. V souladu s uvedeným rozhodnutím a za účelem podpory poskytování likvidity protistranám operací měnové politiky Eurosystému by měla být upravena možnost ukončit nebo změnit určité dlouhodobější refinanční operace před jejich splatností a rozšířena kritéria, podle kterých se určuje způsobilost aktiv používaných jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému.
(3)
Tato opatření je třeba uplatňovat dočasně, a to do doby, kdy Rada guvernérů usoudí, že stabilita finančního systému umožňuje uplatňování obecného rámce Eurosystému pro operace měnové politiky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dodatečná opatření týkající se refinančních operací a způsobilého zajištění
1. Pravidla pro provádění operací měnové politiky Eurosystému a kritéria způsobilosti zajištění stanovená v tomto rozhodnutí se uplatňují ve spojení s obecnou dokumentací.
2. V případě rozporu mezi tímto rozhodnutím a obecnou dokumentací, jak je provedena na vnitrostátní úrovni národními centrálními bankami, má přednost toto rozhodnutí. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, národní centrální banky nadále uplatňují všechna ustanovení obecné dokumentace v nezměněné podobě.
Článek 2
Možnost ukončit nebo změnit dlouhodobější refinanční operace
Eurosystém může rozhodnout, že za určitých podmínek mohou protistrany před splatností ukončit určité dlouhodobější refinanční operace nebo snížit jejich objem.
Článek 3
Přijetí některých dalších cenných papírů krytých aktivy
1. Kromě cenných papírů krytých aktivy, které jsou způsobilé podle kapitoly 6 obecné dokumentace, jsou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému způsobilé i cenné papíry kryté aktivy, jejichž podkladová aktiva zahrnují buď pouze hypoteční úvěry na bydlení nebo pouze úvěry malým a středním podnikům, i když tyto cenné papíry kryté aktivy nesplňují požadavky na úvěrové hodnocení podle oddílu 6.3.2 obecné dokumentace, ale jinak splňují všechna kritéria způsobilosti pro cenné papíry kryté aktivy podle obecné dokumentace, za předpokladu, že v době emise a kdykoli poté mají druhý nejlepší rating alespoň na úrovni minimálního prahu úvěrové kvality stanoveného Eurosystémem na stupni 2 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému, jak je uvedeno v oddíle 6.3.1 obecné dokumentace. Tyto cenné papíry kryté aktivy musí dále splňovat všechny tyto požadavky:
a)
aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, patří do stejné třídy aktiv, tj. soubor aktiv se skládá buď pouze z hypotečních úvěrů na bydlení nebo pouze z úvěrů malým a středním podnikům, přičemž nesmí zahrnovat aktiva různých tříd aktiv;
b)
aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, nesmějí zahrnovat úvěry, které:
i)
jsou v okamžiku emise cenných papírů krytých aktivy nesplácenými úvěry nebo
ii)
jsou v kterémkoli okamžiku strukturované, syndikované nebo s vysokou finanční pákou;
c)
protistrana, která předkládá cenný papír krytý aktivy jako zajištění, nebo kterákoli třetí strana, s níž je protistrana v úzkém propojení, nesmějí ve vztahu k takovému cennému papíru vystupovat jako poskytovatel úrokového zajištění;
d)
dokumenty o transakci s cennými papíry krytými aktivy obsahují ustanovení o pokračujícím splácení dluhu.
2. Pro účely odstavce 1 mají pojmy „malý podnik“ a „střední podnik“ stejný význam jako v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (2).
Článek 4
Přijetí některých dalších úvěrových pohledávek
1. Národní centrální banka může jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému přijmout úvěrové pohledávky, které nesplňují kritéria způsobilosti Eurosystému.
2. Národní centrální banky stanoví pro účely přijetí úvěrových pohledávek podle odstavce 1 kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika. Tato kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika podléhají předchozímu schválení Radou guvernérů.
Článek 5
Závěrečná ustanovení
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 19. prosince 2011.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tal-14 ta’ Diċembru 2011
dwar miżuri temporanji addizzjonali fir-rigward ta’ operazzjonijiet ta’ rifinanzjament tal-Eurosistema u l-eliġibbiltà tal-kollateral
(BĊE/2011/25)
(2011/870/UE)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-ewwel inċiż tal-Artikolu 127(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn ’il quddiem l-“Istatut tas-SEBĊ”), u partikolarment l-ewwel inċiż tal-Artikolu 3.1 u l-Artikolu 18.2 tiegħu,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 18.1 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (minn hawn ‘il quddiem il-“BĊNi”) jistgħu jwettqu operazzjonijiet ta’ kreditu ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu u parteċipanti oħra fis-suq, bis-self ikun ibbażat fuq kollateral xieraq. Il-kundizzjonijiet ġenerali li taħthom il-BĊE u l-BĊNi jinsabu lesti biex jidħlu f’operazzjonijiet ta’ kreditu, li jiddeterminaw l-eliġibbiltà tal-kollateral għall-finijiet tal-operazzjonijiet ta’ kreditu tal-Eurosistema, huma stabbiliti fl-Anness I tal-Linja Gwida BĊE/2000/7 tal-31 ta’ Awwissu 2000 dwar l-istrumenti u l-proċeduri tal-politika monetarja tal-Eurosistema (1) (minn hawn ’il quddiem imsejħa d-“Dokumentazzjoni Ġenerali”).
(2)
Fit-8 ta’ Diċembru 2011, il-Kunsill Governattiv tal-BĊE iddeċieda dwar miżuri msaħħa addizzjonali għall-appoġġ ta’ kreditu biex jappoġġaw is-self tal-banek u l-likwidità fis-suq tal-flus taż-żona tal-euro. Skont dik id-deċiżjoni u sabiex tissaħħaħ il-provvista ta’ likwidità lil kontropartijiet ta’ operazzjonijiet tal-politika monetarja tal-Eurosistema, għandu jkun hem għażla biex ċerti operazzjonijiet ta’ rifinanzjament fuq żmien itwal jiġu tterminati jew modifikati qabel il-maturità, u għandhom jitwessgħu il-kriterji li jiddeterminaw l-eliġibbiltà ta’ assi li għandhom jintużaw bħala kollateral f’operazzjonijiet ta’ politika monetarja tal-Eurosistema.
(3)
Dawn il-miżuri iridu japplikaw temporanjament, sakemm il-Kunsill Governattiv iqis illi l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja tippermetti l-applikazzjoni tal-qafas ġenerali tal-Eurosistema għall-operazzjonijiet tal-politika monetarja,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Miżuri addizzjonali fir-rigward ta’ operazzjonijiet ta’ rifinanzjament u kollateral eliġibbli
1. Ir-regola għat-tmexxija ta’ operazzjonijiet tal-politika monetarja tal-Eurosistema u l-kriterji tal-eliġibbiltà għall-kollateral stabbiliti f’din id-Deċiżjoni għandhom japplikaw flimkien mad-Dokumentazzjoni Ġenerali.
2. F’każ ta’ xi diskrepanza bejn din id-Deċiżjoni u d-Dokumentazzjoni Ġenerali, kif implimentata fil-livell nazzjonali mill-BĊNi, tal-ewwel għandha tingħata preċedenza. Il-BĊNi għandhom ikomplu japplikaw id-dispożizzjonijiet kollha tad-Dokumentazzjoni Ġenerali mingħajr tibdil sakemm mhux stipulat mod ieħor f’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Għażla biex operazzjonijiet ta’ rifinanzjament fuq żmien itwal jiġu tterminati jew modifikati
L-Eurosistema tista’ tiddeċiedi illi, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-kontropartijiet jistgħu jnaqqsu l-ammont ta’, jew jitterminaw, ċerti operazzjonijiet ta’ rifinanzjament fuq żmien itwal qabel ma jimmaturaw.
Artikolu 3
Ammissjoni ta’ ċerti titoli garantiti minn assi addizzjonali
1. Minbarra t-titoli garantiti minn assi (ABS) eliġibbli taħt Kapitolu 6 tad-Dokumentazzjoni Ġenerali, ABS li l-assi sottostanti tagħhom jinkludu jew self b’ipoteka fuq immobbli residenzjali biss jew self lil impriżi żgħar u ta’ daqs medju (SMEs) biss għandhom ikunu eliġibbli bħala kollateral għal operazzjonijiet tal-politika monetarja tal-Eurosistema anke jekk dawk l-ABS ma jissodisfawx ir-rekwiżiti għall-valutazzjoni tal-kreditu taħt Taqsima 6.3.2 tad-Dokumentazzjoni Ġenerali iżda mill-bqija jikkonformaw mal-kriterji tal-eliġibbiltà kollha applikabbli għall-ABS skont id-Dokumentazzjoni Ġenerali, sakemm ikollhom klassifika tat-tieni l-aqwa ta’ mill-inqas il-limitu minimu tal-Eurosistema ta’ stadju 2 tal-iskala tal-Eurosistema għall-klassifika armonizzata., kif imsemmi f’Taqsima 6.3.1 tad-Dokumentazzjoni Ġenerali, mal-ħruġ u fi kwalsiasi ħin wara. Huma għandhom jissodisfaw ukoll ir-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
l-assi li jiġġeneraw il-likwidità li jiggarantixxu l-ABS għandhom jappartjenu għall-istess klassi ta’ assi, jiġifieri il-pool tal-assi għandha tikkonsisti jew minn ipoteki fuq immobbli residenzjali biss jew minn self lil SMEs biss, u ma għandux ikun hemm taħlit ta’ assi minn klassijiet ta’ assi differenti;
(b)
l-assi li jiġġeneraw il-likwidità li jiggarantixxu l-ABS ma għandhomx ikun fihom self illi:
(i)
fil-ħin tal-ħruġ tal-ABS, ma jkunx jirrendi; jew
(ii)
fi kwalsiasi ħin, huwa strutturat, sindakat jew aġevolat;
(c)
il-kontroparti li tippreżenta ABS bħala kollateral, jew kull parti terza li magħha għandha rabtiet mill-qrib, ma għandhiex taġixxi bħala fornitur ta’ ta’ hedge tar-rata tal-imgħax fir-rigward tal-ABS;
(d)
id-dokumenti tat-tranżazzjoni tal-ABS għandu jkun fihom dispożizzjonijiet dwar il-kontinwita’ tas-servizz.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1 il-kliem "impriża żgħira" u "impriża ta’ daqs medju" għandhom ikollhom l-istess tifsira mogħtija lilhom fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ impriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (2).
Artikolu 4
Ammissjoni ta’ ċerti klejms ta’ kreditu addizzjonali
1. BĊN jista’ jaċċetta bħala kollateral għal operazzjonijiet ta’ politika montarja tal-Eurosistema klejms ta’ kreditu li ma jissodisfawx il-kriterji ta’ eliġibbiltà tal-Eurosistema
2. Il-BĊNi għandhom jistabbilixxu kriterji ta’ eliġibbiltà u miżuri għall-kontroll tar-riskju għall-aċċettazzjoni ta’ klejms ta’ kreditu skont il-paragrafu 1. Dawn il-kriterji ta’ eliġibbiltà u l-miżuri għall-kontroll tar-riskju għandhom ikunu soġġetti għall-approvazzjoni minn qabel tal-Kunsill Governattiv.
Artikolu 5
Dispożizzjonijiet finali
Din id-Deċizjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-19 ta’ Diċembru 2011.
Magħmul fi Frankfurt am Main, l-14 ta’ Diċembru 2011.