PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 737/2012
ze dne 14. srpna 2012
o ochraně určitých populací v Keltském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (1), a zejména na čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2012 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy.
(2)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 850/98 stanoví, že vyžaduje-li ochrana populací mořských živočichů neprodlený zásah, může Komise, dodatkem nebo odchylkou k tomuto nařízení, učinit všechna nezbytná opatření.
(3)
Ve stanovisku vydaném v červnu 2011 Mezinárodní radou pro průzkum moří (dále jen „ICES“) je uvedeno, že míra výmětů v Keltském moři, zejména u nedospělé tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, je vysoká a nadále stoupá. Výmětem ryb před jejich rozmnožením se snižuje potenciální výnos v dalších letech a tím je ohrožena udržitelnost populací.
(4)
Loďstva provádějící odlov humra severského i loďstva používající vlečné sítě a nevody pro smíšený rybolov vykazují v důsledku nedostatečné selektivity používaných zařízení vysokou míru výmětů tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. ICES rovněž uvádí, že populace tresky je ve vysoké míře závislá na přibývání mladých jedinců a že by se mělo podpořit přijetí technických opatření ke snížení výmětů. Vzhledem k tomu, že v Keltském moři je míra přibývání mladých jedinců u tresky jednoskvrnné i tresky bezvousé v poslední době vysoká, lze v tomto roce předpokládat zhoršení výmětů. ICES proto doporučuje neprodleně zavést technická opatření, aby se zvýšila selektivita a snížily výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky.
(5)
Je proto nezbytné zavést používání dílců ze sítě se čtvercovými oky, aby se zvýšila selektivita používaných zařízení a aby se chránili nedospělí jedinci přibývající do populace při současném zachování co možná největšího množství úlovků cílových druhů. Používáním dílců ze sítě se čtvercovými oky se prokazatelně významnou měrou snížila úmrtnost ryb, neboť ryby mají možnost úniku, a tyto dílce představují účinné opatření, které je možné okamžitě zavést.
(6)
V říjnu 2011 vydal Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) stanovisko, podle něhož by stávající technická opatření v Keltském moři měla být zlepšena, aby se snížily výměty zejména u tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. Toho mělo být dosaženo používáním vhodně umístěných dílců ze sítě se čtvercovými oky o konkrétních rozměrech závisejících na typu lovného zařízení a na motoru plavidla.
(7)
Zachování populací tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v Keltském moři proto vyžaduje neprodlený zásah.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla používající vlečné sítě a nevody v oblastech ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) VIIf, VIIg a v části oblasti VIIj, která se nachází severně od 50° severní šířky a východně od 11° západní délky (dále jen „Keltské moře“), přičemž:
a)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 100 milimetrů nebo více (dále jen „plavidla TR 1“);
b)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 70 milimetrů nebo více, nejvýše však 100 milimetrů (dále jen „plavidla TR 2“); nebo
c)
výkon motoru plavidel používajících vlečné sítě a nevody činí nejvýše 112 kilowattů (dále jen „plavidla s nízkým výkonem“).
2. Odstavec 1 se nevztahuje na plavidla používající vlečné sítě s výložníky.
Článek 2
Technická opatření
1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 se na plavidla uvedená v článku 1 vztahují tato technická opatření:
a)
plavidla TR 1 a plavidla s nízkým výkonem používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 100 milimetrů;
b)
plavidla TR 2 používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 110 milimetrů.
2. Odchylně od čl. 7 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 je dílec ze sítě se čtvercovými oky uvedený v odstavci 1 umístěn do horního dílce kapsy vlečné sítě. Nejzadnější okraj dílce ze sítě se čtvercovými oky, který je částí nacházející se nejblíže k zatahovací šňůře, nesmí být od šňůry vzdálen více než 9 metrů.
Článek 3
Program pozorovatelů na palubě plavidel
1. Aniž je dotčeno nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (3), každý členský stát, na jehož plavidla se vztahují technická opatření uvedená v článku 2, stanoví neprodleně program pozorovatelů za účelem zaznamenání účinnosti uvedených opatření. V rámci programu pozorovatelů se odhadují zejména odlovy a výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky s minimální přesností 20 %.
2. Členské státy předloží Komisi zprávu o selektivním výkonu zařízení, včetně celkových odlovů a výmětů plavidel, na něž se vztahuje program pozorovatelů, a to nejpozději do 15. října každého roku, v němž je program prováděn.
Článek 4
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 2 se použije ode dne 26. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. srpna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 737/2012
tal-14 ta’ Awwissu 2012
dwar il-protezzjoni ta’ ċerti stokkijiet fil-Baħar Ċeltiku
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 850/98 tat-30 ta’ Marzu 1998 dwar il-konservazzjoni ta’ riżorsi tas-sajd permezz ta’ miżuri tekniċi għall-protezzjoni ta’ żgħar ta’ organiżmi tal-baħar (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 45(1) tiegħu,
Billi:
(1)
Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta’ Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta’ riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (2), il-Politika Komuni tas-Sajd għandha tipprovdi għal miżuri koerenti fir-rigward tal-konservazzjoni, il-ġestjoni u l-isfruttar ta’ riżorsi akkwatiċi ħajjin, inkluż miżuri speċifiċi biex jitnaqqas l-impatt tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ekosistemi tal-baħar u speċijiet mhux immirati.
(2)
L-Artikolu 45(1) tar-Regolament (KE) Nru 850/98 jipprovdi li, meta l-konservazzjoni tal-istokkijiet ta’ organiżmi tal-baħar titlob azzjoni immedjata, il-Kummissjoni tista’, flimkien ma’ deroga minn dak ir-Regolament jew permezz tagħha, tadotta kwalunkwe miżuri neċessarji.
(3)
Skont il-parir mogħti f’Ġunju 2011 mill-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (minn issa ’l quddiem - “ICES”) ir-rati ta’ rimi lura ta’ ħut fil-Baħar Ċeltiku, partikolarment dak taż-żgħar tal-haddock u tal-merlangu, huma għolja u qegħdin jiżdiedu. Ir-rimi lura tal-ħut qabel ma dan ikun irriproduċa jnaqqas il-potenzjal tar-rendiment għas-snin li ġejjin u għalhekk jhedded is-sostenibbiltà tal-istokkijiet.
(4)
Kemm il-flotot li għandhom fil-mira l-ksampu, kif ukoll dawk li jużaw it-tkarkir tal-qiegħ u t-tartaruni biex jimmiraw il-ħut tal-ġewnaħ imħallat għandhom livelli għolja ta’ rimi lura ta’ haddock u merlangu minħabba selettività ħażina tal-irkaptu użat. L-ICES jiddikjara wkoll li l-istokk tal-merluzz jiddependi ħafna fuq ir-reklutaġġ tal-ħut u li għandhom ikunu mħeġġa l-miżuri tekniċi sabiex jitnaqqas ir-rimi lura fil-baħar. Minħabba li dan l-aħħar kien hemm għadd kbir ta’ ħut li baqa’ jgħix kemm fl-istokkijiet tal-haddock kif ukoll f’dawk tal-merlangu fil-Baħar Ċeltiku, huwa mistenni li, din is-sena, ir-rata tar-rimi lura tkun agħar. Għalhekk, l-ICES huwa tal-parir li l-miżuri tekniċi għandhom jiġu introdotti b’mod urġenti sabiex tiżdied is-selettività u jitnaqqas l-iskartar tal-haddock, tal-merlangu u tal-merluzz.
(5)
Għalhekk huwa meħtieġ li jiġi introdott l-użu ta’ pannelli ta’ malji kwadri biex tittejjeb is-selettività tad-daqs tal-irkaptu użat u biex jiġi protett il-ħut żgħir li jkun dieħel fl-istokk, filwaqt li jinżammu kemm jista’ jkun qabdiet tal-ispeċijiet mmirati. Ġie pruvat li l-pannelli ta’ malji kwadri jnaqqsu l-mortalità mis-sajd b’mod sinifikanti billi jippermettu li l-ħut jaħrab u huma miżura effettiva li tista’ tiġi introdotta immedjatament.
(6)
F’Ottubru tal-2011, il-Kunsill Reġjonali Konsultattiv għall-Ilmijiet tal-Majjistral (NWWRAC) irrakomanda li l-miżuri tekniċi attwali fil-Baħar Ċeltiku għandhom jiġu mtejba biex jitnaqqas ir-rimi lura tal-ħut, speċjalment dak tal-haddock u l-merlangu, billi jkun meħtieġ l-użu ta’ pannell ta’ malji kwadri pożizzjonat kif xieraq u ta’ daqs speċifiku li jiddependi fuq it-tip ta’ rkaptu u l-qawwa tal-magna tal-bastiment.
(7)
Għalhekk, il-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-haddock u l-merlangu fil-Baħar Ċeltiku teħtieġ azzjoni immedjata.
(8)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni tas-Sajd u l-Akkwakultura,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-bastimenti tas-sajd li joperaw bi xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ u tartaruni fil-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (ICES), id-Diviżjonijiet VIIf, VIIg u l-parti ta’ VIIj li tinsab fit-Tramuntana tal-latitudni 50° N u fil-Lvant ta’ 11° W (minn issa ’l quddiem - il-“Baħar Ċeltiku”), fejn:
(a)
xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ u tartaruni jkollhom malji singoli ta’ 100 millimetru jew aktar (minn issa ’l quddiem - “bastimenti TR1”);
(b)
xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ u tartaruni jkollhom malji singoli ta’ 70 millimetru jew aktar u anqas minn 100 millimetru (minn issa ’l quddiem - “bastimenti TR2”); jew
(c)
fejn il-bastiment li jkun qed juża xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ jew tartaruni jkollu qawwa tal-magna li tkun anqas minn 112-il kilowatt (minn issa ’l quddiem - “bastimenti b’qawwa baxxa”).
2. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għall-bastimenti tas-sajd li joperaw bi xbieki tat-tkarkir bit-travu.
Artikolu 2
Miżuri tekniċi
1. B’deroga mill-punt (a) tal-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 850/98, il-miżuri tekniċi li ġejjin għandhom japplikaw għall-bastimenti msemmija fl-Artikolu 1:
(a)
TR1 u l-bastimenti b’qawwa baxxa għandhom jużaw pannell ta’ malji kwadri b’daqs tal-malji li jkun mill-inqas 100 millimetru;
(b)
Il-bastimenti TR2 għandhom jużaw pannell ta’ malji kwadri b’daqs tal-malji li jkun mill-inqas 110 millimetru.
2. B’deroga mill-punt (a) tal-Artikolu 7(2) tar-Regolament (KE) Nru 850/98, il-pannell ta’ malji kwadri hekk kif imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jitqiegħed fil-pannell ta’ fuq tal-manka. It-tarf ta’ wara nett tal-pannell ta’ malji kwadri, li hija l-aktar parti qrib tal-manka, ma għandhiex tkun aktar minn 9 metri ’l bogħod mill-manka.
Artikolu 3
Programm tal-osservatur abbord
1. Mingħajr preġudizzju għar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 665/2008 (3), kull Stat Membru li l-bastimenti tiegħu huma kkonċernati mill-miżuri tekniċi msemmija fl-Artikolu 2, għandu jistabbilixxi b’mod immedjat programm tal-osservatur abbord biex l-effettività ta’ dawk il-miżuri tiġi rreġistrata. B’mod partikolari, il-programm tal-osservatur għandu jagħti stima tal-qabdiet tal-haddock, il-merlangu u l-merluzz kif ukoll tar-rimi lura bi preċiżjoni ta’ mhux anqas minn 20 %.
2. L-Istati Membri għandhom jibagħtu rapport lill-Kummissjoni dwar il-prestazzjoni selettiva tal-irkaptu, li tinkludi l-ammont totali ta’ qabdiet u rimi min-naħa ta’ bastimenti soġġetti għall-programm tal-osservatur sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Ottubru ta’ kull sena li fiha jiġi implimentat il-programm.
Artikolu 4
Dħul fis-seħħ u-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 2 għandu japplika mis-26 ta’ Settembru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Awwissu 2012.