NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1036/2010
tal-15 ta’ Novembru 2010
li jimponi dazju ta’ anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab zeolite A li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-“Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. It-tnedija
(1)
Fis-17 ta' Frar 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż li ġie ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż tat-Tnedija”), il-bidu ta’ proċedura anti-dumping li tikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni tat-trab zeolite A li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina (“BiH”).
(2)
Il-proċedura tnediet b’segwitu għal ilment imressaq fl-4 ta' Jannar 2010 mill-Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. u Zeolite Mira Srl Unipersonale (“il-kwerelanti”), li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ iktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tat-trab zeolite A. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li tqieset biżżejjed biex ikun iġġustifikat il-bidu tal-investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelanti, lill-produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, lill-importaturi, lill-utenti, u lill-partijiet oħra magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-BiH bil-bidu tal-proċedura. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tat-tnedija.
(4)
Il-kwerelanti, il-produtturi tal-Unjoni, il-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, l-importaturi u l-utenti taw il-fehmiet tagħhom. Il-partijiet kollha interessati, li għamlu din it-talba u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw is-smigħ.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi u importaturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub minn qabel fl-Avviż tat-tnedija, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni huwiex meħtieġ u jekk inhu hekk, tkun tista’ tagħżel kampjun, il-produtturi kollha magħrufa u l-importaturi tal-Unjoni ġew mitluba jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż tat-tnedija, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 2.1. hawn taħt) matul il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2009.
(6)
Kif spjegat fil-premessa (16) hawn taħt, tmien produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ erba’ produtturi tal-Unjoni li għandhom l-akbar volum ta’ produzzjoni/bejgħ fl-Unjoni.
(7)
Kif spjegat fil-premessa (20) hawn taħt, kienu biss tliet importaturi mhux relatati li pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Madankollu wieħed minn dawn l-importaturi ma kienx jimporta/jixtri l-prodott ikkonċernat. Għalhekk, minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi, it-teħid ta’ kampjuni tqies li ma għadux aktar neċessarju.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-kumpaniji l-oħra kollha li għamlu lilhom infushom magħrufa fl-iskadenzi stipulati fl-Avviż tat-tnedija, jiġifieri lill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u tliet importaturi/utenti mhux relatati.
(9)
Ġew riċevuti risposti mill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, inkluż il-kumpaniji relatati miegħu, mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u mit-tliet importaturi/utenti tal-Unjoni mhux relatati.
(10)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, ta’ ħsara li rriżultat minnu u tal-interessi tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fil-kwartieri ta’ dawn il-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi fl-Unjonia
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanja
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, l-Ungerija
-
PQ Silicas BV, Eijsden, l-Olanda
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, l-Italja
Importaturi/utenti fl-Unjoni
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, ir-Renju Unit u Mira, l-Italja
-
Henkel AG, Dusseldorf, il-Ġermanja
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fil-BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (relatata mal-produttur esportatur imsemmi hawn fuq)
Importatur relatat fl-Unjoni
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, il-Litwanja
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(11)
L-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2009 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu minn Jannar tal-2005 sal-aħħar tal-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa t-trab zeolite A, imsejjaħ ukoll bħala t-trab zeolite NaA jew it-trab zeolite 4A (il-“prodott ikkonċernat”), li attwalment jinsab fi ħdan il-kodiċi NM ex 2842 10 00.
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa destinat għal applikazzjonijiet b'użu finali bħala bennej, użat fil-produzzjoni ta’ deterġenti xotti u rattaba tal-ilma.
2.2. Il-prodott simili
(14)
Il-prodott ikkonċernat, il-prodott mibjugħ lokalment fil-BiH kif ukoll dak manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, nstab li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi kif ukoll l-istess użi bażiċi u għalhekk huma kkunsidrati li huma simili fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(15)
Il-grupp tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja argumenta li l-prodott ikkonċernat esportat minn Fabrika Glinice Birac AD u l-kumpanija relatata magħha Alumina d.o.o. (“il-grupp Birac”) għandu l-ispejjeż tal-produzzjoni, il-proċessi tal-produzzjoni u l-kwalità differenti mill-prodott simili prodott minn xi produtturi tal-Unjoni. Ġie argumentat ukoll li l-proċess tal-produzzjoni tal-grupp Birac huwa bbażat fuq il-likur tal-alumina mill-proċess tal-produzzjoni tal-alumina minflok tal-aluminju triidrat, filwaqt li l-produzzjoni fl-Unjoni hija tipikament ibbażata fuq il-kristalli idrati li, permezz tat-tisħin u ż-żieda tas-soder kawstiku, jerġgħu jinġiebu fi stat likwidu għall-produzzjoni tat-taħlita likwida taz-zeolite. Fir-rigward tal-argumenti msemmija hawn fuq qed jiġi nnutat li l-informazzjoni ppreżentata mill-grupp Birac ma tikkontestax il-fatti stabbiliti li irrispettivament minn kull allegati differenzi fil-proċessi tal-produzzjoni, fl-ispejjeż jew fil-kwalità, il-prodott ikkonċernat għandu l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u jservi l-istess għanijiet bħall-prodott simili.
3. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
3.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi tal-Unjoni
(16)
Tmien produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw madwar 50 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq tal-produtturi tal-Unjoni wieġbu għat-talba għad-dejta tat-teħid tal-kampjuni fl-Avviż tat-tnedija. Fil-bidu ntgħażlu l-ikbar ħames produtturi tal-Unjoni biex ikunu parti mill-kampjun. Madankollu, waħda mill-kumpaniji ddeċidiet li twaqqaf il-kooperazzjoni tagħha. Għalhekk l-erba’ produtturi tal-Unjoni li baqa’ jiffurmaw il-kampjun f’din l-investigazzjoni.
(17)
Dawn l-erba’ produtturi kienu jirrappreżentaw madwar 37 % tal-volum tal-bejgħ totali tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni fil-PI u iktar minn 75 % tal-volum tal-bejgħ tat-tmien produtturi li pprovdew id-dejta fl-eżerċizzju tat-teħid ta' kampjuni. L-erba’ produtturi magħżula fil-kampjun kienu kkunsidrati li huma rappreżentattivi tal-produtturi totali fl-Unjoni.
(18)
Il-grupp tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja argumenta li tliet produtturi tal-Unjoni (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. u Industrias Quimicas del Ebro SA) għandhom jiġu kkunsidrati li ma kkoperawx mal-investigazzjoni. Ġie argumentat li dawn il-kumpaniji ppreżentaw risposti mhux kunfidenzjali għall-ittri ta’ defiċjenza xi ġranet iktar tard mid-data stipulata. Fir-rigward ta’ dan imsemmi hawn fuq, ġie nnutat li l-informazzjoni pprovduta mill-partijiet imsemmija qabel ġiet ippreżentata fil-ħin u ma mpedietx b’xi mod il-progress tal-investigazzjoni jew id-drittijiet għad-difiża tal-partijiet.
(19)
Ġie argumentat ukoll li produttur wieħed tal-Unjoni (MAL Magyar Aluminium) naqas li jsemmi fir-risposta tiegħu dwar it-teħid ta’ kampjuni li kien relatat ma’ produttur ieħor tal-Unjoni (Silkem d.o.o.). Din il-kumpanija tal-aħħar ma kinitx parti mill-kampjun u ma kinitx inkluża fir-risposta għall-kwestjonarju ta’ MAL Magyar Aluminium. Għalhekk ġie argumentat li dawn iż-żewġ produtturi tal-Unjoni għandhom jiġu kkunsidrati li ma kkoperawx mal-investigazzjoni preżenti. Ma’ dan ġie nnutat li r-relazzjoni bejn dawn iż-żewġ partijiet kienet magħrufa lis-servizzi tal-Kummissjoni fl-istadju tal-ilment u r-relazzjoni kienet iddikjarata fir-risposta dwar it-teħid ta’ kampjuni ta’ waħda miż-żewġ partijiet. Barra minn dan, ir-relazzjoni kienet żvelata fir-risposta għall-kwestjonarju ta’ MAL Magyar Aluminium. Finalment għandu jkun ċar li Silkem d.o.o. u MAL Magyar Aluminium ikkooperaw bis-sħiħ mal-investigazzjoni. Fir-rigward ta’ Silkem d.o.o., il-kumpanija ppreżentat dejta fl-istadju tat-teħid ta’ kampjuni iżda ma tteħditx fil-kampjun u għalhekk ma ntalbitx tagħti risposta għall-kwestjonarju. Fir-rigward ta’ MAL Magyar Aluminium ma kienx hemm ħtieġa li l-kumpanija tippreżenta risposta kkonsolidata bl-inklużjoni ta’ Silkem d.o.o. peress li Silkem d.o.o. hija entità legali separata.
3.2. It-teħid ta’ kampjuni ta’ importaturi mhux relatati
(20)
Kienu tlieta biss l-importaturi mhux relatati li wieġbu għat-talba għall-informazzjoni fl-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni fl-Avviż tat-tnedija. Sussegwentement ġie skopert li waħda minn dawn il-kumpaniji la importat u lanqas xtrat il-prodott ikkonċernat. Sussegwentement ġie deċiż li t-teħid ta' kampjuni ma kienx neċessarju għall-importaturi mhux relatati.
4. ID-DUMPING
4.1. Il-valur normali
(21)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti minn kull wieħed miż-żewġ produtturi esportaturi tal-grupp Birac kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta' dan il-bejgħ kienx daqs jew iktar minn 5 % tal-volum totali tal-bejgħ esportat korrispondenti lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv.
(22)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur esportatur setax jiġi kkunsidrat daqslikieku sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ domestiku profitabbli lill-klijenti indipendenti.
(23)
It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku ġew ikkunsidrati profitabbli fejn il-prezz tal-unità kien daqs jew iktar mill-ispiża tal-produzzjoni. L-ispiża tal-produzzjoni fuq is-suq domestiku matul il-PI ġiet għalhekk iddeterminata.
(24)
L-analiżi t’hawn fuq uriet li l-bejgħ domestiku kollu taż-żewġ produtturi esportaturi kien profitabbli, billi l-prezz tal-bejgħ nett tal-unità kien iktar mill-ispiża tal-produzzjoni kkalkulata tal-unità.
(25)
Billi l-bejgħ fuq is-suq domestiku ma sarx fi kwantitajiet rappreżentattivi, il-valur normali kellu jinbena, skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(26)
Biex jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż għall-bejgħ, dawk amministrattivi u ġenerali (SG&A) li saru u l-medja differenzjata tal-profitt magħmul minn kull wieħed mill-produtturi esportaturi li kkoperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, żdiedu mal-ispiża medja tal-produzzjoni tagħhom stess matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fejn neċessarju, l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u fil-bini tal-valuri normali.
4.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(27)
Billi l-esportazzjonijiet kollha lejn l-Unjoni saru permezz ta’ importatur relatat, il-prezz tal-esportazzjoni nbena fuq il-bażi tal-prezz ta’ bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti fil-prezz ta’ bejgħ mill-ġdid lill-ewwel xerrej indipendenti fl-Unjoni għall-ispejjeż kollha inklużi d-dazji u t-taxxi, minfuqa bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, kif ukoll marġni raġjonevoli għall-ispejjeż SG&A u l-profitti. Fir-rigward tal-ispejjeż SG&A, intużaw l-ispejjeż SG&A tal-importatur relatat stess. Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-importaturi mhux relatati fl-investigazzjoni, intuża marġni raġjonevoli ta’ profitt ta’ 5 %, ibbażat fuq l-informazzjoni miksuba mill-utenti li importaw ukoll il-prodott ikkonċernat fil-PI.
(28)
Il-grupp Birac stqarr li l-funzjonijiet tal-importatur relatat tiegħu kienu simili għal dawk ta’ dipartiment tal-esportazzjoni iktar milli ta’ importatur, u għalhekk il-prezz tal-esportazzjoni ma għandux jinbena skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, iżda minflok jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew li għandhom jitħallsu. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni huwa stabbilit fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti kull meta l-prodott ikkonċernat jinbiegħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti mill-kumpaniji relatati mal-esportatur fil-pajjiż tal-esportazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-kumpanija relatata tinsab fl-Unjoni. Hija timmaniġġja, inter alia, l-ordnijiet tal-klijenti u l-ħruġ tal-fatturi tal-prodott ikkonċernat prodott mill-grupp Birac. Instab ukoll li l-grupp Birac ibiegħ il-prodott ikkonċernat lill-kumpanija relatata fl-Unjoni għall-bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti fl-UE. Konsegwentement, l-ilment għandu jiġi rrifjutat. Għandu jiġi nnutat li l-fatt li ċertu attivitajiet jitwettqu mill-kumpanija relatata qabel l-importazzjoni ma jfissirx li l-prezz tal-esportazzjoni ma jistax jerġa’ jinbena fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti bid-dispożizzjonijiet neċessarji jsiru skont l-Artikolu 2(9).
4.3. Il-paragun
(29)
Il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ex-works. Bl-iskop li jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret dispożizzjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezz skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Ingħataw aġġustamenti xierqa għall-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tat-trasport tal-merkanzija u tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż bankarji, l-ispejjeż tal-ippakkjar u l-ispejjeż tal-kreditu fil-każijiet kollha fejn instab li huma raġjonevoli, preċiżi u appoġġjati b’evidenza vverifikata.
4.4. Il-marġni tad-dumping
(30)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għaż-żewġ produtturi esportaturi ġie stabbilit fuq il-bażi tal-paragun tal-medja differenzjata tal-valur normali mal-medja differenzjata tal-prezz tal-esportazzjoni.
(31)
Il-marġnijiet ta’ dumping individwali taż-żewġ produtturi esportaturi ġew differenzjati fuq il-bażi tal-kwantitajiet esportati lejn l-Unjoni, u rriżultaw f’marġni ta’ dumping, espress bħala perċentwali tal-prezz tal-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, ta’ 28,1 % għall-grupp Birac.
(32)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli mill-ilment u mill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH li qed jikkoopera, ma hemmx produtturi magħrufa oħra tal-prodott ikkonċernat fil-BiH. Għalhekk, il-marġni ta’ dumping għall-pajjiż kollu li għandu jiġi stabbilit għall-BiH għandu jkun daqs il-marġni ta’ dumping stabbilit għall-grupp tal-produtturi esportaturi uniku li qed jikkoopera fil-BiH.
5. IL-ĦSARA
5.1. Rimarki introduttorji
(33)
Ta’ min wieħed ifakkar li f’dan il-każ hemm produttur esportatur wieħed biss mill-Bosnja (il-grupp Birac). Għalhekk, ma jistgħux jingħataw ċifri preċiżi relatati mal-volumi tal-importazzjoni, il-prezzijiet tal-importazzjoni, l-ishma tas-suq u l-produzzjoni tal-Unjoni kif ukoll il-volumi tal-bejgħ għall-għan ta’ protezzjoni tal-informazzjoni proprjetarja tan-negozju. F’dawn iċ-ċirkostanzi, l-indikaturi qegħdin jingħataw f’forma ta’ indiċi jew firxiet.
(34)
F’konformità mat-taqsima 3.1 hawn fuq, l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u min hawn “il quddiem tissejjaħ l’-industrija tal-Unjoni”.
5.2. Il-konsum tal-Unjoni
(35)
Matul l-istadju provviżorju tal-investigazzjoni, il-kalkolu tal-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq iċ-ċifri li kien hemm fl-ilment u ssupplimentati biċ-ċifri vverifikati stabbiliti mill-produtturi u l-importatur/utenti involuti fl-investigazzjoni. Din id-dejta ntbagħtet lill-partijiet interessati kollha għall-kummenti. Ma ngħataw l-ebda kummenti li jqajmu kwistjoni dwar id-dejta tal-konsum tal-Unjoni.
(36)
Il-konsum tal-Unjoni kien għalhekk stabbilit fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ fl-Unjoni tal-prodott simili prodott mill-industrija tal-Unjoni, il-volum tal-bejgħ fl-Unjoni tal-prodott simili prodott mill-produtturi l-oħra magħrufa tal-Unjoni u l-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi terzi.
(37)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Tunnellati
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sors: L-ilment u r-risposti għall-Kwestjonarju
(38)
Il-konsum tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili fl-Unjoni waqa’ b’7 % fuq il-perjodu kkunsidrat. Dan jirrifletti tnaqqis gradwali tal-ammont tal-prodott ikkonċernat inkorporat f’prodotti ewlenin bħal deterġenti tal-ħasil mill-utenti. Dan jirrifletti wkoll li iktar prodotti tal-industrija għall-utenti qed isiru ħielsa miz-zeolite.
5.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
5.3.1. Il-volum, il-prezz u s-sehem s-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(39)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdied bi 359 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volum tal-importazzjonijiet
100
73
68
252
459
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
(40)
Il-prezz medju tal-importazzjoni kien stabbli mill-2005 sal-2008 u żdied b’madwar 10 % fil-PI. Dan seħħ l-iktar minħabba s-sitwazzjoni mtejba fis-suq tal-UE li ppermettiet iż-żidiet fil-prezz għall-produtturi kollha tal-prodott ikkonċernat.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Prezz medju tal-importazzjoni (CIF)
100
100
102
99
109
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
(41)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdied bi kważi erba’ darbiet matul il-perjodu kkunsidrat u kien jirrappreżenta sehem tas-suq ta’ madwar 10-15 % fil-PI.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Sehem tas-suq għal B&H
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indiċi: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
5.3.2. L-effett fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(42)
Għall-finijiet tal-analiżi tal-bejgħ taħt il-prezz, il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-produttur esportatur tal-Bosnja ġew imqabbla mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI, fuq il-bażi ta’ medja għal medja. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati għal-livell nett ex-works, u mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjoni CIF. L-ebda dazji tad-dwana ma ġew ikkunsidrati peress li l-produttur esportatur tal-Bosnja kien suġġett għal rata preferenzjali ta’ 0 % fil-PI.
(43)
Il-medja differenzjata tal-marġni tal-bejgħ taħt il-prezz li nstabet, espressa bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, hija ta’ bejn l-20 u l-25 %.
5.4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
5.4.1. Rimarki preliminari
(44)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(45)
L-indikaturi li jirreferu għall-elementi makroekonomiċi, bħall-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq eċċ, huma bbażati fuq id-dejta stabbilita mis-servizzi tal-Kummissjoni u mibgħuta lill-partijiet interessati għall-kummenti kif imsemmi hawn fuq f’premessa (35). Id-dejta għal dawn l-indikaturi tirrappreżenta l-produtturi kollha tal-Unjoni. Kull meta tintuża dejta li tirrelata mal-produtturi tal-Unjoni b’mod ġenerali, it-tabelli t’hawn taħt jirreferu għall-makrodejta bħala s-sors. Indikaturi oħra huma bbażati fuq dejta vverifikata mill-produtturi tal-kampjun. Dawn l-indikaturi jissejħu mikrodejta. Fir-rigward tal-makrodejta, il-produttur esportatur tal-Bosnja argumenta li minħabba l-kontroversja dwar il-kodiċi NM adattat wżat għall-klassifikazzjoni tal-prodott, aktarx li din id-dejta mhix ta’ min joqgħod fuqha. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li l-indikaturi tal-ħsara mhuma bl-ebda mod affettwati mill-allegata kontroversja dwar il-kodiċijiet NM. Ta’ min wieħed jiftakar li d-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat ingħatat fl-avviż tat-tnedija ppubblikat. Din id-definizzjoni hija ċara u ma tħalli l-ebda possibbiltà għall-misinterpretazzjoni. Il-partijiet interessati ġew mitluba jipprovdu l-informazzjoni fuq il-bażi tad-definizzjoni tal-prodott irrispettivament mill-kodiċijiet NM peress li l-avviż tat-tnedija jgħid li l-kodiċi NM qed jingħata għall-informazzjoni biss. Barra minn dan ta’ min wieħed jiftakar li l-produttur esportatur tal-Bosnja ma kkontestax l-informazzjoni li tikkonċerna l-konsum tal-Unjoni. Il-biċċa l-kbira tal-informazzjoni dwar l-importazzjonijiet ġiet derivata direttament mid-dejta tal-produttur esportatur tal-Bosnja filwaqt li l-bqija rreferiet għal volum żgħir ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra. Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq u l-fatt li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza konkreta li tikkonferma t-talba dwar id-dejta li ma tistax toqgħod fuqha, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
5.4.2. Indikaturi tal-ħsara
Produzzjoni, kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Produzzjoni
100
108
114
90
86
Kapaċità
100
99
104
100
100
Utilizzazzjoni tal-kapaċità
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(46)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’14 %. Fl-2008-2009 wieħed mill-produtturi tal-Unjoni (Sasol Italy SpA) waqqaf il-produzzjoni totalment. Barra minn dan, Henkel AG waqqfet il-produzzjoni tat-taħlita likwida taz-zeolite tagħha (dan mhux il-prodott ikkonċernat iżda huwa verżjoni likwida li tintuża bħala sostitut). Sa ċertu punt dawn l-iżviluppi għenu s-sitwazzjoni tal-produtturi li kien għad baqa’.
(47)
Minkejja l-iżviluppi msemmija hawn fuq, il-kapaċità kienet relattivament stabbli fuq il-perjodu kollu kkunsidrat fuq il-bażi tal-metodu tal-kalkolu normalment użat mill-industrija. Madankollu, il-verifika tal-produtturi fil-kampjun uriet li l-kalkolu tal-kapaċità għal din l-industrija jista’ jvarja u dan jiddependi fuq l-andament relattiv tas-suq għall-prodott ikkonċernat u s-suq għall-prodotti l-oħra li jistgħu jiġu prodotti bl-użu tal-istess faċilitajiet.
(48)
Iċ-ċifri tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità hawn fuq juru tnaqqis ta’ 14 %. Barra minn dan, fl-ebda punt din ir-rata ma laħqet it-80 % li turi ċertu kapaċità żejda. Din il-kwistjoni hija diskussa iktar taħt il-kawżalità.
Ħażniet
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Ħażna fl-aħħar tas-sena
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(49)
Il-livell tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni kien baxx u stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produzzjoni tal-prodott simili kienet ippjanata li taqbel mal-ordnijiet u l-ħażniet dejjem inżammu fl-iktar livell minimu possibbli. Dan għalhekk ma kienx fattur importanti f’din l-investigazzjoni.
Volum tal-bejgħ u sehem tas-suq
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volum tal-bejgħ fl-UE
100
108
116
93
82
Sehem tas-suq
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
101
101
96
89
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(50)
Il-volum tal-bejgħ fl-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat bi 18 %.
(51)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat bi 11 %.
Prezzijiet tal-bejgħ
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Prezz medju tal-bejgħ f’Euro/tunnellata
292
306
315
332
354
Sors: Mikrodejta
(52)
Il-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-partijiet mhux relatati fl-UE żdied b’21 % fuq il-perjodu kkunsidrat. Dan irrifletta ftit jew wisq il-prezzijiet ogħla tal-materja prima u tal-enerġija u, f’iżolament, għalhekk ikkunsidrat bħala indikatur sinifikanti.
Profitabbiltà
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Marġni tal-profitt qabel it-taxxa
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Sors: Mikrodejta
(53)
Il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet baxxa matul il-perjodu kkunsidrat. Din is-sitwazzjoni rriżultat minħabba l-inabbiltà tagħha li tgħolli l-prezzijiet tagħha għar-raġunijiet diskussi taħt it-taqsima tal-“Kawżalità” hawn taħt u b’mod partikolari l-eżistenza ta’ volumi dejjem jiżdiedu ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Irriżultat ukoll minħabba l-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità spjegata fil-premessa (47).
(54)
Bejn l-2005 u l-2008 il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni waqgħet sostanzjalment u fl-2008 bdiet tagħmel it-telf. Irkuprat matul il-PI għall-ogħla livell matul il-perjodu eżaminat iżda xorta kienet inqas mill-profitt ta’ 5,9 % li l-industrija setgħet tikseb fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping (ara l-premessa (67) hawn taħt).
(55)
Il-produttur esportatur sostna li l-profitabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni kienet b’saħħitha fl-2009. Din is-suppożizzjoni ma kinitx ikkonfermata minn xi evidenza pożittiva iżda minflok it-talba tirreferi għal “informazzjoni disponibbli għall-pubbliku” mhux speċifikata. Il-produtturi fil-kampjun sostnew li r-rata tal-profitabbiltà miksuba fl-2009 kienet ta’ darba u ma kinitx sostenibbli fid-dawl tad-dħul bis-saħħa fis-suq tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja bi kwantitajiet kbar u bi prezzijiet baxxi li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-produtturi fil-kampjun sostnew li l-profitabbiltà fl-2010 aktarx li kienet se taqa’ lura għal-livelli tal-2008.
(56)
It-talbiet t’hawn fuq ġew eżaminati mis-servizzi tal-Kummissjoni. L-eżami kien jikkonsisti b’mod partikolari fl-iżvilupp tal-materja prima u l-ispejjeż tal-bejgħ, il-prezzijiet kif riflessi fil-kuntratti rilevanti. Instab li l-industrija tal-Unjoni gawdiet fl-2009 minn ċertu fatturi temporanji li żiedu l-profitabbiltà tagħha minkejja l-eżistenza ta’ volumi sinifikanti ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping:
i)
Il-produtturi fil-kampjun ibbenefikaw sa ċertu punt minn żieda fil-volum tal-produzzjoni u tal-bejgħ wara t-twaqqif tal-produzzjoni ta’ żewġ produtturi oħra tal-Unjoni kif imsemmi fil-premessa (46).
ii)
Għalkemm kien hemm żieda ġenerali fil-prezzijiet tal-materja prima mill-2008, xi produtturi fil-kampjun ibbenefikaw minn kuntratti annwali tal-materja prima li llimitaw l-impatt ta’ dawn iż-żidiet.
iii)
Wieħed mill-produtturi fil-kampjun ibbenefika minn spejjeż tal-iffinanzjar iktar baxxi b’mod sinifikanti fl-2009 minħabba ristrutturar fil-grupp li jagħmel parti minnu.
(57)
Fuq din il-bażi, l-iżvilupp tal-marġni tal-profitt xorta wera l-eżistenza ta’ ħsara peress li l-profitt kien ikun ogħla b’mod konsiderevoli mingħajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
Investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-likwidità tal-flus u l-ħila għall-akkwist tal-kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Investimenti (Euro)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Redditu fuq l-assi netti
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likwidità tal-flus (Euro)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Sors: Mikrodejta
(58)
Il-produttur esportatur tal-Bosnja sostna li l-investimenti kienu baxxi matul il-perjodu kkunsidrat filwaqt li l-industrija tal-Unjoni spjegat li r-redditi fuq l-investiment kienu baxxi wisq biex jiġġustifikaw investiment sostanzjali fil-prodott ikkonċernat.
(59)
Ir-redditu fuq l-investiment, espress f’termini tal-profitti netti tal-industrija tal-Unjoni u l-valur nett fuq il-karta tal-investimenti tagħha jsegwu x-xejra tal-profitabbiltà indikata hawn fuq. Għandu jiġi nnotat li l-assi netti involuti diġà kienu ġew deprezzati bil-kbir.
(60)
Il-qagħda tal-likwidità tal-flus tal-industrija tal-Unjoni wkoll issegwi x-xejra tal-profitabbiltà indikata hawn fuq. Il-qagħda tal-likwidità tal-flus kienet serja fl-2008 peress li t-telf fil-volumi tal-bejgħ kien mgħarraq bil-produtturi jkollhom ikomplu jissodisfaw l-obbligazzjonijiet kuntrattwali tagħhom biex jixtru l-materji primi.
(61)
Il-ħila għall-akkwist tal-kapital ma tqajmitx bħala kwistjoni mill-industrija tal-Unjoni.
L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
L-impjiegi (FTE)
241
241
253
244
221
L-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem (Euro)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Il-produttività għal kull impjegat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Sors: Mikrodejta minbarra l-Impjiegi - makrodejta
(62)
L-għadd tal-impjegati tal-produtturi kollha tal-Unjoni involuti fil-prodott simili naqas matul il-perjodu kkunsidrat f’konformità mat-tnaqqis fil-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ. L-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem żdiedet biex tirrifletti ż-żidiet fl-inflazzjoni.
(63)
Il-produttività, espressa f’termini ta’ produzzjoni għal kull ħaddiem, naqset b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat peress li l-volum tal-bejgħ naqas iktar mill-impjiegi. Dan l-iżvilupp negattiv aktarx iwassal għal iktar telf ta’ impjiegi fil-ġejjieni.
5.4.3. Id-daqs tad-dumping
(64)
Meta wieħed iqis il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt fuq issuq tal-UE tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
5.5. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(65)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi tal-Unjoni ġarrbu ħsara sostanzjali fil-volum li hija evidenti b’mod ċar mill-analiżi t’hawn fuq tal-produzzjoni tagħha, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, l-impjiegi u x-xejriet tal-produttività.
(66)
F’termini tal-prezzijiet u l-profitabbiltà hemm preżenti wkoll stampa ta’ ħsara. Madankollu din l-analiżi hija kkomplikata minħabba ż-żidiet fil-prezzijiet tal-materja prima u tal-enerġija li kellhom impatt fuq il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat. Il-profitabbiltà, il-likwidità tal-flus, u r-redditu fuq l-investiment ilkoll marru għall-agħar matul il-perjodu 2005-2008. L-2008 kienet sena partikolarment serja għall-industrija l-iktar minħabba li l-kumpaniji kienu marbuta b’kuntratti tal-materja prima iżda tilfu iktar minn 20 % tal-volum tal-bejgħ tagħhom.
(67)
Fl-2009 il-qagħda tas-suq tjiebet u ż-żidiet fil-prezz ippermettew qagħda mtejba tal-profitabbiltà iżda kif spjegat hawn fuq fil-premessa (56) kien ċar li din kienet waqfa temporanja u li l-qagħda tas-suq fl-2009 aktarx li ma tiġix ripetuta. Madankollu, għandu jiġi nnutat li anke fl-2009 ir-rata tal-profitabbiltà ma laħqitx il-5,9 % meqjusa bħala l-profitt normali għal din l-industrija.
(68)
Il-ħsara kienet evalwata għall-industrija tal-Unjoni kollha (indikaturi makroekonomiċi) għalkemm għal xi indikaturi ġew evalwati biss il-produtturi fil-kampjun (indikaturi mikroekonomiċi). L-ebda differenzi sinifikanti ma ġew identifikati bejn il-mikroindikaturi u l-makroindikaturi.
(69)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, huwa stabbilit b’mod provviżorju li proporzjon kbir tal-industrija tal-Unjoni ġarrab ħsara fit-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Daħla
(70)
Skont l-Artikoli 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sal-grad suffiċjenti li tkun ikkunsidrata bħala materjali. Il-fatturi magħrufa, minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jista’ jkun li għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll sabiex jiġi żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma ġietx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
6.2. Effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(71)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi kważi 400 % u ggwadanjaw suq sostanzjali, jiġifieri żdiedu minn taħt il-5 % għal bejn l-10 u l-15 %. F’parallel kien hemm deterjorazzjoni diretta u komparabbli fil-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni billi hija l-uniku parteċipant sinifikanti ieħor fis-suq tal-UE, dan hekk kif l-importazzjonijiet minn sorsi oħra huma negliġibbli.
(72)
Iż-żidiet fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping seħħu fl-isfond ta’ waqgħa fil-konsum tal-UE ta’ 7 % fuq il-perjodu kkunsidrat.
(73)
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping b’volumi dejjem jikbru nbiegħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’bejn 20-25 % fil-PI. Jista’ jiġi konkluż b’mod raġjonevoli li dawn l-importazzjonijiet dejjem jiżdiedu f’suq li qed jiċkien kienu responsabbli għas-soppressjoni tal-prezz fl-2008 u l-2009. Dan l-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq il-prezzijiet ġie mkabbar bil-fatt li ħafna mill-bejgħ sar fuq il-bażi tal-kuntratti annwali. Għalhekk, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Bosnja jistgħu jintużaw biex jissoppressaw iż-żidiet fil-prezz għall-volumi kbar ta’ bejgħ minkejja ż-żidiet fil-prezzijiet tal-materja prima. Fl-2009 dan l-effett naqas iżda ma kienx biżżejjed biex jippermetti li l-industrija b’mod ġenerali tilħaq il-livell tal-profitt normali ta’ 5,9 %.
(74)
Minħabba l-koinċidenza stabbilita b’mod ċar fiż-żmien bejn, fuq naħa waħda, iż-żieda f’daqqa tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u, fuq in-naħa l-oħra, it-telf tal-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, it-tnaqqis fis-sehem tas-suq u s-soppressjoni tal-prezz, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lagħbu rwol ewlieni fil-qagħda ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. Effetti ta’ fatturi oħra
6.3.1. L-andament tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Bejgħ tal-esportazzjoni tal-produzzjoni tal-Unjoni
100
108
90
57
121
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(75)
Il-volum tal-esportazzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni żdied matul il-perjodu kkunsidrat iżda kien jirrappreżenta biss medja ta’ madwar 10 % tal-produzzjoni. L-esportazzjonijiet tal-produtturi fil-kampjun żdiedu u kkumpensaw parzjalment għall-volumi tal-bejgħ mitlufa tal-UE.
(76)
Għalhekk, l-andament tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni għen biex isostni l-kummerċ tagħha u ma kkontribwixxiex għall-ħsara materjali li ġarrbet.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(77)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat u ma setgħux ikkontribwixxew għall-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Il-produttur esportatur fil-Bosnja argumenta li s-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni ntilef minħabba l-importazzjonijiet miċ-Ċina u l-Korea iżda din id-dikjarazzjoni mhix ikkonfermata mill-fatti attwali peress li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu marġinali.
6.3.3. L-impatt ta’ waqgħa fil-konsum
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Konsum fl-UE f’tunnellati
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sors: Makrodejta
(78)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum waqa’ b’madwar 24 000 tunnellata (7 %) u dan jirrifletti l-fatt li l-industrija tad-deterġent tal-ħasil kienet qiegħda gradwalment tuża iktar prodotti alternattivi fil-formoli tagħhom biex tibdel il-prodott ikkonċernat. Il-produttur esportatur sostna li dan wassal għal “ħażniet saturati, kanċellamenti tal-ordnijiet u profitti iktar baxxi”.
(79)
Ta’ min wieħed jgħid li żewġ produtturi fis-suq tal-UE waqfu l-produzzjoni lejn l-aħħar tal-perjodu kkunsidrat u għalhekk sar aġġustament tal-kapaċità biex ipatti għat-tnaqqis fil-konsum. Barra minn dan, kif spjegat fil-premessa (49) il-livelli tal-ħażna baqgħu baxxi u stabbli u dan ifisser li l-produzzjoni aġġustat għal-livelli tal-konsum iktar baxxi.
(80)
Għalhekk, filwaqt li ma jistax jiġi eskluż li l-waqgħa fil-konsum ikkontribwixxiet għall-ħsara li ġarrbu l-produtturi tal-Unjoni, jidher li dan l-impatt mhux importanti.
6.3.4. L-impatt tal-investimenti
(81)
Il-produttur esportatur sostna li l-konformità mal-leġiżlazzjoni REACH ikkawżat il-ħsara. Madankollu, kif spjegat fil-premessa 58 meta wieħed iqis il-livell tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat, dan ma setax ikkontribwixxa għall-ħsara mġarrba fuq xi livell sinifikanti. Barra minn dan, l-ispejjeż assoċjati ma’ REACH kienu moderati.
6.3.5. L-impatt ta’ żidiet fl-ispejjeż tal-materja prima u tal-enerġija
(82)
Ċertu partijiet sostnew li l-ispejjeż ogħla tal-materja prima u tal-enerġija kkontribwixxew għall-ħsara. Iż-żidiet f’dawn l-ispejjeż kienu fil-fatt sinifikanti u seħħew l-iktar fl-2008. Dan bla dubju kellu xi impatt fuq il-profitabbiltà f’dik is-sena peress li dawn seħħew fiż-żmien meta l-volum tal-bejgħ kien nieżel. Madankollu, sa ċertu punt iż-żidiet fl-ispejjeż tal-enerġija ġew riflessi fiż-żidiet fil-prezzijiet tal-bejgħ kif muri fil-premessa (52) għalkemm l-effett tat-tnaqqis tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ma ħalliex livelli taż-żidiet adegwati.
(83)
Għalhekk huwa kkunsidrat li ż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima u tal-enerġija ma kkontribwixxietx għall-ħsara mġarrba.
6.3.6. L-impatt tal-kwistjonijiet tal-kapaċità
(84)
Il-kwistjonijiet tal-kapaċità żejda u tal-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità ġew diskussi fil-premessa (46). Wieħed irid iħares lejn l-effett tal-kwistjonijiet tal-kapaċità fuq il-profitabbiltà billi jqis kemm il-karatteristiċi strutturali ta’ din l-industrija kif ukoll l-eżistenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-effett fuq il-profitabbiltà huwa minħabba l-ispejjeż fissi sostanzjali li jiġu rkuprati kieku r-rati tal-utilizzazzjoni kienu ogħla.
(85)
Madankollu, il-kwistjonijiet tal-kapaċità żejda u tal-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità jistgħu jispjegaw parzjalment xi indikaturi negattivi tal-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni iżda ma jispjegawx it-tnaqqis kbir fil-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq fl-2009. B’mod ċar għalhekk dawn il-kwistjonijiet ma jiksrux ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.3.7. L-impatt tal-kriżi tal-kreditu globali/il-kriżi ekonomika ġenerali
(86)
Ċertu partijiet interessati sostnew li l-kriżi tal-kreditu globali u l-kriżi ekonomika ġenerali kkontribwixxew għall-ħsara. Fil-fatt il-konsum tal-prodott ikkonċernat veru waqa’ fl-2008/2009 meta seħħew dawn il-kriżijiet.
(87)
Madankollu, dawn il-kwistjonijiet ma jistgħux jispjegaw għaliex is-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni waqa’ sostanzjalment fl-2009 filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Bosnja żdied u l-bejgħ sar taħt il-prezz tal-UE b’iktar minn 20 %. Għalhekk filwaqt li t-tnaqqis fil-konsum fl-2008/2009 kien waħdu jaffettwa l-industrija tal-Unjoni, iż-żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet mill-BiH kellha impatt ferm iktar sinifikanti fuq il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u, minħabba l-bejgħ taħt il-prezz, fuq il-prezzijiet. Għalhekk, il-kriżi ma kisritx ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.3.8. L-impatt tal-industrija tal-utenti kkonsolidata
(88)
Għalkemm iktar minn 10 kumpaniji mmanifatturaw il-prodott ikkonċernat fil-PI, l-industrija tal-utenti ewlenija (il-produtturi tad-deterġent tal-ħasil u tar-rattaba tal-ilma) kienet tikkonsisti essenzjalment minn erba' (4) gruppi kbar (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble u Unilever). Fil-fatt iż-żewġ utenti ewlenin li kkoperaw kienu jirrappreżentaw kważi 40 % tax-xiri tal-prodott ikkonċernat fl-UE. Bl-użu tax-xiri ċentralizzat dawn l-erba' (4) gruppi fil-fatt huma kapaċi jżommu l-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat baxxi.
(89)
Madankollu, din il-kwistjoni mhix fenomenu ġdid iżda ilha teżisti għal ħafna snin. Għalhekk, għal darba oħra din ma tistax tispjega t-tnaqqis kbir fil-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq fl-2009. Għalhekk b’mod ċar din ma tiksirx ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.4. Konklużjoni tal-kawżalità
(90)
Fuq il-bażi ta’ dan t’hawn fuq, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-ħsara materjali li saret lill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-importazzjonijiet ikkonċernati li huma l-oġġett ta’ dumping.
(91)
Ġew eżaminati għadd ta’ fatturi minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping iżda l-ebda minn dawn ma setgħu jispjegaw it-telf serju fis-sehem tas-suq, il-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ li seħħew fl-2008 u fl-2009 u li jaħbtu eżatt maż-żidiet fil-volumi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(92)
Meta wieħed iqis l-analiżi t’hawn fuq li ddistingwiet kif suppost u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet mill-BiH ikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Rimarki ġenerali
(93)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar l-eżistenza ta’ dumping li jagħmel ħsara, eżistewx raġunijiet kostrinġenti li jistgħu jwasslu għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f’dan il-każ partikolari. Għal dan il-għan, u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, l-impatt tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti f’din il-proċedura u anke l-konsegwenzi li ma jittieħdux il-miżuri ġew ikkunsidrati fuq il-bażi tal-evidenza kollha ppreżentata.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(94)
L-analiżi tal-ħsara wriet b’mod ċar li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Iż-żieda fil-preżenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fis-snin riċenti kkawżat soppressjoni tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u telf tas-sehem tas-suq lill-industrija tal-Unjoni. Dan ma ppermettiex li l-industrija tal-Unjoni tilħaq il-livelli tal-profitabbiltà simili għal dawk miksuba għal prodotti oħra.
(95)
L-investigazzjoni wriet li kull żieda fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat tinkiseb bi ħsara diretta għall-industrija tal-Unjoni. Minkejja r-ristrutturar li seħħ fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni (żewġ kumpaniji waqqfu l-produzzjoni) is-sitwazzjoni ma tjibitx. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li t-trab zeolite A huwa prodott importanti f’termini tad-dħul mill-bejgħ tal-kumpaniji fil-kampjun u jlaħħaq sat-30 % tad-dħul mill-bejgħ tagħhom. Mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’mod ċar tkompli teħżien iktar. L-impożizzjoni ta’ miżuri treġġa’ l-prezz tal-importazzjoni f’livelli mhux ta’ ħsara, u tippermetti li l-industrija tal-Unjoni tikkompeti taħt ċirkostanzi tal-kummerċ ġusti.
(96)
Għalhekk qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri b’mod ċar tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-interess tal-importaturi
(97)
L-impatt li l-miżuri aktarx ikollhom fuq l-importaturi ġie kkunsidrat skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li l-importaturi mhux relatati li għamlu lilhom infushom magħrufa kienu wkoll utenti. Għalhekk l-analiżi li tirreferi għalihom qed tiġi ppreżentata taħt it-taqsima rilevanti dwar l-interess tal-utenti.
7.4. L-interess tal-utenti u tal-konsumaturi
(98)
Ma ġew riċevuti l-ebda rappreżentazzjonijiet mingħand l-organizzazzjonijiet tal-konsumaturi wara l-pubblikazzjoni tal-avviż tat-tnedija ta’ din il-proċedura. Għalhekk, l-analiżi kienet limitata għall-effett tal-miżuri fuq l-utenti.
(99)
Intbagħtu kwestjonarji lil tmien (8) utenti magħrufa. Madankollu, ġew riċevuti kummenti sinifikanti mingħand tnejn minnhom biss. Għalhekk, l-analiżi tal-interess tal-Unjoni hija bbażata fuq ir-risposti ta’ żewġ utenti kemxejn kbar, li flimkien jirrappreżentaw kważi 40 % tal-konsum tal-Unjoni.
(100)
Iż-żewġ utenti tal-Unjoni li kkoperaw jirrappreżentaw il-parteċipanti ewlenin fl-industrija tal-Unjoni tad-deterġenti tal-ħasil u tar-rattaba tal-ilma. It-tnejn oġġezzjonaw għall-impożizzjoni tal-miżuri.
(101)
L-investigazzjoni stabbiliet li fir-rigward tal-konsum tal-utenti tal-Unjoni li kkoperaw, inqas minn 1/3 tal-konsum huwa importat mingħand il-produttur esportatur tal-Bosnja. Il-parti l-oħra hija koperta minn ksib mingħand il-produtturi tal-Unjoni li jibqgħu s-sors tal-provvista primarju għall-utenti li kkoperaw. Fid-dawl tar-rata baxxa tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni, kif spjegat hawn fuq fil-premessi (47) u (48), huwa ċar li kull impożizzjoni tal-miżuri mhux mistenni li twassal għal xi nuqqas fil-provvista jew konsegwentement żieda fil-prezzijiet.
(102)
Barra minn dan t’hawn fuq, jidher li l-industrija tal-utenti tal-Unjoni diġà bdiet tesplora l-possibbiltà tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. Il-fatt li teżisti din l-għażla u hija kkunsidrata affidabbli juri li ebda impożizzjoni tal-miżuri mhi se twassal għal nuqqas tal-prodott ikkonċernat.
(103)
Ingħatat ħarsa wkoll lejn il-perċentwali tad-dħul mill-bejgħ tal-prodotti finali li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li fiż-żewġ każi l-prodotti rilevanti jirrappreżentaw inqas minn 10 % tad-dħul mill-bejgħ tagħhom.
(104)
Ġie investigat ukoll il-perċentwali tal-prodott ikkonċernat li huwa inkorporat fil-prodotti finali. L-investigazzjoni stabbiliet li b’mod ġenerali dawn il-perċentwali huma estremament żgħar (bħala medja inqas minn 5 % tal-ispiża totali), u għalhekk il-prodott ikkonċernat ma jirrappreżentax element tal-ispiża sinifikanti ħafna fil-prodotti rfinuti.
(105)
Il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk l-impożizzjoni tal-miżuri jkollhiex xi impatt finanzjarju negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni ta’ dawn iż-żewġ utenti. Il-Kummissjoni stabbiliet żewġ xenarji, jiġifieri x-xenarju fl-agħar każ u x-xenarju iktar realistiku.
(106)
Ix-xenarju fl-agħar każ jassumi li kemm il-prezz tal-importazzjoni kif ukoll il-prezzijiet tal-Unjoni żdiedu bil-livell tad-dazju. Bħala medja, dan iżid l-ispejjeż tal-utenti b’inqas minn 2 %.
(107)
Is-sitwazzjoni t’hawn fuq trid tiġi mqabbla mar-rati tal-profitabbiltà tal-utenti tal-Unjoni li kkoperaw. Il-profitabbiltà tal-utenti fuq il-prodotti li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat hija madwar 11 % u għall-prodotti kollha tagħhom kienet iktar minn 20 %. Fid-dawl ta’ dawn ir-rati tal-profitabbiltà, anke jekk il-miżuri jgħaddu kollha kemm fuq il-prezz tal-importazzjoni kif ukoll fuq il-prezzijiet tal-Unjoni, dan ma jkollux effett sproporzjonat fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ dawn il-partijiet.
(108)
Fil-fatt ix-xenarju li huwa ferm iktar realistiku huwa li l-impożizzjoni tal-miżuri twassal għal sitwazzjoni fejn jiżdiedu biss il-prezzijiet tal-importazzjoni mill-BiH filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tgawdi minn ekonomiji ikbar ta’ skala. Fil-fatt, kif spjegat hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-provvista tal-prodott ikkonċernat fl-UE hija suffiċjenti bis-sħiħ, peress li ħafna mill-produtturi tal-Unjoni joperaw b’inqas sew mill-kapaċità sħiħa tagħhom.
(109)
Ta’ min wieħed jinnota wkoll li l-investigazzjoni stabbiliet li hemm prodotti li jistgħu jiġu sostitwiti għall-prodott ikkonċernat. Fil-fatt, huwa ċar li kemm l-utenti li kkoperaw kif ukoll l-utenti li ma kkoperawx jipproduċu wkoll deterġenti tal-ħasil mingħajr il-prodott ikkonċernat. F’dan ix-xenarju li huwa iktar realistiku, l-ispejjeż tal-utenti li kkoperaw jiżdiedu biss bi frazzjoni ta’ wieħed fil-mija. Fi kliem ieħor, fid-dawl taċ-ċifri tal-profitabbiltà l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha biss konsegwenzi negliġibbli għall-utenti.
(110)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq huwa ċar li l-impożizzjoni tal-miżuri ma twassal għall-ebda impatt sinifikanti fuq l-utenti u għalhekk ftit li xejn hemm probabbiltà li jkun hemm xi żieda fil-prezz għall-konsumaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(111)
Fuq kollox, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni tkun b’mod ċar f’pożizzjoni li tgawdi mill-miżuri. Fil-fatt, l-ewwel nett tista’ tgawdi mill-ekonomiji ikbar ta’ skala minħabba l-utilizzazzjoni ikbar tal-kapaċità b’riżultat taż-żieda fil-produzzjoni u l-bejgħ.
(112)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mill-Bosnja-Ħerzegovina mhux se taffettwa b’mod sinifikanti l-utenti tal-Unjoni u li b’mod ġenerali hija fl-interess tal-Unjoni.
8. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI PROVVIŻORJI TA’ ANTI-DUMPING
(113)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq fir-rigward ta’ dumping, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni, il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Bosnja-Ħerzegovina għandhom jiġu imposti sabiex jipprevenu milli tiġi kkawżata aktar ksara lill-industrija tal-Unjoni minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.1. Il-livell tat-tneħħija tal-ћsara
(114)
Il-livell tal-miżuri anti-dumping provviżorji għandu jkun suffiċjenti sabiex tiġi eliminata l-ħsara lill-industrija tal-Unjoni kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, mingħajr ma jinqabżu l-marġnijiet ta’ dumping misjuba.
(115)
Fil-kalkolu tal-ammont tad-dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel ħsara, ġie kkunsidrat li kull miżuri għandhom jippermettu li l-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġjonevoli taħt kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni normali, jiġifieri fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-marġni tal-profitt qabel it-taxxa wżat għal dan il-kalkolu kien ta’ 5,9 % tad-dħul mill-bejgħ. Dan kien il-livell tal-profitt miksub mill-industrija tal-Unjoni fil-PI għall-prodotti kollha tagħha inkluż il-prodott ikkonċernat. Meta wieħed iżomm f’moħħu li l-profitabbiltà tal-prodott ikkonċernat kienet affettwata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping huwa ċar li dan il-livell ta’ profitt huwa prudenti u mhux eċċessiv. Ġie kkunsidrat ukoll jekk ir-rati tal-profitt miksuba mill-industrija tal-Unjoni fl-2005-2007 għandhomx jintużaw iżda r-rati tal-profitt kienu baxxi f’termini tal-profitabbiltà miksuba mill-kumpaniji għall-prodotti simili u ma ġewx ikkunsidrati li huma rappreżentattivi għal industrija vijabbli. Dan huwa minħabba l-fatt li l-importazzjonijiet mill-Bosnja kienu bi prezzijiet taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni b’bejn 10-20 % matul dawn it-tliet (3) snin u dawn id-differenzi kien se jkollhom rwol sinifikanti fin-negozjati tal-kuntratti annwali. Għalhekk dawn il-marġnijiet tal-profitt ma setgħux jiġu kkunsidrati bħala rappreżentattivi ta’ sitwazzjoni normali fis-suq tal-UE. Fuq il-bażi msemmija hawn fuq, ġie kkalkulat prezz li mhux ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz li mhux ta’ ħsara nkiseb billi żdied il-marġni tal-profitt imsemmi hawn fuq mal-ispiża tal-produzzjoni.
(116)
Imbagħad ġiet iddeterminata ż-żieda neċessarja fil-prezz fuq il-bażi ta’ paragun tal-medja differenzjata tal-prezz tal-importazzjoni, kif stabbilita għall-kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz, mal-medja tal-prezz li mhux ta' ħsara tal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-UE. Id-differenza li tirriżulta minn dan il-paragun imbagħad ġiet espressa bħala perċentwali tal-valur CIF medju tal-importazzjoni. Għalhekk, il-marġni tal-bejgħ bi prezzijiet imnaqqsa kien ikkalkulat fil-livell ta’ 31,5 %.
8.2. Miżuri provviżorji
(117)
Fid-dawl ta’ dak li intqal qabel, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li l-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina fil-livell tal-marġni ta’ dumping misjub.
(118)
Fuq il-bażi ta’ dan t’hawn fuq, ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju għall-Bosnja-Ħerzegovina hija ta’ 28,1 %.
9. ŻVELAR
(119)
Fl-interess tal-amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fiż-żmien speċifikat fl-avviż tat-tnedija jistgħu jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ dazji gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jitqiesu mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Qed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab zeolite A, imsejjaħ ukoll bħala trab Zeolite NaA jew Zeolite 4A, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-Kodiċi TARIC 2842100030) u li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandha tkun 28,1 %.
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun suġġett għall-provvista ta’ garanzija, ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Novembru 2010.