ROZHODNUTÍ RADY 2012/325/SZBP
ze dne 25. června 2012
o prodloužení mandátu zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Súdán a Jižní Súdán
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 11. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/450/SZBP (1) o jmenování paní Rosalind MARSDENOVÉ zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdán.
(2)
Dne 1. srpna 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/499/SZBP (2), kterým se s ohledem na vyhlášení nezávislosti Jižního Súdánu změnil mandát a název funkce zvláštní zástupkyně EU. Její mandát má skončit dne 30. června 2012.
(3)
Mandát zvláštní zástupkyně EU by měl být prodloužen o dalších dvanáct měsíců.
(4)
Zvláštní zástupkyně EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupkyně Evropské unie
Mandát paní Rosalind MARSDENOVÉ jako zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Súdán a Jižní Súdán (dále jen „zvláštní zástupkyně EU“) se prodlužuje do 30. června 2013. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštní zástupkyně EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštní zástupkyně EU vychází z cílů politiky Unie ve vztahu k Súdánu a Jižnímu Súdánu, přičemž spočívá ve spolupráci s jejich vládami, Africkou unií (AU), Organizací spojených národů (OSN) a dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami za účelem dosažení pokojného soužití Súdánu a Jižního Súdánu v souladu se zásadou dvou životaschopných, mírumilovných a prosperujících států. Cíli politiky Unie je mimo jiné aktivně přispívat k vyřešení zbývajících otázek souvisejících se souhrnnou mírovou dohodou i otázek, které by mohly vyvstat po provedení této dohody, a pomáhat zúčastněným stranám při provádění dohod, podporovat snahy o stabilizaci neklidné hraniční oblasti mezi severem a jihem, napomáhat budování institucí a podporovat stabilitu, bezpečnost a rozvoj v Jižním Súdánu, přispět k politickému řešení konfliktu v Dárfúru, podporovat úsilí o vyřešení konfliktu ve státech Jižního Kordofánu a Modrého Nilu, podporovat demokratickou správu věcí veřejných, odpovědnost a dodržování lidských práv, včetně spolupráce s Mezinárodním trestním soudem, intenzivněji se angažovat ve východním Súdánu a zlepšit přístup humanitární pomoci v celém Súdánu i Jižním Súdánu.
Kromě toho vychází mandát zvláštní zástupkyně EU z cíle politiky Unie přispět ke zmírnění a odstranění hrozeb, které pro stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu (LRA).
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštní zástupkyni EU uděluje mandát:
a)
udržovat kontakty s vládami Súdánu a Jižního Súdánu, súdánskými a jihosúdánskými politickými stranami, ozbrojenými a povstaleckými hnutími v Súdánu a Jižním Súdánu, jakož i s občanskou společností a nevládními organizacemi za účelem plnění cílů politiky Unie;
b)
úzce spolupracovat s OSN, včetně mise OSN v Jižním Súdánu (UNMISS), prozatímních bezpečnostních sil OSN pro oblast Abyei (UNISFA) a zvláštního vyslance OSN, s AU, a zejména s prováděcím panelem AU na vysoké úrovni pro Súdán (AUHIP), se společnou operací AU a OSN v Dárfúru (UNAMID), s Ligou arabských států (LAS), s Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD) a dalšími předními regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami;
c)
zastupovat Unii a prosazovat cíle její politiky a její postoje podle potřeby na mezinárodních a veřejných fórech;
d)
přispívat k posílení soudržnosti a účinnosti politiky Unie vůči Súdánu a Jižnímu Súdánu a zároveň prosazovat soudržný mezinárodní přístup k těmto dvěma zemím;
e)
přispívat k mezinárodnímu zprostředkovatelskému úsilí vedenému AUHIP za účelem usnadnění dohody mezi Súdánem a Jižním Súdánem ohledně nevyřešených otázek, které by mohly vyvstat po provedení souhrnné mírové dohody, a nalézt komplexní politické řešení současného konfliktu ve státech Jižního Kordofánu a Modrého Nilu;
f)
podporovat provádění opatření dohodnutých v rámci souhrnné mírové dohody a případné provádění dohod týkajících se otázek, které by mohly vyvstat po provedení této dohody;
g)
podporovat budování institucí v Jižním Súdánu;
h)
přispívat k mezinárodnímu úsilí o usnadnění souhrnné, všeobecné a trvalé mírové dohody pro Dárfúr a prosazovat provádění dokumentu z Dohá, podle okolností za úzké spolupráce s OSN, AU, vládou Kataru a dalšími mezinárodními zúčastněných stranami;
i)
prosazovat dodržování lidských práv udržováním pravidelných kontaktů s příslušnými orgány v Súdánu a Jižním Súdánu, Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti;
j)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie ve vztahu k rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000) týkající se žen, míru a bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím sledování vývoje situace v tomto ohledu, podávání zpráv a vypracovávání příslušných doporučení;
k)
přispívat k uplatňování komplexního přístupu Unie k Súdánu a Jižnímu Súdánu dohodnutého na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 20. června 2011;
l)
v úzké spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) přispívat ke spolupráci Unie se všemi zúčastněnými stranami, aby bylo podpořeno úsilí o zmírnění a odstranění hrozeb, které pro civilní obyvatelstvo a stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu.
m)
sledovat, jak Súdán i Jižní Súdán plní příslušné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), 1990 (2011), 1996 (2011), 2024 (2011) a 2046 (2012), a podávat o tom zprávy.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupkyně EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštní zástupkyní EU výsadní spojení a je pro ni hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštní zástupkyni EU strategické a politické vedení v rámci mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupkyně EU pracuje v úzké koordinaci s ESVČ a jejími příslušnými útvary.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštní zástupkyně EU v období od 1. července 2012 do 30. června 2013 činí 1 900 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštní zástupkyní EU a Komisí. Zvláštní zástupkyně EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupkyně EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupkyně EU neprodleně informuje o složení týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštní zástupkyni EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštní zástupkyni EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštní zástupkyně EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštní zástupkyně EU a členů jejího týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštní zástupkyně EU a členů jejího týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou zemí nebo zeměmi. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupkyně EU a členové jejího týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (3).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měla zvláštní zástupkyně EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupkyně EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci ve své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je jí přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
na základě pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jejího týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise ze strany ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
1. Zvláštní zástupkyně EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupkyně EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
2. Zvláštní zástupkyně EU pravidelně informuje Politický a bezpečnostní výbor o situaci v Dárfúru i o situaci v Súdánu a Jižním Súdánu.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupkyně EU přispívá k jednotnosti, důslednosti a účinnosti činnosti Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a činnosti členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštní zástupkyně EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti. Zvláštní zástupkyně EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie, mimo jiné v Chartúmu, Džubě, Addis Abebě a New Yorku, a s vedoucími misí členských států. Všichni se snaží být zvláštní zástupkyni EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupkyně EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
3. Zvláštní zástupkyně EU v úzké koordinaci s vedoucím delegace Unie v Džubě poskytuje vedení v otázkách místní politické situace veliteli mise EUAVSEC-South Sudan. Zvláštní zástupkyně EU a civilní velitel operace se podle potřeby vzájemně konzultují.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupkyně EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce prosince roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Lucemburku dne 25. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2012/325/PESK
tal-25 ta’ Ġunju 2012
li testendi l-mandat tar-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għas-Sudan u s-Sudan t’Isfel
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 28, l-Artikolu 31(2) u l-Artikolu 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fil-11 ta’ Awwissu 2010, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2010/450/PESK (1) li taħtar lis-Sinjura Rosalind MARSDEN bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għas-Sudan.
(2)
Fl-1 ta’ Awwissu 2011, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2011/499/PESK (2) li emendat il-mandat u t-titlu tar-RSUE fid-dawl tad-dikjarazzjoni tal-indipendenza mis-Sudan t’Isfel. Il-mandat tar-RSUE ser jiskadi fit-30 ta’ Ġunju 2012.
(3)
Il-mandat tar-RSUE għandu jiġi estiż għal perijodu ieħor ta’ 12-il xahar.
(4)
Ir-RSUE ser timplimenta l-mandat fil-kuntest ta’ sitwazzjoni li tista’ tiddeterjora u li tista’ xxekkel il-kisba tal-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif hemm imniżżel fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
Il-mandat tas-Sinjura Rosalind MARSDEN bħala r-RSUE għas-Sudan u s-Sudan t’Isfel huwa b’dan estiż sat-30 ta’ Ġunju 2013. Il-mandat tar-RSUE jista’ jintemm qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (ir-RGħ).
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fir-rigward tas-Sudan u s-Sudan t’Isfel, b’ħidma mal-Gvernijiet tagħhom, l-Unjoni Afrikana (UA) u n-Nazzjonijiet Uniti (NU) u partijiet interessati nazzjonali, reġjonali u internazzjonali oħra, biex tinkiseb koeżistenza paċifika bejn is-Sudan u s-Sudan t’Isfel abbażi tal-prinċipju ta’ żewġ stati vijabbli, paċifiċi u prosperi. L-objettivi ta’ politika tal-Unjoni jinkludu kontribut attiv għas-soluzzjoni ta’ kwistjonijiet tal-Ftehim ta’ Paċi Komprensiv (CPA) u ta’ wara s-CPA u għajnuna għall-partiti biex jimplimentaw dak li ntlaħaq qbil dwaru; appoġġ għall-isforzi biex tiġi stabbilizzata ż-żona tal-fruntiera volatili tramuntana-nofsinhar; promozzjoni tal-bini ta’ istituzzjonijiet u trawwim ta’ stabbiltà, sigurtà u żvilupp fis-Sudan t’Isfel; tiġi ffaċilitata soluzzjoni politika għall-kunflitt f’Darfur; promozzjoni tal-isforzi biex jissolva l-kunflitt fil-Kordofan tan-Nofsinhar u fl-Istati tal-Blue Nile; promozzjoni tal-governanza demokratika, ir-responsabbiltà u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, inkluża kooperazzjoni sħiħa mal-Qorti Kriminali Internazzjonali; titjib tal-impenn fis-Sudan tal-Lvant; u titjib tal-aċċess umanitarju fis-Sudan u s-Sudan t’Isfel kollu.
Barra minn hekk, il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettiv ta’ politika tal-Unjoni li jikkontribwixxi għall-mitigazzjoni u l-eliminazzjoni ta’ theddid għall-istabbiltà tas-Sudan t’Isfel u r-reġjun usa’ ppreżentat mil-Lord’s Resistance Army (LRA).
Artikolu 3
Mandat
Sabiex jinkisbu l-objettivi ta’ politika, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
issir ħidma mal-Gvern tas-Sudan, il-Gvern tas-Sudan t’Isfel, il-partiti politiċi Sudaniżi u tas-Sudan t’Isfel, il-movimenti armati u ribelli fis-Sudan u s-Sudan t’Isfel, kif ukoll is-soċjetà ċivili u organizzazzjonijiet mhux governattivi, bil-għan li jitwettqu l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni;
(b)
tinżamm kooperazzjoni mill-qrib man-NU, inkluż il-Missjoni tan-NU fis-Sudan t’Isfel (UNMISS), il-Forza tas-Sigurtà Interim tan-NU għal Abyei (UNISFA) u l-Mibgħut Speċjali tan-NU, l-UA u b’mod partikolari l-Grupp ta’ Implimentazzjoni ta’ Livell Għoli tal-UA għas-Sudan (AUHIP), l-operazzjoni ibrida tal-UA/NU (UNAMID), il-Lega tal-Istati Għarab (LAS), l-Aġenzija Intergovernattiva għall-Iżvilupp (IGAD), u partijiet interessati oħra reġjonali u internazzjonali ewlenin;
(c)
tiġi rrappreżentata l-Unjoni u jiġu promossi l-objettivi ta’ politika u l-pożizzjonijiet tagħha fil-fora internazzjonali u pubbliċi, kif adatt;
(d)
isir kontribut għal aktar koerenza u effettività tal-politika tal-Unjoni lejn is-Sudan u s-Sudan t’Isfel, filwaqt li jiġi promoss approċċ internazzjonali konsistenti lejn iż-żewġ pajjiżi;
(e)
jingħata kontribut fl-isforzi ta’ medjazzjoni internazzjonali mmexxija mill-AUHIP biex jiġi ffaċilitat qbil bejn is-Sudan u s-Sudan t’Isfel dwar kwistjonijiet pendenti ta’ wara s-CPA u biex tinstab soluzzjoni politika inklussiva għall-kunflitt kontinwu fil-Kordofan tan-Nofsinhar u l-Istati tal-Blue Nile;
(f)
tiġi appoġġata l-implimentazzjoni tal-kwistjonijiet maqbulin skont is-CPA u l-implimentazzjoni eventwali tal-ftehimiet dwar kwistjonijiet ta’ wara s-CPA;
(g)
jiġi promoss il-bini tal-istituzzjonijiet fis-Sudan t’Isfel;
(h)
jingħata kontribut għal sforzi internazzjonali biex jiġi ffaċilitat ftehim ta’ paċi komprensiv, inklużiv u dejjiemi għal Darfur u tiġi promossal-implimentazzjoni tad-Dokument ta’ Doha, b’ħidma mill-qrib man-NU, l-UA, il-Gvern tal-Qatar u partijiet interessati internazzjonali oħra, kif meħtieġ;
(i)
jiġi promoss ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem billi jinżammu kuntatti regolari mal-awtoritajiet rilevanti fis-Sudan u s-Sudan t’Isfel, l-Uffiċċju tal-Prosekutur tal-Qorti Kriminali Internazzjonali, l-Uffiċċju tal-Kummissarju Għoli għad-Drittijiet tal-Bniedem u l-osservaturi tad-drittijiet tal-bniedem attivi fir-reġjun;
(j)
jingħata kontribut għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar id-drittijiet tal-bniedem, inkluż il-Linji Gwida tal-UE dwar id-drittijiet tal-bniedem, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-UE dwar it-Tfal u l-Kunflitt Armat, kif ukoll dwar il-vjolenza kontra n-nisa u l-bniet u l-ġlieda kontra l-forom kollha ta’ diskriminazzjoni kontrihom u l-politika tal-Unjoni dwar ir-Riżoluzzjoni tal-Kunsill tal-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti 1325 (2000) dwar in-Nisa, il-Paċi u s-Sigurtà, inkluż permezz tal-monitoraġġ u r-rappurtar dwar l-iżviluppi kif ukoll l-ifformular ta’ rakkomandazzjonijiet f’dan ir-rigward;
(k)
jingħata kontribut għall-implimentazzjoni ta’ approċċ komprensiv tal-Unjoni għas-Sudan u s-Sudan t’Isfel kif maqbul mill-Kunsill Affarijiet Barranin fl-20 ta’ Ġunju 2011;
(l)
jingħata kontribut, f’kooperazzjoni mill-qrib mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE), lill-impenn tal-UE mal-partijiet interessati rilevanti kollha biex jingħata appoġġ lill-isforzi għall-mitigazzjoni u l-eliminazzjoni t-theddida għaċ-ċittadini u l-istabbiltà fis-Sudan t’Isfel u r-reġjun usa’ ppreżentat mil-LRA;
(m)
ikun hemm segwitu u tirrapporta dwar il-konformità tal-partiti Sudaniżi u tas-Sudan t’Isfel mar-Riżoluzzjonijiet tal-Kunsill tal-Sigurtà tan-Nazzjonijet Uniti rilevanti, partikolarment 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), 1990 (2011), 1996 (2011), 2024 (2011), 2046 (2012).
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandha tkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat waqt li taġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt ta’ kuntatt primarju tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi gwida strateġika u direzzjoni politika lir-RSUE fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
3. Ir-RSUE għandha taħdem f’koordinazzjoni mill-qrib mas-SEAE u d-dipartimenti relevanti tiegħu.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE għall-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013 għandu jkun ta’ EUR 1 900 000.
2. In-nefqa għandha tiġi amministrata konformement mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandha tkun responsabbli quddiem il-Kummissjoni għal kull nefqa.
Artikolu 6
Struttura u kompożizzjoni tal-grupp
1. Fil-limiti tal-mandat tar-RSUE u tal-mezzi finanzjarji korrispondenti li jsiru disponibbli, ir-RSUE għandha tkun responsabbli għat-twaqqif ta’ grupp. Il-grupp għandu jinkludi konsulenza esperta dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika u ta’ sigurtà kif meħtieġ mill-mandat. Ir-RSUE għandha żżomm lill-Kunsill u lill-Kummissjoni infurmati fil-pront dwar il-kompożizzjoni tal-grupp.
2. L-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u s-SEAE jistgħu jipproponu l-issekondar ta’ persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ tali persunal issekondat għandu jiġi kopert mill-Istat Membru, l-istituzzjoni tal-Unjoni kkonċernata jew is-SEAE, rispettivament. L-esperti ssekondati mill-Istati Membri mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew mas-SEAE jistgħu wkoll jiġu assenjati lir-RSUE. Il-persunal internazzjonali b’kuntratt għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal issekondat kollu għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru mandanti, l-istituzzjoni tal-Unjoni li tibgħat jew is-SEAE u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u tal-persunal tar-RSUE
Il-privileġġi, l-immunitajiet u garanziji oħra meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla tfixkil tal-missjoni tar-RSUE u l-membri tal-persunal tagħha għandhom jiġu miftehmin mal-pajjiż/pajjiżi ospitanti, kif adatt. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu l-appoġġ meħtieġ kollu għal dan il-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tal-grupp tar-RSUE għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards minimi ta’ sigurtà stabbiliti mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta’ Marzu 2011 dwar ir-regoli ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE (3).
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni, is-SEAE u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li jingħata aċċess lir-RSUE għal kwalunkwe informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u/jew l-Istati Membri, kif meħtieġ, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
Konformement mal-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà ta’ persunal immobilizzat barra l-Unjoni f’kapaċità operazzjonali taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandha tieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, konformement mal-mandat tar-RSUE u s-sitwazzjoni tas-sigurtà fiż-żona ġeografika taħt ir-responsabbiltà tagħha, għas-sigurtà tal-persunal kollu taħt l-awtorità tar-RSUE, b’mod partikolari billi:
(a)
tistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq gwida mis-SEAE, li jinkludi miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw l-immaniġġar tal-moviment mingħajr periklu tal-persunal lejn, u ġewwa, iż-żona tal-missjoni, kif ukoll l-immaniġġar ta’ inċidenti ta’ sigurtà u pjan ta’ kontinġenza u evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
tiżgura li l-persunal kollu mmobbilizzat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni ta’ riskju għoli kif meħtieġ mill-kondizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
tiżgura li l-membri kollha tal-grupp tar-RSUE li jkunu ser jiġu skjerati barra l-Unjoni, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ adatt fir-rigward tas-sigurtà qabel ma jaslu fiż-żona tal-missjoni jew kif jaslu, abbażi tal-klassifikazzjonijiet tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-SEAE;
(d)
tiżgura li jiġu implimentati r-rakkomandazzjonijiet kollha miftehmin, magħmula wara valutazzjonijiet regolari ta’ sigurtà, u jippreżenta lill-Kunsill, lir-RGħ u lill-Kummissjoni rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapport ta’ progress u r-rapport dwar l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtaġġ
1. Ir-RSUE għandha tipprovdi regolarment lir-RGħ u lill-KPS rapporti bil-fomm u bil-miktub. Ir-RSUE għandha tirrapporta wkoll lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill kif ikun meħtieġ. Għandhom jiġu ċċirkolati rapporti regolari bil-miktub permezz tan-netwerk COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE tista’ tipprovdi rapporti lill-Kunsill Affarijiet Barranin.
2. Ir-RSUE għandha tirrapporta regolarment lill-KPS dwar is-sitwazzjoni f’Darfur u dwar is-sitwazzjoni fis-Sudan u s-Sudan t’Isfel.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandha tikkontribwixxi għall-unità, il-konsistenza u l-effettività tal-azzjoni tal-Unjoni u għandha tgħin sabiex tassigura li l-istrumenti kollha tal-Unjoni u l-azzjonijiet tal-Istati Membri jiġu użati konsistentement, sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom jiġu kkoordinati ma’ dawk tal-Kummissjoni, kif ukoll dawk ta’ RSUE oħrajn attivi fir-reġjun. Ir-RSUE għandha tipprovdi lill-missjonijiet tal-Istati Membri u lid-delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun aġġornamenti regolari ta’ informazzjoni.
2. Fil-post, għandu jinżamm kuntatt mill-qrib mal-Kapijiet tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni, inkluż f’Khartoum, f’Juba, f’Addis Ababa u New York u mal-Kapijiet ta’ Missjoni tal-Istati Membri. Huma għandhom jagħmlu kull sforz biex jgħinu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat tagħha. Ir-RSUE għandha wkoll iżżomm kollegament ma’ atturi internazzjonali u reġjonali oħrajn fuq il-post.
3. Ir-RSUE, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kap tad-delegazzjoni tal-Unjoni f’Juba, għandha tipprovdi gwida politika lokali lill-Kap tal-Missjoni ta’ EUAVSEC-Sudan t’Isfel. Ir-RSUE u l-Kmandat tal-Operazzjoni Ċivili għandhom jikkonsultaw ma’ xulxin kif meħtieġ.
Artikolu 13
Analiżi
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħrajn mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu analizzati regolarment. Ir-RSUE għandha tippreżenta lill-Kunsill, lir-RGħ u lill-Kummissjoni rapport ta’ progress sal-aħħar ta’ Diċembru 2012 u rapport komprensiv dwar l-implimentazzjoni tal-mandat fi tmiem il-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-25 ta’ Ġunju 2012.