ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. května 2011,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie
(2011/288/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím 2011/289/EU (2) rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)
Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů Unie. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu i důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností.
(3)
Pokud by se uskutečnila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci Unie. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci Mezinárodního měnového fondu (MMF) a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.
(4)
Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu Unie ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci Unie platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne 25. března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.
(5)
Pomoc by měla spravovat Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je poskytnutí preventivní finanční pomoci vázáno. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění.
(6)
Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky Unie, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru.
(7)
Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky a podpořit tak udržitelnost rumunské platební bilance,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše sedm let.
2. Preventivní finanční pomoc Unie je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení.
Článek 2
1. Pomoc spravuje Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu.
2. Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru.
3. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
Článek 3
1. Aktivaci preventivní finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti, kterou jí Rumunsko zašle. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné, a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh se stanoví v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.
2. Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky Unie nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.
3. Výplata se provádí na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné:
a)
schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku;
b)
požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni státní správy i místní samosprávy;
c)
zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v Evropském systému účtů, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky;
d)
další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii;
e)
zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému;
f)
provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012-2014 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované Unií;
g)
každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu;
h)
zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě;
i)
přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, v souladu s platnými právními předpisy Unie;
j)
zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (3);
k)
opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení Mezinárodního systému finančního výkaznictví (IFRS) od roku 2012;
l)
změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami;
m)
zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti Unie a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně certifikovaných výdajů v rámci těchto fondů.
4. Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise pravidelně informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. května 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Mejju 2011
dwar l-għoti ta’ għajnuna finanzjarja prekawzjonarja mill-UE fuq terminu ta’ żmien medju lir-Rumanija
(2011/288/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilità sabiex tingħata għajnuna finanzjarja fuq medda medja ta’ żmien għall-bilanċi tal-pagamenti tal-Istati Membri (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF),
Billi:
(1)
Permezz tad-Deċiżjoni 2011/289/UE (2), il-Kunsill iddeċieda li jkompli jagħti għajnuna reċiproka lir-Rumanija.
(2)
Għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien lir-Rumanija taħt il-faċilità ta’ bilanċ tal-pagamenti għall-Istati Membri tidher li hija xierqa fiċ-ċirkustanzi preżenti ta’ influssi kapitali li għadhom imnaqqsa u żbilanċi fiskali u esterni li għadhom għolja. Filwaqt li fil-kundizzjonijiet tas-suq preżenti, ir-Rumanija ma għandhiex il-ħsieb li titlob l-iżborż ta’ xi pagament parzjali, l-għajnuna prekawzjonarja se tiffaċilita t-tkomplija tal-aġġustament ordnat tad-defiċits fiskali u esterni permezz tat-tisħiħ tal-kredibilità tal-programm ekonomiku tal-gvern, li jinkludi l-issoktar tal-aġġustament fiskali, il-konsolidament tar-riforma tas-suq finanzjarju, u konċentrazzjoni akbar fuq ir-riformi tas-swieq tal-prodotti u tax-xogħol u l-assorbiment akbar tal-fondi strutturali tal-Unjoni. Dawn il-miżuri għandhom itejbu l-potenzjal tat-tkabbir tar-Rumanija, isostnu l-istabbiltà monetarja u finanzjarja, kif ukoll il-fiduċja fil-munita tar-Rumanija (RON), u jnaqqsu l-probabbiltà ta’ effetti negattivi fuq il-karti bilanċjali fis-setturi korporattivi u domestiċi.
(3)
Jekk ir-riskji negattivi marbuta max-xenarju bażiku preżenti tal-programm ekonomiku tal-Gvern jimmaterjalizzaw, ir-Rumanija ma tkunx kapaċi tkopri l-ħtiġijiet tagħha ta’ finanzjament estern minn sorsi disponibbli ta’ finanzjament, prinċipalment minħabba dħul anqas ta’ investiment dirett barrani u rati ta’ rifinanzjament aktar baxxi għall-amortizzazzjoni tad-dejn, b’mod partikolari mill-banek. F’tali xenarju ta’ stress, il-ħtiġijiet residwi ta’ finanzjament ikunu jridu jiġu koperti bl-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja tal-Unjoni. Ix-xenarju ta’ stress ġie żviluppat f’kollaborazzjoni mill-qrib mal-persunal tal-Fond Monetarju Internazzjonali (IMF) u jsostni l-ħtiġijiet addizzjonali ta’ finanzjament ta’ madwar EUR 5 biljuni li għandhom jiġu koperti minn għajnuna finanzjarja internazzjonali.
(4)
Huwa xieraq li jiġi pprovdut appoġġ sa EUR 1,4 biljun mill-Unjoni lir-Rumanija fuq bażi prekawzjonarja taħt il-faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja tal-Unjoni fuq medda medja ta’ żmien għall-bilanċ tal-pagamenti tal-Istati Membri kif stabbilit fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002. Din l-għajnuna għandha tiġi pprovduta flimkien ma’ appoġġ finanzjarju ta’ SDR 3,09 biljun (madwar EUR 3,6 biljuni) mill-IMF skont Arranġament ta’ Riżerva approvat fil-25 ta’ Marzu 2011. Il-Bank Dinji se jkompli bl-appoġġ ta’ EUR 400 miljun kommessi qabel taħt il-programm tiegħu ta’ self għall-iżvilupp (DPL3) u se jipprovdi sa EUR 750 miljun ta’ finanzjament ibbażat fuq ir-riżultati għall-assistenza soċjali u r-riformi tas-saħħa.
(5)
L-għajnuna għandha tiġi mmaniġġjata mill-Kummissjoni li se tiftiehem mal-awtoritajiet tar-Rumanija, wara li tikkonsulta lill-KEF, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jinkitbu f’Memorandum ta’ Qbil (MoU).
(6)
Minħabba n-natura prekawzjonarja tal-għajnuna, ir-Rumanija mhi se titlob l-iżborż tal-ebda pagament parzjali taħt is-self mill-Unjoni, sakemm ir-Rumanija ma tkunx f’diffikultà rigward il-bilanċ tal-pagamenti kurrenti jew il-movimenti kapitali tagħha. F’każ li r-Rumanija tagħmel talba għall-finanzjament lill-Kummissjoni, din tal-aħħar se tiddeċiedi, wara li tkun ikkonsultat lill-KEF, dwar l-attivazzjoni tal-programm u dwar l-ammont u t-tempiżmu sabiex tagħmel disponibbli kwalunkwe pagament bħal dan. It-termini finanzjarji dettaljati relatati mal-iżborżi li jista’ jkun hemm se jiġu stabbiliti fi Ftehim Qafas ta’ Self (FQS).
(7)
L-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja għandha tiġi pprovduta bil-għan li tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni b’suċċess tal-programm ta’ politika ekonomika tal-Gvern, u, b’dan il-mod, għandha tappoġġa s-sostenibbiltà tal-bilanċ tal-pagamenti tar-Rumanija,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tpoġġi għad-dispożizzjoni tar-Rumanija għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien sa massimu ta’ EUR 1,4 biljun. F’każ li tiġi attivata l-faċilità u jkunu pprovduti ħlasijiet, l-għajnuna għandha tingħata fil-forma ta’ self b’maturità medja massima ta’ 7 snin.
2. L-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja tal-Unjoni għandha tkun disponibbli għall-attivazzjoni, u jistgħu jintalbu ħlasijiet, sal-31 ta’ Marzu 2013.
Artikolu 2
1. L-għajnuna għandha tiġi amministrata mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tar-Rumanija u r-rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, b’mod partikolari fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Programm ta’ Riforma Nazzjonali (PRN) kif ukoll tal-aġġornament annwali tal-Programm ta’ Konverġenza (PK) tar-Rumanija.
2. Il-Kummissjoni għandha tiftiehem mal-awtoritajiet Rumeni, wara li tikkonsulta lill-KEF, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja kif elenkati taħt l-Artikolu 3(3). Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stabbiliti f’MoU b’mod konsistenti mal-impenji u r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu (1). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni permezz ta’ FQS.
3. Il-Kummissjoni għandha tivverifika f’intervalli regolari f’kollaborazzjoni mal-KEF li l-kundizzjonijiet tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna jiġu ssodisfati.
Artikolu 3
1. L-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja mill-Unjoni għandha tiġi eżaminata mill-Kummissjoni, wara talba bil-miktub mir-Rumanija lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta lill-KEF, għandha tiddeċiedi jekk tkunx ġustifikata l-attivazzjoni tal-programm u t-talba sussegwenti għall-iżborżi taħt l-għajnuna, u għandha tiddeċiedi dwar l-ammont u t-tempiżmu ta’ dawn l-iżborżi. F’każ li tiġi attivata l-għajnuna finanzjarja, il-fondi jistgħu jitpoġġew disponibbli f’mhux aktar minn tliet pagamenti parzjali, li l-ammont u t-tempiżmu tagħhom għandhom jitniżżlu f’addendum għall-MoU. Kull pagament parzjali jista’ jiġi żburżjat f’porzjon wieħed jew aktar.
2. Mal-attivazzjoni tal-għajnuna, kwalunkwe żborż tas-self, jew partijiet minnu, għandu jkun suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-addendum għall-MoU li saret referenza għalih fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-iżborż tas-self mill-UE, jew ta’ partijiet minnu, wara li tkun kisbet l-opinjoni tal-KEF.
3. Kwalunkwe żborż għandu jsir fuq il-bażi ta’ implimentazzjoni sodisfaċenti tal-programm ekonomiku tal-Gvern Rumen li għandu jiġi inkluż kemm fil-PK kif ukoll fil-PRN; b’mod iżjed partikolari, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika stipulati fil-MoU, għandhom jinkludu, fost l-oħrajn,
(a)
l-adozzjoni ta’ baġits u l-implimentazzjoni ta’ politiki konformi ma’ miri fiskali ċari għas-snin fiskali 2011 sal-2013 li jsostnu l-konsolidament fiskali kontinwu bil-għan li jiġi stabbilizzat il-proporzjon tad-dejn tal-gvern mal-PDG u jintemm id-defiċit eċċessiv bi qbil mar-Rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill skont il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv;
(b)
il-ħtieġa li bil-mod il-mod jinkisbu standards aktar restrittivi għat-tnaqqis fl-arrettrati ta’ pagament tal-gvern kemm fil-livell tal-gvern ċentrali kif ukoll fil-livell tal-gvern lokali;
(ċ)
l-introduzzjoni ta’ sistema mtejba ta’ rapportar għall-intrapriżi proprjetà tal-istat li huma diġà parti mid-definizzjoni tas-sistema Ewropea ta’ kontabbiltà tal-amministrazzjoni pubblika, u anki għal dawk li x’aktarx jerġgħu jiġu kklassifikati fis-settur tal-amministrazzjoni pubblika mill-Eurostat fl-2011 u fl-2012, sabiex tippermetti lill-gvern li jivvaluta fuq bażi kontinwa l-impatt probabbli fuq id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika u l-evoluzzjoni tal-arrettrati, is-sussidji u t-trasferimenti, u t-telf marbut ma’ dawk l-intrapriżi;
(d)
il-monitoraġġ kontinwu tal-kont tal-pagi tas-settur pubbliku sabiex dan jirrispetta l-limiti rilevanti stabbiliti fl-istrateġija fiskali fuq terminu ta’ żmien medju;
(e)
l-introduzzjoni ta’ sistema ta’ kopagament b’testijiet tal-mezzi għas-servizzi mediċi, kif ukoll sistema adegwata ta’ ċċekkjar u kontrolli kontra l-akkumulu ta’ arrettrati fis-sistema tas-saħħa;
(f)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri sabiex itejbu l-immaniġjar tal-baġit għall-investiment pubbliku bi qbil mal-istrateġija fiskali 2012 - 2014 u b’enfasi fuq bidla minn investiment kompletament iffinanzjat b’mod domestiku għal investiment kofinanzjat mill-Unjoni;
(g)
ir-reviżjoni, aġġornament u pubblikazzjoni ta’ strateġija multiannwali għall-immaniġjar tad-dejn fuq bażi annwali;
(h)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ politika mmirati sabiex jirrazzjonalizzaw is-sistema ta’ ffissar tal-pagi sabiex l-iżviluppi fil-pagi jkunu jistgħu jirriflettu aħjar il-produttività u r-riformi li jżidu l-flessibbiltà tal-kuntratti tax-xogħol u l-arranġamenti dwar il-ħinijiet tax-xogħol skont approċċ integrat tal-flessigurtà;
(i)
l-adozzjoni ta’ miżuri mmirati sabiex itejbu l-operat tas-suq fl-enerġija u t-trasport, bi qbil, fejn applikabbli, mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni;
(j)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri sabiex jiffaċilitaw l-ambjent tan-negozju fis-servizzi bi qbil mad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (3);
(k)
miżuri sabiex isaħħu aktar il-qafas prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u sabiex jippreparaw l-introduzzjoni tal-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju mill-2012;
(l)
emendi leġiżlattivi sabiex jiżguraw il-konsistenza reċiproka bejn il-liġi dwar l-istralċ tal-impriżi tal-assigurazzjoni, il-liġi ġenerali dwar l-insolvenza u l-liġi dwar in-negozju tal-assigurazzjoni u s-superviżjoni tal-assigurazzjoni;
(m)
it-titjib tal-assorbiment tal-Fondi Strutturali u ta’ Koeżjoni tal-Unjoni u miri speċifiċi għal-livell totali kumulattiv tan-nefqa ċertifikata taħt dawn il-fondi.
4. Jekk ikun meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, għandu jiġi permess l-użu prudenti ta’ swaps tar-rata tal-imgħax ma’ kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta’ kreditu. Il-KEF għandu jinżamm infurmat mill-Kummissjoni dwar rifinanzjament possibbli tat-teħid tas-self jew ir-ristrutturazzjoni tal-kundizzjonijiet finanzjarji.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Mejju 2011.