ROZHODNUTÍ RADY 2010/96/SZBP
ze dne 15. února 2010
o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rezoluci 1872 (2009) týkající se situace v Somálsku, přijaté dne 26. května 2009, Rada bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN) zdůraznila význam opětovného zřízení, vycvičení, vybavení a zachování somálských bezpečnostních sil a naléhavě vyzvala členské státy a regionální a mezinárodní organizace, aby nabídly technickou pomoc pro výcvik a vybavení somálských bezpečnostních sil. V rezoluci 1897 (2009), přijaté dne 30. listopadu 2009, Rada bezpečnosti OSN připomněla své předchozí rezoluce a znovu potvrdila, že respektuje svrchovanost, územní celistvost a politickou nezávislost a jednotu Somálska.
(2)
V závěrech ze dne 27. července 2009 Rada rozhodla, že posílí angažovanost v oblasti podpory míru a rozvoje v Somálsku. Za tímto účelem posoudila způsoby, jimiž by Unie mohla přispět k mezinárodnímu úsilí, mimo jiné v oblasti bezpečnosti.
(3)
V závěrech ze dne 17. listopadu 2009 Rada uvedla, že v rámci komplexního přístupu Unie k situaci v Somálsku je třeba zvážit další podporu Unie pro somálský bezpečnostní sektor a že by tato podpora měla být součástí širšího a soudržného rámce zahrnujícího úzkou spolupráci a koordinaci Unie s Africkou unií, OSN a dalšími významnými partnery, zejména Spojenými státy americkými. V souvislosti s Africkou unií Rada dále zdůraznila význam úlohy mise Africké unie v Somálsku (AMISOM).
(4)
Dne 17. listopadu 2009 Rada schválila koncepci řešení krize týkající se možné mise evropské bezpečnostní a obranné politiky, jejímž cílem je přispět k výcviku bezpečnostních sil somálské prozatímní federální vlády, a vyzvala k další činnosti související s plánováním. Politický a bezpečnostní výbor následně určil plánovací orgán.
(5)
V dopise ze dne 18. listopadu 2009 somálská prozatímní federální vláda ocenila úsilí Unie o koordinaci výcviku somálských bezpečnostních sil a její úsilí směřující k zajištění míru a stability v Somálsku a v dopise ze dne 23. ledna 2010 ujistila Unii o svém odhodlání nést odpovědnost za nábor, výcvik a vydržování branců a rovněž zdůraznila své úsilí o širší politiku bezpečnostního sektoru v Somálsku.
(6)
V dopise ze dne 30. listopadu 2009 náměstek zvláštního zástupce Africké unie pro Somálsko jménem Komise Africké unie uvítal příznivý vývoj úvah Unie o výcviku více než 2 000 příslušníků somálských bezpečnostních sil.
(7)
Dne 8. prosince 2009 Rada provedla vojenskou strategickou volbu pro případnou vojenskou misi EU.
(8)
Generální tajemník OSN ve zprávě ze dne 31. prosince 2009 určené Radě bezpečnosti OSN zmínil koncepci řešení krize týkající se možné mise evropské bezpečnostní a obranné politiky na podporu výcviku somálských bezpečnostních sil a zdůraznil, že se očekává, že při provádění plánu Unie pro poskytnutí výcviku školitelé Unie dodrží harmonizované a schválené programy.
(9)
V dopise ze dne 5. ledna 2010 ugandský ministr obrany uvítal plánovanou misi Unie na podporu somálského bezpečnostního sektoru a vyzval Evropskou unii, aby se po dobu nejméně jednoho roku podílela na výcviku somálských bezpečnostních sil v Ugandě.
(10)
Dne 20. ledna 2010 Unie nabídla somálské prozatímní federální vládě, že přispěje k výcviku somálských bezpečnostních sil.
(11)
V závěrech ze dne 25. ledna 2010 se Rada dohodla zřídit vojenskou misi, jež přispěje k výcviku somálských bezpečnostních sil v Ugandě, kde výcvik somálských bezpečnostních sil již probíhá. Vojenská mise EU by usnadnila koordinaci opatření Unie s AMISOM. Rada se dále dohodla, že by mise měla být zahájena nejbližším náborem účastníků výcviku, jehož počátek je naplánován na jaro roku 2010, a že by probíhala v úzké koordinaci s partnery včetně prozatímní federální vlády, Ugandy, Africké unie, OSN a Spojených států amerických. Rada uznala, že je zapotřebí tento výcvik provést v rámci širšího mezinárodního úsilí a že by jeho součástí mělo být mimo jiné i prověřování účastníků výcviku, monitorování a odborné vedení dotyčných sil po jejich opětovném nasazení v Mogadišu, jakož i financování a vyplácení odměn vojákům.
(12)
Politický a bezpečnostní výbor by měl z pověření Rady a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonávat politickou kontrolu nad vojenskou misí Unie, zajišťovat její strategické řízení a přijímat vhodná rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o Evropské unii (dále též jen „Smlouva o EU“).
(13)
Je nutné sjednat a uzavřít mezinárodní dohody týkající se účasti třetích států na misích Unie a statusu jednotek a personálu Unie.
(14)
V souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU by měly operativní výdaje vyplývající z tohoto rozhodnutí v souvislosti s vojenstvím nebo obranou hradit členské státy v souladu s rozhodnutím Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (1).
(15)
Podle čl. 28 odst. 1 Smlouvy o EU by měly být v rozhodnutích Rady vymezeny prostředky, které budou Unii poskytnuty. Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise Unie po dobu dvanácti měsíců představuje nejlepší aktuální odhad, aniž jsou dotčeny konečné údaje, které mají být zahrnuty do rozpočtu, jenž má být schválen v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí o ATHENĚ.
(16)
V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se proto nepodílí na financování této mise,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Mise
1. Unie provádí vojenskou výcvikovou misi, nazvanou „EUTM Somalia“, s cílem přispět k posílení somálské prozatímní federální vlády jakožto fungující vlády, která slouží somálským občanům. Cílem vojenské mise EU je zejména přispět ke komplexní a udržitelné perspektivě rozvoje somálského bezpečnostního sektoru posílením somálských bezpečnostních sil poskytnutím zvláštního vojenského výcviku a podporou výcviku 2 000 somálských rekrutů vycvičených až na úroveň čety, včetně patřičného modulárního a specializovaného výcviku důstojníků a poddůstojníků, prováděného Ugandou. Vojenská mise EU bude působit v úzké spolupráci a koordinaci s dalšími aktéry v mezinárodním společenství, zejména s OSN, AMISOM a Spojenými státy americkými.
2. Vojenský výcvik ze strany Unie se za tímto účelem uskuteční převážně v Ugandě, v souladu s politickým cílem vojenské mise EU, kterým je přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil a který je stanoven v koncepci řešení krize, jak ji schválila Rada dne 17. listopadu 2009. Složka této vojenské mise EU bude mít také základnu v Nairobi.
Článek 2
Jmenování velitele mise EU
1. Velitelem mise EU je jmenován plukovník Ricardo GONZÁLEZ ELUL.
2. Velitel mise EU vykonává funkce velitele operace EU a velitele sil EU.
Článek 3
Určení velitelství EU
Velitelství mise EU se nachází v Ugandě. Jeho součástí je styčný úřad v Nairobi a podpůrná buňka v Bruselu. Plní jak funkce operačního velitelství, tak funkce velitelství ozbrojených sil.
Článek 4
Plánování a zahájení mise
Rozhodnutí o zahájení vojenské mise EU přijme Rada po schválení plánu mise.
Článek 5
Politická kontrola a strategické řízení
1. Politickou kontrolu a strategické řízení vojenské mise EU vykonává z pověření Rady a vysokého představitele Politický a bezpečností výbor. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 38 Smlouvy o EU. Toto zmocnění zahrnuje pravomoc měnit plánovací dokumenty včetně plánu mise a linie velení. Zahrnuje rovněž pravomoc přijímat rozhodnutí o jmenování velitele mise EU. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení vojenské mise EU, si ponechává Rada.
2. Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
3. Předseda Vojenského výboru EU pravidelně podává Politickému a bezpečnostnímu výboru zprávy o průběhu vojenské mise EU. Politický a bezpečnostní výbor může v případě potřeby pozvat velitele mise EU na svá zasedání.
Článek 6
Vojenské velení
1. Vojenský výbor EU sleduje řádný výkon vojenské mise EU, za jejíž vedení odpovídá velitel mise EU.
2. Velitel mise EU pravidelně podává zprávy Vojenskému výboru EU. V případě potřeby může Vojenský výbor EU pozvat velitele mise EU na svá zasedání.
3. Předseda Vojenského výboru EU je hlavní kontaktní osobou pro velitele mise EU.
Článek 7
Provádění a návaznost reakce Unie
1. Vysoký představitel zajišťuje provádění tohoto rozhodnutí a rovněž jeho soulad s vnější činností Unie jako celku, včetně návaznosti na rozvojové programy Unie.
2. Při provádění tohoto rozhodnutí je vysokému představiteli nápomocen velitel mise EU.
Článek 8
Účast třetích států
1. Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a jednotný institucionální rámec a v souladu s příslušnými pokyny Evropské rady, mohou být třetí státy vyzvány, aby se podílely na misi.
2. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby vyzval třetí státy k poskytnutí příspěvku a aby na doporučení velitele mise EU a Vojenského výboru EU přijal odpovídající rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků.
3. Podrobná pravidla účasti třetích států musí být předmětem dohod, které budou uzavřeny podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na misích Unie pro řešení krizí, použije se uvedená dohoda v souvislosti s touto misí.
4. Třetí státy, které poskytují pro vojenskou misi EU významné vojenské příspěvky, mají ve vztahu k běžnému řízení mise stejná práva a povinnosti jako členské státy EU, které se účastní mise.
5. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby přijal rozhodnutí o zřízení Výboru přispěvatelů, pokud třetí státy poskytnou významné vojenské příspěvky.
Článek 9
Postavení personálu pod vedením EU
Postavení jednotek pod vedením Unie a jejich personálu, včetně jejich výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro splnění a řádné fungování jejich mise, může být předmětem dohody, která bude uzavřena podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 10
Finanční ustanovení
1. Společné náklady vojenské mise EU jsou spravovány v souladu s rozhodnutím Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (2).
2. Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU se stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 60 %.
Článek 11
Předávání informací třetím stranám
1. Vysoký představitel je oprávněn v souladu s bezpečnostními předpisy Rady předávat OSN, Africké unii, AMISOM a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely vojenské mise EU až do úrovně klasifikace vhodné pro jednotlivé třetí strany (3).
2. Vysoký představitel je oprávněn předávat OSN, Africké unii, AMISOM a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU vztahující se k jednáním Rady o vojenské misi EU, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (4).
Článek 12
Vstup v platnost a ukončení mise
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Vojenská mise EU končí v roce 2011, po dvou po sobě jdoucích šestiměsíčních výcvikových cyklech.
3. Toto rozhodnutí se zrušuje dnem uzavření velitelství EU, styčného úřadu v Nairobi a podpůrné buňky v Bruselu, v souladu se schváleným plánem ukončení vojenské mise EU, a aniž jsou dotčeny postupy týkající se auditu a předkládání účtů vojenské mise EU podle Atheny.
Článek 13
Zveřejnění
1. Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru o jmenování velitele mise EU a o přijetí příspěvků třetích států a zřízení Výboru přispěvatelů budou rovněž zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. února 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2010/96/PESK
tal-15 ta’ Frar 2010
dwar missjoni militari tal-Unjoni Eworpea biex tikkontribwixxi għat-taħriġ tal-Forzi tas-Sigurtà tas-Somalja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 28 u 43 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ),
Billi:
(1)
Fir-Riżoluzzjoni 1872 (2009) dwar is-sitwazzjoni fis-Somalja, adottata fis-26 ta’ Mejju 2009, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti (KSNU) saħaq dwar l-importanza tal-istabbiliment mill-ġdid, it-taħriġ, l-attrezzar u ż-żamma tal-forzi tas-sigurtà Somali, u ħeġġeġ lill-Istati Membri u l-orgaizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali biex joffru għajnuna teknika għat-taħriġ u l-attrezzar tal-forzi tas-sigurtà Somali. Fir-Riżoluzzjoni 1897 (2009) tiegħu, adottata fit-30 ta’ Novembru 2009, il-KSNU fakkar ir-riżoluzzjonijiet preċedenti tiegħu u afferma mill-ġdid ir-rispett tiegħu għas-sovranità, l-integrità territorjali, l-indipendenza politika u l-unità tas-Somalja.
(2)
Fil-konklużjonijiet tiegħu ta’ Lulju 2009, il-Kunsill iddeċieda li jżid l-impenn għall-promozzjoni tal-paċi u l-iżvilupp fis-Somalja. Għal dan il-għan, il-Kunsill studja possibbiltajiet għall-Unjoni biex tikkontribwixxi għall-isforzi internazzjonali, inkluż fil-qasam tas-sigurtà.
(3)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tas-17 ta’ Novembru 2009, il-Kunsill iddikjara li aktar appoġġ mill-Unjoni għas-settur tas-sigurtà fis-Somalja għandu jiġi kkunsidrat fi ħdan approċċ komprensiv tal-UE għas-sitwazzjoni fis-Somalja, u li dan l-appoġġ għandu jagħmel parti minn qafas akbar u koerenti li jinvolvi kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib tal-UE mal-Unjoni Afrikana, in-Nazzjonijiet Uniti u sħab rilevanti oħrajn, partikolarment l-Istati Uniti tal-Amerika. Barra minn hekk, fir-rigward tal-Unjoni Afrikana, il-Kunsill issottolinja l-importanza tar-rwol tal-Missjoni tal-Unjoni Afrikana fis-Somalja (AMISOM).
(4)
Fis-17 ta’ Novembru 2009, il-Kunsill approva Kunċett ta’ Maniġġar tal-Kriżijiet dwar missjoni possibbli tas-Sigurtà u Difiża Ewropea li tikkontribwixxi għat-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà tal-Gvern Federali Tranżizzjonali Somalu (TFG) u talab għal aktar ħidma ta’ ppjanar. Sussegwentement, il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) ħatar Awtorità tal-Ippjanar.
(5)
Permezz ta’ ittri datati t-18 ta’ Novembru 2009 u t-23 ta’ Jannar 2010 rispettivament, it-TFG esprima l-apprezzament tiegħu għall-isforzi tal-UE għall-koordinazzjoni tat-taħriġ tal-Forzi Nazzjonali Somali u l-isforzi tagħha lejn il-paċi u l-istabbiltà fis-Somalja; u assigura lill-Unjoni bl-impenn tiegħu sabiex jassumi r-responsabbilitajiet tiegħu fir-rigward tar-reklutaġġ, it-taħriġ u ż-żamma tar-rekluti; hu enfasizza wkoll l-impenn tiegħu lejn politika tas-settur tas-sigurtà usa’ fis-Somalja.
(6)
Permezz ta’ ittra datata t-30 ta’ Novembru 2009, il-Viċi Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Afrikana għas-Somalja, f’isem il-Kummissjoni tal-Unjoni Afrikana, laqa’ r-riflessjoni pożittiva tal-UE dwar it-taħriġ ta’ madwar 2 000 forzi tas-sigurtà Somali.
(7)
Fit-8 ta’ Diċembru 2009, il-Kunsill għażel opzjoni militari strateġika għall-missjoni militari tal-UE potenzjali.
(8)
Fir-rapport tiegħu lill-KSNU tal-31 ta’ Diċembru 2009, is-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti rrefera għall-Kunċett ta’ Maniġġar tal-Kriżijiet dwar missjoni possibbli tal-Politika Ewropea ta’ Sigurtà u Difiża li tappoġġa t-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà Somali u ssottolinja li meta l-ippjanar tal-UE għat-twettiq tat-taħriġ jiġi implimentat, il-ħarrieġa tal-UE ikunu mistennija jsegwu kurrikuli armonizzati u approvati.
(9)
Permezz ta’ ittra datata l-5 ta’ Jannar 2010, il-Ministru tad-Difiża tal-Uganda laqa’ l-missjoni prevista tal-Unjoni b’appoġġ għas-Settur tas-Sigurtà fis-Somalja u stieden lill-Unjoni biex tipparteċipa fit-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà Somali ġewwa l-Uganda għal perijodu ta’ mill-inqas sena.
(10)
Fl-20 ta’ Jannar 2010, l-Unjoni għamlet offerta lit-TFG biex jikkontribwixxi għat-taħriġ tal-forzi ta’ Sigurtà Somali.
(11)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-25 ta’ Jannar 2010, il-Kunsill qabel li jistabbilixxi missjoni militari tal-UE biex tikkontribwixxi għat-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà Somali fl-Uganda, fejn il-forzi Somali diġà qed jiġu mħarrġa. Il-Missjoni tiffaċilita wkoll il-koordinazzjoni tal-azzjoni tal-UE mal-AMISOM. Barra dan, il-Kunsill qabel li l-missjoni militari tal-UE tiġi mnedija mad-dħul li jmiss ta’ persuni għat-taħriġ, li huwa skedat li jibda fir-rebbiegħa 2010, u tkun immexxija b’koordinazzjoni mill-qrib mal-imsieħba, inkluż it-TFG, l-Uganda, l-Unjoni Afrikana, in-Nazzjonijiet Uniti u l-Istati Uniti tal-Amerika. Il-Kunsill għaraf il-ħtieġa li jitwettaq dan it-taħriġ bħala parti minn sforz internazzjonali usa’ u li jinkludi fost l-oħrajn, l-eżami tal-persuni għat-taħriġ, il-monitoraġġ u l-iggwidar tal-forzi ladarba jmorru lura l-Mogadixu u l-finanzjament u l-ħlas tas-salarji tas-suldati.
(12)
Il-KPS għandu jeżerċita, taħt ir-responsabbiltà tal-Kunsill u tar-RGħ, kontroll politiku fuq il-missjoni militari tal-UE, jagħtiha direzzjoni strateġika u jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti f’konformità mat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 38 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE).
(13)
Huwa meħtieġ li jiġu negozjati u konklużi ftehimiet internazzjonali relatati mal-parteċipazzjoni ta’ Stati terzi f’missjonijiet tal-UE u mal-istatus ta’ unitajiet u persunal tal-UE.
(14)
In-nefqa operattiva li tirriżulta minn din id-Deċiżjoni, li jkollha implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża, għandha titħallas mill-Istati Membri skont l-Artikolu 41(2) tat-TUE u f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/975/PESK tat-18 ta’ Diċembru 2008 li tistabbilixxi mekkaniżmu sabiex jiġi amministrat il-finanzjament tal-ispejjeż komuni tal-operazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea li jkollhom implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża (Athena) (1) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “ATHENA”).
(15)
L-Artikolu 28(1) tat-TUE jappella sabiex id-deċiżjonijiet tal-Kunsill jistabbilixxu l-mezzi li għandhom isiru disponibbli għall-Unjoni. L-ammont ta’ referenza finanzjarja, li jkopri perijodu ta’ tnax-il xahar, għall-ispejjeż komuni tal-missjoni militari tal-UE jikkostitwixxi l-aħjar stima attwali u huwa mingħajr preġudizzju għall-figuri finali li għandhom jiġu inklużi f’baġit li għandu jiġi approvat skont ir-regoli stabbiliti f’ATHENA.
(16)
Skont l-Artikolu 5 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka anness għat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, id-Danimarka ma tipparteċipax fl-elaborazzjoni u fl-implementazzjoni ta’ deċiżjonijiet u azzjonijiet tal-Unjoni li jkollhom implikazzjonijiet ta’ difiża. Id-Danimarka, għalhekk ma tipparteċipax fl-iffinanzjar ta’ din il-missjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Missjoni
1. L-Unjoni ser twettaq missjoni ta’ taħriġ militari, minn hawn ‘il quddiem imsejħa “EUTM Somalja”, sabiex tikkontribwixxi għat-tisħiħ tat-Gvern Federali Tanżizzjonali Somalu (TFG) bħala gvern li jiffunzjona u li jservi liċ-ċittadini Somali. B’mod partikolari, l-objettiv tal-missjoni militari tal-UE għandu jkun li tikkontribwixxi għal perspettiva komprensiva u sostenibbli għall-iżvilupp tas-Settur tas-Sigurtà Somalu billi jissaħħu l-forzi tas-sigurtà Somali permezz tal-provvista ta’ taħriġ militari speċifiku u l-appoġġ għat-taħriġ ipprovdut mill-Uganda, ta’ 2 000 rekluta Somala sa u li jinkludu l-livell ta’ platun, inkluż taħriġ modulari u speċjalizzat adatt għal uffiċjali u għal uffiċjali mhux kummissjonati. Il-missjoni militari tal-UE għandha topera b’kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib ma’ atturi oħra fil-komunità internazzjonali, b’mod partikolari, in-Nazzjonijiet Uniti, l-Missjoni tal-Unjoni Afrikana fis-Somalja (AMISOM) u l-Istati Uniti tal-Amerika.
2. It-taħriġ militari tal-UE imwettaq għal dak il-għan għandu jsir prinċipalment fl-Uganda, f’konformità mal-objettiv politiku ta’ missjoni tal-UE li tikkontribwixxi għat-taħriġ tal-forzi ta’ sigurtà Somali, kif definit fil-Kunċett ta’ Maniġġar tal-Kriżijiet approvat mill-Kunsill fis-17 ta’ Novembru 2009. Element ta’ din il-missjoni militari tal-UE għandu jkun ibbażat ukoll f’ Najrobi.
Artikolu 2
Ħatra tal-Kmandant tal-UE
1. Il-Kurunell Ricardo GONZÁLEZ ELUL huwa b’dan maħtur Kmandant tal-Missjoni tal-UE.
2. Il-Kmandant tal-Missjoni tal-UE għandu jeżerċita l-funzjonijiet ta’ Kmandant tal-Operazzjoni tal-UE u ta’ Kmandant tal-Forza tal-UE
Artikolu 3
Għażla tal-Kwartieri Ġenerali tal-UE
Il-Kwartieri Ġenerali tal-missjoni tal-UE għandhom ikunu fl-Uganda. Huma ser jinkludu uffiċċju ta’ kollegament f’Najrobi u ċellola ta’ appoġġ fi Brussell. Huwa ser iwettaq il-funzjonijiet kemm tal-Kwartieri Ġenerali tal-Operazzjoni kif ukoll tal-Kwartieri Ġenerali tal-Forza.
Artikolu 4
Ippjanar u tnedija tal-operazzjoni
Id-Deċiżjoni dwar it-tnedija tal-missjoni militari tal-UE għandha tiġi adottata mill-Kunsill wara l-approvazzjoni tal-Pjan tal-Missjoni.
Artikolu 5
Kontroll politiku u direzzjoni strateġika
1. Taħt ir-responsabbiltà tal-Kunsill u tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika tas-Sigurtà (ir-“RGħ”), il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (il-“KPS”) għandu jeżerċita l-kontroll politiku u d-direzzjoni strateġika tal-missjoni militari tal-UE. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS sabiex jieħu d-deċiżjonijiet rilevanti f’konformità mal-Artikolu 38 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE). Din l-awtorizzazzjoni għandha tinkludi s-setgħat biex jiġu emendati d-dokumenti tal-ippjanar, inkluż il-Pjan tal-Missjoni u l-Linja tal-Kmand. Hija għandha tinkludi s-setgħat biex jittieħdu deċiżjonijiet dwar il-ħatra tal-Kmandant tal-Missjoni tal-UE. Is-setgħat ta’ deċiżjoni rigward l-objettivi u t-tmiem tal-missjoni militari tal-UE għandhom jibqgħu f’idejn il-Kunsill.
2. Il-KPS għandu jirrapporta lill-Kunsill f’intervalli regolari.
3. Il-KPS għandu jirċievi, f’intervalli regolari, rapporti mill-President tal-Kumitat Militari tal-UE (EUMC) rigward it-twettiq tal-missjoni militari tal-UE. Il-KPS jista’ jistieden lill-Kmandant tal-Missjoni tal-UE għal-laqgħat tiegħu, kif adatt.
Artikolu 6
Direzzjoni militari
1. L-EUMC għandu jissorvelja l-eżekuzzjoni korretta tal-missjoni militari tal-UE mwettqa taħt ir-responsabbiltà tal-Kmandant tal-Missjoni tal-UE.
2. L-EUMC għandu jirċievi, f’intervalli regolari, rapporti mill-Kmandant tal-Missjoni tal-UE. Huwa jista’ jistieden lill-Kmandant tal-Missjoni tal-UE għal-laqgħat tiegħu, kif adatt.
3. Il-President tal-EUMC għandu jaġixxi bħala l-punt ewlieni ta’ kuntatt mal-Kmandant tal-Missjoni tal-UE.
Artikolu 7
Implimentazzjoni u konsistenza tar-rispons tal-Unjoni
1. Ir-RGħ għandu jiżgura l-implimetazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u jiżgura wkoll il-konsistenza tagħha mal-azzjoni esterna fl-intier tagħha tal-Unjoni, inkluż, il-programmi ta’ żvilupp tal-UE.
2. Il-Kmandant tal-Missjoni tal-UE għandu jassisti lir-RGħ fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 8
Parteċipazzjoni ta’ Stati terzi
1. Mingħajr preġudizzju għall-awtonomija tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Unjoni jew għall-qafas istituzzjonali uniku, u skont il-linji gwida rilevanti tal-Kunsill Ewropew, Stati terzi jistgħu jiġu mistiedna jipparteċipaw fil-missjoni.
2. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS biex jistieden lil Stati terzi sabiex jipproponu kontribut u biex jieħu, fuq ir-rakkomandazzjoni tal-Kmandant tal-Missjoni tal-UE u l-EUMC, id-deċiżjonijiet adatti dwar l-aċċettazzjoni tal-kontributi proposti.
3. Modalitajiet dettaljati għall-parteċipazzjoni ta’ Stati terzi għandhom ikunu s-suġġett ta’ ftehimiet konklużi skont l-Artikolu 37 tat-TUE u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). Fejn l-Unjoni u Stat terz ikunu kkonkludew ftehim li jistabbilixxi qafas għall-parteċipazzjoni ta’ dan tal-aħħar f’missjonijiet ta’ maniġġar ta’ kriżi tal-Unjoni, id-dispożizzjonijiet ta’ tali ftehim għandhom japplikaw fil-kuntest ta’ din l-missjoni.
4. L-Istati terzi li jagħmlu kontributi militari sinifikanti għall-missjoni militari tal-UE għandu jkollhom l-istess drittijiet u obbligi fir-rigward tat-tmexxija ta’ kuljum tal-missjoni bħall-Istati Membri li jieħdu sehem fl-missjoni.
5. Il-Kunsill b’dan jawtorizza lill-KPS biex jieħu d-deċiżjonijiet adatti rigward l-istabbiliment ta’ Kumitat ta’ Kontributuri, fil-każ li xi Stati terzi jipprovdu kontributi militari sinifikanti.
Artikolu 9
Status tal-persunal immexxi mill-UE
L-istatus tal-unitajiet u l-persunal immexxija mill-UE, inklużi l-privileġġi, l-immunitajiet u l-garanziji ulterjuri meħtieġa għat-twettiq u l-funzjonament bla xkiel tal-missjoni tagħhom jista’ jkun is-suġġett ta’ ftehim konkluż skont l-Artikolu 37 tat- TUE u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(3) tat-TFEU.
Artikolu 10
Arranġamenti finanzjarji
1. L-ispejjeż komuni tal-missjoni militari tal-UE għandhom jiġu amministrati skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/975/PESK tat-18 ta’ Diċembru 2008 li tistabbilixxi mekkaniżmu sabiex jiġi amministrat il-finanzjament tal-ispejjeż komuni tal-operazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea li jkollhom implikazzjonijiet militari jew ta’ difiża (Athena) (2) (“ATHENA”).
2. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-ispejjeż komuni tal-missjoni militari tal-UE għandu jkun ta’ EUR 4.8 miljun. Il-persentaġġ tal-ammont ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 32(3) ta’ ATHENA għandu jkun ta’ 60 %.
Artikolu 11
Rilaxx ta’ informazzjoni lil partijiet terzi
1. Ir-RGħ huwa b’dan awtorizzat jirrilaxxa lin-Nazzjonijiet Uniti (NU), lill-Unjoni Afrikana (UA, AMISOM), u lil partijiet terzi oħrajn assoċjati ma’ din id-Deċiżjoni, informazzjoni u dokumenti klassifikati tal-UE ġġenerati għall-finijiet tal-missjoni militari tal-UE sal-livell ta’ klassifikazzjoni adatt għal kull wieħed minnhom u f’konformità mar-regolamenti tas-sigurtà tal-Kunsill (3).
2. Ir-RGħ huwa b’dan awtorizzat jirrilaxxa lin-NU, lill-UA, lill-AMISOM u lil partijiet terzi oħrajn assoċjati ma’ din id-Deċiżjoni, dokumenti mhux klassifikati tal-UE relatati mad-deliberazzjonijiet tal-Kunsill rigward il-missjoni, koperti bl-obbligu tas-segretezza professjonali, skont l-Artikolu 6(1) tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Kunsill (4).
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ u terminazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Il-missjoni militari tal-UE għandha tintemm fl-2011 wara żewġ perijodi konsekuttivi ta’ sitt xhur taħriġ.
3. Din id-Deċiżjoni għandha tiġi mħassra mid-data tal-għeluq tal-Kwartieri Ġnerali tal-UE, l-uffiċċju ta’ kollegament f’Najrobi u ċ-ċellola ta’ appoġġ fi Brussell, f’konformità mal-pjani approvati għat-tmiem tal-missjoni militari tal-UE, u mingħajr preġudizzju għall-proċeduri li jirrigwardaw il-verifika u l-preżentazzjoni tal-kontijiet tal-missjoni militari tal-UE, stabbiliti f’ATHENA.
Artikolu 13
Pubblikazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Id-deċiżjonijiet tal-KPS dwar il-ħatra ta’ Kmandant tal-Missjoni tal-UE u d-deċiżjonijiet tal-KPS dwar l-aċċettazzjoni tal-kontributi tal-Istati terzi, kif ukoll l-istabbiliment ta’ Kumitat ta’ Kontributuri għandhom ukoll jiġu ppubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Frar 2010.