ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře č. SA.33015 (2012/C), kterou Malta zamýšlí poskytnout podniku Air Malta plc
(oznámeno pod číslem C(2012) 4198)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/661/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. SA.33015 (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 16. května 2011 oznámila Malta Komisi podporu na restrukturalizaci pro podnik Air Malta plc, a to po poskytnutí podpory na záchranu ve formě půjčky ve výši 52 milionů EUR, kterou Komise schválila rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2010 (N 504/2010, dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Komise si vyžádala doplňkové informace dopisy ze dne 5. července a 1. září 2011, na něž maltské orgány odpověděly dopisy ze dne 2. srpna a 22. září 2011.
(2)
Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Maltu informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Malta podala připomínky k tomuto rozhodnutí dopisem ze dne 5. března 2012. Komise položila další otázky v dopise ze dne 19. března 2012, na něž Malta odpověděla dne 19. dubna 2012.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 21. února 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od šesti zúčastněných stran. Tyto připomínky předala Maltě, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky byly obdrženy v dopise ze dne 27. dubna 2012.
2. POPIS OPATŘENÍ A PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.1 Podpora na restrukturalizaci
(5)
Malta oznámila podporu na restrukturalizaci ve výši 130 milionů EUR pro podnik Air Malta ve formě vlastního kapitálu, včetně kapitalizace schválené půjčky na záchranu ve výši 52 milionů EUR, a to na základě níže popsaného plánu restrukturalizace, který byl zahájen v listopadu 2010 (po schválení půjčky na záchranu) a který pokrývá pětileté období restrukturalizace od podzimu 2010 do podzimu 2015.
2.2 Příjemce
(6)
Podnik Air Malta plc je od roku 1974 maltským národním leteckým dopravcem. Na počátku procesu restrukturalizace provozoval podnik Air Malta 12 osobních letadel a zajišťoval pravidelné spojení do 43 destinací v Evropě, severní Africe a východním Středomoří. Podnik Air Malta vlastní maltská vláda (98 %) a soukromí investoři (2 %).
(7)
Podnik Air Malta je na evropském leteckém trhu velmi malým hráčem (v roce 2010 přepravil přibližně 1,8 milionu cestujících) a připadá na něj pouze 0,25 % celkové kapacity a výkonu (s ohledem na počet cestujících) evropského odvětví letecké dopravy. Po plánovaném zmenšení leteckého parku podniku Air Malta o 2 letadla bude na rostoucím evropském trhu letecké dopravy ještě menším hráčem. Podnik Air Malta plánuje připojení k některé globální alianci s cílem zlepšit obslužnost při scénáři založeném na nižším počtu letadel a zvýšit využití leteckého parku.
(8)
Pro lety z Malty a na Maltu je však podnik Air Malta nejdůležitějším leteckým dopravcem s podílem na trhu ve výši 51 % (cestující) a 28 % (náklad). Podle Malty má restrukturalizace podniku Air Malta zásadní význam, jelikož tento podnik zajišťuje pravidelné a spolehlivé spojení s hlavními centry v Evropě a severní Africe, přičemž prostřednictvím služeb, jako je přeprava poštovních zásilek, nákladu a pacientů k léčení v zahraničí, podporuje rovněž hospodářství. Tuto úlohu neplní hlavní konkurenti podniku Air Malta, především všechny nízkonákladové letecké společnosti jako Ryanair a easyJet.
(9)
Podnik Air Malta je v hlavní oblasti podnikání v letecké dopravě ztrátový po dobu několika let a v účetním období (2) 2010 vykázal provozní ztráty ve výši 23,1 milionu EUR a v účetním období 2011 pak 37,3 milionu EUR (viz tabulka 2).
(10)
Podnik Air Malta plc má tyto dceřiné společnosti (dále jen „skupina Air Malta“):
Tabulka 1
Struktura skupiny Air Malta
Dceřiná společnost
Podíl podniku Air Malta plc
Zisk před zdaněním v účetním období 2010
(v tis. EUR)
Osprey Insurance Brokers Ltd. (pojišťovací makléř)
100 %
618
Shield Insurance Company Ltd. (kaptivní pojišťovna)
100 %
1 165
Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (čtyřhvězdičkový hotel na Maltě)
100 %
(879)
Holiday Malta (specializovaná cestovní kancelář se sídlem ve Spojeném království)
100 %
(1 081 GBP)
World Aviation Group (obchodní zástupce pro podnik Air Malta a jiné letecké společnosti)
50 %
241
Lufthansa Technik Malta (společný podnik se společností Lufthansa Technik AG, který provádí údržbu a opravy letadel)
8 %
(10 896)
2.3 Plán restrukturalizace
(11)
Plán restrukturalizace (ze dne 29. listopadu 2011) a jeho aktualizace ze dne 28. února 2012 má do účetního období 2014 obnovit ziskovost podniku Air Malta a do roku 2015 jeho dlouhodobou životaschopnost. Doba trvání plánu restrukturalizace je omezena na pět let a potrvá od podzimu 2010 do podzimu 2015.
(12)
Plán předpokládá, že bude možné zvrátit stávající výši ztrát, a to z provozní ztráty (EBIT - zisk před odečtením úroků a daní) v účetním období 2011 ve výši 37,3 milionu EUR a čisté ztráty ve výši 88,9 milionu EUR na provozní zisk v účetním období 2014 ve výši […] (3) milionů EUR a čistý zisk ve výši […] milionů EUR a že v účetním období 2015 a 2016 dojde k dalšímu zvýšení zisku (viz tabulka 2).
Tabulka 2
Zisk a ztráta v období 2008-2016
(v milionech EUR)
Účetní období
2008
2009
2010
2011
2012(f)
2013(f)
2014(f)
2015(f)
2016(f)
Příjmy
273,7
249,5
210,8
207,5
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek
(8,9)
(33,8)
(23,1)
(37,3)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledek
3,6
(23,7)
(11,6)
(88,9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(13)
Plán usiluje o dosažení návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) (4) ve výši [4 až 6] % a návratnosti vlastního kapitálu (ROE) (5) ve výši [5 až 7] % v účetním období 2016.
Tabulka 3
ROCE a ROE v období 2012-2016
Účetní období
2012
2013
2014
2015
2016
Návratnost vlastního kapitálu (ROE)
Nepoužit.
- [30 až -20] %
[2 až 6] %
[4 až 6] %
[5 až 7] %
Návratnost vloženého kapitálu (ROCE)
- [60 až -50] %
- [20 až 10] %
[0 až 5] %
[4 až 6] %
[4 až 6] %
(14)
K dosažení těchto výsledků navrhuje podnik Air Malta tato hlavní opatření:
(15)
Cílem je vytvořit nákladově efektivnější letový řád. Podnik Air Malta proto ukončí provoz na některých trasách (ztrátových i ziskových) a zvýší počet letů na vybraných hlavních trasách.
(16)
Podnik Air Malta již počátkem roku 2011 přijal opatření k ukončení provozu na trasách do Lipska, Tunisu, Damašku, Palerma a Turína.
(17)
Od podzimu 2011 začal podnik Air Malta mimoto ukončovat činnost nebo snižovat kapacitu na některých trasách, které jsou podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) nabízeny jako kompenzační opatření. To uvolní rovněž příslušné letištní časy na řadě zahraničních letišť, a podnik Air Malta se tudíž vzdá případných historických práv na tyto letištní časy, která má v současnosti. Do roku 2013 budou přenechány […] páry letištních časů na koordinovaných letištích (7) jako London-Gatwick, Manchester, Amsterodam, Frankfurt, Ženeva, Catania, Stuttgart, London-Heathrow a Mnichov. V důsledku zrušení letů nebo jejich nižší četnosti mohou mít ostatní letecké společnosti prospěch z potenciálně rostoucích faktorů vytíženosti a/nebo výnosů.
(18)
Co se týká ziskovosti na jednotlivých trasách, Malta poskytla pro všechny trasy hrubé ziskové rozpětí pro účetní období 2010 až 2013 a rovněž pro letní období 2009 až 2012. Hrubé ziskové rozpětí se vypočítává takto: výnosy minus variabilní přímé provozní náklady minus fixní přímé provozní náklady. Trasy jsou ziskové, pokud mají hrubé ziskové rozpětí ve výši 0 % či vyšší. Trasy vykazují „mezní zisk“, je-li jejich hrubé ziskové rozpětí v současnosti nižší než 0 %, ale vyšší než - 10 %, v budoucnu však budou ziskové. Podle Malty se za odpovídající kompenzační opatření pokládaly ziskové trasy i trasy s mezním ziskem.
(19)
Změny v síti tras mezi účetním obdobím 2010 a 2013 se týkají celkového snížení kapacity ASK (8) o 20,9 % celkové kapacity v roce 2010. To zahrnuje snížení kapacity o [27 až 33] % ([12,5 až 15,5] % (9) na trasách, které mají být ziskové, [5,5 až 7,5] % (10) na trasách s mezním ziskem a [9 až 11] % (11) na neziskových trasách) a zvýšení kapacity o [8 až 10] % v důsledku zahájení letecké dopravy do nových destinací a rozšíření stávajících letových řádů.
Tabulka 4
Změna kapacity v období 2010-2013
Změna kapacity
ASK
% účetního období 2010
Celkový počet ASK (účetní období 2010)
4 145 522
Snížení kapacity ASK
[…]
[27 až 33] %
Zvýšení kapacity ASK
[…]
[8 až 10] %
Celkový počet ASK (účetní období 2013)
3 275 710
79 %
Celkové snížení kapacity (účetní období 2010-2013)
869 812
20,9 %
(20)
Obzvláště důležitá jsou spojení na mezinárodní uzlová letiště, která jsou zásadní pro přístup Malty na světové trhy. Z tohoto důvodu uzavřel podnik Air Malta s řadou leteckých společností dohody o společném označování linek. Podnik Air Malta rovněž plánuje připojení k některé globální alianci s cílem zlepšit obslužnost a zvýšit využití leteckého parku.
(21)
Iniciativy v oblasti nákladů se zaměřují na zvýšení účinnosti činností podniku Air Malta s cílem snížit náklady zefektivněním hlavní oblasti podnikání, odstraněním provozních nedostatků a zajištěním konkurenceschopného a udržitelného postavení letecké společnosti. Roční zvýšení ziskovosti vyplývající z iniciativ v oblasti nákladů má na konci období provádění plánu restrukturalizace podle očekávání činit celkem [42 až 52] milionů EUR, což znamená snížení celkových nákladů společnosti o [10 až 12] % a pokles celkových provozních nákladů na cestujícího o [7,5 až 10] % (přičemž celkový počet cestujících přepravených v témže období bude téměř stálý). K hlavním prvkům patří: snížení nákladů v důsledku omezení sítě ([21 až 27] milionů EUR), úspory v souvislosti se snížením počtu zaměstnanců ([9 až 11] milionů EUR) a řízení smluv ([7 až 9] milionů EUR).
(22)
Plánované 20,9 % snížení kapacity má dopad na fixní a variabilní přímé provozní náklady, jako je omezení doplňování paliva přibližně o […] milionů galonů ([…] milionů EUR), snížení počtu nalétaných hodin, a tudíž snížení celkových nákladů na údržbu […], a snížení přistávacích poplatků, poplatků za odbavení a poplatků za letové a traťové navigační služby […].
(23)
Letecká společnost omezí svůj letecký park a sníží počet letadel z 10 na 12. Jedno letadlo již je od […] pronajato mexickému dopravci a další letadlo, jež je v současnosti pronajato na základě krátkodobé smlouvy, bylo od […] do […] pronajato polskému dopravci. Obě letadla budou pronajata za cenu nákladů, sníží se tudíž celkové výdaje podniku Air Malta na nájemné. Předpokládá se, že se celkové nájemné sníží o [2,5 až 3,5] milionu EUR.
(24)
Očekává se však, že omezení sítě bude mít před provedením iniciativ negativní dopad na přepravované cestující a náklad. Předpokládá se, že se počet cestujících (pravidelné linky a charterové lety) sníží z 1,75 milionu v účetním období 2011 na [1,5 až 1,7] milionu v účetním období 2013, což bude mít za následek snížení příjmů o [11 až 13] milionů EUR. V důsledku omezení sítě se podle očekávání sníží rovněž příjmy z nákladní dopravy o [1 až 2] miliony EUR.
(25)
Podnik Air Malta sjednává se svými hlavními dodavateli nové smlouvy. Celkovým cílem jsou úspory nákladů na smlouvy ve výši přibližně [7 až 8] milionů EUR. Přezkum byl zahájen s deseti obchodními partnery. Velkých úspor […] bylo dosaženo po jednáních s mezinárodním letištěm Malta (12).
(26)
Podnik Air Malta usiluje o zvýšení příjmů zavedením vedlejších příjmů z dodatečných placených služeb (což se podobá přístupu nízkonákladových leteckých společností) spolu s lepším řízením příjmů a stanovováním cen.
(27)
Vzhledem k sezónní povaze trhu podniku Air Malta je těžištěm iniciativ v oblasti příjmů zvýšení výnosů v letním období, kdy jsou faktory vytíženosti již vysoké, a vytvoření příjmů v zimním období prostřednictvím cíleného marketingu, kampaní a prodeje sedadel. Celkové příjmy na jednoho cestujícího v osobní dopravě (včetně vedlejších příjmů) se v účetním období 2016 mají podle odhadů zvýšit na [110-120] EUR na cestujícího v porovnání s částkou ve výši [100 až 105] EUR v účetním období 2011. Vedlejší příjmy v osobní dopravě pak budou v účetním období 2016 představovat [3 až 4] % celkových příjmů v porovnání s přibližně 20 % u hlavních konkurentů podniku, společností easyJet a Ryanair. K hlavním iniciativám v oblasti příjmů patří: zlepšení faktoru vytíženosti ([9 až 10] milionů EUR), řízení příjmů ([8 až 10] milionů EUR) a vedlejší příjmy ([9 až 11] milionů EUR).
(28)
Podnik Air Malta vyvinul novou obchodní strategii s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost a faktor vytíženosti. Tato strategie zahrnuje zjednodušení a standardizaci procesů a nabídek, označení podniku Air Malta jako „letecké společnosti pro danou destinaci“ (užší obchodní vztahy s maltským úřadem cestovního ruchu), budování věrnosti zákazníků a zajištění opakovaných obchodů, guerrillový marketing a distribuci a inovativní produkty a nabídky.
(29)
Tato nová strategie a lepší marketing by měly vést k vyšším příjmům. Jak je patrné z tabulky 5, podle plánu restrukturalizace podniku Air Malta se v důsledku plánovaného omezení kapacity mezi účetním obdobím 2011 a 2013 počet cestujících sníží; v účetním období 2016 by se však měl počet cestujících opět zvýšit, a to prostřednictvím cíleného marketingu […]; průběžného obsazování sedadel se zaměřením se na zvýšení počtu cestujících v zimním období a v mezisezóně a růstu trhu.
(30)
Při předpokládaném růstu počtu cestujících přibližně o [90 000 až 100 000] s průměrnými výnosy po odečtení dodatečných vyšších nákladů spojených s cestujícími se příjmy podle očekávání zvýší o [7 až 9] % z 205,4 milionu EUR v účetním období 2011 na [200 až 240] milionů v účetním období 2016.
Tabulka 5
Faktory vytíženosti, účetní období 2011 až 2016
Účetní období
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Příjmy (v tis. EUR)
205 369
[180 000 až 220 000]
[180 000 až 220 000]
[190 000 až 240 000]
[200 000 až 240 000]
[200 000 až 240 000]
Cestující (v milionech) (13)
1,75
[1,6 až 1,8]
[1,6 až 1,8]
[1,6 až 1,8]
[1,6 až 1,8]
[1,6 až 1,8]
Celková sedadla (v milionech)
[2,5 až 3]
[2 až 2,5]
[2 až 2,5]
[2 až 2,5]
[2 až 2,5]
[2 až 2,5]
Faktor vytíženosti (14)
[72 až 75] %
[72 až 75] %
[72 až 75] %
[72 až 75] %
[73 až 78] %
[73 až 78] %
(31)
Vyšší odhadované faktory vytíženosti zohledňují lepší obchodní strategii letecké společnosti a větší zaměření se na řízení příjmů. Hlavními důvody změn faktoru vytíženosti jsou růst objemu přepravy (na základě očekávaného růstu trhu podle prognózy Eurocontrolu o 5,9 %), nižší tarifní ceny letenek k zlepšení soutěžního postavení, což bude mít za následek [4 až 6] % pokles výnosů a zvýšení počtu cestujících, přehodnocení sítě s cílem zaměřit se pouze na trasy, které jsou z obchodního hlediska životaschopné, rozšíření dohod o společném označování linek a spolupráci s […], ukončení poskytování volných letenek řadě příjemců a předpokládané zlepšení politické situace v Libyi (plán v účetním období 2012 předpokládá pozastavení letů do Libye kvůli nedávné krizi).
(32)
Na základě řady změn obchodní strategie a strategie týkající se tras, které již byly provedeny na počátku procesu restrukturalizace, dosáhla letecká společnost zvýšení faktoru vytíženosti o [6 až 8] % (z [65 až 67] % v účetním období 2010 na [72 až 75] % v účetním období 2011).
(33)
Podnik Air Malta bude při řízení příjmů a stanovování cen uplatňovat standardní odvětvové postupy a zaměří se více na zasedání, pobídky, konference, výstavy, pracovní cesty a vztahy s cestovními kancelářemi. Toto úsilí povede podle předpokladů k zvýšení příjmů o [8 až 10] milionů EUR.
(34)
Iniciativy v oblasti stanovování cen zahrnují změny cenových struktur, soustředění se na vyšší počty cestujících v mimosezóně a dosažení vyšších výnosů v sezóně a rovněž strategický rámec při řízení vztahů s cestovními kancelářemi ([3 až 4] miliony EUR).
(35)
Iniciativy v oblasti řízení příjmů zahrnují zjednodušení postupů, řízení trhu a jednotlivých letů ([4 až 5] milionů EUR).
(36)
Na základě přístupu používaného mnoha nízkonákladovými leteckými společnostmi bude podnik Air Malta účtovat poplatky za vedlejší služby poskytované před letem a během letu, což v účetním období 2016 povede podle očekávání k zvýšení příjmů o [9 až 11] milionů EUR.
(37)
Iniciativy týkající se příjmů vyplývajících ze služeb poskytovaných před letem zahrnují
-
různé poplatky za služby podle prodejního kanálu (cestovní kanceláře, globální distribuce, call centrum a internet) ve výši od 10,00 EUR do 15,00 EUR s cílem směrovat činnost k levnějším a ziskovějším prodejním kanálům, jako je internet (zvýšení ziskovosti o [1 až 2] miliony EUR ročně);
-
vyšší příjmy v důsledku všech přidaných služeb objednaných prostřednictvím nového internetového rezervačního systému letecké společnosti ([1 až 2] miliony EUR ročně);
-
poplatky za dodatečná zavazadla ve výši [35 až 45] EUR za každé druhé nebo další zavazadlo, předpokládá se, že 3 % všech cestujících cestují s více než jedním zavazadlem ([1 až 2] miliony EUR ročně);
-
dodatečné příjmy mají být dosaženy rovněž prostřednictvím poplatku za rezervaci sedadel ve výši [9 až 11] EUR za každou rezervaci, předpokládá se, že v průměru si v každé části sedadlo zarezervuje 10 cestujících;
-
poplatek za vstup do salonků ve výši [9 až 11] EUR s předpokládanou mírou využití ve výši 1 % ([100 000 až 200 000] EUR ročně);
-
příjmy plynoucí z pojištění zavazadel ve výši [3 až 5] EUR, které je nabízeno při rezervaci na internetu, s předpokládanou mírou využití ve výši 1 % ([50 000 až 100 000] EUR ročně).
(38)
Iniciativy týkající se příjmů plynoucích ze služeb poskytovaných za letu zahrnují
-
placené občerstvení ([4 až 5] milionů EUR ročně);
-
prodej bezcelního a jiného zboží ([1 až 2] miliony EUR ročně).
(39)
Podnik Air Malta hodlá významně restrukturalizovat svou organizaci za účelem snížení nákladů na vnitřní a podpůrné funkce a rovněž zvýšení produktivity provozních funkcí. Přechod na novou organizaci uvolní přibližně 430 ekvivalentů plného pracovního úvazku (FTE), což zajistí roční úspory ve výši [9 až 11] milionů EUR. Proces přechodu na novou organizaci potrvá přibližně 18-24 měsíců, takže úspory v plné výši nebudou mít na zisk a ztráty dopad až do účetního období 2014. Je třeba podotknout, že se tyto celkové úspory sníží o sjednaný růst mezd o [2 až 3] % ročně, který byl se zaměstnanci dohodnut od účetního období 2013.
(40)
Čtyři odborové svazy mají platné kolektivní smlouvy, na jejichž základě mají zaměstnanci nárok na programy předčasného odchodu do důchodu. Kritérium způsobilosti pro program předčasného odchodu do důchodu je takové, že žádost může podat pouze […] zaměstnanců.
(41)
Podnik Air Malta mimoto nabídne program dobrovolného odchodu ze zaměstnání, který se bude bez rozdílu vztahovat na všechny zaměstnance, přičemž si společnost ponechá právo žádost zaměstnance přijmout nebo odmítnout. Zaměstnanci jsou způsobilí pro program dobrovolného odchodu ze zaměstnání, pokud u podniku Air Malta pracovali nepřetržitě po dobu nejméně […] let. Program dobrovolného odchodu ze zaměstnání nabízí platbu ve výši […] EUR na zaměstnance […].
(42)
Společnost provádí rovněž změny hlavní organizační struktury a do svého manažerského týmu přijala nové klíčové vedoucí pracovníky.
2.4 Státní podpora a financování restrukturalizačních nákladů
(43)
Vzhledem k celkovým restrukturalizačním nákladům ve výši 238 milionů EUR hodlá maltská vláda rekapitalizovat příjemce podpory prostřednictvím vlastního kapitálu ve výši 130 milionů EUR podle tohoto časového plánu: 60 milionů EUR bude vloženo prostřednictvím nové emise akcí v účetním období 2013, 15 milionů EUR v účetním období 2014, 3 miliony EUR v účetním období 2015, a to navíc k částce ve výši 52 milionů EUR ve formě kapitalizace pohledávky vlády nahrazující schválenou podporu na záchranu ve formě půjčky, která již byla vyplacena.
(44)
Podnik Air Malta navrhuje, aby byla zbývající částka (tj. vlastní příspěvek ve výši 45 %) financována prodejem pozemku (66,2 milionu EUR), prodejem dceřiných společností ([9 až 12] milionů EUR), prodejem motorů ([9 až 12] milionů EUR) a bankovním úvěrem ([20 až 25] milionů EUR).
(45)
Nejdůležitější část vlastního příspěvku společnosti bude pocházet z prodeje pozemku. Podnik Air Malta má nájemní právo vztahující se na cennou nemovitost nacházející se na okraji mezinárodního letiště Malta. Maltská vláda projevila strategický zájem o získání pozemku podniku Air Malta v sousedství letiště. Dotyčné parcely představují vzácný zdroj, u něhož chce vláda zajistit rozvoj, který je v souladu s její dlouhodobou strategií týkající se rozvoje činností souvisejících s letectvím na Maltě, včetně vytvoření leteckého uzlu pro nákladní dopravu jako součásti rozšířeného parku pro letecký průmysl, který zahrnuje rovněž opravy letadel a jiná související zařízení. K prodeji nedojde na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení. V souladu s obecnou politikou a vnitrostátními právními požadavky se však musí veškeré akvizice majetku ze strany vlády uskutečnit na základě hodnoty na otevřeném trhu, která odráží cenu, kterou by za běžných tržních podmínek zaplatil soukromý investor. Plán předpokládá prodej pozemku sousedícího s letištěm mezi účetním obdobím 2012 a 2014 za celkovou cenu ve výši 66,2 milionu EUR. Hodnota je založena na nezávislé zprávě o ocenění z listopadu 2011, kterou vyhotovil […], nezávislý odhadce, kterého vláda jmenovala za tímto účelem.
(46)
Podnik Air Malta zajistil soukromou půjčku ve výši [25 až 30] milionů EUR poskytnutou […] v prosinci 2011. Tato překlenovací půjčka usnadní přechod na konečnou kapitálovou strukturu v příštích třech letech.
(47)
Podnik Air Malta odhaduje, že prodejem svých dceřiných společností […] dosáhne příjmů ve výši [9 až 11] milionů EUR.
(48)
K prodeji náhradních motorů […] došlo dne 28. října a 17. prosince 2010 a příjmy dosáhly [19 až 22] milionů USD. Zatímco motor č. […] byl zcela ve vlastnictví podniku Air Malta, motor č. […] si společnost Air Malta pronajala s předkupním právem za cenu ve výši [5 až 7] milionů EUR, které bylo uplatněno. Čisté výnosy z prodeje motorů činí [9 až 12] milionů EUR.
(49)
Bankovní úvěr ve výši [20 až 25] milionů EUR bude poskytnut až v účetním období 2014, podnik Air Malta proto dosud neukončil jednání.
Tabulka 6
Zdroje a použití financování v období 2011-2016
(v milionech EUR)
Použití
Účetní období 2011-2016
Zdroje
Účetní období 2011-2016
Splacení podpory na záchranu
52 000
Vlastní příspěvek:
prodej pozemku
66 200
Splacení půjčky poskytnuté třetí stranou
[20 000 až 25 000]
prodej dceřiných společností
[9 000 až 12 000]
Platby v souvislosti s propouštěním
[25 000 až 30 000]
prodej motorů
[9 000 až 12 000]
Restrukturalizační náklady
[13 000 až 16 000]
Příspěvek třetí strany:
bankovní úvěr
[20 000 až 25 000]
Kapitálové výdaje
[13 000 až 16 000]
Změna provozního kapitálu / čisté ztráty
[50 000 až 60 000]
Platba do rezerv na údržbu
[40 000 až 50 000]
Státní financování:
vlastní kapitál vložený vládou
130 000
Celkem
238 000
238 000
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(50)
Dne 25. ledna 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí vyslovila Komise pochybnosti ohledně obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, konkrétně ohledně reálnosti optimistických prognóz uvedených v předchozí verzi plánu restrukturalizace, které do roku 2016 předpokládaly návrat k ziskovosti na podobné úrovni, jako je ziskovost hlavních nízkonákladových leteckých společností jako Ryanair nebo významných tradičních dopravců jako Lufthansa. Komise zpochybnila zejména předpokládaný dopad vedlejších příjmů, snížení nákladů prostřednictvím sjednání nových smluv, tempa růstu trhu, výnosy a nezohlednění nákladové inflace v plánu restrukturalizace podniku Air Malta. Malta byla mimoto vyzvána, aby poskytla vysvětlení ohledně analýzy scénářů.
(51)
Co se týká navrhovaných kompenzačních opatření, Komise pochybovala, že navrhované celkové snížení kapacity o 20 % ASK lze považovat za kompenzační opatření, jelikož zahrnuje rovněž ztrátové trasy, jejichž uzavření je nezbytné k obnovení životaschopnosti. Komise si vyžádala další objasnění rovněž s ohledem na výpočet ziskovosti určitých tras, které nejsou ztrátové, a další informace, které by prokazovaly, že navrhovaná opatření postačují k vyrovnání přílišného narušení hospodářské soutěže způsobeného státní podporou.
(52)
Kromě snížení kapacity měla Komise pochybnosti, zda lze navrhovaný prodej aktiv, která nejsou ztrátová, považovat za kompenzační opatření vzhledem ke skutečnosti, že podle bodu 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci by kompenzační opatření měla být provedena zejména na trhu (trzích), kde bude mít daný podnik po restrukturalizaci významné postavení.
(53)
Co se týká vlastního příspěvku, Komise vyslovila pochybnosti, zda je skutečný, tj. opravdový, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jak se požaduje v bodě 43 pokynů k podpoře na záchranu a realizaci. Komise si vyžádala zejména vysvětlení ohledně prodeje dceřiných společností podniku Air Malta, dostupnosti předpokládané půjčky ve výši 20 milionů EUR a toho, zda k prodeji motorů došlo v období restrukturalizace.
(54)
Komise si vyžádala rovněž další připomínky ohledně dodržení zásady „jednou a dost“, pokud jde o vklad kapitálu ve výši 57 milionů EUR, který Malta provedla v dubnu 2004.
3. PŘIPOMÍNKY MALTY
(55)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení poskytla Malta ke všem bodům uvedeným v rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky a vysvětlení, v nichž se uvádělo, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu se všemi podmínkami, které ukládají pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Malta poskytla rovněž aktuální informace o procesu restrukturalizace, které prokazovaly, že již bylo dosaženo významného pokroku.
(56)
Co se týká pochybností ohledně předpokládaného návratu k ziskovosti, podnik Air Malta revidoval své prognózy (viz tabulka 3) na rozpětí EBIT ve výši [3 až 5] % v účetním období 2016, což je méně než zisková rozpětí, jichž v minulosti dosáhly společnosti Ryanair a Lufthansa. Důvodem tohoto snížení ziskovosti je především úprava předpokladů týkajících se paliv.
(57)
Podnik Air Malta poskytl odůvodněné připomínky týkající se vedlejších příjmů, které prokazovaly, že v účetním období 2016 budou tyto příjmy představovat [3 až 5] % příjmů z osobní dopravy, což je podstatně méně než procentní podíly, jichž dosahují přímo konkurující nízkonákladové letecké společnosti jako Ryanair a easyJet a rovněž ostatní síťoví dopravci, kteří přijali strategii vedlejších příjmů, jako je Aer Lingus. Co se týká snížení nákladů prostřednictvím sjednání nových smluv, podnik Air Malta potvrdil, že na základě uzavřených jednání již bylo dosaženo úspor ve výši více než [4 až 6] milionů EUR a byla určena řada dalších úspor, které povedou k celkovým úsporám v oblasti smluv ve výši [9 až 11] milionů EUR místo původně plánovaných [7 až 9] milionů EUR.
(58)
Malta revidovala rovněž své předpoklady týkající se tempa růstu maltského trhu a pro období do roku 2016 snížila roční tempo růstu z 5,9 % na 4 %. Mimoto se mezi účetním obdobím 2011 a 2013 předpokládá pokles počtu přepravených cestujících o [2 až 4] % ročně (v souladu se snižováním kapacity): po tomto snížení se pro účetní období 2013 až 2016 předpokládá roční tempo růstu počtu cestujících o [2 až 4] %. Toto tempo růstu je nižší než průměrné tempo růstu trhu v celém období.
(59)
Malta objasnila, že plán restrukturalizace předpokládá u výnosů v celém období pouze průměrný růst nižší než 2 % (příjmy z osobní dopravy včetně vedlejších příjmů / celkový počet cestujících), což je v souladu s prognózou u řady síťových dopravců v Evropě, jako je Aer Lingus nebo IAG, a tento odhad je nižší než odhady přímo konkurujících nízkonákladových leteckých společností jako easyJet a Ryanair. Malta upravila rovněž své předpoklady týkající se nákladové inflace, zejména s ohledem na nájem letadel a odhadované náklady na palivo, a objasnila předpoklady pro analýzu scénářů, včetně odchylky od EBIT.
(60)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, Malta poskytla další podrobné informace ohledně výpočtu ziskovosti tras, pokud jde o jejich přispění k fixním/variabilním přímým provozním nákladům a režijním nákladům. Malta zopakovala, že by se prodej dvou ziskových pojišťoven měl považovat za náležité kompenzační opatření, jelikož tyto společnosti poskytovaly podniku Air Malta nákladově efektivní pojištění a obě společnosti jsou významnými hráči na místním trhu leteckého pojištění. Jelikož je podnik Air Malta malou leteckou společností, je prvek režijních nákladů ve vztahu k celkové nákladové základně vysoký kvůli funkčním požadavkům na provozování letecké společnosti. Přílišné snížení kapacity by ohrozilo dlouhodobou životaschopnost letecké společnosti.
(61)
Co se týká vlastního příspěvku, Malta potvrdila, že se prodej dceřiných společností uskuteční otevřeným, konkurenčním, transparentním a nediskriminačním způsobem. Malta poskytla rovněž doplňkové informace o prodeji motorů, o úvěru ve výši [20 až 25] milionů EUR, který má být poskytnut v účetním období 2014, a potvrdila uzavření smlouvy o překlenovacím úvěru ve výši [25 až 30] milionů EUR.
(62)
Co se týká zásady „jednou a dost“, Malta předložila obchodní plán, podle něhož došlo v roce 2004 k navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a který prokazuje, že by se tato transakce měla považovat za transakci, které je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(63)
Během formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky od šesti zúčastněných stran: společnosti Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, tj. holdingové společnosti vlastnící podniky British Airways a Iberia); maltské obchodní, podnikatelské a průmyslové komory; Airline Pilots Association Malta (ALPA); Malta Hotels and Restaurant Association (MHRA) a poradce, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost.
(64)
Připomínky maltské obchodní komory, ALPA a MHRA podpořily zachování činnosti podniku Air Malta a vyzdvihly jeho význam pro celé maltské hospodářství, zejména pro odvětví cestovního ruchu. Komise byla požádána, aby při posuzování plánu restrukturalizace vzala v úvahu zvláštnosti tohoto případu a malou velikost podniku Air Malta.
(65)
Kritické připomínky společností Ryanair a IAG se většinou týkají pochybností, které již byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o obnovení životaschopnosti a související předpoklady. Společnost Ryanair uvedla, že malá velikost leteckého parku podniku Air Malta mu neumožňuje využít úspor z rozsahu a integrace. Po snížení počtu letadel bude tato nevýhoda ještě patrnější. Společnost Ryanair a anonymní poradce mimoto kritizovali skutečnost, že se prodej pozemku neuskuteční na základě otevřeného nabídkového řízení, a tvrdili, že prostřednictvím této transakce chce Malta poskytnout podniku Air Malta další podporu.
(66)
Co se týká přepravy pacientů k léčení do zahraničí a zajištění spojení s destinacemi mimo EU na základě dvoustranné dohody, společnost Ryanair odkazuje na právní předpisy o závazcích veřejné služby, zejména nařízení (ES) č. 1008/2008, podle něhož musí být závazky veřejné služby uloženy po provedení otevřeného nabídkového řízení a musí být za ně poskytnuta vyrovnávací platba, která je stanovena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto závazků vynaložil průměrný, správně řízený podnik. Společnost Ryanair upozornila na následné uplatnění předpokládaných závazků veřejné služby k odůvodnění plánu restrukturalizace a vyzvala Komisi, aby tuto záležitost prověřila, zejména s cílem zjistit, zda byla stanovena takováto vyrovnávací platba.
5. VYJÁDŘENÍ MALTY K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(67)
Malta se podrobně zabývala všemi tvrzeními, která třetí strany uvedly ve svých připomínkách. Malta vyvrátila zejména připomínky týkající se obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku Air Malta a tvrdila, že již došlo ke zvrácení tendence narůstajících ztrát letecké společnosti.
(68)
Obchodní strategií podniku Air Malta je být „leteckou společností pro danou destinaci“, přičemž její činnosti jsou soustředěny na místní letiště. K úspěšnému zvrácení situace společnosti mimoto přispěje významné omezení plýtvání a ztrát ve spojení se změnou pracovních postupů společnosti.
(69)
Co se týká tvrzení o neschopnosti podniku Air Malta využít úspory z rozsahu, maltské orgány tvrdí, že provozní náklady v odvětví letecké dopravy jsou svou povahou variabilní (v případě podniku Air Malta činí [60 až 70] %). Tyto náklady zahrnují náklady na palivo, pronájem a údržbu letadel, přistávací poplatky, poplatky za navigační služby a náklady na letové posádky, jež jsou založeny na cenách regulovaných trhem, což do jisté míry omezuje úspory z rozsahu, jichž by mohla letecká společnost využít.
(70)
Pokud jde o ocenění a prodej strategického majetku vládě, Malta znovu potvrdila, že ocenění provedl externí a nezávislý odhadce […], u něhož neexistoval střet zájmů, a ocenění bylo založeno na podrobné zprávě, která dodržuje mezinárodní oceňovací standardy stanovené Výborem pro mezinárodní oceňovací standardy. Tato transakce je odůvodněna novými potřebami společnostmi (významně nižší počet zaměstnanců) a změnou kultury, která vyžaduje, aby byli pracovníci umístěni v jedné moderní administrativní budově. Letecká společnost proto odprodala majetek, který již nepotřebuje. Vzhledem k vzácnosti pozemků na Maltě maltské orgány uvedly, že strategie týkající se vytvoření parku pro letecký průmysl na tomto pozemku byla přijata o mnoho let dříve, než byla zahájena restrukturalizace podniku Air Malta.
(71)
Co se týká veřejných služeb, maltské orgány potvrdily, že závazky veřejné služby podle nařízení č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství nebyly uloženy v minulosti, ani se neplánují v budoucnu. Ze strany státu proto nebyla ani nebude vyplacena žádná vyrovnávací platba. Podnik Air Malta tudíž nikdy neobdržel ze státních prostředků protiplnění za zajištění leteckého spojení na Maltu a z Malty, včetně přepravy cestujících za účelem léčby.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(72)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(73)
Pojem státní podpora se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou přímo či nepřímo, která je financována ze státních prostředků a udělil ji samotný stát nebo zprostředkující subjekt jednající na základě pravomocí, které mu byly svěřeny.
(74)
V této souvislosti je třeba rozhodnutí maltských orgánů o vložení nového kapitálu ve výši 130 milionů EUR pokládat za státní podporu. Kapitálová injekce zahrnuje státní prostředky a představuje selektivní výhodu pro podnik Air Malta, jelikož zlepšuje jeho finanční situaci.
(75)
Opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy a hospodářskou soutěž, jelikož podnik Air Malta soutěží s ostatními leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) dne 1. ledna 1993. Toto opatření umožňuje podniku Air Malta pokračovat v činnosti, takže podnik nemusí čelit důsledkům, jež obvykle vyplývají ze špatných finančních výsledků, a narušuje tudíž hospodářskou soutěž.
(76)
Za těchto podmínek představuje kapitálová injekce státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tento závěr maltské orgány nezpochybnily.
6.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci
(77)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU je stanoveno, že státní podporu lze povolit, jestliže má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(78)
Komise má za to, že dané opatření představuje podporu na restrukturalizaci, kterou je nutno posoudit podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a rovněž podle pokynů k podpoře v oblasti letectví z roku 1994 (15), aby bylo možno zjistit, zda ji lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU.
(79)
Komise bere na vědomí, že se maltské orgány zavázaly dodržet povinnost odkladu (v souladu s bodem 34 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci) a podniku Air Malta neposkytly žádnou podporu (kromě podpory na záchranu, kterou Komise schválila dne 15. listopadu 2010).
6.2.1 Způsobilost
(80)
Co se týká způsobilosti, v bodě 33 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že podnik musí odpovídat definici podniku v obtížích ve smyslu těchto pokynů (viz body 9 až 13).
(81)
Podle bodu 9 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci považuje Komise za podnik v obtížích podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(82)
V bodě 10 písm. a) pokynů je poté objasněno, že v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(83)
Komise podotýká, že podnik Air Malta je společností s ručením omezeným, která ztratila téměř veškerý svůj zapsaný kapitál a není schopna dostát svým současným závazkům. Podnik Air Malta se považoval za podnik v obtížích již v rozhodnutí o schválení podpory na záchranu společnosti (16). Podle bodu 25 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci musí dotčený členský stát sdělit Komisi nejpozději šest měsíců poté, co bylo opatření v rámci podpory na záchranu schváleno, plán restrukturalizace nebo likvidace nebo předloží doklad o tom, že byl úvěr v celé výši splacen. Malta řádně sdělila plán restrukturalizace podniku Air Malta v šestiměsíční lhůtě. Vzhledem k tomu, že se během tohoto poměrně krátkého období situace podniku Air Malta významně nezměnila, takže podnik potřebuje k obnovení životaschopnosti podporu na restrukturalizaci, je zřejmé, že společnost dosud jednoznačně splňuje kritéria stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a považuje se tudíž za podnik v obtížích ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v rozhodnutí o podpoře na záchranu (body 7-13 a 45).
(84)
V bodě 12 pokynů se uvádí, že nově vytvořený podnik není pro podporu na záchranu či restrukturalizaci způsobilý, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Za nově vytvořený se podnik považuje v zásadě během prvních tří let po zahájení činnosti v příslušné oblasti.
(85)
Podnik Air Malta byl založen v roce 1974, a nelze jej proto považovat za nově vytvořený podnik.
(86)
V bodě 13 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci s výjimkou případu, kdy je možné prokázat, že jsou dané obtíže její vlastní a nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci dané skupiny, a že jsou tyto obtíže příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina. V případě, že podnik v obtížích vytvoří dceřinou společnost, bude tato společnost společně s podnikem v obtížích, který ji ovládá, považována za skupinu a může obdržet podporu za podmínek stanovených v tomto odstavci.
(87)
Podnik Air Malta plc tvoří skupinu spolu se svými dceřinými společnostmi (viz 10. bod odůvodnění). Z účetnictví skupiny vyplývá, že navzdory skutečnosti, že letecká společnost je součástí větší skupiny společností, připadá na ni ve skutečnosti 94 % celkového obratu skupiny Air Malta, a není proto možné, aby restrukturalizaci letecké společnosti financovala jiná část skupiny. Účetnictví rovněž prokazuje, že ztráty letecké společnosti jsou její vlastní, a nelze je proto přičíst jiné části skupiny.
(88)
Komise se tudíž domnívá, že potíže podniku Air Malta nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci skupiny, nýbrž jsou z velké části zapříčiněny nedostatečnými příjmy plynoucími z hlavní oblasti podnikání. Obtíže jsou příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina, zejména vzhledem k tomu, že mnoho dceřiných společností je ztrátových a kladný příspěvek ziskových dceřiných společností je příliš nízký na to, aby vyrovnal ztráty podniku Air Malta v hlavní oblasti podnikání.
6.2.2 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(89)
Za prvé, podle bodu 35 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci musí plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
(90)
Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny jeho náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností (bod 37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(91)
Plán restrukturalizace s pětiletým obdobím restrukturalizace má dosáhnout návratu k ziskovosti od účetního období 2014, a tím zajistit dlouhodobou životaschopnost.
(92)
K nejdůležitějším restrukturalizačním opatřením a rovněž k provedení kompenzačních opatření dojde v první polovině období restrukturalizace. Některá méně důležitá restrukturalizační opatření a rovněž oznámená kapitálová injekce by měly uskutečnit v roce 2014 a 2015. Maltské orgány prokázaly, že strategie v plánu restrukturalizace je rozvržena na pět let po pečlivém posouzení nejkratší doby potřebné k obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, přičemž jsou zohledněny možné budoucí provozní podmínky.
(93)
Komise podotýká, že oznámené pětileté období restrukturalizace je nezbytné zejména kvůli přemístění podniku Air Malta. Podnik Air Malta musel nejprve v první polovině období restrukturalizace provést své programy dobrovolného odchodu ze zaměstnání a předčasného odchodu do důchodu (na základě jednání s odborovými svazy). Poté bude možné přemístit nižší počet zaměstnanců společnosti do nové budovy ústředí. Prodej pozemku, který je hlavním prvkem vlastního příspěvku, se proto může uskutečnit až v druhé polovině období restrukturalizace (účetní období 2012-2014). Kvůli rozpočtovým omezením Malta mimoto hodlá vyplatit podporu až ve druhé polovině období restrukturalizace (viz 43. bod odůvodnění). Komise dále podotýká, že zejména v odvětví letecké dopravy je v současné hospodářské situaci nutné dosáhnout stabilizace činností a služeb, aby byla zajištěna dlouhodobá životaschopnost jako pevný základ budoucího růstu, a nikoli pouze krátkodobého zvrácení situace. To samozřejmě trvá několik let. Komise poznamenává, že v předchozích případech bylo uznáno pětileté či ještě delší období restrukturalizace (17). Komise proto po celkovém zvážení považuje relativně dlouhé období restrukturalizace (listopad 2010 - 2015) za přijatelné.
(94)
Aby bylo možné změnit situaci podniku Air Malta, předpokládá plán restrukturalizace významné snížení nákladů, zejména v důsledku snížení kapacity a počtu zaměstnanců a rovněž lepšího řízení nákladů. Roční zvýšení ziskovosti vyplývající z iniciativ v oblasti nákladů má na konci období provádění plánu restrukturalizace podle očekávání činit celkem [42 až 52] milionů EUR, což odpovídá celkovému snížení nákladů o [9 až 11] % mezi účetním obdobím 2010 a 2016 nebo snížení celkových provozních nákladů na cestujícího o [8 až 10] % mezi účetním obdobím 2010 a 2016.
(95)
Plán restrukturalizace prokazuje, že k významnému snížení nákladů povede zejména snížení kapacity v důsledku zmenšení leteckého parku z 12 na 10 letadel a následného snížení nabízené kapacity ASK.
(96)
Sociální náklady restrukturalizace odpovídají právním závazkům společnosti vůči zaměstnancům, kteří budou propuštěni. Letecká společnost již uzavřela jednání se třemi svými odborovými svazy, jež zahrnují 85 % zaměstnanců. Jednání se zbývajícím odborovým svazem (ALPA) jsou v závěrečné fázi. Komise podotýká, že letecká společnost překročila cílový počet 500 dobrovolných žádostí v rámci programů předčasného odchodu do důchodu a dobrovolného odchodu ze zaměstnání. Společnost již opustilo více než 40 % celkového plánovaného počtu zaměstnanců.
(97)
Předpokládané snížení nákladů dosažené řízením smluv v podobě úspor nákladů ve výši [7 až 9] milionů EUR se jeví jako dosažitelné, jelikož prostřednictvím dosud uzavřených jednání již bylo docíleno úspor ve výši [4 až 5] milionů EUR ročně a podle maltských orgánů jsou z 90 % uzavřena jednání s mezinárodním letištěm Malta (které vlastní většinou soukromí akcionáři), jež přispějí k úsporám nákladů nejvyšší částkou ve výši […].
(98)
Pokud jde o vedlejší příjmy, maltské orgány prokázaly, že předpokládané údaje ([3 až 5] % celkových příjmů nebo [3 až 5] % příjmů z osobní dopravy v účetním období 2016) jsou podstatně nižší než procentní podíly, jichž dosahují ostatní dopravci, včetně nízkonákladových leteckých společností a síťových dopravců. Podnik Air Malta mimoto úspěšně zahájil provádění některých ze svých iniciativ v oblasti vedlejších příjmů, jež přinášejí výsledky, které jsou v souladu s prognózami uvedenými v plánu restrukturalizace (ne-li vyšší).
(99)
Tyto výsledky jsou založeny na realistických předpokladech. Komise hodnotí kladně, že na základě rozhodnutí o zahájení řízení byly všechny předpoklady v plánu restrukturalizace revidovány a řada klíčových předpokladů byla upravena. Konkrétně:
a)
Byly revidovány prognózy týkající se HDP a trhu s cílem zohlednit zhoršující se hospodářskou situaci v Evropě. Roční tempo růstu maltského trhu letecké dopravy ve výši 5,9 % bylo pro období do roku 2016 sníženo na 4 % ročně vzhledem k revidovaným prognózám růstu HDP, které zveřejnil MMF a Eurostat.
b)
Co se týká předpokládaných výnosů, Malta prokázala, že očekávaný průměrný růst výnosů o méně než 2 % je v souladu s prognózou řady síťových dopravců v Evropě (např. Lufthansa 1,3 % v roce 2012, Air France-KLM 1,0 % v roce 2012, IAG 2,9 % v roce 2012) a nižší než u přímo konkurujících nízkonákladových leteckých společností easyJet (3,4 % v roce 2012) a Ryanair (5 % v roce 2012).
c)
Pokud jde o předpoklady týkající se inflace, podnik Air Malta revidoval své předpoklady a provedl úpravu o inflaci, a to zvýšením nákladů u pevné složky nájemného za letadla o 1,2 % ročně. Revize inflační složky u nájemních smluv má za následek opravu o inflaci u 60 % provozních nákladů letecké společnosti (osobní náklady, palivo a nájemní smlouvy). U příjmů nebyly konzervativně přijaty žádné předpoklady týkající se inflace k zohlednění růstu kupní síly v dlouhodobém horizontu. Do plánu restrukturalizace byl naopak zahrnut růst mezd (mzdy jsou v podniku Air Malta druhou největší nákladovou položkou).
d)
Náklady na palivo, které jsou u letecké společnosti největší nákladovou položkou, jsou vyjádřeny v reálné hodnotě. Prognóza cen paliva byla revidována, aby se lépe zohlednily nejnovější odhady vývoje ceny ropy.
(100)
Malta mimoto poskytla analýzu scénářů zahrnující kromě výše uvedených nejrealističtějších předpokladů (základní scénář) optimistický a pesimistický scénář s pozměněnými předpoklady u řady hlavních faktorů, jako je předpokládané snížení nákladů v důsledku sjednání nových smluv, snížení počtu zaměstnanců, počet cestujících, příjmy na cestujícího, cena paliva a směnné kurzy.
(101)
Revize a úprava řady klíčových předpokladů, jak bylo popsáno v 99. bodě odůvodnění, vedly k revidovaným finančním výhledům v základním scénáři, což má za následek změnu provozního zisku v účetním období 2015 z [11 až 13] milionů EUR na [9 až 11] milionů EUR a změnu provozního zisku v účetním období 2016 z [13 až 15] milionů EUR na [9 až 11] milionů EUR. Spolu s podaným vysvětlením poskytují nyní upravené předpoklady a revidované prognózy realističtější a spolehlivější představu o budoucím vývoji podniku Air Malta.
(102)
Podnik Air Malta usiluje o dosažení návratnosti vlastního kapitálu v účetním období 2015 resp. 2016 ve výši [4 až 6] % resp. [4 až 6] % a návratnosti vloženého kapitálu ve výši [4 až 6] % resp. [4 až 6] %. Tyto údaje o ziskovosti jsou v souladu se ziskovostí, které v minulých letech dosáhli ostatní významní evropští dopravci.
(103)
Někteří významní evropští letečtí dopravci jako British Airways, Iberia nebo easyJet usilují o dosažení mnohem vyšší ROCE (12 % (18)) v příštích letech. Komise však podotýká, že podnik Air Malta je malý dopravce s leteckým parkem čítajícím pouze 10 letadel, který nemá mnoho možností, jak využít synergií, a který v důsledku okrajové polohy Malty mimoto hodlá uspokojovat zvláštní potřeby, a není tudíž srovnatelný s významnými vlajkovými dopravci nebo velkými nízkonákladovými leteckými společnostmi. Vzhledem k zvláštnostem tohoto případu se ROCE ve výši [4 až 6] % jeví jako dostatečná, aby mohl podnik Air Malta konkurovat na trhu na základě svých vlastních předností.
(104)
Podnik Air Malta již mimoto dosáhl pokroku při restrukturalizaci, což prokazuje, že přijatá restrukturalizační opatření jsou účinná. Údaje za rok 2011 prokazují zvýšení příjmů o 1,6 % v porovnání s rokem 2010 (bez ohledu na snížení kapacity o 8 %), což je o 2,9 % více, než se původně předpokládalo v plánu restrukturalizace (19). Finanční výsledky podniku Air Malta za rok končící v prosinci 2011 se oproti předchozímu roku zlepšily o 13 milionů EUR a jsou přibližně o 1 milion EUR lepší než výsledky předpokládané v plánu restrukturalizace. Ostatní klíčové ukazatele za stejné období ukazují, že faktor vytíženosti sedadel vzrostl o [3 až 5] %, počet cestujících se zvýšil o [1 až 3] % a průměrná tarifní cena letenky vzrostla o [0 až 2] %, zatímco náklady na dostupný sedadlokilometr (CASK) jsou o [0 až 2] % nižší.
(105)
V tomto kontextu se Komise domnívá, že revidovaný plán restrukturalizace umožní podniku Air Malta obnovit v přiměřené lhůtě dlouhodobou životaschopnost.
6.2.3 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže (kompenzační opatření)
(106)
Za druhé, podle bodu 38 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci je třeba přijmout kompenzační opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích (bod 39 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(107)
V tomto ohledu nebude ukončení ztrátových činností, které by bylo každopádně nutné pro obnovení životaschopnosti, za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu (bod 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(108)
Podnik Air Malta navrhuje tato kompenzační opatření:
-
snížení absolutní kapacity v oblasti osobní dopravy,
-
vzdání se ziskových a potenciálně ziskových tras,
-
přenechání letištních časů na koordinovaných evropských letištích,
-
omezení nákladní dopravy,
-
prodej dceřiných společností.
(109)
Prvním kompenzačním opatřením, které podnik Air Malta nabídl, je snížení kapacity v oblasti osobní dopravy. Celkové snížení kapacity činí 19,7 % (mezi letním obdobím 2009 a letním obdobím 2012) nebo 20,9 % (mezi účetním obdobím 2010 a 2013). Celkové snížení kapacity nelze podle bodu 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci uznat, jelikož zahrnuje rovněž omezení a zrušení neziskových tras.
(110)
Na základě informací poskytnutých během formálního vyšetřovacího řízení může Komise určit 14 tras (20), u nichž má dojít k omezení nebo zrušení kapacity a které jsou ziskové, a rovněž řadu charterových letů, které lze uznat jako kompenzační opatření.
(111)
Ziskovost pravidelných leteckých linek je určena na základě tzv. „hrubého ziskového rozpětí“, které se vypočítává takto: příjmy minus variabilní přímé provozní náklady minus fixní přímé provozní náklady. Trasy jsou ziskové, je-li hrubé ziskové rozpětí rovno nule nebo vyšší. Tzv. „čisté ziskové rozpětí“ bere v úvahu rovněž režijní náklady. Z hlediska Komise se hrubé ziskové rozpětí jeví jako vhodný údaj, jelikož bere v úvahu veškeré náklady, které jsou přímo spojeny s dotyčnou trasou. Použití „čistého ziskového rozpětí“ by bylo příliš přísné, jelikož režijní náklady nemají lineární vztah k velikosti leteckého parku a kapacitě a nelze je snížit pod určitou úroveň vzhledem ke skutečnosti, že některé činnosti a funkce jsou pro běžné fungování letecké společnosti nezbytné bez ohledu na její velikost.
(112)
Komise nebere v úvahu tzv. „mezní“ trasy, tj. trasy, jež nejsou v současnosti ziskové a mají hrubé ziskové rozpětí v rozmezí od 0 % do - 10 %, při správném řízení a obchodní strategii a investicích však mohou být ziskové v budoucnu, jelikož bod 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci odkazuje na „ztrátové činnosti“ v době oznámení plánu restrukturalizace.
(113)
Co se týká ziskovosti charterových letů, maltské orgány potvrdily, že veškeré charterové lety jsou ziskové. Celková ziskovost charterových letů v účetním období 2010 činila [5 až 8] % (hrubé ziskové rozpětí).
(114)
Komise bere v úvahu údaje ohledně změn mezi účetním obdobím 2010 a 2013, a nikoli mezi letním obdobím 2009 a 2012, jelikož konec účetního období 2010 (tj. březen 2010) představuje vhodnější výchozí bod než letní období 2009, tj. šest měsíců dříve, vzhledem k tomu, že období restrukturalizace začalo na podzim 2010. Komise podotýká, že maltské orgány potvrdily, že by síť tras měla být od účetního období 2013 stálá, takže se tato změna kapacity vztahuje na celé období restrukturalizace.
(115)
Na základě celkové kapacity v účetním období 2010 ve výši 4 145 522 ASK činí snížení kapacity ve vztahu k ziskovým pravidelným leteckým linkám a charterovým letům […] ASK, což je spojeno s očekávaným zvýšením kapacity o […] ASK. Celkové snížení kapacity v oblasti osobní dopravy, které je přijatelné jako kompenzační opatření (snížení kapacity ve vztahu k ziskovým trasám po odečtení nárůstu kapacity), mezi účetním obdobím 2010 a koncem období restrukturalizace činí 5 % kapacity v roce 2010.
(116)
V důsledku změny sítě podniku Air Malta, snížení četnosti letů a zrušení některých tras bude přenecháno […] párů letištních časů (21) na evropských koordinovaných letištích kategorie 3 (22). Komise podotýká, že přenechání těchto letištních časů umožní ostatním konkurenčním leteckým společnostem zvýšit jejich kapacitu na těchto koordinovaných letištích (bez ohledu na konkrétní trasu, která byla zrušena), a představuje tudíž odstranění překážek vstupu na trh. Toto opatření lze proto uznat jako kompenzační opatření.
(117)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení navrhla Malta jako dodatečné kompenzační opatření snížení kapacity v oblasti nákladní dopravy o 20 %. Podle Malty jsou veškeré dotyčné nákladní lety ziskové. Podnik Air Malta má významný podíl na místním trhu nákladní dopravy a nákladních dopravců (s podílem na trhu ve výši 28 % u letů z Malty a na Maltu). Komise proto bere toto snížení kapacity v úvahu jako kompenzační opatření.
(118)
Kromě snížení kapacity navrhuje podnik Air Malta jako kompenzační opatření prodej aktiv, která nejsou ztrátová. To zahrnuje dceřiné společnosti Shield Insurance Company Ltd (dále jen „Shield Insurance“) a Osprey Insurance Brokers Company Ltd (dále jen „Osprey Insurance Brokers“). Společnost Shield Insurance je kaptivní pojišťovna, která působí na ostrově Guernsey a byla založena především za účelem pojišťování letecké dopravy podniku Air Malta do okrajových regionů. Má však přístup na mezinárodní pojistný trh a licenci pro uzavírání pojištění v rámci různých tříd, a to pro skupinu Air Malta i pro třetí strany. Společnost Osprey Insurance Brokers je zprostředkovatel pojištění a specializuje se řešení ekonomických záležitostí středního až velkého rozsahu v rámci všech tříd pojištění, včetně letecké dopravy.
(119)
Podle bodu 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci by kompenzační opatření měla být provedena zejména na trhu (trzích), kde bude mít daný podnik po restrukturalizaci významné postavení.
(120)
Trhem, na němž podnik Air Malta má a bude mít významné postavení, je maltský letecký trh (osobní i nákladní doprava). To nezahrnuje pojišťovnictví. Pojišťovací činnosti patří k vedlejším činnostem, které nesouvisí striktně s podnikáním v oblasti letecké dopravy. Po prodeji společností Shield Insurance a Osprey Insurance Brokers již skupina Air Malta nebude vůbec působit na pojistném trhu. Prodej společností Shield Insurance a Osprey Insurance Brokers nelze proto považovat za kompenzační opatření.
(121)
Při posuzování vhodnosti kompenzačních opatření vezme Komise v úvahu strukturu trhu a podmínky hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit, že žádné takové opatření nepovede ke zhoršení struktury trhu (bod 39 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(122)
Kompenzační opatření musí být úměrná rušivým účinkům podpory a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích. Míru snížení kapacity či omezení působnosti na trhu je třeba stanovit případ od případu (bod 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(123)
Podnik Air Malta je na evropském leteckém trhu velmi malým hráčem, na kterého připadá pouze 0,25 % celkové kapacity a výkonu (s ohledem na počet cestujících) evropského odvětví letecké dopravy. Ačkoli podnik Air Malta má dosud na maltském leteckém trhu vedoucí postavení, leteckými společnostmi, které by měly prospěch z odchodu podniku Air Malta z trhu, jsou především velké nízkonákladové letecké společnosti jako Ryanair a easyJet, které již mají významný podíl na evropském leteckém trhu.
(124)
Komise podotýká, že u malého dopravce, jako je podnik Air Malta, bude mít jakékoli další zmenšení jeho leteckého parku negativní dopad na životaschopnost letecké společnosti, aniž by konkurentům poskytlo přiměřené tržní příležitosti. Letecký park podniku Air Malta může být příliš malý, než aby umožnil dosáhnout synergií a účinně zajišťoval více typů letadel s cílem získat větší trh a oslovit potenciální trhy. Pro podnik Air Malta je velmi obtížné diverzifikovat palubní produkty a konfigurace sedadel v jeho letadlech s cílem dosáhnout co nejvyššího zisku. Malá velikost znevýhodňuje podnik Air Malta rovněž při financování letadel, sjednávání smluv a jiných záležitostech, u nichž mohou úspory z rozsahu přinést patrné finanční a konkurenční výhody. Jakékoli další snížení kapacity by mělo kumulativní negativní dopad na schopnost letecké společnosti soutěžit s většími konkurenty.
(125)
Malta je mimoto oblastí, která je způsobilá pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Podle bodu 56 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci mohou platit méně přísné podmínky, co se týče provádění kompenzačních opatření.
(126)
Při posuzování vhodnosti navrhovaných kompenzačních opatření musí Komise vzít v úvahu zvláštnosti daného případu. Okrajová poloha Malty jakožto ostrova způsobuje problémy, pokud jde o dosažitelnost ostatního území Evropské unie. Komise uznává, že maltské ostrovy jsou zeměpisně izolované, a proto je spojení s pevninskou Evropou a ostatními částmi světa omezeno na námořní a leteckou dopravu. Náležitá letecká spojení jsou pro maltské hospodářství zásadní vzhledem jeho vysoké míře hospodářské otevřenosti (23) (což vyžaduje spolehlivé dopravní spojení pro obchodní cestující) a významu odvětví cestovního ruchu (24). Jsou rovněž životně důležitá pro hospodářskou a sociální soudržnost Malty, a to jak v rámci dané země, tak i s ostatním územím EU, a to zajištěním každodenní přepravy leteckých zásilek a nákladu včetně zboží podléhajícího rychle zkáze mezi ostrovy a evropskou pevninou a rovněž osobní dopravy ze zdravotních důvodů na nosítkách a v inkubátorech (v případech, kdy je zapotřebí zvláštní lékařská péče, která není na Maltě dostupná).
(127)
V rozhodnutí ze dne 7. března 2007 týkajícím se společnosti Cyprus Airways (25) Komise při posuzování vhodnosti kompenzačních opatření uvedla, že Kypr vykazuje
„řadu územních a z tohoto důvodu trvalých charakteristik, které mají dopad na jeho sociálně-ekonomický rozvoj. Jižní okrajová poloha Kypru má za následek přímé problémy v souvislosti s dosažitelností zbývajícího území Evropské unie, a v důsledku toho je země ve velké míře závislá na letecké a námořní dopravě, avšak zejména na letecké dopravě. To je velmi důležité, protože v případě Kypru je letecká doprava jediným životaschopným způsobem přepravy obchodních cestujících“.
(128)
Komise podotýká, že Malta je ve srovnatelné situaci jako Kypr, pokud jde o okrajovou polohu, přístupnost a závislost na letecké dopravě.
(129)
Komise uvádí, že jelikož je podnik Air Malta na evropském leteckém trhu velmi malým hráčem a jelikož oznámená podpora podniku Air Malta neumožní agresivní politiku rozšiřování nebo růst velikosti, je rušivý účinek oznámeného opatření omezený.
(130)
Komise se domnívá, že 5 % snížení kapacity (u ziskových činností) v oblasti osobní dopravy (které souvisí se zmenšením leteckého parku o dvě letadla z celkového počtu 12 letadel) se může na první pohled jevit jako malé. Vzhledem k malé velikosti podniku Air Malta v porovnání s evropskou kapacitou a výkonem (s ohledem na počet cestujících) evropského odvětví letecké dopravy a malé velikosti leteckého parku tohoto podniku má Komise za to, že toto snížení kapacity není nevýznamné. Komise podotýká, že celkové snížení kapacity povede k snížení podílu podniku Air Malta na maltském trhu letecké dopravy z 51 % v roce 2010 na méně než 40 % podle předpokladů v roce 2016 (26).
(131)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k tomu, že se podnik Air Malta vzdá významného počtu letištních časů na koordinovaných letištích, což okamžitě vytvoří nové obchodní příležitosti pro jeho konkurenty, k významnému snížení kapacity o 20 % v segmentu nákladní dopravy (což nepříznivě ovlivní významné postavení na místním trhu nákladní dopravy a nákladních dopravců, které podnik Air Malta zaujímá) a k zvláštní situaci Malty, pokud jde o její okrajovou polohu, přístupnost a závislost na letecké dopravě, vyvozuje Komise závěr, že navrhovaná kompenzační opatření jsou vhodná k omezení rušivých účinků podpory na minimum a jsou úměrná těmto účinkům, velikosti a významu podniku Air Malta.
6.2.4 Podpora omezená na minimum (vlastní příspěvek)
(132)
Za třetí, podle bodu 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci je k tomu, aby byla výše podpory omezena na úplné minimum nutných restrukturalizačních nákladů, nezbytný významný příspěvek příjemců k plánu restrukturalizace z vlastních zdrojů. To může zahrnovat prodej aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo vnější zdroje za tržních podmínek.
(133)
U velkých podniků Komise za normálních okolností považuje za přiměřený příspěvek ve výši alespoň 50 % restrukturalizačních nákladů. Za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů se však Komise může spokojit i s nižším příspěvkem (bod 44 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci).
(134)
Vlastní příspěvek musí být skutečný, tj. opravdový, bez všech budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci). Vlastní příspěvek nesmí proto zahrnovat žádnou další státní podporu.
(135)
Jak je popsáno v oddíle 2.4, navrhovaný vlastní příspěvek podniku Air Malta spočívá v prodeji pozemku, prodeji dceřiných společností, prodeji motorů a bankovním úvěru.
(136)
Nejdůležitější část vlastního příspěvku společnosti (66,2 milionu EUR) bude pocházet z prodeje pozemku nacházejícího se na okraji mezinárodního letiště Malta maltskému státu. Dohoda o příslibu prodeje byla podepsána dne 7. prosince 2011.
(137)
Prodej se neuskuteční v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení. V souladu s obecnou politikou a vnitrostátními právními závazky se však mají veškeré akvizice majetku provedené maltskou vládou uskutečnit na základě hodnoty na otevřeném trhu, která odráží cenu, jež by za běžných tržních podmínek zaplatil soukromý investor.
(138)
Podnik Air Malta objasnil, že vzhledem k restrukturalizaci budou některé jeho nemovitosti zbytečné, například budova ústředí, která bude příliš velká pro nižší počet pracovníků. Po přesunu do nových prostor chce společnost podnítit rovněž kulturní přeměnu na moderní a dynamickou leteckou společnost.
(139)
Maltská vláda projevila strategický zájem o získání pozemku podniku Air Malta nacházejícího se na okraji mezinárodního letiště Malta, jelikož dotyčné parcely představují vzácný zdroj. Malta objasnila svou dlouhodobou strategii, která předpokládá rozvoj činností souvisejících s letectvím na Maltě, včetně vytvoření leteckého uzlu pro nákladní dopravu jako součásti rozšířeného parku pro letecký průmysl, který zahrnuje rovněž opravy letadel a další související zařízení.
(140)
Komise uznává, že prodejem pozemku sleduje Malta svou strategii týkající se rozvoje odvětví souvisejícího s letectvím na Maltě k zvýšení zaměstnanosti v tomto odvětví. Komise se proto domnívá, že hlavním účelem prodeje pozemku není vložení nových peněžních prostředků do podniku Air Malta, nýbrž dosažení věrohodného cíle politiky.
(141)
Hodnota pozemku je založena na nezávislé zprávě o ocenění ze dne 25. listopadu 2011 vyhotovené […], nezávislým odhadcem, kterého za tímto účelem jmenovala vláda. […] je renomovaná realitní společnost s dlouholetými mezinárodními a místními zkušenostmi. Komise ocenění analyzovala a považuje je za náležité. Ocenění nezavdává žádnou příčinu k obavám, jelikož nebyly zjištěny žádné zjevné chyby, byly použity uznávané metody (použité oceňovací standardy jsou stanoveny Výborem pro mezinárodní oceňovací standardy) a ocenění vychází z věrohodných předpokladů. Komise se proto domnívá, že výsledek předložené zprávy o ocenění představuje náležitý přibližný odhad reálné tržní ceny pozemku.
(142)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise výnosy z prodeje pozemku za vlastní příspěvek.
(143)
Prodej dceřiných společností […] by měl podle Malty vynést nejméně [10 až 12] milionů EUR.
(144)
Hodnota dceřiných společností vychází z orientačních hodnot stanovených […] v dokumentu s názvem „Review of potential disposal of assets“ (Přezkum možného prodeje aktiv) ze dne 24. června 2011.
(145)
Malta potvrdila, že se veškeré prodeje a transakce uskuteční otevřeným, konkurenčním, transparentním a nediskriminačním způsobem. Postup prodeje řídí nezávislý poradce. Proces prodeje na základě otevřeného nabídkového řízení je zahájen zveřejněním žádosti o předložení návrhů a je vytvořena elektronická datová místnost. Po výběru uchazečů zařazených do užšího seznamu je datová místnost znovu otevřena pro tyto uchazeče za účelem hloubkové kontroly. Uchazeči zařazení do užšího seznamu jsou vyzváni k předložení konečné nabídky. Vítězného uchazeče vybere a schválí představenstvo podniku Air Malta v zájmu dosažení co nejvyšší hodnoty aktiv. Nejdůležitější kroky jsou oznámeny uchazeči, který nebyl vybrán, aby bylo zajištěno transparentní a nediskriminační řízení. Podle výše uvedeného postupu již byly zahájeny dva procesy prodeje: prodej společností Selmun Palace a Holiday Malta.
(146)
Komise podotýká, že první nabídky týkající se jedné z dceřiných společností, Holiday Malta, byly podstatně […] než orientační hodnota. Poslední ocenění Selmun Palace v prosinci 2011 - […] - však podporuje hodnotu v rozmezí od […] milionů EUR do […] milionů EUR.
(147)
Ačkoli podnik Air Malta předložil konzervativní přístup - předpoklady v plánu restrukturalizace zahrnují 15 % úpravu o riziko (výnosy z prodeje ve výši [10 až 12] milionů EUR místo [12 až 14] milionů EUR) -, Komise se domnívá, že informace poskytnuté s ohledem na ocenění dceřiných společností nejsou dostačující. Zprávy o ocenění nejsou dostatečně kvalitní a neumožňují Komisi dospět k jednoznačnému závěru ohledně skutečné hodnoty dceřiných společností.
(148)
Za této situace není Komise schopna vyčíslit přesnou výši výnosů z prodeje dceřiných společností. Na základě dostupných informací však Komise podotýká, že dceřiné společnosti skutečně mají určitou hodnotu. Případné výnosy z prodeje dceřiných společností proto zvýší vlastní příspěvek.
(149)
Do vlastního příspěvku podniku k restrukturalizačním nákladům by měly být zahrnuty výnosy z prodeje dvou náhradních motorů společnosti […], soukromé mezinárodní finanční a leasingové společnosti pro náhradní motory. Prodej náhradního motoru s výrobním číslem ESN […] se uskutečnil dne 28. října 2010 a výnos činil [10 až 12] milionů USD. Prodej náhradního motoru s výrobním číslem ESN […] se uskutečnil dne 17. prosince 2010 a vynesl [9 až 11] milionů EUR. Celkové výnosy z prodeje motorů činí [19 až 23] milionů USD (přibližně [15 až 17] milionů EUR). Je však třeba uvést, že zatímco motor č. … zcela vlastnil podnik Air Malta, motor č. […] byl pronajatým majetkem podniku Air Malta. Letecká společnost měla předkupní právo na motor č. […] za cenu ve výši [5 až 7] milionů EUR, které uplatnila, načež byl motor prodán společnosti […] a poté zpětně pronajat.
(150)
Pro účely vlastního příspěvku použil podnik Air Malta čisté výnosy z prodeje motorů, a považoval proto částku ve výši [5 až 7] milionů EUR za náklady. Čisté výnosy jsou vypočítány jako příjmy z prodeje motorů společnosti […] ([10 až 12] milionů USD + [9 až 11] milionů USD = [19 až 23] milionů USD, tj. [15 až 17] milionů EUR) po odečtení nákladů na koupi motoru č. […]) ([5 až 7] milionů EUR), z čehož vyplývá čistý výnos ve výši [10 až 12] milionů EUR jako vlastní příspěvek.
(151)
Komise uvádí, že k prodeji motorů došlo v období restrukturalizace nebo jen pár dnů před jeho zahájením. Za vlastní příspěvek proto lze považovat veškeré příjmy z tohoto prodeje. Komise uznává rovněž navrhovaný výpočet skutečné částky výnosů z prodeje, a uznává tudíž vlastní příspěvek ve výši [9 až 12] milionů EUR.
(152)
Úvěr ve výši [20 až 25] milionů EUR by měla v polovině roku 2014 poskytnout společnost […].
(153)
Malta předložila prohlášení o úmyslu ze dne 24. a 29. listopadu 2011 vydaná dvěma bankami. Dosud však nebyla uzavřena právně závazná dohoda, jelikož podle Malty se obchodní politika bank zakládá na tom, že nepřijímají žádné závazky více než dva roky před transakcí. Jelikož nebyly předloženy žádné závazné dohody, nelze tento úvěr považovat za skutečný a opravdový vlastní příspěvek, jak se vyžaduje v bodě 43 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.
(154)
Komise však podotýká, že podnik Air Malta již v prosinci 2011 uzavřel smlouvu o překlenovacím úvěru ve výši [25 až 30] milionů EUR s tříletou dobou splatnosti, který byl zajištěn bez jakékoli pomoci ze strany maltských orgánů. Účelem tohoto úvěru je zajistit překlenovací financování nákladů na restrukturalizaci podniku Air Malta do roku 2014, kdy bude podle očekávání dosaženo výnosů z prodeje pozemku.
(155)
Úvěr poskytne […]. Obě banky se považují za soukromé banky. […]
(156)
Podnik Air Malta musí platit úrokovou sazbu, která v současnosti činí [4 až 6] % ročně (tj. [150 až 350] základních bodů nad […] základní sazbou jako referenční sazbou, která v současnosti činí 2,5 %) plus poplatky ve výši [1 až 1,5] % ročně. Úvěr je zajištěn zástavou s hodnotou ve výši [25 až 30] milionů EUR.
(157)
Komise podotýká, že tato úvěrová smlouva z prosince 2011 prokazuje, že podnik Air Malta byl schopen získat financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek bez pomoci maltských orgánů. Toto financování prokazuje, že trh věří v reálnost předpokládaného obnovení životaschopnosti. Komise proto považuje úvěr ve výši [25 až 30] milionů EUR za součást vlastního příspěvku.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považuje Komise za vhodný a přijatelný vlastní příspěvek výnosy z prodeje pozemku (66,2 milionu EUR); výnosy z prodeje motorů ([9 až 12] milionů EUR) a bankovní úvěr sjednaný v prosinci 2011 (30 milionů EUR). Celkový vlastní příspěvek tudíž činí 107 milionů EUR, což představuje 45 % celkových restrukturalizačních nákladů. Komise dále poznamenává, že pokud bude dosaženo očekávaných výnosů z prodeje dceřiných společností, pak výše vlastního příspěvku vzroste o [10 až 12] milionů EUR, a vlastní příspěvek bude tudíž činit 49,5 % celkových restrukturalizačních nákladů.
(159)
Malta je oblastí, která je způsobilá pro podporu podle článku 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory (bod 56 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci). Okrajová poloha Malty mimoto způsobuje problémy spojené s dosažitelností ostatního území EU, a v důsledku toho je země ve značné míře závislá na letecké dopravě (viz 126. bod odůvodnění), což je nutno vzít v potaz.
(160)
Vzhledem k zvláštnostem tohoto případu se vlastní příspěvek, který je mírně nižší než 50 %, jeví jako přijatelný. Jelikož plán restrukturalizace, zejména předložený finanční plán, prokazuje, že výše podpory jako taková zamezí tomu, aby podniku Air Malta nebyl poskytnut nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace, a že podpora není použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, jak je stanoveno v bodě 45 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, vyvozuje Komise závěr, že v daném případě je přiměřený vlastní příspěvek ve výši alespoň 45 %.
6.2.5 Zásada „jednou a dost“
(161)
Podpora musí dodržovat zásadu „jednou a dost“. Bod 72 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci uvádí, že podnik, který obdržel podporu na záchranu a restrukturalizaci v minulých deseti letech, není pro podporu na záchranu a restrukturalizaci způsobilý.
(162)
V dubnu 2004, před přistoupením k EU, provedla Malta navýšení kapitálu o 57 milionů EUR. Dotyčná transakce byla provedena ve formě věcného plnění a zahrnovala převod nemovitostí (pozemků a budov) výměnou za získání dodatečných akcií podniku Air Malta. Toto opatření nepovažovaly maltské orgány za podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, nýbrž měly za to, že navýšení kapitálu je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
(163)
Komise byla o tomto opatření informována v rámci předvstupní spolupráce. Jelikož opatření bylo provedeno před přistoupením Malty k EU, nebylo nutné, aby si Malta vyžádala předchozí souhlas Komise s provedením kapitálového vkladu v roce 2004. Podle běžné praxe Komise (27) však Komise bere v úvahu podporu na restrukturalizaci, která byla poskytnuta před přistoupením, při posuzování dodržení zásady „jednou a dost“ v následujících případech podpory na restrukturalizaci.
(164)
S cílem určit, zda navýšení kapitálu v roce 2004 poskytlo podniku Air Malta hospodářskou výhodu, a zda tudíž toto opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda byla podniku poskytnuta „hospodářská výhoda, kterou by za obvyklých tržních podmínek nezískal“ (28). Při zkoumání této záležitosti uplatňuje Komise zásadu investora v tržním hospodářství. Podle tohoto kritéria se o státní podporu nejedná v případě, že by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek, jehož velikost je srovnatelná s velikostí subjektů působících ve veřejném sektoru, mohl být za podobných okolností motivován k tomu, aby provedl dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by soukromý investor provedl transakci za stejných podmínek (29). Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřený poskytovatel kapitálu (30), který chce maximalizovat svoje zisky, ovšem bez toho, aby podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(165)
Mimoto „… srovnání mezi chováním veřejných a soukromých investorů musí být provedeno ve vztahu k přístupu, který by měl v rámci dotčené transakce soukromý investor s ohledem na dostupné informace a předvídatelný vývoj v dané době“ (32).
(166)
Analýza a posouzení ze strany Komise musí zahrnovat veškeré faktory, které jsou důležité pro dotyčnou transakci a její kontext. To zahrnuje finanční situaci podniku, který je příjemcem podpory, na relevantním trhu, zatímco následný vývoj nebo výsledky nejsou podstatné, pokud se nepředpokládají v době uskutečnění investice (33).
(167)
Dotyčná transakce zahrnovala převod nemovitostí (pozemků a budov) ze strany vlády na podnik Air Malta výměnou za získání dodatečných akcií podniku Air Malta. Podnik Air Malta tento majetek dlouhodobě užíval. Dotyčné nemovitosti podnik Air Malta držel od roku 1979 na dobu neurčitou na základě nájemní smlouvy. Podnik Air Malta v průběhu let majetek na vlastní náklady zhodnotil na základě očekávání, že na něj bude tento majetek převeden.
(168)
Komise podotýká, že tato transakce byla projednávána a připravována řadu let. Plán na převod pozemků byl vypracován již v 90. letech minulého století. Na tuto transakci odkazoval dokument představenstva z roku 2000. Důvodem prodlevy při realizaci je privatizace mezinárodního letiště Malta, která byla zcela dokončena teprve v roce 2002.
(169)
Transakce se uskutečnila na základě strategie společnosti a obchodního plánu na období 2004-2007 (z listopadu 2003) a 3letého finančního výhledu. Vzhledem k pozitivním výhledům týkajícím se tržního prostředí, jako je očekávaný růst maltského trhu letecké dopravy, zvyšování počtu sedadel a marží v evropském odvětví letecké dopravy, a rovněž povzbudivým výsledkům předpokládal obchodní plán podstatné zvýšení počtu cestujících a výnosů v následujících letech a dosažení ziskovosti v účetním období 2007.
(170)
Příslušné prognózy zohledňovaly obecný názor panující v odvětví letecké dopravy v té době, který předpokládal silný růst v odvětví letecké dopravy. Pozitivní výsledky mimoto vycházely z dodatečných očekávaných příležitostí k růstu v důsledku přistoupení Malty k EU. Kromě zlepšení kapitálové struktury navrhoval obchodní plán řadu přiměřených iniciativ, jako je zavedení standardního a moderního leteckého parku s nízkou spotřebou paliva sestávajícího z letadel Airbus A319/A320 a rovněž racionalizace údržby. Komise uvádí, že v roce 2004 se nízkonákladové letecké společnosti nepovažovaly za hrozbu pro podnik Air Malta na jeho hlavním trhu, jelikož trasy na Maltu / z Malty se pokládaly za příliš dlouhé na to, aby fungoval obchodní model nízkonákladových leteckých společností. Ačkoliv se následně ukázalo, že očekávání byla příliš optimistická a problémy na trhu byly podceněny, vzhledem k informacím, které byly k dispozici v roce 2004, a obecnému názoru panujícímu v odvětví letecké dopravy se Komise domnívá, že prognózy obsažené v obchodním plánu a 3letém finančním výhledu byly v té době věrohodné.
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že maltská vláda jako většinový akcionář podniku Air Malta přispěla při založení společnosti v roce 1974 pouze minimálním akciovým kapitálem, byl podnik Air Malta ve srovnání s ostatními vlajkovými dopravci v období před dubnem 2004 značně podkapitalizován a potřeboval kapitálovou strukturu, která odpovídala jeho činnostem. Navýšení kapitálu, které se uskutečnilo ve formě věcného plnění spočívajícího v převodu pozemků, mělo zajistit, aby společnost měla vyváženou finanční strukturu, aby mohla uplatňovat růstovou strategii a dále zvyšovat vlastní kapitál prostřednictvím lepších opatření v oblasti řízení provozního kapitálu.
(172)
Transakce byla založena na tržní hodnotě podle doporučení společnosti PriceWaterhouseCoopers, v němž se uvádělo, že „hodnota aktiv, která mají být převedena na společnost, odpovídá přinejmenším nominální hodnotě akcií (a příslušnému emisnímu ážiu), které společnost vydala maltské vládě“.
(173)
Komise mimoto podotýká, že v dubnu 2004 nebyl podnik Air Malta podnikem v obtížích. Ačkoliv podnik Air Malta vykazoval ztráty především v důsledku ztrát, které utrpěla jeho dceřiná společnost po událostech z 11. září, měl v té době značné rezervy v hotovosti. Podle údajů činil ke dni 31. července 2003 celkový vlastní kapitál podniku Air Malta 45,7 milionu EUR (upsaný akciový kapitál ve výši 11,7 milionu EUR a kladný zůstatek na účtu zisků a ztrát). Podle účetní závěrky za sedmiměsíční období končící dne 29. února 2004 činila ztráta za toto období 15,5 milionu EUR a za celé účetní období se předpokládala ztráta ve výši 19,2 milionu EUR. Další ztráty byly vykázány při uzavírání účetní závěrky v červenci 2004 a vypočítány počátkem roku 2005. Tyto ztráty však nebyly v dubnu 2004 známy, ani se nepředpokládaly.
(174)
Podnik Air Malta byl mimoto bez jakékoli státní podpory schopen získat financování z vnějších zdrojů od tří soukromých bank.
(175)
Na navýšení kapitálu se podíleli menšinoví soukromí akcionáři, a to úměrně svým podílům (méně než 5 % celkového kapitálu).
(176)
Na základě těchto skutečností nemá Komise k dispozici žádné přesvědčivé důkazy, které by prokazovaly, že transakce z dubna 2004 nebyla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, jelikož se jeví jako přiměřené předpokládat, že by soukromý investor jednal v podobné situaci stejně jako maltská vláda. Transakce z roku 2004 proto nepředstavuje státní podporu pro podnik Air Malta.
(177)
Maltské orgány mimoto potvrdily, že podnik Air Malta neobdržel v posledních deseti letech žádnou podporu na záchranu nebo restrukturalizaci. Komise se proto domnívá, že zásada „jednou a dost“ je dodržena.
6.3 Závěr
(178)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise usuzuje, že plánovaná podpora ve výši 130 milionů EUR a plán restrukturalizace jsou v souladu s podmínkami požadovanými v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise proto pokládá podporu za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Malta oznámila a která spočívá v poskytnutí částky ve výši 130 milionů EUR podniku Air Malta ve formě vlastního kapitálu, včetně kapitalizace schválené půjčky na záchranu ve výši 52 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maltské republice.
V Bruselu dne 27. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Ġunju 2012
dwar l-għajnuna mill-istat Nru SA.33015 (2012/C) li Malta qed tippjana li timplimenta għall-Air Malta plc.
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 4198)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/661/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE, fir-rigward tal-għajnuna SA.33015 (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
B'ittra bid-data tas-16 ta’ Mejju 2011, Malta nnotifikat lill-Kummissjoni bl-għajnuna għar-ristrutturar tal-Air Malta plc, wara self ta’ għajnuna għas-salvataġġ ta’ EUR 52 miljun li kien approvat b'Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Novembru 2010 (N 504/2010, minn issa 'l quddiem "id-deċiżjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ"). Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali b'ittri bid-data tal-5 ta’ Lulju u l-1 ta’ Settembru 2011, li mbagħad l-awtoritajiet Maltin wieġbu permezz tal-ittri bid-dati tat-2 ta’ Awwissu u t-22 ta’ Settembru 2011.
(2)
Permezz tal-ittra bid-data tal-25 ta’ Jannar 2012, il-Kummissjoni infurmat lil Malta li hi kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna (minn hawn 'il quddiem "id-deċiżjoni tal-ftuħ") Malta pprovdiet kummenti dwar din id-Deċiżjoni permezz ta’ ittra bid-data tal-5 ta’ Marzu 2012. Il-Kummissjoni staqsiet aktar mistoqsijiet b'ittra bid-data tad-19 ta’ Marzu 2012, li Malta wieġbet għalihom fid-19 ta’ April 2012.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fil-21 ta’ Frar 2012. Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand sitt partijiet interessati. Hija għaddiethom lil Malta, li ngħatat l-opportunità li tirreaġġixxi, il-kummenti min-naħa ta’ Malta waslu permezz ta’ ittra bid-data tas-27 ta’ April 2012.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA U L-PJAN TA’ RISTRUTTURAR
2.1 Għajnuna għar-ristrutturar
(5)
Malta ħabbret għajnuna għar-ristrutturar ta’ EUR 130 miljun għall-Air Malta fil-forma ta’ ekwità inkluż skambju ta’ dejn ma’ ekwità tas-self għas-salvataġġ approvat ta’ EUR 52 miljun, abbażi tal-Pjan ta’ Ristrutturar (PR) deskritt hawn taħt li beda f'Novembru 2010 (wara l-approvazzjoni tas-self għas-salvataġġ) u li jkopri perjodu ta’ ristrutturar ta’ ħames snin mill-ħarifa 2010 sal-ħarifa 2015.
2.2 Il-benefiċjarju
(6)
L-Air Malta plc hija l-linja tal-ajru nazzjonali ta’ Malta sa mill-1974. Fil-bidu tal-proċess ta’ ristrutturar, l-Air Malta kienet tħaddem 12-il ajruplan tal-passiġġieri u kienet taqdi 43 destinazzjoni skedati fl-Ewropa, l-Afrika ta’ Fuq u l-Mediterran tal-Lvant. L-Air Malta hija tal-Gvern Malti (98 %) u ta’ investituri privati (2 %)
(7)
L-Air Malta għandha rwol ferm żgħir fis-suq Ewropew tal-avjazzjoni (madwar 1,8 miljun passiġġier fl-2010), li jirrappreżenta 0,25 % biss tal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija tal-ajru Ewropea kollha (f'termini ta’ passiġġieri). Bit-tnaqqis maħsub ta’ żewġ ajruplani mill-flotta tagħha, l-Air Malta se jkollha rwol saħansitra iżgħar fis-suq Ewropew tat-trasport bl-ajru li dejjem qed jikber. L-Air Malta beħsiebha tingħaqad f'alleanza globali biex ittejjeb il-konnettività f’dan ix-xenarju ta’ flotta mnaqqsa kif ukoll biex ittejjeb l-użu tal-flotta.
(8)
Madankollu, l-Air Malta hija l-aktar trasportatur bl-ajru importanti għal titjiriet minn u lejn Malta b'sehem fis-suq ta’ 51 % (passiġġieri) u 28 % (merkanzija). Skont Malta, ir-ristrutturar tal-Air Malta huwa kruċjali billi jipprovdi lil Malta b’ rabta regolari u kredibbli lejn iċ-ċentri ewlenin Ewropej u dawk tal-Afrika ta’ Fuq filwaqt li tappoġġa wkoll l-ekonomija permezz ta’ servizzi bħalma huma t-trasport tal-posta, merkanzija u pazjenti għal kura barra minn Malta. Il-kompetituri ewlenin tal-Air Malta ma jaqdux dan ir-rwol, speċjalment il-linji tal-ajru low cost (low cost carriers, LCC) bħar-Ryanair u l-easyJet.
(9)
L-Air Malta ilha tagħmel telf fin-negozju ewlieni tal-linja tal-arju tagħha għal bosta snin u sofriet telf operattiv ta’ EUR 23,1 miljun fis-sena finanzjarja (SF) (2) 2010 u EUR 37,3 miljun fis-SF2011 (ara t-Tabella 2).
(10)
Air Malta plc għandha dawn is-sussidjarji li ġejjin ("Air Malta Group"):
Tabella 1
L-istruttura tal-Air Malta Group
Kumpanija sussidjarja
Sehem tal- Air Malta plc.
Profitt qabel it-taxxa fis-SF2010
f'EUR 000
Osprey Insurance Brokers Ltd (sensar tal-assigurazzjoni)
100 %
618
Shield Insurance Company Ltd (kumpanija ristretta tal-assigurazzjoni)
100 %
1 165
Selmun Palace Hotel Co. Ltd (lukanda b'erba' stilel f'Malta)
100 %
(879)
Holiday Malta (operatur tal-vjaġġi speċjalizzat ibbażat f'Malta)
100 %
(GBP 1 081)
World Aviation Group (aġent ġenerali tal-bejgħ għall-Air Malta u linji tal-ajru oħrajn)
50 %
241
Lufthansa Technik Malta (impriża konġunta ma’ Lufthansa Technik AG biex jitwettqu operazzjonijiet ta’ manutenzjoni u tiswija tal-ajruplani)
8 %
(10896)
2.3 Il-Pjan ta’ Ristrutturar
(11)
Il-PR (bid-data tad-29 ta’ Novembru 2011) u l-Aġġornament tiegħu tat-28 ta’ Frar 2012 jimmiraw li jerġgħu jibnu l-profitabilità tal-Air Malta sas-SF2014 u l-vijabbiltà tagħha fit-tul sal-2015. Id-dewmien tal-PR huwa limitat għal ħames snin, li jibdew mill-ħarifa 2010 għall-ħarifa 2015.
(12)
Il-pjan jassumi li se jkun possibbli li l-livell eżistenti ta’ telf jinqaleb minn telf operattiv (EBIT) ta’ EUR 37,3 miljun u telf nett ta’ EUR 88,9 miljun fis-SF2011 għal qligħ operattiv ta’ EUR[…] (*) miljun u qligħ nett ta’ EUR […] miljun fis-SF2014, b'titjib ulterjuri fil-qagħda tal-qligħ fis-SF2015 u s-SF2016 (ara t-Tabella 2).
Tabella 2
Qligħ u telf 2008-2016
(f’miljuni ta’ EUR)
Sena finanzjarja
2008
2009
2010
2011
2012(f)
2013(f)
2014(f)
2015(f)
2016(f)
Introjti
273,7
249,5
210,8
207,5
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Riżultat tal-operat
(8,9)
(33,8)
(23,1)
(37,3)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Riżultat nett
3,6
(23,7)
(11,6)
(88,9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(13)
Il-pjan għandu l-għan li jikseb redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE) (3) ta’ [minn 4 sa 6] % u redditu fuq l-ishma (ROE) (4) ta’ [minn 5 sa 7] % għas-SF2016.
Tabella 3
ROCE u ROE 2012-2016
SF
2012
2013
2014
2015
2016
Redditu fuq l-ekwità (ROE)
mhux applikabbli
- [minn 30 sa - 20] %
[minn 2 sa 6 %] %
[minn 4 sa 6] %
[minn 5 sa 7] %
Redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE)
- [minn 60 sa - 50] %
- [minn 20 sa 10] %
[minn 0 sa 5] %
[minn 4 sa 6] %
[minn 4 sa 6] %
(14)
Sabiex jinkisbu dawn ir-riżultati, l-Air Malta qiegħda tipproponi l-azzjonijiet ewlenin l ġejjin:
Strateġija għar-rotot u n-netwerk
(15)
Il-mira hi li toħloq skeda aktar kosteffettiva. Għaldaqstant, Air Malta se twaqqaf ċerti rotot - dawk li joħolqu telf u dawk li jagħmlu qligħ - u jżidu l-frekwenza fuq numru ta’ rotot ewlenin.
(16)
L-Air Malta diġà ħadet azzjoni, fil-bidu tal-2011, biex twaqqaf ir-rotot lejn Leipzig, Tuneż, Damasku, Palermo u Turin li qed iġarrbulha telf.
(17)
Barra minn hekk, mill-ħarifa 2011, l-Air Malta bdiet twaqqaf jew tnaqqas il-kapaċità ta’ ċerti rotot li huma offruti bħala miżuri kumpensatorji skont il-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ kumpaniji f'diffikultà (5) (minn hawn 'il quddiem, "il-Linji Gwida S&R"). Dan se jirrilaxxa wkoll is-slots pertinenti f'numri ta’ ajruporti barranin, biex b'hekk l-Air Malta ċċedi kwalunkwe drittijiet akkwistati (grandfather rights) li bħalissa għandha fuq dawn is-slots. Mill-2013, […] l-Air Malta se ċċedi l-pari ta’ slots f'ajruporti kkordinati (6) bħal London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Ġinevra, Catania, Stuttgart, London-Heathrow u Munich. Permezz tal-ħruġ u tal-frekwenza mnaqqsa, linji tal-ajru oħrajn se jkunu jistgħu jgawdu miż-żieda potenzjali fil-fattur tat-tagħbija u/jew ir-rendimenti.
(18)
Rigward il-profittabbiltà ta’ rotot differenti, Malta pprovdiet l-marġini gross mir-rotot kollha bejn is-SF2010-SF2013 kif ukoll għas-sajf 2009-sajf 2012. Il-marġni gross huwa kkalkulat kif ġej: Il-VDOC (spejjeż varjabbli tal-operat dirett) u l-FDOC (spejjeż fissi tal-operat dirett) imnaqqsa mill-introjtu. Ir-rotot huma profittabbli jekk ikollhom marġini gross ugwali jew ogħla minn 0 %. Ir-rotot huma "marġinalment profittabbli" jekk il-marġini gross tagħhom bħalissa huwa inqas minn 0 % iżda ogħla minn - 10 % iżda se jsiru profittabbli fil-ġejjieni. Skont Malta, ir-rotot profittabbli u r-"rotot marġinali" ġew ikklassifikati bħala miżuri kumpensatorji rilevanti.
(19)
Il-bidliet fin-netwerk tar-rotot bejn is-SF2010 u SF2013 huma marbuta ma’ tnaqqis globali fil-kapaċità ta’ PKO ta’ 20,9 % (7) tal-kapaċità globali tal-2010. Dan jinkludi tnaqqis fil-kapaċità ta’ [minn 27 sa 33] % ([minn 12,5 sa 15,5] % (8) marbuta ma’ rotot li ntqal li kienu profittabbli, [minn 5,5 sa 7,5] % (9) għal "rotot marġinali" u [minn 9 sa 11] % (10) għal rotot mhux profittabbli) u żieda fil-kapaċità permezz tat-tnedija ta’ destinazzjonijiet ġodda u l-espansjoni ta’ skedi eżistenti ta’ [minn 8 sa 10] %.
Tabella 4
Il-bidla fil-kapaċità 2010-2013
Bidla fil-kapaċità
PKO
% tas-SF2010
PKO totali (SF2010)
4 145 522
Tnaqqis ta’ PKO fil-kapaċità
[…]
[minn 27 sa 33] %
Żieda ta’ PKO fil-kapaċità
[…]
[minn 8 sa 10] %
PKO totali (SF2010)
3 275 710
79 %
Tnaqqis globali fil-kapaċità (SF2010-SF2013)
869 812
20,9 %
(20)
Huma speċjalment importanti l-konnessjonijiet ma’ ċentri internazzjonali li huma essenzjali biex Malta jkollha aċċess għas-swieq globali. Għaldaqstant, Air Malta għamlet ftehimiet ta’ kondiviżjoni tal-kodiċijiet ma’ għadd ta’ linji tal-ajru. Barra minn hekk, l-Air Malta beħsiebha tingħaqad f'alleanza globali biex jittejbu l-konnettività u l-użu tal-flotta.
Inizjattivi tal-ispiża
(21)
L-inizjattivi tal-ispiża jiffukaw biex itejbu l-effiċjenja tal-operazzjonijiet tal-Air Malta fit-tnaqqis tal-istruttura tal-kost billi jiffaċilitaw in-negozju ewlieni, jindirizzaw l-ineffiċjenzi operazzjonali u jpoġġu lil-linja tal-ajru f'pożizzjoni kompetittiva u sostenibbli. It-titjib annwali fil-profittabilità mill-inizjattivi tal-ispiża huwa mistenni li jkollu total ta’ EUR [minn 42 sa 52] miljun sal-aħħar tal-perjodu tal-PR li jfisser tnaqqis fl-ispejjeż totali tal-Kumpanija ta’ [minn 10 sa 12] % u tnaqqis fl-ispiża totali tal-operat għal kull passiġġier minn [minn 7,5 sa 10] % (filwaqt li t-total tal-passiġġieri trasportati matul l-istess perjodu jibqa' kważi kostanti). L-oġġetti ewlenin huma:: tnaqqis ibbażat fuq in-netwerk (EUR [minn 21 sa 27] miljun), tfaddil mill-persunal (EUR [minn 9 sa 11-il] miljun) u l-ġestjoni tal-kuntratt (EUR [minn 7 sa 9] miljun).
(22)
It-tnaqqis ppjanat fil-kapaċità ta’ 20,9 % jolqot l-ispejjeż varjabbli u fissi tal-operat bħat-tnaqqis fl-uplift tal-fjuwil ta’ madwar […] miljun gallun (EUR […] miljun), it-tnaqqis fin-numru ta’ sigħat fl-ajru u għalhekk tnaqqis fl-ispejjeż globali tal-manutenzjoni u tnaqqis fl-ispejjeż tal-inżul, l-immaniġġar u n-navigazzjoni u spejjeż tar-rotta[…].
(23)
Il-linja tal-ajru se tnaqqas il-flotta tagħha minn 12 għal 10 ajruplani. Ajruplan wieħed diġà ġie sollukat lil trasportatur Messikan minn […] u ajruplan ieħor, li bħalissa huwa sollukat b'kuntratt għal żmien qasir, ġie sollukat lil trasportatur Pollakk minn […] sa […]. Iż-żewġ ajruplani se jiġu sollukati għall-flus u għalhekk se jnaqqsu n-nefqa globali tal-kuntratt ta’ kera tal-Air Malta. Ir-rata tal-kera ġenerali hija mistenni tonqos b'EUR [minn 2,5 sa 3,5] miljun.
(24)
Madankollu, it-tnaqqis fin-netwerk huwa mistenni jkollu effett negattiv fuq il-passiġġieri u l-merkanzija li tinġarr, sa ma l-inizjattivi jiġu implimentati. Huwa mistenni li l-passiġġieri (skedati jew ċarter) se jonqsu minn 1,75 miljun fis-SF2011 għal [1,5 to 1,7] miljun fis-SF2013 li jirriżulta fi tnaqqis fl-introjtu ta’ EUR [minn 11 sa 13-il] miljun. L-introjtu mill-merkanzija huwa wkoll mistenni jonqos b'EUR [minn 1 sa 2] miljun bħala riżultat ta’ tnaqqis fin-netwerk.
(25)
L-Air Malta qiegħda tinnegozja mill-ġdid il-kuntratti mal-fornituri ewlenin tagħha. Il-mira ewlenija għat-tfaddil tal-ispiża hija ca. EUR [minn 7 sa 8] miljun. Ir-reviżjoni nbdiet ma’ għaxart isħab fin-negozju. Ammont kbir ta’ ffrankar ta’ flus […] kien diġà nkiseb permezz ta’ negozjati mal-Malta International Airport (11).
Inizjattivi tal-introjtu
(26)
L-Air Malta għandha l-għan li żżid l-introjtu tagħha bl-introduzzjoni ta’ introjtu anċillari minn servizzi pagabbli addizzjonali (simili għall-approċċ tal-linji tal-ajru low cost) flimkien mat-titjib kif timmaniġġa l-introjtu tagħha u l-ipprezzar.
(27)
Minħabba n-natura staġunali tas-suq tal-Air Malta, l-inizjattivi tal-introjtu huma ffukati sabiex iżidu r-rendiment fis-sajf, meta l-fatturi tat-tagħbija jkunu diġà b'saħħithom, u biex iżidu l-introjtu fix-xitwa permezz ta’ kummerċjalizzazzjoni mmirata, kampanji u bejgħ ta’ sits. L-introjtu totali mill-passiġġier għal kull passiġġier (inkluż l-introjtu anċillari) huwa mistenni jiżdied għal EUR [110-120] għal kull passiġġier fis-SF2016 meta mqabbla mal-EUR [100-105] fis-SF2011. Il-flussi tal-introjtu anċillari tal-passiġġieri mbagħad se jkunu jirrappreżentaw [minn 3 sa 4] % tal-introjtu totali fis-SF2016, imqabbla ma’ bejn wieħed u ieħor 20 % tal-kompetituri ewlenin tal-Kumpanija, easyJet u Ryanair. L-inizjattivi tal-introjtu ewlenin jinkludu: It-titjib tal-fattur tat-tagħbija (EUR [minn 9 sa 10] miljun), il-ġestjoni tar-rendiment (EUR [minn 8 sa 10] miljun) u l-introjtu anċillari (EUR [minn 9 sa 11-il] miljun).
Il-fattur tat-tagħbija
(28)
Air Malta żviluppat strateġija kummerċjali ġdida sabiex ittejjeb il-kompetittività tagħha u l-fattur tat-tagħbija. Din l-istrateġija tinkludi s-simplifikazzjoni u l-istandardizzazzjoni tal-proċessi u l-offerti, il-branding tal-Air Malta bħala “linja tal-arju tad-destinazzjoni” (relazzjonijiet aktar mill-qrib mal-Awtorità Maltija tat-Turiżmu), it-trawwim tal-lealtà tal-klijenti u tan-negozju ripetittiv, il-kummerċjalizzazzjoni u d-distribuzzjoni aggressivi u prodotti u offerti innovattivi.
(29)
Din l-istrateġija l-ġdida u l-kummerċjalizzazzjoni mtejba għandhom iwasslu għal żieda fl-introjtu. Kif wieħed jista' jara fit-Tabella 5, skont il-PR tal-Air Malta, in-numru ta’ passiġġieri se jonqos bejn is-SF2011 u s-SF2013 minħabba t-tnaqqis ippjanat fil-kapaċità; madankollu, sas-SF2016 it-tnaqqis fil-passiġġieri se jkun ġie rkuprat: kummerċjalizzazzjoni mmirata[…]; mili ta’ sits fi żmien ta’ negozju baxx billi jsir iffukar biex jiżdied l-għadd ta’ passiġġieri fix-xitwa u fl-istaġuni intermedji u t-tkabbir tas-suq.
(30)
B'żieda fil-volum tal-passiġġieri mistennija għal madwar [minn 90 000 sa 100 000] li bħala medja trendi anqas spejjeż inkrementali relatati, l-introjtu mistenni jiżdied b'[bejn 7 sa 9] % minn EUR 205,4 miljun fis-SF2011 għal EUR [minn 200 sa 240] miljun fis-SF2016.
Tabella 5
Il-fatturi tat-tagħbija, SF2011 sas-SF2016
SF
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Introjtu (EUR 000)
205 369
[minn 180 000 sa 220 000 ]
[minn 180 000 sa 220 000 ]
[minn 190 000 sa 240 000 ]
[minn 200 000 sa 240 000 ]
[minn 200 000 sa 240 000 ]
Passiġġieri (miljun) (12)
1,75
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
Totali ta’ sits (miljun)
[minn 2,5 sa 3]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
Il-fattur tat-tagħbija (13)
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 73 sa 78] %
[minn 73 sa 78] %
(31)
Din iż-żieda fil-fatturi ta’ tagħbija mbassra tirrifletti l-istrateġija kummerċjali mtejba tal-linja tal-ajru u li hija ffukata aktar fuq il-ġestjoni tar-rendiment. Il-muturi ewlenin wara l-bidliet fil-fattur ta’ tagħbija huma ż-żieda fit-traffiku (ibbażata fuq tkabbir mistenni tas-suq ta’ 5,9 % kif previst minn Eurocontrol), tariffi mraħħsa biex itejbu l-pożizzjoni kompetittiva li tirriżulta fi tnaqqis ta’ [minn 4 sa 6] % fir-rendiment u żieda fin-numru ta’ passiġġieri, l-evalwazzjoni mill-ġdid tan-netwerk sabiex tiffoka fuq rotot kummerċjalment vijabbli biss, l-espansjoni ta’ ftehimiet tal-kondiviżjoni tal-kodiċi u kooperazzjoni ma’ […], il-waqfien tal-għoti ta’ biljetti kumplimentari lil firxa ta’ benefiċjarji u t-titjib mistenni tas-sitwazzjoni politika fil-Libja (il-pjan jassumi li titjiriet lejn il-Libja huma sospiżi matul is-SF2012 dovuti għall-kriżi riċenti).
(32)
Wara għadd ta’ bidliet fl-approċċ kummerċjali u l-istrateġija tar-rotot li diġà ġew implimentati fil-bidu tal-proċess ta’ ristrutturar, il-linja tal-ajru diġà kisbet żieda fil-fattur ta’ tagħbija ta’ [minn 6 sa 8] % (minn [minn 65 sa 67] % fis-SF2010 sa [minn 72 sa 75] % fis-SF2011).
Il-ġestjoni tar-rendiment
(33)
L-Air Malta se tapplika prassi standard tal-industrija għall-immaniġġar tal-introjtu, l-ipprezzar u l-fokus dejjem akbar fuq laqgħat, inċentivi, vidjokonferenzi u wirjiet, l-ivvjaġġar korporattiv u r-relazzjonijiet tal-operaturi tal-vjaġġi. Dawn l-isforzi mistennija jirriżultaw f’titjib fl-introjtu ta’ EUR [minn 8 sa 10] miljun.
(34)
L-inizjattivi tal-introjtu fl-ipprezzar jinkludu: bidliet fl-istrutturi tal-ipprezzar, konċentrazzjoni fuq volumi ogħla tal-passiġġieri matul perjodi kwieti u prestazzjoni aħjar tar-rendiment matul l-istaġun għoli kif ukoll qafas strateġiku għall-maniġment tal-Operaturi tal-Vjaġġi (EUR [minn 3 sa 4] miljun).
(35)
L-inizjattivi tal-introjtu fil-maniġment jinkludu: is-simplifikazzjoni tal-proċessi, il-maniġment tas-suq aktar milli ta’ titjiriet individwali (EUR [minn 4 sa 5] miljun).
Introjtu anċillari qabel it-titjira u matul it-titjira
(36)
Wara l-approċċ ta’ ħafna LCCs, l-Air Malta se timponi ħlasijiet għal servizzi anċillari kemm qabel u kemm matul it-titjira li mistennija jwasslu għal żieda fl-introjtu ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun fis-SF2016.
(37)
L-inizjattivi ta’ introjtu qabel it-titjira jinkludu
-
ħlas tas-servizzi differenzjat skont il-mezzi tal-bejgħ (operaturi tal-vjaġġi, distribuzzjoni globali, call centre u onlajn) bejn EUR 10,00 u EUR 15,00 sabiex tingħata spinta lin-negozju għal mezzi tal-bejgħ orħos u aktar profittabbli bħalma huwa l-internet (żieda fil-profitabilità minn EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
introjti mtejba permezz tas-servizzi miżjuda kollha bbukkjati permezz tal-Magna l-ġdida tal-Buking fuq l-Internet tal-linja tal-ajru (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
tariffi imposti fuq bagalji addizzjonali ta’ EUR [minn 35 sa 45] għal kwalunkwe bagalja oħra, huwa mistenni li 3 % tal-passiġġieri kollha jivvjaġġaw b'aktar minn bagalja waħda (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
għandu wkoll jiġi ġġenerat introjtu addizzjonali permezz ta’ tariffi tal-buking tas-sits ta’ EUR [minn 9 sa 11] għal kull sit, huwa preżunt li bħala jkun hemm 10 passiġġieri għal kull settur li jirriżervaw is-sit;
-
tariffa ta’ aċċess għal-lounges ta’ EUR [minn 9 sa 11] b'rata ta’ użu preżunta ta’ 1 % (EUR [minn 100 000 sa 200 000] fis-sena);
-
introjtu permezz tal-assigurazzjoni tal-bagalja ta’ EUR [minn 3 sa 5] offruti meta l-buking isir onlajn b'rata tal-użu preżunta ta’ 1 % (EUR [minn 50 000 sa 100 000] fis-sena).
(38)
L-inizjattivi ta’ introjtu matul it-titjira jinkludu
-
servizz ta’ ikel imħallas (EUR [minn 4 sa 5] miljun fis-sena);
-
bejgħ ta’ oġġetti bla dazju u oġġetti oħra (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena).
Tnaqqis fl-impjegati u l-bidla fl-organizzazzjoni
(39)
L-Air Malta beħsiebha tirristruttura b'mod sinifikattiv l-organizzazzjoni tagħha biex tnaqqas l-ispejjeż tal-uffiċċju u l-funzjonijiet ta’ appoġġ iżda wkoll biex ittejjeb il-produttività tal-funzjonijiet operattivi ewlenin. Il-migrazzjoni lejn l-organizzazzjoni l-ġdida se tirrilaxxa madwar 430 ekwivalenti full-time (full-time equivalent, FTE), u tagħti ffrankar annwali ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun. Il-proċess ta’ tranżizzjoni lejn l-organizzazzjoni l-ġdida se jieħu minn madwar 18 sa 24 xahar u għalhekk l-iffrankar kollu mhux se jkollu impatt fuq ir-riżultati tal-qligħ u t-telf sas-SF2014. Ta' min jinnota li din l-iffrankar globali se jittiekel minħabba żidiet ikkuntrattati fil-pagi ta’ [minn 2 sa 3] % fis-sena miftiehma mal-persunal mis-SF2013 'il quddiem.
(40)
L-erba' trade unions għandhom ftehim kollettiv legalment validu, li permezz tiegħu l-iskemi ta’ rtirar kmieni (early retirement schemes, ERS) huma disponibbli għall-persunal bħala dritt. Il-kriterju tal-eliġibilità tal-ERS huwa tali li […] biss mill-persunal huma eliġibbli li japplikaw.
(41)
Barra minn hekk, l-Air Malta se toffri skema ta’ sensji volontarji (voluntary retirement scheme, VRS) li se tkun disponibbli għall-persunal kollu safejn il-kumpanija żżomm id-dritt li taċċetta jew tirrifjuta l-applikazzjoni tal-membru tal-persunal. L-impjegati huma eliġibbli għal VRS meta huma jkunu ħadmu kontinwament mal-Air Malta għal mill-inqas […] snin. Il-VRS toffri pagament sa EUR […] għal kull impjegat […].
(42)
Barra minn hekk, il-kumpanija għaddiet ukoll minn bidla strutturali prinċipali fl-organizzazzjoni tagħha u rreklutat eżekuttivi ewlenin ġodda fit-tim tal-maniġment tagħha.
2.4 Għajnuna mill-Istat u finanzjament tal-ispejjeż ta’ ristrutturar
(43)
Meta jitqiesu l-ispejjeż tar-ristrutturar totali ta’ EUR 238 miljun, il-Gvern ta’ Malta beħsiebu jirrikapitalizza l-benefiċjarju b'EUR 130 miljun ta’ ekwità skont l-iskeda li ġejja: EUR 60 miljun se jiġu investiti permezz tal-ħruġ ta’ ishma ġodda fis-SF2013, EUR 15-il miljun fis-SF2014, EUR 3 miljun fis-SF2015 minbarra t-EUR 52 miljun f'dejn tal-Gvern li jissostitwixxi s-self approvat ta’ għajnuna għas-salvataġġ u li diġà tħallsas biex ġie konvertiti f'ekwità.
(44)
L-Air Malta qed tipproponi li l-ammont li jifdal (jiġifieri l-kontribuzzjoni proprja ta’ 45 %) li għandhom ikunu ffinanzjati permezz tal-bejgħ ta’ art (EUR 66,2 miljun), il-bejgħ ta’ sussidjarji (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun), bejgħ ta’ magni (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun) u self mill-bank (EUR [minn 20 sa 25] miljun).
(45)
L-iktar parti importanti tal-kontribuzzjoni proprja tal-Kumpanija se jiġi mill-bejgħ tal-art. L-Air Malta tippossjedi titolu ta’ kiri fuq proprjetà ta’ valur li tinsab fil-perimetru tal-ajruport internazzjonali ta’ Malta. Il-Gvern ta’ Malta esprima interess strateġiku li jikseb il-proprjetà tal-Air Malta ta’ ħdejn l-ajruport. Is-siti kkonċernati jirrappreżentaw riżors skars li l-Gvern jixtieq jara jiżviluppa b'mod konsistenti mal-istrateġija fit-tul tiegħu għall-iżvilupp ta’ attività relatata mal-avjazzjoni f'Malta, inkluż il-ħolqien ta’ ċentru tal-merkanzija bħala parti minn park tal-avjazzjoni li jinkludi wkoll it-tiswija tal-ajruplani u faċilitajiet relatati oħra. Il-bejgħ mhux se jsir b'offerta miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Madankollu, b'konformità mal-politika ġenerali tiegħu u r-rekwiżiti legali nazzjonali, il-proprjetà kollha akkwistata mill-Gvern għandha ssir f'valur ġust tas-suq miftuħ, li jirrifletti l-prezz li kieku jitħallas fuq bażi ta’ distakkament minn investitur privat. Il-Pjan jassumi l-bejgħ tal-art maġenb l-ajruport għal total ta’ EUR 66,2 miljun bejn is-SF2012 u s-SF2014. Il-valur jissejjes fuq ir-rapport ta’ evalwazzjoni indipendenti minn Novembru 2011 sa […], evalwatur indipendenti maħtur mill-Gvern għal dan il-għan.
(46)
L-Air Malta ggarantiet self privat ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun pprovdut minn […] f'Diċembru 2011. Dan is-self tranżitorju se jiffaċilita t-tranżizzjoni għall-istruttura finali tal-ekwità matul it-tliet snin li ġejjin.
(47)
L-Air Malta tikkalkula li se tiġġenera introjtu ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun permezz tal-bejgħ tas-sussidjarji tagħha[…].
(48)
Il-bejgħ tal-magni ta’ riserva […] sar fit-28 ta’ Ottubru u s-17 ta’ Diċembru 2010 rispettivament u ġġenera introjtu ta’ USD [minn 19 sa 22] miljun. Madankollu, billi magna Nru […] kienet għalkollox proprjetà tal-Air Malta, magna Nru […] kienet proprjetà tal-Air Malta mikrija bil-għażla li l-magna tinxtara b'EUR [minn 5 sa 7] miljun, liema għażla ġiet eżerċitata. Il-qligħ nett mill-bejgħ tal-magni huwa ta’ EUR [minn 9 sa 12-il] miljun.
(49)
Is-self mill-bank ta’ EUR [minn 20 sa 25] miljun se jiġi konkluż biss fis-SF2014, l-Air Malta għaldaqstant għadha ma kkonkludietx in-negozjati.
Tabella 6
Is-sorsi u l-użi tal-finanzjamenti 2011-2016
(f’miljuni ta’ EUR)
Użi
SF2011-2016
Sorsi
SF2011-2016
Ħlas lura ta’ għajnuna għas-salvataġġ
52 000
Kontribuzzjoni interna:
Bejgħ ta' artijiet
66 200
Ħlas lura ta' self terz
[minn 20 000 sa 25 000 ]
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
[minn 9 000 sa 12 000 ]
Ħlasijiet minħabba s-sensji
[minn 25 000 sa 30 000 ]
Bejgħ ta' magni
[minn 9 000 sa 12 000 ]
Spejjeż għar-ristrutturar
[minn 13 000 sa 16 000 ]
Il-kontribuzzjoni minn partijiet terzi:
Dejn tal-bank
[minn 20 000 sa 25 000 ]
Nefqa kapitali
[minn 13 000 sa 16 000 ]
Bidliet fil-kapital operatorju/telf nett
[minn 50 000 sa 60 000 ]
Ħlas ta' riżervi għall-manutenzjoni
[minn 40 000 sa 50 000 ]
Finanzjament mill-gvern:
Ekwità tal-gvern
130 000
Total
238 000
238 000
2.5 Id-deċiżjoni tal-ftuħ
(50)
Fil-25 ta’ Jannar 2012, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar ir-ritorn tal-kumpanija għall-vijabbiltà fit-tul, jiġifieri fir-rigward tal-fattibbiltà tat-tbassir ottimist tal-verżjoni preċedenti tar-RP fejn ir-ritorn għall-profitabbiltà sal-2016 kien mistenni jkun fuq livell simili għall-profittabbiltà ta’ linji tal-ajru low cost ewlenin bħar-Ryanair jew ta’ linji tal-ajru maġġuri u tradizzjonali bħal-Lufthansa. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ddubitat l-impatt preżunt tal-introjtu anċillari, it-tnaqqis fl-ispejjeż permezz tan-negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, ir-rati ta’ tkabbir tas-suq, ir-rendiment u n-nuqqas ta’ inklużjoni tal-inflazzjoni tal-ispiża fil-PR tal-Air Malta. Barra minn hekk, Malta kienet mistiedna tipprovdi kjarifiki rigward l-analiżi tax-xenarju.
(51)
Fir-rigward tal-miżuri kumpensatorji proposti, il-Kummissjoni ddubitat li t-tnaqqis propost tal-kapaċità globali ta’ 20 % tal-PKO jista' jitqies bħala miżuri kompensatorji billi jinkludi wkoll rotot li qed jagħmlu t-telf li jeħtieġ li jitwaqqfu biex tinġab lura l-vijabbiltà. Il-Kummissjoni talbet ukoll iktar kjarifiki rigward il-kalkolu tal-qligħ ta’ ċerti rotot li ma kinux qed jagħmlu telf kif ukoll tagħrif addizzjonali li jista' juri li l-miżuri proposti huma biżżejjed biex jagħmlu tajjeb għad-distorsjoni żejda tal-kompetizzjoni kkawżata bl-għajnuna mill-Istat.
(52)
Minbarra t-tnaqqis tal-kapaċità, il-Kummissjoni ddubitat jekk il-bejgħ propost ta’ assi li mhux jagħmlu telf jistax jiġi kkunsidrat bħala miżura kumpensatorja fid-dawl tal-fatt li skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, il-miżura kumpensatorja għandha sseħħ partikolarment f'suq fejn il-kumpanija se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq wara r-ristrutturar.
(53)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni proprja, il-Kummissjoni esprimiet id-dubju tagħha jekk din hijiex tassew reali, jiġifieri attwali, li teskludi l-qligħ kollu mistenni fil-futur, kif meħtieġ skont il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R. B'mod partikolari, il-Kummissjoni talbet kjarifika dwar il-bejgħ tas-sussidjarji tal-Air Malta, id-disponibbiltà tal-EUR 20 miljun previsti f'self u jekk il-bejgħ tal-magni sarx waqt il-perjodu tar-ristrutturar.
(54)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni talbet aktar kummenti rigward il-konformità tal-Pjan mal-prinċipju ta’ "għajnuna unika" fir-rigward taż-żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun li Malta għamlet f'April 2014.
3. KUMMENTI MINN MALTA
(55)
Fir-risposta tagħha għad-deċiżjoni tal-ftuħ, Malta ppreżentat kummenti u kjarifiki rigward il-punti kollha msemmijin fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni, u b'hekk indikat li l-PR innotifikat huwa konformi mal-kundizzjonijiet kollha imposti mil-Linji Gwida S&R. Barra minn hekk, Malta pprovdiet ukoll aġġornament li jirrigwarda l-proċess ta’ ristrutturar, u b'hekk uriet li diġà sar progress sinifikanti.
(56)
Fir-rigward tad-dubji dwar ir-ritorn għall-profitabbiltà li ġie mbassar, l-Air Malta rrivediet l-previżjonijiet tagħha (ara t-Tabella 3) għal marġini EBIT ta’ [minn 3 sa 5] % fis-SF2016, li huwa iktar baxx mill-marġnijiet storiċi miksuba mir-Ryanair u l-Lufthansa. Dan it-tnaqqis fil-profittabbiltà huwa prinċipalment dovut għall-allinjament mill-ġdid tas-suppożizzjonijiet tal-fjuwil.
(57)
L-Air Malta pprovdiet kummenti sostanzjati dwar l-introjti anċillari, li juru li dawn se jirrappreżentaw [minn 3 sa 5] % mill-introjtu tal-passiġġieri fis-SF2016 li huwa ferm inqas mill-perċentwali miksuba mil-linji tal-ajru low cost (LCCs) li qegħdin f'kompetizzjoni diretta mal-Air Malta bħar-Ryanair u l-easyJet kif ukoll trasportaturi tan-netwerk oħrajn li impjegaw l-istrateġija tad-introjtu anċillari, bħal l-Aer Lingus. Rigward it-tnaqqis tal-ispejjeż permezz ta’ negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, l-Air Malta kkonfermat li diġà ġew kommessi 'l fuq minn EUR [minn 4 sa 6] miljun fis-sena permezz ta’ negozjati konklużi u ġie identifikat ffrankar addizzjonali li kieku jwassal għal ammont totali ta’ ffrankar mill-kuntratti ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun minflok EUR [minn 7 sa 9] miljun kif kien ġie ppjanat qabel.
(58)
Malta rrevediet ukoll il-preżunzjonijiet tagħha fir-rigward tar-rati ta’ tkabbir tas-suq billi naqqset ir-rata ta’ tkabbir annwali minn 5,9 % għal 4 % fis-sena għall-perjodu sal-2016. Barra minn hekk, ġie preżunt tnaqqis fl-għadd ta’ passiġġieri ta’ [minn 2 sa 4] % fis-sena għall-perjodu SF2011-SF2013 (b'konformità mat-tnaqqis fil-kapaċità): wara tali tnaqqis, ġiet preżunta rata ta’ tkabbir annwali fl-għadd ta’ passiġġieri għas-SF2013-SF2016. Din ir-rata ta’ tkabbir hija aktar baxxa mir-rata medja ta’ tkabbir tas-suq matul il-perjodu globali.
(59)
Malta għamlitha ċara li l-PR jassumi biss rata medja ta’ tkabbir ta’ inqas minn 2 % għar-rendimenti matul il-perjodu (l-introjtu mill-passiġġieri jinkludi l-introjtu anċillari/it-total tal-passiġġieri) li huwa konformi mat-tbassir għal diversi linji tal-ajru tan-netwerk fl-Ewropa bħall-Aer Lingus jew l-IAG u inqas mil-LCCs li jikkompetu direttament, jiġifieri easyJet u Ryanair. Malta adattat ukoll il-preżunzjonijiet tagħha dwar l-ispiża tal-inflazzjoni, b'mod partikolari fir-rigward tal-kiri tal-ajruplani u t-tbassir tal-ispejjeż tal-fjuwil u ċċarat il-preżunzjonijiet għall-analiżi tax-xenarju inkluża d-devjazzjoni minn EBIT.
(60)
Fir-rigward tal-miżuri kumpensatorji proposti, Malta pprovdiet informazzjoni dettaljata addizzjonali rigward il-kalkolu tal-profittabbiltà tar-rotot fir-rigward tal-kontribuzzjoni tagħhom fl-ispejjeż fissi/varjabbli tal-operat dirett u l-ispejjeż ġenerali. Malta tenniet li l-bejgħ taż-żewġ kumpaniji tal-assigurazzjoni tagħha li jagħmlu qligħ jista' jitqies bħala miżura kumpensatorja rilevanti billi pprovda lill-Air Malta b'soluzzjonijiet tal-assigurazzjoni kosteffettivi u ż-żewġ kumpaniji kellhom rwol sinifikanti fis-suq lokali tal-assigurazzjoni tal-avjazzjoni. Billi l-Air Malta hija linja tal-ajru żgħira, hija għandha komponent għoli ta’ spejjeż ġenerali relatat mal-bażi tal-ispejjeż globali tagħha minħabba rekwiżiti funzjonali għall-operat ta’ linja tal-ajru. Għaldaqstant, tnaqqis eċċessiv tal-kapaċità jispiċċa biex jikkomprometti l-vijabbiltà fit-tul tal-linja tal-ajru.
(61)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni proprja, Malta kkonfermat li l-bejgħ kollu tas-sussidjarji se jsir b’mod miftuħ, kompetittiv, trasparenti u bla diskriminazzjoni. Malta wkoll ipprovdiet tagħrif addizzjonali rigward il-bejgħ ta’ magni, il-faċilità ta’ EUR [minn 20 sa 25] miljun faċilità li trid titħejja fis-SF2014 u kkonfermat il-konklużjoni ta’ ftehim dwar self tranżitorju ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun.
(62)
Fir-rigward tal-prinċipju ta’ "għajnuna unika", Malta ppreżentat pjan tan-negozju li fuqu twettqet iż-żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun fl-2004, li turi li din it-tranżazzjoni għandha titqies li hija konformi mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq.
4. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(63)
Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand sitt partijiet interessati: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, jiġifieri l-kumpanija possedenti li għandha l-British Airways u l-Iberia); Il-Kamra tal-Kummerċ, l-Intrapriża u l-Industrija ta’ Malta; L-Assoċjazzjoni Maltija tal-Piloti tal-Linji tal-Ajru (ALPA); L-Assoċjazzjoni Maltija tal-Lukandi u r-Restoranti (MHRA) u konsulent li ma jixtieqx jikxef l-identità tiegħu.
(64)
L-osservazzjonijiet tal-Kamra tal-Kummerċ ta’ Malta, l-ALPA u l-MHRA kienu favur il-kontinwità tal-Air Malta fin-negozju b'enfasi fuq l-importanza tagħha għall-ekonomija Maltija kollha, speċjalment għas-settur tat-turiżmu. Il-Kummissjoni kienet mistiedna tqis il-partikolaritajiet tal-każ u d-daqs żgħir tal-Air Malta meta jivvalutaw il-PR.
(65)
Il-kummenti kritiċi magħmula minn Ryanair u IAG jirreferu l-aktar għad-dubji diġà espressi fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar ir-ritorn għall-vijabbiltà u s-suppożizzjonijiet sottostanti. Ryanair tiddikjara li d-daqs żgħir tal-flotta tal-Air Malta jċaħħadha mill-possibilità li tgawdi minn ekonomiji ta’ skala u mill-integrazzjoni. Dan l-iżvantaġġ se jkompli jikber bit-tnaqqis fin-numru ta’ ajruplani. Barra minn hekk, Ryanair u l-konsulent anonimu jikkritikaw il-fatt li l-bejgħ tal-art mhux se jsir f'sejħa miftuħa għall-offerti u jallegaw li Malta qed tittama li tagħti aktar għajnuna lill-Air Malta permezz ta’ din it-tranżazzjoni.
(66)
Fir-rigward tat-trasport ta’ pazjenti għal trattament barra mill-pajjiż u r-rabta ma’ destinazzjonijiet mhux fl-UE bbażata fuq ftehim bilaterali, Ryanair issemmi l-leġiżlazzjoni dwar l-obbligi tas-servizz pubbliku (OSP), b'mod partikolari r-Regolament 1008/2008 skont liema l-OSP għandhom ikunu imposti wara sejħa miftuħa għall-offerti u kkumpensati fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li kumpanija tipika mmexxija b'mod tajjeb tkun ġarrbet fit-twettiq ta’ dawk l-obbligi. Ryanair twissi b'applikazzjoni ex post tal-OSP li suppost kien hemm sabiex tiġġustifika l-PR u tistieden lill-Kummissjoni tinvestiga din il-kwistjoni, b'mod partikolari sabiex tiddetermina jekk ġiex determinat tali kumpens.
5. KUMMENTI MINN MALTA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(67)
Malta indirizzat fid-dettall l-argumenti kollha ppreżentati minn partijiet terzi fil-kummenti tagħhom. B'mod partikolari, Malta kkonfutat l-argumenti dwar ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul tal-Air Malta billi affirmat li t-tendenza ta’ żieda fit-telf tal-Linja tal-Ajru diġà treġġet lura.
(68)
L-istrateġija kummerċjali tal-Air Malta hi dik li tkun "linja tal-ajru destinazzjoni" bl-attivitajiet tagħha kkonċentrati madwar l-ajruport lokali. Il-kumpanija se jirnexxilha tirpilja b'suċċess ukoll permezz ta’ tnaqqis sinifikanti ta’ skart u telf akkumpanjati minn tibdil fid-drawwiet tax-xogħol tal-kumpanija.
(69)
Rigward l-argument tal-inabbiltà tal-Air Malta li tagħmel qligħ minn ekonomiji ta’ skala, l-awtoritajiet Maltin jargumentaw li l-ispejjeż operattivi fl-industrija tal-linji tal-ajru huma varjabbli fin-natura tagħhom (li jammontaw għal [60-70] % fil-każ tal-Air Malta). Dawn jinkludu l-ispejjeż tal-fjuwil, il-kiri u l-manutenzjoni tal-ajruplani, l-ispejjeż tal-inżul, in-navigazzjoni u l-ekwipaġġ, li huma kollha xprunati minn ipprezzar tas-suq regolat li jillimita, sa ċertu punt, l-ekonomiji ta’ skala li linja tal-ajru tista’tibbenefika minnhom.
(70)
Rigward l-istima u l-bejgħ ta’ proprjetà strateġka lill-gvern, Malta tasserixxi li l-istima twettqet minn evalwatur estern u indipendenti […] bl-ebda kunflitt ta’ interess u hija bbażata fuq rapport dettaljat li jsegwi l-istandards internazzjonali tal-istimar kif stabbiliti mill-Kunsill Internazzjonali tal-Istandards tal-Istimar. Il-loġika wara din it-tranżazzjoni hija evidenzjata mill-ħtiġijiet ġodda tal-kumpanija (tnaqqis sinifikanti fl-għadd ta’ impjegati) u l-bidla tal-kultura li teħtieġ li l-ħaddiema jkunu bbażati f'uffiċċju modern wieħed. Għalhekk il-linja tal-ajru neħħiet il-proprjetà li ma kellhiex aktar bżonn. Minħabba li r-riżorsi tal-art f'Malta huma skarsi, l-awtoritajiet Maltin jammettu li l-istrateġija biex jinħoloq park tal-avjazzjoni fuq din l-art ilha teżisti għal ħafna snin qabel ir-ristrutturar tal-Air Malta.
(71)
Safejn huma kkonċernati s-servizzi pubbliċi, l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li la ġew imposti OSP skont ir-Regolament Nru 1008/2008 dwar regoli komuni għall-operat ta’ servizzi tal-ajru fil-Komunità, fil-passat u lanqas mhuma ppjanati għall-ġejjieni. Konsegwentement, l-Istat ma ħallas l-ebda kumpens u lanqas mhu se jħallas. Għalhekk, l-Air Malta qatt ma ġiet ngħatat xi remunerazzjoni minn fondi pubbliċi għal kwalunkwe mis-servizzi li hija tipprovdi lejn u minn Malta, inkluż it-trasport ta’ passiġġieri mediċi.
6. IL-VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
6.1 L-eżistenza tal-Għajnuna mill-Istat
(72)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat TFUE, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, tkun xi tkun il-forma, li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti, għandha, sakemm taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(73)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew permezz ta’ kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi minħabba s-setgħat li ngħatawlu.
(74)
F’dan il-kuntest, id-deċiżjoni tal-awtoritajiet Maltin li jinjettaw ekwità ġdida ta’ EUR 130 miljun għandha titqies bħala għajnuna mill-Istat. L-injezzjoni tal-kapital tinvolvi riżorsi tal-Istat u tikkostitwixxi vantaġġ selettiv għall-Air Malta, billi ttejjeb il-qagħda finanzjarja tagħha.
(75)
Il-miżura taffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u l-Kompetizzjoni għaliex Air Malta tinsab f'kompetizzjoni ma’ linji tal-ajru oħrajn tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari minn mindu daħal fis-seħħ it-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru ("it-Tielet Pakkett") fl-1 ta’ Jannar 1993. IIl-miżura inkwistjoni tippermetti lill-Air Malta li tkompli topera sabiex ma jkollhiex għalfejn taffaċċja l-konsegwenzi normalment imnissla mir-riżultati finanzjarji ħżiena tagħha u għalhekk din tfixkel il-kompetizzjoni.
(76)
Skont dawn il-kundizzjonijiet, l-injezzjoni tal-kapital tikkostitwixxi Għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Din il-konklużjoni mhix ikkontestata mill-awtoritajiet Maltin.
6.2 Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern skont il-Linji Gwida S&R.
(77)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jipprovdi li l-għajnuna mill-Istat tista' tiġi awtorizzata fejn tingħata sabiex tippromwovi l-iżvilupp ta’ ċerti setturi ekonomiċi u fejn din l-għajnuna ma taffettwax b’mod ħażin il-kundizzjonijiet tan-negozju sal-punt li tkun kontra l-interess komuni.
(78)
Il-Kummissjoni tqis li din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna għar-ristrutturar li għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-kriterji taħt il-Linji Gwida S&R kif ukoll il-Linji Gwida tal-Avjazzjoni 1994 (14), sabiex tistabbilixxi jekk tistax tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(79)
Il-Kummissjoni tagħraf li l-awtoritajiet Maltin impenjaw ruħhom li jirrispettaw l-obbligu li ma jintroduċux miżuri inkompatibbli (l-obbligu stand-still) (skont il-punt 34 tal-Linji Gwida S&R) u li ma taw l-ebda għajnuna lill-Air Malta (apparti l-għajnuna għas-salvataġġ kif approvata mill-Kummissjoni fil-15 ta’ Novembru 2010).
6.2.1 Eliġibbiltà
(80)
Rigward l-eliġibbiltà, il-punt(33) tal-Linji Gwida S&R jiddikjara li l-kumpanija għandha tikkwalifika bħala kumpanija f'diffikultà skont dawn il-Linji gwida (il-punti 9-13).
Kumpanija f'diffikultà
(81)
Skont punt 9 tal-Linji Gwida S&R, il-Kummissjoni tqis li kumpanija tkun f'diffikultà meta din ma tkunx tista', kemm permezz tar-riżorsi tagħha jew permezz ta’ fondi li tista' takkwista mingħand is-sidien/l-azzjonisti jew il-kredituri tagħha, tagħmel tajjeb għal telf li, mingħajr għajnuna esterna mill-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament se jwassalha biex tfalli f'qasir żmien jew ftit wara.
(82)
Sussegwentement, il-punt 10(a) tal-Linji Gwida S&R jagħmilha ċara li kumpanija b'responsabbiltà limitata hija kkunsidrata bħala f'diffikultà meta aktar minn nofs il-kapital tagħha jkun sparixxa u aktar minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta’ qabel.
(83)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta hija kumpanija b'responsabbiltà limitata li tilfet kważi l-kapital irreġistrat tagħha kollu u ma tistax tissodisfa l-obbligi attwali tagħha. L-Air Malta nstabet li kienet kumpanija f’diffikultà diġà fid-deċiżjoni li permezz tagħha l-għajnuna għas-salvataġġ għall-kumpanija kienet ġiet approvata (15). Skont il-punt (25) tal-Linji Gwida S&R, Stat Membru kkonċernati jrid jibgħat pjan ta’ ristrutturar, jew pjan ta’ likwidazzjoni jew prova li s-self għas-salvataġġ tħallas lura kompletament lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn sitt xhur wara li l-miżura ta’ għajnuna għas-salvataġġ tkun ġiet awtorizzata. Malta nnotifikat kif xieraq il-PR tal-Air Malta matul dawk is-sitt xhur. Billi f'dan il-perjodu relattivament qasir, is-sitwazzjoni tal-Air Malta ma nbidlitx b'mod sostanzjali u għalhekk teħtieġ għajnuna għar-ristrutturar għar-ritorn tagħha għall-vijabbiltà, huwa ovvju li l-kumpanija xorta waħda għadha tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punt 10(a) tal-Linji Gwida S&R u għalhekk tikkwalifika bħala kumpanija f'diffikultà għall-istess raġunijiet indikati fid-deċiżjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ (il-punti 7-13 u 45).
(84)
Il-punt 12 tal-Linji Gwida jistipula li kumpanija li għadha kif inħolqot mhijiex eliġibbli għall-għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristruttur anki jekk il-pożizzjoni finanzjarja inizjali tagħha ma tkunx żgura. Fil-prinċipju, kumpanija tkun ikkunsidrata bħala ġdida għall-ewwel tliet snin wara l-bidu tal-operazzjonijiet fl-ambitu relevanti tal-attività.
(85)
L-Air Malta twaqqfet fl-1974 u għalhekk ma tistax titqies bħala kumpanija ġdida.
Grupp kummerċjali
(86)
Skont il-punt 13 tal-Linji Gwida S&R, intrapriża li tagħmel parti minn grupp ta’ intrapriżi akbar, jew li dalwaqt se tiġi akkwistata minn grupp ta’ intrapriżi, normalment, ma tkunx eliġibbli għall-għajnuna għas-salvataġġ u għall-istrutturar mill-ġdid, għajr meta jkun jista' jintwera li d-diffikultajiet tal-kumpanija jkunu intrinsiċi u mhumiex riżultat ta’ xi allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp, u li d-diffikultajiet huma serji ħafna, tant li ma jistgħux jiġu ġestiti mill-grupp stess”. Meta kumpanija f'diffikultà toħloq kumpanija sussidjarja, il-kumpanija sussidjarja, flimkien mal-kumpanija f'diffikultà li tikkontrollaha, se jitqiesu bħala grupp u jistgħu jirċievu għajnuna skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan il-punt.
(87)
L-Air Malta plc tifforma grupp flimkien mas-sussidjarji tagħha (ara l-paragrafu (9)). Il-kontijiet tal-grupp juru li l-linja tal-ajru, minkejja li hija parti minn grupp akbar ta’ kumpaniji, tikkostitwixxi 94 % tat-total tal-fatturat tal-Grupp Air Malta u għalhekk ma hemm l-ebda possibbiltà għal xi parti oħra tal-Grupp li tiffinanzja l-istrutturar mill-ġdid tal-linja tal-ajru. Barra minn hekk, il-kontijiet juru li t-telf tal-linja tal-ajru huwa intrinsiku għal-linja tal-ajru nnifisha u għalhekk mhumiex attribwibbli għal kwalunkwe parti tal-grupp.
(88)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li d-diffikultajiet tal-Air Malta mhumiex riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja tal-ispejjeż fil-grupp iżda huma dovuti l-aktar għall-introjtu dgħajjef fin-negozju ewlieni tagħha. Id-diffikultajiet huma serji wisq biex jiġu trattati mill-grupp innifsu speċjalment billi ħafna mill-kumpaniji sussidjarji qed jagħmlu telf u l-kontribuzzjoni pożittiva minn sussidjarji bi profitt hija wisq żgħira biex tagħmel tajjeb għat-telf fin-negozju ewlieni tal-Air Malta.
6.2.2 Ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul
(89)
L-ewwel nett, skont il-punt 35 tal-Linji Gwida S&R il-pjan ta’ ristrutturar, li kellu jdum mill-anqas possibbli, kellu jġib lura l-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija fi żmien raġonevoli u abbażi ta’ suppożizzjonijiet realistiċi fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-operat għall-ġejjieni.
(90)
Il-pjan irid jipproponi tibdil fil-kumpanija b'tali mod li wara li jkun tlesta r-ristrutturar, din tkun tista’ tkopri l-ispejjeż kollha tagħha, inklużi d-deprezzament u l-ispejjeż finanzjarji. Il-qligħ mistenni fuq il-kapital irid ikun biżżejjed sabiex il-kumpanija ristrutturata tkun tista' tikkompeti fis-suq bil-merti tagħha stess (il-punt 37 tal-Linji Gwida S&R).
(91)
Il-PR b'perjodu ta’ ristrutturar ta’ ħames snin għandu l-għan li jikseb lura l-profitabbiltà mis-SF2014 biex b'hekk jiżgura l-vijabbiltà fit-tul.
(92)
Barra minn hekk, l-aktar miżuri importanti tar-ristrutturar kif ukoll l-implimentazzjoni tal-miżuri kumpensatorji se jseħħ fl-ewwel nofs tal-perjodu tar-ristrutturar. Madankollu, xi miżuri minuri tar-ristrutturar kif ukoll parti mill-injezzjoni tal-kapital notifikata għandhom jitwettqu fl-2014 u fl-2015. L-awtoritajiet Maltin urew li l-istrateġija tal-PR hija mifruxa fuq ħames snin wara evalwazzjoni bir-reqqa tal-iqsar żmien meħtieġ biex tiġi rrestawrata l-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija, filwaqt li jżommu f'moħħhom il-kundizzjonijiet operattivi possibbli għall-ġejjieni.
(93)
Il-Kummissjoni tinnota li l-perjodu ta’ ristrutturar nnotifikat ta’ ħames snin huwa speċjalment meħtieġ minħabba r-rilokazzjoni tal-Air Malta. Tabilħaqq, l-Air Malta kellha l-ewwel timplimenta s-sensja volontarja tagħha u skemi ta’ rtirar bikri (wara n-negozjati mat-trade unions) fl-ewwel nofs tal-perjodu tar-ristrutturar. Imbagħad, il-kumpanija b'inqas impjegati tkun tista' tiċċaqlaq lejn il-bini tal-kwartieri ġenerali l-ġodda. Għalhekk, il-bejgħ tal-art, li jikkostitwixxi l-element ewlieni tal-kontribuzzjoni proprja, jista' jseħħ biss fit-tieni nofs tal-perjodu ta’ ristrutturar (SF2012-SF2014). Barra minn hekk, Malta għandha l-ħsieb li tqassam l-għajnuna biss fit-tieni nofs tal-perjodu ta’ ristrutturar (ara l-paragrafu 43) minħabba restrizzjonijiet fil-baġit. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li, speċjalment fis-settur tat-trasport bl-ajru fiċ-ċirkustanzi ekonomiċi attwali, għandha tinkiseb stabbiltà fil-prestazzjoni operattiva u s-servizzi sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà fit-tul bħala bażi soda għat-tkabbir fil-futur u mhux rkupru fil-qasir biss. Naturalment, dan jieħu diversi snin. Il-Kummissjoni tinnota li f'każijiet preċedenti kienu ġew aċċettati perjodi ta ristrutturar ta’ ħames snin jew aktar (16). Għalhekk, fuq bilanċ, il-Kummissjoni tqis li l-perjodu relattivament twil tar-ristrutturar (Novembru 2010 - 2015) huwa aċċettabbli.
(94)
Biex jippermetti l-irkupru tal-Air Malta, il-PR jipprevedi tnaqqis kbir fl-ispejjeż, speċjalment permezz tat-tnaqqis tal-kapaċità u l-persunal kif ukoll titjib fl-immaniġġar tal-ispejjeż. It-total tat-titjib fil-profitabilità annwali mill-inizjattivi tal-ispiża huma mistenni li jkun ta’ EUR [minn 42 sa 52] miljun sa tmiem il-perjodu tar-ristrutturar li jikkorrispondi għal tnaqqis fl-ispejjeż totali ta’ [minn 9 sa 11] % bejn SF2010 u SF2016 jew tnaqqis tat-total tal-ispiża operattiva għal kull passiġġier ta’ [minn 8 sa 10] % bejn SF2010 u SF2016.
(95)
Il-PR juri b'mod speċjali li t-tnaqqis tal-kapaċità billi d-daqs tal-flotta jinżel minn 12 għal 10 ajruplani u billi minħabba f'hekk tonqos il-kapaċità tal-PKO offruti, twassal għal tnaqqis sinifikanti fl-ispejjeż.
(96)
L-ispejjeż soċjali tar-ristrutturar jammontaw għall-obbligi legali tal-Kumpanija lil dawk il-ħaddiema li se jkunu ngħataw s-sensja. Il-linja tal-ajru diġà kkonkludiet negozjati ma’ tlieta mit-trade unions tagħha, li jkopru 85 % tal-forza tax-xogħol. In-negozjati mat-trade union li jifdal (ALPA) qorbu lejn l-aħħar. Il-Kummissjoni tinnota li l-linja tal-ajru qabżet il-mira tagħha ta’ 500 applikazzjoni volontarja għall-Iskemi tagħha ta’ Rtirar Bikri u ta’ Sensja Volontarja. Aktar minn 40 % tal-persunal diġà telaq mill-kumpanija.
(97)
It-tnaqqis preżunt tal-ispejjeż permezz ta’ maniġment tal-kuntratti permezz ta’ EUR [minn 7 sa 9] miljun fi tnaqqis fl-ispejjeż jidher possibbli billi diġà ġew impenjati aktar minn EUR [minn 4 sa 5] miljun fis-sena, permezz tan-negozjati konklużi sal-lum u, skont l-awtoritajiet Maltin, in-negozjati mal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta (li fil-biċċa l-kbira tiegħu huwa proprjetà ta’ azzjonisti privati) li jikkontribwixxu l-ogħla ammont ta’ tnaqqis fl-ispejjeż […] huma 90 % konklużi.
(98)
Rigward l-introjtu anċillari, l-awtoritajiet Maltin urew li ċ-ċifri preżunti ([minn 3 sa 5] % tal-introjtu totali jew [minn 3 sa 5] % tal-introjtu mill-passiġġieri SF2016) huma ferm aktar baxxi mill-perċentwali miksuba minn trasportaturi oħra inklużi l-LLCs u t-trasportaturi tan-netwerk. Barra minn hekk, l-Air Malta rnexxielha tibda timplimenta xi inizjattivi tal-introjtu anċillari tagħha li qed jagħtu riżultati li huma fil-livell, jekk mhux aktar 'il fuq mill-previżjonijiet li jinsabu fil-PR.
Analiżi tax-xenarju
(99)
Dawn ir-riżultati huma bbażati fuq suppożizzjonijiet realistiċi. B’mod pożittiv, il-Kummissjoni tinnota li, wara l-ftuħ tad-Deċiżjoni, is-suppożizzjonijiet kollha tal-PR kienu riveduti u ġew adattati għadd ta’ suppożizzjonijiet ewlenin. F'aktar dettall:
(a)
Il-PDG u t-tbassir tas-suq ġew riveduti sabiex jirriflettu d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika fl-Ewropa. Ir-rata tat-tkabbir annwali tas-suq ta’ 5,9 % għas-suq Malti tat-trasport bl-ajru tnaqqset għal 4 % fis-sena għall-perjodu sal-2016 fid-dawl tat-tbassir tat-tkabbir tal-PDG rivedut mill-FMI u l-Eurostat.
(b)
Fir-rigward tar-rendiment preżunt, Malta wriet li tkabbir medju preżunt ta’ inqas minn 2 % fir-rendiment huwa konformi mat-tbassir għal diversi trasportaturi tan-netwerk fl-Ewropa (eż. 1,3 % fl-2012 għal-Lufthansa, 1,0 % fl-2012 għall-Air France-KLM, 2,9 % fl-2012 għall-IAG) u inqas mil-linji tal-ajru low cost (LCCs) li qegħdin f'kompetizzjoni diretta mal-Air Malta bħall-easyJet (3,4 % fl-2012) u Ryanair (5 % fl-2012).
(c)
Rigward is-suppożizzjonijiet dwar l-inflazzjoni, l-Air Malta rrevediet is-suppożizzjonijiet tagħha u kkoreġiethom skont l-inflazzjoni billi inkludiet żieda ta’ 1,2 % kull sena fl-ispejjeż għall-komponent fiss tal-kiri tal-ajruplani Ir-reviżjoni tal-komponent tal-inflazzjoni fuq il-ftehimiet tal-kera jirriżulta f'60 % tal-ispejjeż tal-bażi operattiva tal-linja tal-ajru (spejjeż tal-persunal, ftehimiet tal-fjuwil u tal-kiri) qed tiġi kkoreġuta skont l-inflazzjoni. B’mod konservattiv, ma saru l-ebda suppożizzjonijiet fir-rigward tal-inflazzjoni għall-introjtu li jammonta għal żieda fil-kapaċità tax-xiri fil-tul. Barra minn hekk, iż-żidiet fil-pagi - il-pagi huma t-tieni l-akbar parti mill-ispejjeż għall-Air Malta - ġew inklużi fil-PR.
(d)
L-ispejjeż tal-fjuwil, li huma l-ikbar parti mill-ispiża għal-linja tal-ajru, huma espressi f'termini reali. It-tbassir tal-prezz tal-fjuwil ġie rivedut biex jirrifletti aħjar l-aħħar previżjonijiet tal-prezzijiet taż-żejt fit-tul.
(100)
Barra minn hekk, Malta pprovdiet analiżi tax-xenarju inkluż, apparti l-aktar suppożizzjonijiet realistiċi msemmija hawn fuq (ix-xenarju tal-każ bażi), l-aqwa xenarju u l-agħar xenarju b'suppożizzjonijiet modifikati fuq diversi fatturi prinċipali bħat-tnaqqis mistenni fl-ispejjeż permezz ta’ negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, it-tnaqqis fil-persunal, in-numru ta’ passiġġieri, l-introjtu minn kull passiġġier, il-prezz tal-fjuwil u r-rati tal-kambju.
(101)
Ir-reviżjoni u l-adattament ta’ għadd ta’ suppożizzjonijiet ewlenin kif deskritti fil-paragrafu 99 wasslu għal projezzjonijiet finanzjarji riveduti għax-xenarju tal-każ bażi li jirriżulta li għas-SF2015 il-qligħ operattiv se jmur minn EUR [minn 11 sa 13-il] miljun għal EUR [minn 9 sa 11-il] miljun u l-qligħ operattiv għas-SF2016 minn EUR [minn 13 sa 15-il] miljun għal EUR [minn 9 sa 11-il] miljun. Flimkien mal-kjarifika pprovduta, is-suppożizzjonijiet adattati u l-previżjonijiet riveduti issa jagħtu stampa aktar realistika u soda tal-iżvilupp tal-Air Malta fil-ġejjieni.
(102)
L-Air Malta għandha l-għan li tikseb redditu fuq l-ekwità ta’ [minn 4 sa 6] % u [minn 4 sa 6] % u redditu fuq il-kapital imħaddem ta’ [minn 4 sa 6] % u [minn 4 sa 6] % fis-SF2015 u SF2016, rispettivament. Dawn iċ-ċifri ta’ profittabbiltà huma konformi ma’ dawk ta’ trasportaturi Ewropej maġġuri oħrajn f’dawn l-aħħar snin.
(103)
Xi l-linji tal-ajru Ewropej maġġuri bħall-British Airways, Iberia jew easyJet qed jimmiraw li jiksbu ROCE (12 % (17)) ħafna aktar ogħla fis-snin li ġejjin. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta bħala trasportatur żgħir bi flotta ta’ 10 ajruplani biss, li ma għandhiex wisq possibbiltà li tgawdi minn sinerġiji u li għandha l-għan addizzjonali li tissodisfa bżonnijiet speċifiċi minħabba s-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta, mhijiex komparabbli ma’ dik ta’ trasportaturi tal-bandiera ewlenin jew LCCs kbar. Minħabba l-partikolaritajiet tal-każ preżenti, jidher li ROCE ta’ [minn 4 sa 6] % huwa biżżejjed biex jippermetti lill-Air Malta tikkompeti fis-suq fuq il-merti tagħha stess.
(104)
Barra minn hekk, sa issa l-Air Malta għamlet progress fir-ristrutturar, li juri li l-miżuri tar-ristrutturar li ġew implimentati huma diġà effettivi. Iċ-ċifri tal-2011 juru żieda fl-introjtu ta’ 1,6 % meta mqabbla mal-2010 (minkejja t-8 % tnaqqis fil-kapaċità) li hija 2,9 % ogħla mil-livelli mbassra oriġinarjament fil-PR (18). Il-prestazzjoni finanzjarja tal-Air Malta għas-sena li spiċċat f'Diċembru 2011 tjiebet bi EUR 13-il miljun fuq l-aħħar sena u hija madwar EUR 1 miljun aħjar mir-riżultati mbassra fil-PR. Indikaturi importanti oħrajn għall-istess perjodu juru li l-fattur tat-tagħbija għall-postijiet żdied bi [minn 3 sa 5] %, il-passiġġieri żdiedu minn [minn 1 sa 3] % u l-prezz medju tal-biljett żdied b'[minn 0 sa 2] % filwaqt li l-Ispiża għall-Postijiet/Kilometru Offruti (SPKO) hija [minn 0 sa 2] % inqas.
(105)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tqis li r-reviżjoni tal-PR se tippermetti lill-Air Malta li tirkupra l-vijabbiltà tagħha fi żmien raġonevoli.
6.2.3 Biex jiġi evitat tfixkil inaċettabbli tal-kompetizzjoni (miżuri kumpensatorji)
(106)
It-tieni nett, skont il-punt 38 tal-Linji Gwida S&R, għandhom jittieħdu miżuri kumpensatorji sabiex jiġi żgurat li l-effetti negattivi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali jkunu minimizzati kemm jista' jkun. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu ċ-ċessjoni ta’ assi, it-tnaqqis fil-kapaċità jew fil-preżenza fis-suq u tnaqqis tal-ostakoli għad-dħul fis-swieq ikkonċernati (il-punt 39 tal-Linji Gwida S&R).
(107)
F'dan ir-rigward, it-terminazzjoni ta’ attivitajiet li jġibu telf li fi kwalunkwe każ se jkunu meħtieġa biex jerġgħu jistabbilixxu l-vijabbiltà mhux se jiġu kkunsidrati bħala tnaqqis tal-kapaċità jew tal-preżenza fis-suq għall-għan tal-valutazzjoni dwar il-miżuri kumpensatorji (il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R).
(108)
L-Air Malta tipproponi l-miżuri kumpensatorji li ġejjin:
-
Tnaqqis tal-kapaċità assoluta fit-trasport tal-passiġġieri;
-
Ċediment ta’ qligħ u rotot li għandhom il-potenzjal li jagħmlu qligħ;
-
Ċediment ta’ slots tal-inżul f'ajruporti koordinati Ewropej;
-
Tnaqqis tat-titjiriet tal-merkanzija;
-
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
Tnaqqis tal-kapaċità assoluta fit-trasport tal-passiġġieri;
(109)
L-ewwel miżura kumpensatorja offruta mill-Air Malta hija t-tnaqqis tal-kapaċità fit-trasport tal-passiġġieri. It-tnaqqis tal-kapaċità totali jammonta għal 19,7 % (mis-sajf 2009 sas-sajf 2012) jew 20,9 % (mis-SF2010 sas-SF2013). Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, it-tnaqqis tal-kapaċità totali ma jistax jiġi aċċettat billi dan jinkludi wkoll it-tnaqqis u l-irtirar ta’ rotot mhux profittabbli.
Ċediment ta’ rotot li jagħmlu qligħ jew li għandhom il-potenzjal li jagħmlu qligħ;
(110)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni tinsab f’pożizzjoni li tidentifika 14-il rotta (19) li se titnaqqsilhom il-kapaċità jew li se jitwaqqfu li huma profittabbli kif ukoll numru ta’ titjiriet ċarter li jistgħu jiġu aċċettati bħala miżuri kumpensatorji.
(111)
Il-profittabilità tar-rotot skedati huma ddeterminati fuq il-bażi tal-hekk imsejjaħ "marġni gross" li huwa kkalkulat kif ġej: L-introjtu mingħajr il-VDOC (l-ispejjeż varjabbli tal-operat dirett) mingħajr il-FDOC (l-ispejjeż fissi tal-operat dirett). Ir-rotot huma profitabbli jekk ikollhom marġini gross ugwali jew aktar minn 0. L-hekk imsejjaħ "marġini nett" iqis ukoll l-ispejjeż ġenerali. Mil-lenti tal-Kummissjoni, il-marġini gross jidher li huwa ċ-ċifra t-tajba billi dan jikkunsidra l-ispejjeż kollha li huma direttament marbuta mar-rotta inkwistjoni. L-applikazzjoni tal-"marġini nett" tkun stretta wisq billi l-ispejjeż ġenerali għandhom relazzjoni mhux lineari mad-daqs u l-kapaċità tal-flotta u ma jistax jitnaqqas taħt ċertu livell minħabba li xi attivitajiet u xi funzjonijiet huma meħtieġa għall-operazzjonijiet normali tal-linja tal-ajru, ikun x 'ikun id-daqs tagħha.
(112)
Il-Kummissjoni ma tiħux inkunsiderazzjoni l-hekk imsejħa rotot "marġinali", jiġifieri rotot li ma jagħmlux qligħ illum b'marġini gross bejn 0 % u - 10 % iżda li b'ġestjoni u b'attenzjoni u investiment kummerċjali ġusti għandhom il-potenzjal għal profittabbiltà fil-futur, billi l-punt 40 tal-Linji Gwida S&R jirreferi għal "attivitajiet li jagħmlu t-telf" fiż-żmien li jiġi nnotifikat il-PR.
(113)
Rigward il-profitt ta’ titjiriet ċarter, l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li s-servizzi ċarter kollha kienu profittabbli. Il-profittabbiltà globali tat-titjiriet ċarter għas-SF2010 kienet ta’ [minn 5 sa 8] % (marġini gross).
(114)
Il-Kummissjoni tieħu inkunsiderazzjoni ċ-ċifri għall-bidliet bejn is-SF2010 u s-SF2013 u mhux bejn is-sajf 2009 u s-sajf 2012 billi t-tmiem tas-SF2010 (jiġifieri Marzu 2010) jikkostitwixxi punt ta’ tluq aktar xieraq mis-sajf 2009, jiġifieri sitt xhur qabel, fid-dawl tal-perjodu tar-ristrutturar li beda fil-ħarifa 2010. Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li n-netwerk tar-rotot għandu jkun kostanti mis-SF2013 'il quddiem sabiex dan it-tibdil fil-kapaċità jkun japplika għall-perjodu kollu tar-ristrutturar.
(115)
Abbażi tal-kapaċità globali fis-SF2010 ta’ 4 145 522 PKO, it-tnaqqis tal-kapaċità marbut mar-rotot skedati u ċarter profittabbli jammonta għal […] PKO li hija akkumpanjata minn żieda fil-kapaċità mistennija ta’ […] PKO. Għalhekk, it-tnaqqis totali tal-kapaċità fit-trasport tal-passiġġieri aċċettabbli bħala miżura kompensatorja (tnaqqis fil-kapaċità marbut ma’ rotot profittabbli mingħajr iż-żieda fil-kapaċità) bejn is-SF2010 u t-tmiem tal-perjodu ta’ ristrutturar jammonta għal 5 % tal-kapaċità tal-2010.
Ċediment ta’ slots tal-inżul f'ajruporti koordinati Ewropej;
(116)
Bħala riżultat tal-bidla fin-netwerk tal-Air Malta, it-tnaqqis fil-frekwenzi u l-kanċellazzjoni ta’ ċerti rotot, […] il-pari ta’ slots għall-inżul (20) se jiġu ċeduti fil-Livell Ewropew 3 tal-Ajruporti Koordinati (21). Il-Kummissjoni tinnota li ċ-ċediment ta’ dawn is-slots għall-inżul se jippermetti lil-linji tal-ajru kompetituri oħrajn iżidu l-kapaċità tagħhom f'dawk l-ajruporti koordinati (irrispettivament mir-rotta konkreta li ġiet irtirata) u għalhekk dan jirrappreżenta tnaqqis ta’ ostakli għad-dħul fis-suq. Għalhekk, din il-miżura tista' tiġi aċċettata bħala miżura kumpensatorja.
Tnaqqis tat-titjiriet tal-merkanzija;
(117)
Fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali, Malta pproponiet bħala miżura kumpensatorja addizzjonali, tnaqqis fil-kapaċità ta’ 20 % f'titjiriet tal-merkanzija. Skont Malta, it-titjiriet tal-merkanzija kollha kkonċernati kienu profittabbli. L-Air Malta għandha pożizzjoni sinifikanti fis-suq lokali tal-merkanzija u tal-ġarr tal-merkanzija (b’sehem fis-suq ta’ 28 % għal titjiriet minn u lejn Malta). Għalhekk, il-Kummissjoni se tqis dan it-tnaqqis bħala miżura kumpensatorja.
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
(118)
Lil hinn mit-tnaqqis tal-kapaċità, l-Air Malta tipproponi l-bejgħ ta’ assi li jagħmlu telf bħala miżuri kumpensatorji. Dan jinkludi s-sussidjarji tagħha Shield Insurance Company Ltd ("Shield Insurance") u Osprey Insurance Brokers Company Ltd ("Osprey Insurance Brokers"). Shield Insurance hija Kumpanija Ristretta tal-Assigurazzjoni li topera f'Guernsey u twaqqfet primarjament biex jiġu assigurati l-poloz tal-assigurazzjoni tal-avjazzjoni periferali. Madankollu, hija għandha l-aċċess għas-suq tal-assigurazzjoni internazzjonali u hija liċenzjata biex tittransiġi negozji tal-assigurazzjoni ta’ diversi klassijiet, kemm fir-rigward tal-Air Malta grupp kif ukoll għal partijiet terzi. Osprey Insurance Brokers huma sensara tal-assigurazzjoni u jispeċjalizzaw fil-maniġment tal-kontijiet ta’ natura ekonomika medja sa kbira li jinvolvi l-klassijiet kollha ta’ assigurazzjonijiet, inkluża l-avjazzjoni.
(119)
Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, il-miżuri kumpensatorji għandhom iseħħu b'mod partikolari fis-suq fejn wara r-ristrutturar il-kumpanija se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq.
(120)
Is-suq fejn l-Air Malta għandha u se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq hija fis-suq Malti tat-trasport bl-ajru (passiġġieri u merkanzija). Dan ma japplikax għas-settur tal-assigurazzjoni. L-attivitajiet tal-assigurazzjoni huma attivitajiet mhux ewlenin li mhumiex strettament marbuta mal-kummerċ tat-trasport bl-ajru. Wara l-bejgħ ta’ Shield Insurance u Osprey Insurance Brokers, il-grupp tal-Air Malta mhux se jibqa' attiv fis-suq tal-assigurazzjoni. Għaldaqstant, la l-bejgħ ta’ Shield Insurance u lanqas ta’ Osprey Insurance Brokers ma’ jista' jitqies bħala miżura kompensatorja.
L-adegwatezza tal-miżuri kumpensatorji proposti
(121)
Fil-valutazzjoni ta’ jekk il-miżuri kumpensatorji humiex xierqa, il-Kummissjoni se tqis l-istruttura tas-suq u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni sabiex ikun żgurat li kwalunkwe miżura bħal din ma twassalx għal deterjorazzjoni fl-istruttura tas-suq (il-punt 39 tal-Linji Gwida R&R)
(122)
Il-miżuri kumpensatorji għandhom ikunu proporzjonati mal-effetti ta’ tfixkil ikkawżati mill-għajnuna, u b’mod partikolari, mad-daqs u mal-importanza relattivi tal-kumpanija fis-suq jew fis-swieq li topera fihom. L-ammont ta’ tnaqqis irid ikun stabbilit fuq bażi ta’ każ b’każ (il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R).
(123)
L-Air Malta għandha rwol ferm żgħir fis-suq tal-avjazzjoni Ewropew b'rappreżentanza ta’ 0,25 % biss tal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija (f'termini ta’ passiġġieri) tal-linji tal-ajru Ewropej kollha. Għalkemm, l-Air Malta xorta għandha pożizzjoni fuq quddiem fis-suq Malti tal-avjazzjoni, il-linji tal-ajru li jistgħu jgawdu mill-ħruġ tal-Air Malta mis-suq huma fuq kollox il-LCCs il-kbar bħar-Ryanair u l-easyJet li diġà għandhom sehem sinifikanti fis-suq Ewropew tal-avjazzjoni.
(124)
Il-Kummissjoni tinnota li għal trasportatur żgħir bħall-Air Malta, kwalunkwe tnaqqis ulterjuri fid-daqs tal-flotta tagħha se jkollu effett negattiv fuq il-vijabbiltà tal-linja tal-ajru, mingħajr ma jipprovdi xi opportunitajiet siewja fis-suq għall-kompetituri. Il-flotta tal-Air Malta tista' tkun żgħira wisq biex tipprovdi sinerġiji u biex b’mod effiċjenti jkollha l-flotta varjata biex tattira suq akbar u tilħaq swieq potenzjali. Għall-Air Malta, huwa diffiċli ħafna li tiddiversifika l-prodotti u l-konfigurazzjonijiet tas-siġġijiet abbord l-ajruplani tagħha sabiex tkun tista' timmassimizza l-qligħ. Barra minn hekk, dan iċ-ċokon ipoġġi lill-Air Malta fi żvantaġġ fil-finanzjament tal-ajruplani, fil-maniġment tal-kuntratti u fi kwistjonijiet oħra fejn l-ekonomiji ta’ skala jwasslu benefiċċji kompetittivi u finanzjarji tanġibbli. Kwalunkwe tnaqqis ulterjuri fil-kapaċità jista' jkollu effett kumulattiv negattiv fuq l-abbiltà tal-linja tal-ajru li tikkompeti ma’ kompetituri ikbar minnha.
(125)
Barra minn hekk, Malta hija żona eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Skont il-punt 56 tal-Linji Gwida S&R, il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti rigward l-implimentazzjoni ta’ miżuri kumpensatorji.
(126)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni trid tqis il-partikolaritajiet tal-każ preżenti meta tkun qed tivvaluta l-adegwatezza tal-miżuri kumpensatorji proposti. Is-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta bħala gżira tikkawża problemi rigward l-aċċessibbiltà għall-bqija tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-Gżejjer Maltin huma ġeografikament iżolati u għalhekk il-konnessjonijiet transkonfinali mal-Ewropa kontinentali u partijiet oħra tad-dinja huma limitati għat-trasport bil-baħar u bl-ajru. Kollegamenti bl-ajru adegwati huma kruċjali għall-ekonomija ta’ Malta minħabba l-livell għoli tagħha ta’ ftuħ ekonomiku (22) (li teħtieġ konnessjonijiet kredibbli tat-trasport għal dawk li jivvjaġġaw għsn-negozju) u l-importanza tal-industrija tat-turiżmu (23). Dawn huma wkoll vitali għall-koeżjoni ekonomika u soċjali f'Malta kemm internament kif ukoll mal-bqija tal-UE billi jipprovdu trasport ta’ kuljum tal-posta u l-merkanzija li tinkludi prodotti temporanji bejn il-gżejjer u l-Ewropa kontinentali kif ukoll it-trasport ta’ passiġġieri għal raġunijiet mediċi fi streċers u inkubaturi (fil-każijiet fejn kura medika speċjali meħtieġa ma tkunx disponibbli f’Malta).
(127)
Apparti dan, fid-Deċiżjoni tagħha tas-7 ta’ Marzu 2007 dwar Cyprus Airways (24), il-Kummissjoni, fil-valutazzjoni tagħha tal-adegwatezza tal-miżuri kompensatorji fir-rigward ta’ Ċipru, hija qieset
"karatteristiċi territorjali, u għalhekk permanenti, li għandhom impatt fuq l-iżvilupp soċjo-ekonomiku tiegħu. Il-periferalità lejn in-Nofsinhar ta’ Ċipru tirriżulta fi problemi diretti rigward l-aċċessibilità għall-bqija tal-Unjoni Ewropea u għaldaqstant, il-pajjiż huwa ferm dipendenti fuq it-trasport bl-ajru u bil-baħar, imma partikolarment fuq it-trasport bl-ajru. Dan huwa importanti billi fil-każ ta’ Ċipru, l-ivvjaġġar bl-ajru huwa l-uniku mezz vijabbli ta’ trasport kummerċjali tal-passiġġieri."
(128)
Il-Kummissjoni tinnota li Malta hija f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik ta’ Ċipru fir-rigward tal-periferialità, l-aċċessibbiltà u d-dipendenza fuq it-trasport bl-ajru.
(129)
Il-Kummissjoni tinnota li, billi l-Air Malta għandha rwol ferm żgħira fis-suq tal-avjazzjoni Ewropea u billi l-għajnuna nnotifikata mhux se tippermetti lill-Air Malta li twettaq politika ta’ espansjoni aggressiva jew li tikber, l-effett ta’ tfixkil tal-miżura notifikata huwa limitat.
(130)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li 5 % tnaqqis tal-kapaċità (għal attivitajiet profittabbli) fit-trasport tal-passiġġieri (li huwa relatat mat-tnaqqis ta’ żewġ ajruplani fuq flotta ta’ tnax) tista' mal-ewwel daqqa ta’għajn tidher li hija żgħira. Madankollu, meta jitqies iċ-ċokon tal-Air Malta meta mqabbel mal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija Ewropea tal-avjazzjoni (f'termini ta’ passiġġieri) u ċ-ċokon tal-flotta tal-Air Malta, il-Kummissjoni ssib li dan it-tnaqqis fil-kapaċità mhuwiex sinifikanti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li t-tnaqqis tal-kapaċità kumplessiva se jirriżulta fi tnaqqis tas-sehem fis-suq tal-Air Malta fis-suq Malti tat-trasport bl-ajru minn 51 % fl-2010 għal inqas minn 40 % mistenni fl-2016 (25).
(131)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u meta tikkunsidra ulterjurment li l-Air Malta se ċċedi għadd importanti ta’ slots f’ajruporti koordinati, biex immedjatament toħloq opportunitajiet ġodda ta’ negozju għall-kompetituri tagħha, it-tnaqqis importanti fil-kapaċità ta’ 20 % fil-qasam tat-titjiriet tal-merkanzija (li se jaffettwa l-pożizzjoni sinifikanti tal-Air Malta fis-suq lokali tal-merkanzija u tal-ġarr tal-merkanzija), is-sitwazzjoni partikolari ta’ Malta rigward il-periferalità, l-aċċessibbiltà u d-dipendenza fuq it-trasport bl-ajru, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri kumpensatorji proposti huma adegwati biex jimminimizzaw l-effetti ta’ tfixkil tal-għajnuna u proporzjonati għal dawk l-effetti, u d-daqs u l-importanza tal-Air Malta.
6.2.4 Il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ (il-kontribuzzjoni proprja)
(132)
It-tielet nett, skont il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R, sabiex l-ammont ta’ għajnuna jiġi limitat għall-minimu strett tal-ispejjeż neċessarji għar-ristrutturar, huwa meħtieġ kontribut sinifikanti mill-benefiċjarju mir-riżorsi tiegħu stess għall-pjan ta’ ristrutturar. Dan jista’ jinkludi l-bejgħ ta’ assi li mhumiex essenzjali għas-sopravivenza tal-kumpanija, jew finanzjament estern fil-kundizzjonijiet tas-suq.
(133)
Għall-kumpaniji l-kbar, il-Kummissjoni normalment tikkunsidra kontribut ta’ mill-inqas 50 % tal-ispejjeż għar-ristrutturar bħala wieħed xieraq. Madankollu, f'ċirkostanzi eċċezzjonali u f'każijiet ta’ tbatija partikolari, il-Kummissjoni tista' taċċetta kontribuzzjoni aktar baxxa (il-punt 44 tal-Linji Gwida S&R).
(134)
Il-kontribuzzjoni proprja trid tkun reali, jiġifieri attwali, li teskludi l-qligħ kollu fil-futur bħall-fluss tal-flus (il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R). Minnha nnifisha, il-kontribuzzjoni proprja ma għandhiex tinkludi xi għajnuna ulterjuri mill-Istat.
(135)
Kif deskritt hawn fuq fit-Taqsima 2.4, il-kontribuzzjoni proprja proposta tal-Air Malta tikkonsisti fil-bejgħ tal-art, il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji, il-bejgħ ta’ magni u self mill-bank.
Il-bejgħ ta’ art
(136)
L-iktar parti importanti tal-kontribuzzjoni proprja tal-Kumpanija (EUR 66,2 miljun) se tiġi mill-bejgħ ta’ art li tinsab fil-perimetru tal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta lill-Istat Malti. Il-Wegħda tal-Ftehim dwar il-Bejgħ ġiet iffirmata fis-7 ta’ Diċembru 2011.
(137)
Il-bejgħ mhux se jsir b'offerta miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Madankollu, b'konformità mal-politika ġenerali tiegħu u r-rekwiżiti legali nazzjonali, il-proprjetà akkwistata mill-Gvern Malti kollha, għandha ssir f'valur ġust tas-suq miftuħ, li jirrifletti l-prezz li li kieku jitħallas fuq bażi ta’ distakkament minn investitur privat.
(138)
L-Air Malta spjegat li minħabba r-ristrutturar tagħha xi wħud mill-proprjetajiet tagħha saru superfluwi bħall-uffiċċju ewlieni tagħha li se jkun kbir wisq għal forza tax-xogħol imnaqqsa tagħha. Biċ-ċaqliq tagħha lejn bini ġdid, il-kumpanija tixtieq ukoll li tistimola t-trasformazzjoni kulturali tagħha f'linja tal-arju moderna u dinamika.
(139)
Il-Gvern ta’ Malta esprima interess strateġiku li jikseb il-proprjetà tal-Air Malta li tinsab fil-perimetru tal-ajruport internazzjonali ta’ Malta billi s-siti tal-art kkonċernati jirrappreżentaw riżors skars. Malta spjegat strateġija tagħha fit-tul għall-iżvilupp ta’ attività relatata mal-avjazzjoni f'Malta, inkluż il-ħolqien ta’ ċentru tat-tagħbija bħala parti minn park tal-avjazzjoni li jinkludi wkoll it-tiswija tal-ajruplani u faċilitajiet relatati oħra.
(140)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li bil-bejgħ tal-art, Malta qed issegwi l-istrateġija tagħha biex tiżviluppa industrija marbuta mal-avjazzjoni f'Malta sabiex jiżdiedu l-impjiegi f’dan is-settur. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-bejgħ tal-art ma għandux l-iskop ewlieni li jinjetta aktar flus fl-Air Malta iżda li jsegwi għan ta’ politika kredibbli.
(141)
Il-valur tal-art jissejjes fuq ir-rapport ta’ valutazzjoni indipendenti bid-data tal-25 ta’ Novembru 2011 sa […], evalwatur indipendenti maħtur mill-Gvern għal dan il-għan. […] hija kumpanija immobiljari b'reputazzjoni soda b'esperjenza internazzjonali u lokali fit-tul. Il-Kummissjoni analizzat l-evalwazzjoni u sabet li hija waħda soda. L-evalwazzjoni ma toħloq l-ebda tħassib billi ma nstabu l-ebda żbalji evidenti, huma applikati metodoloġiji aċċettati - l-istandards tal-istimar applikati huma stabbiliti mill-Kunsill Internazzjonali tal-Istandards tal-Istimar - u l-evalwazzjoni hija bbażata fuq suppożizzjonijiet kredibbli. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-riżultat ta’ dan ir-rapport ta’ stima huwa approssimazzjoni xierqa għall-prezz realistiku tal-art skont is-suq.
(142)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni taċċetta r-rikavat mill-bejgħ tal-art bħala kontribuzzjoni proprja.
Il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
(143)
Il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji […] għandu, skont Malta, jiġġenera mill-inqas EUR [minn 10 sa 12-il] miljun.
(144)
Il-valur tas-sussidjarji huwa bbażata fuq valuri indikattivi stabbiliti minn […] f’dokument intitolat "Reviżjoni tal-potenzjal taċ-ċessjoni tal-assi" bid-data tal-24 ta’ Ġunju 2011.
(145)
Malta kkonfermat li l-bejgħ u t-tranżazzjonijiet kollha se jitwettqu b'mod miftuħ, kompetittiv, trasparenti u mhux diskriminatorju. Il-proċess tal-bejgħ huwa mmaniġġat minn konsulent indipendenti. Il-proċess miftuħ tal-bejgħ tal-offerta jitnieda bil-pubblikazzjoni ta’ Talba għal Proposti u bil-ftuħ ta’ kamra ta’ dejta elettronika. Wara l-għażla tal-offerenti li jkunu ntgħażlu fl-ewwel fażi, il-kamra tad-dejta tinfetaħ mill-ġdid għall-offerenti magħżula għal fini ta’ diliġenza dovuta. L-offerenti magħżula huma mistiedna jippreżentaw l-offerta finali tagħhom. L-offerent magħżul jintgħażel u jiġi approvat mill-Bord tad-Diretturi tal-Air Malta bil-għan li jimmassimizza l-valur tal-assi. Il-passi l-aktar importanti huma notifikati lil offerent mhux magħżul biex tiġi żgurata proċedura trasparenti u mhux diskriminatorja. Diġà tnedew żewġ proċeduri tal-bejgħ skont il-proċedura deskritta hawn fuq: il-bejgħ ta’ Selmun Palace u ta’ Holiday Malta.
(146)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel offerti għal waħda mis-sussidjarji, Holiday Malta, kienu sinifikament […] mill-valur indikattiv. Madankollu, evalwazzjoni reċenti ta’ Selmun Palace f'Diċembru 2011 - […] - jappoġġaw valur li jvarja bejn EUR […] miljun u EUR […] miljun.
(147)
Għalkemm l-Air Malta ppreżentat approċċ konservattiv - is-suppożizzjonijiet fil-PR jinkludu aġġustament tar-riskju ta’ 15 % (ir-rikavat mil-bejgħ ta’ EUR [minn 10 sa 12-il miljun minflok EUR [minn 12 sa 14-il] miljun) Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni huma ta’ kwalità relattivament baxxa u ma jippermettux lill-Kummissjoni li tasal għal konklużjoni kif suppost dwar il-valur attwali tas-sussidjarji.
(148)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni mhix f'pożizzjoni li tikkwantifika l-ammont eżatt ta’ rikavat mill-bejgħ tas-sussidjarji. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, is-sussidjarji huma tabilħaqq ta’ ċertu valur. Kull introjtu mill-bejgħ tas-sussidjarji, iżid il-kontribuzzjoni proprja.
Il-bejgħ ta’ magni
(149)
Ir-rikavat mill-bejgħ ta’ żewġ magni ta’ riżerva sa […], kumpanija privata u internazzjonali tal-iffinanzjar u l-kiri għall-magni ta’ riżerva, għandu jkun inkluż fil-kontribuzzjoni proprja tal-kumpanija għall-ispejjeż ta’ ristrutturar tagħha. Il-bejgħ tal-magna żejda bin-numru tas-serje ESN […] sar fit-28 ta’ Ottubru 2010 u ġġenera USD [minn 10 sa 12-il] miljun. Il-bejgħ tal-magna żejda bin-numru tas-serje ESN […] sar fis-17 ta’ Ottubru 2010 u ġġenera USD [minn 9 sa 11-il] miljun. Ir-rikavat globali mill-bejgħ tal-magni jammonta għal USD [minn 19 sa 23] miljun (madwar EUR [minn 15 sa 17-il] miljun). Madankollu, għandu jiġi nnutat li filwaqt li l-magna Nru … kienet kompletament proprjetà Air Malta, magna Nru […] kienet proprjetà mikrija tal-Air Malta. Il-Linja tal-Ajru kellha l-għażla li tixtri l-magna Nru […] b'EUR [minn 5 sa 7] miljun, liema għażla ġiet eżerċitat, u konsegwentement il-magna ġiet mibjugħa lil […] u mbagħad mikrija lura.
(150)
Għall-iskop tal-kontribuzzjoni proprja, l-Air Malta applikat ir-rikavati netti, ġejjin mill-bejgħ tal-magni, u kien għalhekk ikkunsidrat li EUR [minn 5 sa 7] miljun bħala spiża. Ir-rikavati netti huma kkalkulati bħala introjtu mill-bejgħ tal-magni lil […] (USD [minn 10 sa 12-il] miljun + USD [minn 9 sa 11-il] miljun = USD [minn 19 sa 23] miljun jew EUR [minn 15 sa 17-il] miljun) inqas mill-ispiża tax-xiri tal-magna Nru […]) (EUR [minn 5 sa 7] miljun) li jirriżultaw f'EUR [minn 10 sa 12-il] miljun bħala kontribuzzjoni proprja.
(151)
Il-Kummissjoni tinnota li l-bejgħ tal-magni sar matul il-perjodu ta’ ristrutturar jew biss ftit jiem 'il bogħod mill-bidu tiegħu. Għalhekk, l-introjtu kollu minn dak il-bejgħ jista' jitqies bħala kontribuzzjoni proprja. Barra minn hekk, il-Kummissjoni taċċetta l-kalkolu propost tal-ammont reali tar- rikavati minn bejgħ u għalhekk taċċetta l-kontribuzzjoni proprja ta’ EUR [minn 9 sa 12-il] miljun.
Self mill-Bank
(152)
Għandu jingħata self li jammonta għal EUR [minn 20 sa 25] miljun minn […] min-nofs l-2014.
(153)
Malta pprovdiet ittri ta’ intenzjoni miż-żewġ banek bid-dati tal-24 u d-29 ta’ Novembru 2011. Madankollu, minn dakinhar għadu ma ġie konkluż l-ebda ftehim li jorbot legalment billi skont Malta, hija politika kummerċjali tal-banek li ma jorbtux lilhom infushom aktar minn sentejn qabel it-tranżazzjoni. Billi ma ġew ipprovduti l-ebda ftehimiet li jorbtu, dan is-self mill-bank ma jistax jitqies bħala kontribuzzjoni proprja reali u attwali kif mitlub fil-punt 43 tal-Linji Gwida S&R.
(154)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta diġà waslet għall-konklużjoni ta’ finanzjament temporanju f'Diċembru 2011 li jammonta għal EUR [minn 25 sa 30] miljun għal tliet snin ta’ maturità, garantiti mingħajr kwalunkwe għajnuna mill-awtoritajiet Maltin. L-għan ta’dan is-self hu finanzjament temporanju għar-ristrutturar tal-Air Malta sal-2014 meta r-rikavat mill-bejgħ tal-art huwa mistenni jimmaterjalizza.
(155)
Is-self se jiġi pprovduti minn […]. Iż-żewġ banek għandhom jitqiesu bħala banek privati.[…]
(156)
L-Air Malta għandha tħallas rata attwali tal-imgħax ta’ [minn 4 sa 6] % fis-sena (jiġifieri [minn 150 sa 350] punt bażi 'l fuq […] mir-rata bażi bħala rata ta’ referenza li bħalissa tammonta għal 2,5 %) u spejjeż li jammontaw għal [minn 1 sa 1,5] % fis-sena. Is-self huwa garantit b'ipoteka ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun.
(157)
Il-Kummissjoni tinnota li dan il-ftehim ta’ self ta’ Diċembru 2011 juri li l-Air Malta kienet diġà kapaċi tikseb finanzjament estern bil-kundizzjonijiet tas-suq mingħajr kwalunkwe għajnuna mill-awtoritajiet Maltin. Tali finanzjament juri li s-suq jemmen fil-fattibilità tar-ritorn għall-vijabilità previst. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li self ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun bħala parti mill-kontribuzzjoni proprja.
L-adegwatezza tal-kontribuzzjoni proprja proposta
(158)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tqis ir-rikavat mill-bejgħ ta’ art (EUR 66,2 miljun) bħala kontribuzzjoni proprja adegwata u aċċettabbli; il-bejgħ ta’ magni (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun) u s-self mill-bank konkluż f’Diċembru 2011 (EUR 30 miljun). It-total tal-kontribuzzjoni proprja għalhekk jammonta għal EUR 107 miljun li jikkostitwixxi 45 % tal-ispejjeż totali tar-ristrutturar. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li jekk ir-rikavat mistenni mill-bejgħ tas-sussidjarji jseħħ verament, imbagħad il-livell tal-kontribuzzjoni proprja se jiżdied b'EUR [minn 10 sa 12-il] miljun u t-total tal-kontribuzzjoni proprja jista' għalhekk jitla' għal 49,5 % tal-ispejjeż totali tar-ristrutturar.
(159)
Malta hija żona eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. F’żoni megħjuna, il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti fir-rigward d-daqs tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju (il-punt 56 tal-Linji Gwida S&R). Barra minn hekk, is-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta toħloq problemi fir-rigward tal-aċċessibilità għall-bqija tal-UE u għalhekk jirriżulta li l-pajjiż huwa ferm dipendenti fuq it-trasport bl-ajru (ara l-paragrafu (131) hawn fuq) u dan irid jiġi kkunsidrat.
(160)
Minħabba l-partikolaritajiet tal-każ preżenti, jidher li kontribuzzjoni proprja li tkun ftit inqas minn 50 % hija aċċettabbli. Billi l-PR, speċjalment il-pjan finanzjarju li ġie ppreżentat, juri li l-ammont ta’ għajnuna huwa tali li jevita li jipprovdi lill-Air Malta bi flus żejda li jista' jintuża għal attivitajiet aggressivi u ta’ tfixkil fis-suq li ma jkunux marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar u li dik l-għajnuna ma tiffinanzjax xi investiment ġdid li mhuwiex essenzjali biex il-kumpanija terġa' ssir vijabbli kif stipulat fil-punt 45 tal-Linji Gwida S&R, il-Kummissjoni tikkonkludi li kontribuzzjoni proprja ta’ mill-inqas 45 % hija xierqa fil-każ preżenti.
6.2.5 Il-prinċipju ta’ "għajnuna unika"
(161)
Fl-aħħar nett, l-għajnuna għandha tirrispetta l-kundizzjoni li hija “għajnuna unika”. Il-punt 72 tad-Linji Gwida S&R, jistipula li kumpanija li tkun ibbenefikat minn għajnuniet għar-ristrutturar u għas-salvataġġ fl-aħħar 10 snin mhix eliġibbli għall-għajnuna ta’salvataġġ u għar-ristrutturar.
(162)
F'April 2004, qabel l-adeżjoni tagħha fl-UE, Malta wettqet żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun. It-tranżazzjoni inkwistjoni saret in natura u tinvolvu trasferiment ta’ proprjetà reali (art u bini) bi tpattija għall-ksib ta’ ishma addizzjonali fl-Air Malta. L-awtoritajiet Maltin li ma qisux din il-miżura bħala għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar qiesu ż-żieda kapitali bħala kumpatibbli mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq.
(163)
Il-Kummissjoni ġiet infurmata b'din il-miżura dak iż-żmien, fil-kuntest ta’ kooperazzjoni qabel l-adeżjoni. Billi l-miżura ngħatat qabel Malta ssieħbet fl-UE, ma kienx hemm bżonn li Malta tfittex l-approvazzjoni tal-Kummissjoni qabel ma timplimenta ż-żieda fil-kapital fl-2004. Madankollu, skont il-prassi konsistenti tal-Kummissjoni (26), il-Kummissjoni se tqis l-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija qabel l-adeżjoni għall-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ "għajnuna unika" f’każijiet sussegwenti ta’ għajnuna għar-ristrutturar.
(164)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk kienx hemm vantaġġ ekonomiku favur l-Air Malta fl-injezzjoni tal-2004 u għalhekk din il-miżura tinvolvi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-kumpanija rċevietx "vantaġġ ekonomiku, li li kieku ma kinitx tikseb f'kundizzjonijiet normali tas-suq (27)". Biex teżamina din il-kwistjoni l-Kummissjoni qed tapplika l-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq (MEIP). Skont dan it-test, meta, f’ċirkustanzi simili, investitur privat li jopera f’kundizzjonijiet normali tas-suq ta’ ekonomija tas-suq ta’ daqs kumparabbli ma’ dak tal-entitajiet li joperaw fis-settur pubbliku seta' ġie mħeġġeġ jagħmel il-kontribuzzjoni kapitali inkwistjoni, ma tkun involuta l-ebda għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk investitur privat kienx jaċċetta t-tranżazzjoni inkwistjoni bl-istess termini (28). L-attitudni tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta’ investitur prudenti (29) li l-għan tiegħu tal-massimizzazzjoni tal-qligħ hija kkontrollata mill-prudenti dwar il-livell ta’ riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta’ ritorn (30).
(165)
Barra minn hekk, "… [I]l-paragun bejn l-aġir tal-investituri pubbliċi u privati għandu jiġi stabbilit fir-rigward tal-attitudni li investitur privat kien ikollu, waqt it-tranżazzjoni inkwistjoni, fid-dawl tal-informazzjoni disponibbli u tal-iżviluppi prevedibbli f’dak il-mument (31)".
(166)
L-analiżi u l-valutazzjoni tal-Kummissjoni għandha tinkludi l-fatturi kollha rilevanti għall-operazzjoni inkwistjoni u l-kuntest tagħha. Dan se jinkludi s-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija benefiċjarja fis-suq rilevanti, filwaqt li r-riżultati jew l-iżviluppi ex post huma irrelevanti sakemm dawn ma kinux previsti fiż-żmien tal-investiment (32).
(167)
It-tranżazzjoni inkwistjoni kienet tinvolvi t-trasferiment mill-Gvern ta’ proprjetà reali (art u bini) lill-Air Malta talli jiksbu ishma addizzjonali fl-Air Malta. L-użu tal-proprjetà inkwistjoni kien ilu li ngħata lill-Air Malta. Il-proprjetà immobbli kkonċernata qabel kienet tal-Air Malta skont ftehim ta’ kiri mill-1979 għal perjodu indefinit. Matul is-snin, l-Air Malta tejbet il-valur tal-proprjetà fuq spejjeż tagħha stess u fuq il-bażi tal-aspettattiva li l-proprjetà kienet se tiġi trasferita.
(168)
Il-Kummissjoni tinnota li din it-tranżazzjoni kienet ġiet diskussa u mħejjija fuq numru ta’ snin. Il-pjan li tittrasferixxi l-art kien diġà sar fis-snin 90. Karta tal-bord fis-sena 2000 kienet diġà rreferiet għal din it-tranżazzjoni. Ir-raġuni għad-dewmien tal-implimentazzjoni tagħha hija l-privatizzazzjoni tal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta li tlestiet biss fl-2002.
(169)
It-tranżazzjoni saret fid-dawl ta’ Strateġija Korporattiva u Pjan ta’ Negozju 2004-2007 (Novembru 2003) u projezzjoni ta’ tliet snin finanzjarji. Minħabba prospetti pożittivi għall-ambjent tas-suq bħat-tkabbir fis-suq mistenni fis-suq Malti tat-trasport tal-ajru, iż-żieda fil-kapaċità tal-postijiet u l-marġini ta’ qligħ fis-settur Ewropew tal-avjazzjoni kif ukoll riżultati inkoraġġanti, il-pjan tan-negozju kien qed jistenna żieda sostanzjali fir-rendiment u fil-passiġġieri matul is-snin ta’ wara sabiex tinkiseb il-profittabbiltà mis-SF2007.
(170)
It-tbassir rilevanti kien jirrifletti l-opinjoni ġenerali fl-industrija tal-linji tal-ajru li dak iż-żmien kienet qed tbassar tkabbir qawwi fis-settur tat-trasport bl-ajru. Barra minn hekk, ir-riżultati pożittivi kienu bbażati fuq opportunitajiet addizzjonali ta’ tkabbir mistenni dovut għall-adeżjoni ta’ Malta fl-UE. Minbarra t-titjib tal-istruttura kapitali, il-pjan tan-negozju ppropona għadd ta’ inizjattivi raġonevoli bħall-introduzzjoni ta’ flotta standardizzata, moderna u effiċjenti fil-fjuwil ta’ Airbus A319/A320 kif ukoll ir-razzjonalizzazzjoni tal-manutenzjoni. Il-Kummissjoni tinnota li fl-2004, l-LCCs ma kinux meqjusa bħala theddida għall-Air Malta fis-suq prinċipali tagħha billi t-tul tar-rotot għal/minn Malta kienu meqjusa bħala twal wisq biex il-mudell tan-negozju tal-LCC jirnexxi. Għalkemm l-aspettattivi rriżultaw li kienu wisq ottimisti u l-isfidi fis-suq issottovalutati minn perspettiva ex post, minħabba l-informazzjoni disponibbli fl-2004 u l-opinjoni ġenerali fl-industrija tal-linji tal-ajru, il-Kummissjoni tqis li t-tbassir fil-pjan tan-negozju u fil-projezzjoni finanzjarji ta’ tliet snin bħala kredibbli għal dak iż-żmien.
(171)
Minħabba li l-Gvern Malti bħala azzjonist maġġuri tal-Air Malta kkontribwixxa biss kapital azzjonarju minimu meta l-kumpanija twaqqfet fl-1974, l-Air Malta kienet ferm sottokapitalizzata mqabbla mat-trasportaturi tal-bandiera qabel April 2004 u kienet teħtieġ struttura kapitali proporzjonata mal-ħidmiet tagħha. Iż-żieda kapitali, li saret in natura bit-trasferiment ta’ art, kienet intiża sabiex tiżgura li l-kumpanija kellha struttura finanzjarja bbilanċjata sabiex tippermettilha li tinvolvu ruħha fi strateġija ta’ tkabbir u tippermetti aktar ingranaġġ tal-ekwità permezz ta’ arranġamenti mtejba fil-maniġment tal-kapital operattiv.
(172)
It-tranżazzjoni kienet ibbażata fuq valur tas-suq bil-parir ta’ PriceWaterhouseCoopers li kienet tistqarr li "l-valur tal-assi li qed jiġu allokati lill-kumpanija jikkorrispondi tal-inqas għall-valur nominali tal-ishma u l-premium tal-ishma fuqhom maħruġa fil-kumpanija għall-Gvern ta’ Malta".
(173)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta ma kinitx kumpanija f'diffikulta f'April 2004. Għalkemm Air Malta sofriet minn telf imġarrab mis-sussidjarja tal-Air Malta, Azzura Air wara 9/11, Malta kellha riżervi sinifikanti ta’ flus f'dak iż-żmien. Abbażi taċ-ċifri fil-31 ta’ Lulju 2003, l-ekwità totali tal-Air Malta kienet ta’ EUR 45,7 miljun (kapital azzjonarju maħruġ ta’ EUR 11,7 miljun flimkien ma’ bilanċ pożittiv fuq il-kont tal-qligħ u t-telf). Abbażi tal-kont tal-maniġment għas-seba' xhur li ntemmu fid-29 ta’ Frar 2004, it-telf għal dan il-perjodu kien ta’ EUR 15,5 miljun u kien mistenni telf ta’ EUR 19,2 miljun għas-sena finanzjarja kollha. Ġie rikonoxxut aktar telf meta ngħalqu r-rapporti finanzjarji statutorji f'Lulju 2004 u mbagħad ikkalkulat fil-bidu tal-2005. Madankollu, dan it-telf ma kienx ikun magħruf jew antiċipat f'April 2004.
(174)
Barra minn hekk, l-Air Malta kienet kapaċi tiġbor dejn estern minn tliet banek privati mingħajr is-sostenn tal-Gvern.
(175)
Fl-aħħar nett, l-azzjonisti minoritarji privati pparteċipaw fiż-żieda kapitali fil-proporzjon għat-titoli tagħhom (inqas minn 5 % tal-kapital totali).
(176)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni ma għandhiex evidenza konvinċenti li turi li t-tranżazzjoni ta’ April 2004 ma kinitx konformi mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq billi jidher pjuttost raġonevoli li wieħed jassumi li investitur privat kien iġib ruħu bħall-Gvern Malti, f’ċirkustanzi simili. Għalhekk, it-tranżazzjoni tal-2004 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-Air Malta.
(177)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Maltin komplew jikkonfermaw li l-Air Malta ma rċeviet l-ebda għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar matul dawn l-aħħar 10 snin. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-prinċipju ta’ "għajnuna unika" huwa rispettat.
6.3 Konklużjoni
(178)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna maħsuba li tammonta għal EUR 130 miljun u l-PR huma kompatibbli mal-kundizzjonijiet meħtieġa mil-Linji Gwida S&R. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna kienet kompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna għar-ristrutturar innotifikata minn Malta tikkonsisti f'għotja ta’ EUR 130 miljun lill-Air Malta fil-forma ta’ ekwità, inkluż skambju ta’ dejn ma’ ekwità għas-self għas-salvataġġ approvat EUR 52 miljun, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Dik l-għajnuna mill-Istat hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Malta.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2012.