ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. ledna 2012
o státní podpoře SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kterou poskytlo Maďarsko společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2011) 9316)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/150/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SOUVISLOSTI A POSTUP
(1)
Po několika neúspěšných pokusech o privatizaci uzavřel maďarský stát v roce 2007 se společností AirBridge Zrt. (dále jen „AirBridge“) kupní smlouvu týkající se 99,95 % akcií národního leteckého dopravce Malév Hungarian Airlines Zrt. (dále jen „Malév“). Společnost AirBridge výměnou za akcie zaplatila částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR (3)). Privatizační smlouva byla v souladu s čl. 108 odst. 2 SFEU oznámena Komisi, poté však byla zrušena (4).
(2)
V důsledku finančních potíží nového vlastníka získala 49,5 % podíl ve společnosti AirBridge ruská banka Vněšekonombank (dále jen „VEB“) a stala se nepřímým akcionářem společnosti Malév.
(3)
V březnu 2010 se Komise z tiskových zpráv dověděla o záměru maďarského státu společnost Malév opět znárodnit. E-mailem ze dne 2. března 2010 maďarské orgány tyto tiskové zprávy potvrdily.
(4)
Dne 10. března 2010 obdržela Komise e-mailem stížnost od společnosti Wizz Air, nízkonákladové (nízkorozpočtové) letecké společnosti se základnou v Maďarsku, která je v Maďarsku hlavním konkurentem společnosti Malév. Tato stížnost se týkala údajné protiprávní státní podpory pro společnost Malév, která není slučitelná s vnitřním trhem a která byla poskytnuta prostřednictvím řady různých opatření. Dopisem ze dne 29. března 2010 předala Komise maďarským orgánům verzi stížnosti bez důvěrných údajů spolu se žádostí o doplňkové informace. Maďarsko se k podstatě této stížnosti vyjádřilo a odpovědi na otázky v ní uvedené poskytlo dne 30. dubna 2010.
(5)
Na schůzce dne 5. května 2010 maďarské orgány uvedly, že mají v úmyslu leteckou společnost restrukturalizovat. Taktéž však uvedly, že dosud neví, jak dalekosáhlá tato restrukturalizace bude.
(6)
Komise obdržela druhou stížnost ze dne 5. října 2010 (kterou podal soutěžitel, jenž nesouhlasil se zveřejněním své totožnosti) a dopisem ze dne 21. října 2010 ji předala maďarským orgánům. Maďarské orgány podaly připomínky k podstatě této stížnosti dne 19. listopadu 2010.
(7)
Další informace si Komise od maďarských orgánů vyžádala dne 14. července 2010 a 8. října 2010 a odpovědi obdržela dne 11. srpna 2010, 16. srpna 2010, 5. října 2010, 3. listopadu 2010 a 23. listopadu 2010.
(8)
V tomto kontextu zahájila Komise dne 21. prosince 2010 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) ve věci jednotlivých údajných opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti Malév.
(9)
Dne 24. února 2011 podalo Maďarsko připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 26. května 2011 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Byly obdrženy připomínky dvou zúčastněných stran: společnosti Wizz Air dne 26. června 2011 a dalšího soutěžitele (který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna) dne 28. června 2011.
(11)
Tyto připomínky předala Komise Maďarsku dne 6. července 2011. Maďarsko se k připomínkám třetích stran vyjádřilo dne 5. září 2011.
(12)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu uskutečnily dvě schůzky útvarů Komise a maďarských orgánů, a to dne 10. června 2011 a 19. října 2011.
(13)
Komise si od maďarských orgánů vyžádala další informace dne 26. září 2011 a Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. října 2011.
II. SPOLEČNOST MALÉV A DOTČENÁ OPATŘENÍ
II.1. Společnost
(14)
Společnost Malév má základnu na mezinárodním letišti Ference Lista v Budapešti a v současnosti provozuje 22 letadel (6) do míst určení v Evropě a na Blízkém východě. V roce 2009 přepravila 3,2 milionu cestujících (7).
II.2. Období před privatizací v roce 2007
(15)
Maďarské orgány se několikrát pokusily společnost Malév zprivatizovat. V roce 1992 byl 35 % podíl ve společnosti Malév prodán italskému, státem ovládanému konsorciu společností Alitalia a Simest. V roce 1997 prodalo konsorcium Alitalia-Simest svůj podíl konsorciu dvou maďarských bank v soukromém vlastnictví (OTP a MKB). V roce 1999 odkoupil většinu akcií v soukromém vlastnictví opět stát, čímž ve společnosti získal 97 % podíl.
(16)
Společnost Malév byla spolu s mnoha dalšími leteckými společnostmi významně zasažena poklesem na trhu letecké dopravy, který následoval po událostech ze září 2001, a začala být ztrátová (viz tabulka č. 1).
(17)
V této situaci se stát rozhodl společnost Malév znovu zprivatizovat.
II.3. Privatizace v roce 2007 a společnost Malév podléhající soukromé kontrole
II.3.1 Prodej společnosti AirBridge
(18)
Společnost bylo nutno rekapitalizovat a schopnost státu jakožto vlastníka financovat takovéto investice byla omezená. Stát si vyžádal nabídky týkající se společnosti Malév a počátkem roku 2007 bylo rozhodnuto, že nejlepší nabídku předložila jednotka pro zvláštní účel s názvem AirBridge. Společnost AirBridge nabídla přitažlivý a z obchodního hlediska údajně životaschopný obchodní plán a plán restrukturalizace.
(19)
Dne 23. února 2007 byla uzavřena kupní smlouva zajišťující prodej 99,95 % akcií Malév společnosti AirBridge. Ve společnosti AirBridge vlastnil 49 % podíl Boris Abramovič (8), ruský podnikatel, který měl většinový podíl v řadě ruských leteckých společností (KrasAir a aliance ruských leteckých společností AirUnion), a 51 % podíl byl ve vlastnictví maďarských fyzických osob. Očekávalo se proto, že společnost AirBridge v souladu s obchodním plánem a plánem restrukturalizace zajistí společnosti Malév průmyslové know-how a vedoucí postavení.
(20)
Nejdůležitější části smlouvy byly tyto:
(a)
Společnost AirBridge koupila 99,95 % akcií společnosti Malév za částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR). Nejpozději do 31. prosince 2008 musela společnost AirBridge poskytnout financování (9) ve výši 50 milionů EUR.
(b)
Půjčka z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla Maďarská rozvojová banka (Magyar Fejlesztési Bank, dále jen „MFB“), jež je zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR byla z rozvahy společnosti Malév vyňata a převedena na jednotku pro zvláštní účel, kterou rovněž zcela vlastnil stát, společnost spravující aktiva společnosti Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., dále jen „MAVA“).
Tato půjčka MFB z roku 2003 byla poskytnuta v EUR a v plné výši se na ni vztahovala státní záruka s úrokovou sazbou ve výši 3měsíční sazby IBOR + 0,5 %. Původní splatnost půjčky byla v roce 2013 a jistina měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti. S převedením jistiny a úroků na společnost MAVA se prodloužila rovněž doba splatnosti půjčky, a to do roku 2017.
Podle maďarských orgánů byla na společnost MAVA spolu s půjčkou převedena aktiva v hodnotě 76 milionů EUR. Tato aktiva zahrnovala ochrannou známku Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jedno letadlo B767. Pokud by byla společnost Malév zisková, musela by společnosti MAVA odvést rovněž 25 % zisku po zdanění. Společnost AirBridge poskytla společnosti MAVA taktéž bankovní záruku banky VEB za účelem krytí splátky půjčky až do výše 32 milionů EUR.
(c)
Společnost Malév měla společnosti MAVA platit rovněž částku ve výši 200 000 EUR ročně jako licenční poplatek za používání názvu a loga „Malév“. Společnost AirBridge byla povinna nadále používat obchodní značku a zajistit fungování podniku jako letecké společnosti do 31. prosince 2017, tj. do nového data splatnosti půjčky.
(d)
Společnost Malév si od společnosti MAVA zpětně pronajme letadlo B767, které bylo převedeno na společnost MAVA (viz písmeno b)), a to v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2017 (10).
(21)
Bylo jmenováno nové vedení a zavedena řada opatření k úsporám nákladů a vytvoření příjmů. K těmto opatřením patřilo zrušení dálkových letů a snížení počtu zaměstnanců. Podle Maďarska však tato opatření neměla na ziskovost společnosti žádný celkový dopad, jelikož se časově shodovala se silným růstem cen pohonných hmot.
(22)
Finanční situace společnosti Malév se dále zhoršovala a po 4 měsících společnosti chyběla likvidita potřebná k uhrazení licenčních poplatků za používání obchodní značky Malév.
(23)
Podle Maďarska nebyly platby za letadlo B767 pronajaté od společnosti MAVA „zastaveny“, jakmile se společnost Malév rozhodla ukončit dálkové lety, jelikož společnost Malév tyto dluhy „uznává“ a jedná se pouze o prodlevu při placení, přičemž jsou hrazeny úroky z prodlení.
(24)
Ve druhém pololetí 2008 začala mít na společnost Malév i na její ruské partnery dopad světová finanční krize. Řada leteckých společností B. Abramoviče vyhlásila úpadek. Společnost AirBridge již nebyla s to společnost Malév financovat a nesplácela půjčku bance VEB. Jelikož banka VEB měla zástavní právo na 49 % akcií společnosti AirBridge, VEB tyto akcie převzala. Banka VEB uvedla, že je ochotna společnost Malév nadále financovat, avšak jako banka, nikoli jako vlastník.
II.3.2 Prodej podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení
(25)
Jak bylo uvedeno výše, počátkem roku 2009 se finanční situace společnosti Malév dále zhoršila. Její akcionáři se proto obrátili na veřejnou holdingovou společnost (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., dále jen „MNV“) s návrhem na prodej dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení (dále jen „Malév GH“), fondu MNV.
(26)
Podle Maďarska byl podnik Malév GH v té době zdravým podnikem a stejně je tomu i nadále.
(27)
V lednu 2009 byla podepsána (a v únoru pozměněna) předběžná kupní smlouva, která stanovila zálohové platby ve výši 4,3 miliardy HUF (16 milionů EUR). Fond MNV provedl zálohové platby pro společnost Malév v lednu a únoru 2009. Tyto zálohové platby měly být do 2 pracovních dnů vráceny, pokud by se fond MNV po provedení hloubkové prověrky rozhodl, že k podepsání konečné kupní smlouvy nepřistoupí. Tato povinnost týkající se případného vrácení byla zaručena dohodami o zajištění. V červenci 2009 se fond MNV nakonec rozhodl transakci zrušit a mělo dojít k vrácení kupní ceny.
(28)
Zálohová platba nebyla fondu MNV nikdy vrácena. Stejně tak nebyly fondu MNV nikdy uhrazeny splatné úroky ze zálohových plateb (11).
II.3.3. Odklad daně
(29)
Mezi lednem 2007 a březnem 2010 povolila Maďarská daňová a finanční správa (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, dále jen „APEH“) společnosti Malév odklad plateb nebo restrukturalizaci u různých druhů daňových závazků a závazků týkajících se příspěvků na sociální zabezpečení. Od července 2008 úřad APEH splatnou dlužnou částku nevymáhal a následně dokonce povolil restrukturalizaci dalších částek. V březnu 2010 činila celková částka, kterou společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení (jistina a úroky z prodlení), celkem 13,7 miliardy HUF (51 milionů EUR). Co se týče celé skupiny Malév, tento údaj činí 16,8 miliardy HUF (62 milionů EUR). Dne 11. března 2010 bylo zbývající saldo běžného účtu společnosti Malév u úřadu APEH vyrovnáno, a to s využitím části hotovosti, která byla získána navýšením kapitálu v únoru 2010, jež je zmíněno níže.
II.4. Opětovné znárodnění v roce 2010 a společnost Malév podléhající veřejné kontrole
II.4.1 Důvody vedoucí k opětovnému znárodnění společnosti Malév
(30)
V roce 2010 nebylo možné nalézt soukromé investory, kteří by společnost Malév převzali od AirBridge/VEB jakožto hlavního akcionáře. Banka VEB neměla zejména v úmyslu leteckou společnost financovat jako strategický investor. Finanční výsledky letecké společnosti byly nadále slabé, jak ukazuje tabulka č. 1.
Tabulka č. 1
Ukazatele výkonnosti společnosti Malév v období 2003-2010 (v miliardách HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
zisk/(ztráta)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
zisk/(ztráta)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čistý výsledek
zisk/(ztráta)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Zdroj:
Informace poskytnuté maďarskými orgány a účetní závěrka společnosti Malév za rok 2010
(31)
Místo likvidace se maďarské orgány rozhodly jednat s bankou VEB a společností AirBridge s cílem pokusit se obchodní situaci společnosti Malév ve střednědobém až dlouhodobém horizontu zlepšit.
II.4.2. Navýšení kapitálu v únoru 2010: kapitalizace pohledávky a nový kapitál
(32)
Dne 26. února 2010 se VEB, AirBridge, MNV, Malév a maďarská vláda dohodly na navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF (94 milionů EUR), jež se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz oddíl II.3.2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF (17 milionů EUR). Společnost AirBridge rovněž přeměnila částku ve výši 1,5 miliardy HUF (5,4 milionu EUR) na vlastní kapitál. V důsledku toho pohledávky za společností Malév zanikly a bývalí věřitelé se stali vlastníky části společnosti.
(33)
Před navýšením kapitálu se stávající základní kapitál společnosti Malév snížil téměř na nulu kvůli absorpci části nahromaděných ztrát a zohlednění skutečnosti, že stávající akcie společnosti Malév ztratily cenu. Základní kapitál společnosti Malév byl poté navýšen vydáním nových akcií v nominální hodnotě 0,01 HUF za kus. Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév je uveden na obrázku 1.
(34)
Částka ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR), kterou v hotovosti poskytl fond MNV, umožnila společnosti Malév uhradit veškeré nezaplacené daňové závazky (viz bod 29) a dočasně stabilizovat svoji činnost.
(35)
Po navýšení kapitálu se stát stal vlastníkem 94,6 % akcií společnosti Malév a podíl AirBridge/VEB se snížil na minimum.
Obr. 1
Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév
II.4.3. Květen-srpen 2010: akcionářské půjčky a přeměna na vlastní kapitál
(36)
Mezi květnem a srpnem 2010 poskytl maďarský stát prostřednictvím fondu MNV společnosti Malév řadu „akcionářských půjček“ v celkové výši 9,2 miliardy HUF (34 milionů EUR).
(37)
První z těchto půjček, která byla poskytnuta v květnu 2010, činila 2,16 miliardy HUF (7,9 milionu EUR). Byla popsána jako tříletá akcionářská půjčka s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. Půjčka měla být splacena najednou na konci doby splatnosti a zajištění bylo poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(38)
Druhá z těchto půjček, která byla poskytnuta v červnu 2010, činila 1,34 miliardy HUF (4,9 milionu EUR), opět se jednalo o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, jež měla být opět splacena najednou na konci doby splatnosti a u níž bylo zajištění poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(39)
V srpnu 2010 byla poskytnuta třetí akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR). Jednalo se opět o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, která byla splatná najednou na konci doby splatnosti. V tomto případě představovalo zajištění zástavní právo na letadlo (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
(40)
Dne 24. září byly tyto tři půjčky, které činily celkem 9,2 miliardy HUF (33,6 milionu EUR), spolu s dlužnými úroky (celkem 9,4 miliardy HUF, tj. 34,3 milionu EUR) přeměněny z dluhu na vlastní kapitál ve společnosti Malév a související záruky byly uvolněny.
II.4.4 Září 2010: další navýšení kapitálu a akcionářská půjčka
(41)
Dne 24. září 2010 navýšil kapitál společnosti Malév rovněž fond MNV, a to vložením další částky v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF (19,3 milionu EUR). Podíl MNV (tj. státu) ve společnosti Malév se tak zvýšil na 96,5 %.
(42)
Téhož dne poskytl stát společnosti Malév další akcionářskou půjčku ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR) na dobu 3 let a s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. První platba úroků byla splatná 6 měsíců ode dne poskytnutí půjčky, zatímco ke splacení jistiny mělo dojít jednorázově na konci doby splatnosti. Záruky za tuto půjčku tvoří zapsané zástavní právo na letadlo typu CRJ, HA-LNA s hodnotou ve výši přibližně 1,8 miliardy HUF a zástavní právo na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
III. SHRNUTÍ OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ
(43)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zkoumala, zda níže uvedená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
-
Opatření č. 1: Převzetí půjčky, kterou v roce 2003 společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR společností MALÉV MAVA ve vlastnictví státu spolu s některými aktivy společnosti Malév. Splatnost půjčky byla prodloužena nejpozději do roku 2017.
-
Opatření č. 2: Poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení, který byl podle maďarských orgánů finančně zdravý, fondem MNV. Navzdory tomu, že se obchod nakonec neuskutečnil, nebyla tato zálohová platba kupní ceny vrácena.
-
Opatření č. 3: Odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení mezi lednem 2007 a březnem 2010. V březnu 2010 dosahovaly částky, které společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení, 13,7 miliardy HUF.
-
Opatření č. 4: Navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010, toto navýšení se uskutečnilo zčásti vkladem nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz opatření č. 2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF. (Rovněž společnost AirBridge přeměnila pohledávku ve výši 1,5 miliardy HUF na vlastní kapitál.)
-
Opatření č. 5: Tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy HUF, které mezi květnem a srpnem 2010 poskytl společnosti Malév fond MNV. Všechny tři půjčky poskytnuté v HUF měly úrokovou sazbu ve výši 9,97 % a jistina měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti (u všech tranší 3 roky). První dvě tranše v celkové výši 3,5 miliardy HUF (13 milionů EUR) byly zajištěny dceřiným podnikem Malév GH a třetí tranše ve výši 5,7 miliardy HUF (21 milionů EUR) byla zajištěna letadlem (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
-
Opatření č. 6: Přeměna těchto akcionářských půjček (spolu s úroky z těchto půjček) z pohledávky na vlastní kapitál ve výši 9,4 miliardy HUF v září 2010.
-
Opatření č. 7: Další navýšení kapitálu v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010. Podíl státu se zvýšil na 96,5 %.
-
Opatření č. 8: Další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF v září 2010 s úrokovou sazbou 9,97 % a jednorázovým splacením jistiny na konci doby splatnosti. Půjčka byla zajištěna výše uvedeným letadlem typu CRJ, HA-LNA a zástavním právem na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
(44)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž pochybovala, zda jsou tato opatření v případě, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, slučitelná s vnitřním trhem na základě výjimek stanovených v SFEU, a zejména Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
IV. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(45)
Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo výše popsané skutečnosti a blíže objasnilo důvody, které vedly k obtížím leteckých společností. Maďarsko rovněž potvrdilo, že společnost Malév lze přinejmenším od druhého pololetí roku 2006 pokládat za podnik v „trvalých“ obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(46)
Před zahájením formálního vyšetřovacího řízení maďarské orgány (ve zkratce) tvrdily, že všechna opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a zásadou věřitele v tržním hospodářství.
(47)
S ohledem na opatření spojená s prodejem Malév společnosti AirBridge maďarské orgány uvedly, že tato opatření jsou vzhledem k zajištění poskytnutému za převzetí půjčky společností MAVA v souladu s tržními podmínkami. Pokud jde o nezdařený prodej podniku Malév GH, maďarské orgány tvrdily, že společnosti Malév nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož opožděné vrácení kupní ceny bylo náležitě zajištěno a byly vypočteny úroky z kupní ceny. Co se týče odkladu daně, maďarské orgány uvedly, že s ohledem na tyto částky bylo poskytnuto zajištění, že byly uplatněny všechny použitelné úroky a sankce a že takovéto odklady představují obvyklá opatření. Pokud jde o opětovné znárodnění společnosti Malév, maďarské orgány uvedly, že mohly své pohledávky za společností Malév vymáhat, což by mělo za následek její úpadek a likvidaci. Maďarské orgány zastávaly názor, že pokud by tak učinily, získaly by zpět pouze malou část svých pohledávek (kromě části kryté zárukou banky VEB, jak bylo uvedeno v bodě 20). Mimoto by se potýkaly se značnými negativními dopady na národní hospodářství (13).
(48)
Ve vztahu k akcionářským půjčkám a jejich následné přeměně na vlastní kapitál ve společnosti Malév zastával stát názor, že tato opatření neposkytla společnosti Malév žádnou výhodu, jelikož tyto půjčky byly vždy v plné výši zajištěny aktivy, byly uplatněny úrokové sazby odpovídající tržním podmínkám a při přeměně na vlastní kapitál byly plně zohledněny veškeré splatné úroky.
(49)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily maďarské orgány žádné nové prvky. Připomínky Maďarska k rozhodnutí o zahájení řízení neobsahují žádné nové údaje na podporu toho, že opatření nepředstavovala státní podporu, ani informace odůvodňující slučitelnost provedených opatření s vnitřním trhem, zejména s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(50)
Připomínky podali dva soutěžitelé (viz bod 10) a oba šetření Komise podpořili:
(51)
Soutěžitel, který požádal o nezveřejnění totožnosti, uvedl, že se o nabytí kontrolního podílu ve společnosti Malév zajímali někteří soukromí investoři, což prokazuje, že Maďarsko mělo jako alternativu opětovného znárodnění společnosti Malév v roce 2010 i jiné reálné možnosti.
(52)
Společnost Wizz Air odhadla celkovou tržní hodnotu aktiv, která byla převedena na společnost MAVA, spolu s půjčkou MFB (opatření č. 1), včetně ochranné známky Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jednoho letadla B767, na nejvýše 27 milionů EUR, což je podstatně méně než výše půjčky. Společnost Wizz Air proto dospěla k závěru, že se tato transakce neuskutečnila za běžných tržních podmínek a že společnosti Malév poskytla značnou výhodu.
(53)
Pokud jde o odklad daně (opatření č. 3), společnost Wizz Air uvedla, že podle maďarského práva by soukromý podnik v podobné finanční situaci, v jaké se nacházela společnost Malév, nemohl automaticky ani na základě výjimky získat podobný odklad daně jako v daném případě.
VI. POZNÁMKY MAĎARSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(54)
Poté, co Komise prodloužila lhůtu pro odpověď, reagovalo Maďarsko na tyto připomínky dne 5. září 2011. Maďarsko trvalo na svém postoji, že minulá opatření jsou odůvodněná na základě zásady investora v tržním hospodářství (viz bod 59), a nepředstavují proto státní podporu. Existence cílů veřejného zájmu nemá podle Maďarska vliv na skutečnost, že tato opatření nepředstavují podporu.
(55)
Maďarsko uvedlo, že neexistovaly žádné jiné reálné možnosti a že pouze opětovné znárodnění umožnilo maďarským orgánům získat zcela zpět provozní kontrolu nad společností Malév, což národnímu leteckému dopravci umožnilo provést restrukturalizaci, o kterou usiloval od roku 2007 s cílem zajistit obchodní úspěch společnosti. Pokud jde o opatření č. 1, Maďarsko zastávalo názor, že hodnota dotyčných aktiv odpovídala hodnotě půjčky. Co se týče opatření č. 3, Maďarsko uvedlo, že maďarské daňové orgány zacházely se společností Malév jako s každým jiným daňovým poplatníkem v podobné situaci.
VII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
VII.1. Obecně
(56)
Aby bylo možno zjistit, zda opatření, která jsou předmětem šetření, představují státní podporu, musí Komise posoudit, zda splňují kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU. V tomto ustanovení se uvádí: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“
(57)
Na základě tohoto ustanovení Komise posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Malév představují státní podporu.
(58)
Co se týče kumulativních kritérií státní podpory, v tomto případě je ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže nesporné a toto nezpochybnily ani maďarské orgány. Společnost Malév soutěží s ostatními leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu třetí etapy liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993 (14). Dotyčná opatření společnosti Malév umožnila nadále fungovat, přičemž se nemusela jako ostatní soutěžitelé potýkat s důsledky, jež obvykle vyplývají ze slabých finančních výsledků.
(59)
Pokud jde o státní prostředky a přičitatelnost opatření státu, ani tyto skutečnosti Maďarsko nezpochybnilo. Úřad APEH je maďarským daňovým orgánem; jeho jednání tedy lze jednoznačně přičíst státu. Fond MNV je veřejná holdingová společnost. Povinnosti MNV jsou stanoveny v nejdůležitějších rámcových pravidlech obsažených v zákoně o státním majetku. Fond MNV vykonává rozhodnutí vlády a příslušných ministrů. Co se týče společnosti MAVA, ta je rovněž zcela ve vlastnictví státu (prostřednictvím fondu MNV) a (jak objasnily maďarské orgány) představuje „orgán maďarského státu“.
(60)
Pokud jde o selektivitu, ta nebyla kromě opatření č. 3 (odklad daně) Maďarskem zpochybněna. Opatření byla provedena ve prospěch jediné společnosti, Malév.
(61)
Níže bude posouzeno, zda opatření, která jsou předmětem šetření, poskytla společnosti Malév hospodářskou výhodu.
(62)
Komise podotýká, že podle zavedených zásad práva Společenství může případ, kdy je „podniku“ poskytnut dodatečný kapitál za lepších podmínek, než jsou běžné podmínky na trhu, spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož vede k „zvýhodnění“ určitého podniku ve smyslu tohoto článku. K určení, zda byla poskytnuta takováto výhoda, používá Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady není státní podpora poskytnuta v případě, kdy by za podobných okolností „soukromý investor působící v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikosti organizací spravujících veřejný sektor, mohl učinit předmětný kapitálový vklad“. Komise proto musí posoudit, „zda by soukromý investor předmětnou transakci provedl za stejných podmínek“ (15). Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu (16), který chce maximalizovat svoje zisky, ovšem bez toho, aby podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (17).
(63)
Podle judikatury Evropského soudního dvora nemusí být chování soukromého investora, s nímž je nutno porovnat zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky, nezbytně chováním běžného investora, který vkládá kapitál za účelem dosažení výnosnosti ve víceméně krátkém období, musí však být přinejmenším chováním soukromého holdingu nebo soukromého seskupení podniků sledujícího strukturální, globální nebo sektorovou politiku a musí být určováno perspektivami výnosnosti v delším období (18).
(64)
Mimoto „…srovnání mezi jednáním veřejného investora a jednáním soukromého investora musí být provedeno ve vztahu k tomu, jak by se v rámci předmětné transakce zachoval soukromý investor s ohledem na dostupné informace a na vývoj předvídatelný v daném okamžiku“ (19).
(65)
Analýza a hodnocení Komise musí zahrnovat „všechny relevantní aspekty sporné transakce a její kontext“. K tomu patří finanční situace podniku, který je příjemcem, a dotčený trh. Na základě výše uvedených úvah je hlavní otázkou, kterou chce Komise ověřit, skutečnost, zda podnik získal „hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal“ (20).
(66)
Komise taktéž podotýká, že podle ustálené judikatury se zásada investora v tržním hospodářství vztahuje rovněž na půjčky. Použije-li se tato zásada v případě poskytnutí půjčky, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci půjčku za podmínek, za nichž byla skutečně udělena (21).
VII.2. Posouzení opatření jako celku
(67)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pro posouzení dotyčného případu je důležitý rozsudek ve věci BP Chemicals (22). Komise se domnívá, že opatření nejsou nezávislá a že spolu vzájemně souvisí, a to vzhledem k časové posloupnosti, finanční situaci Malév a jejich účelu, jelikož všechna tato opatření měla leteckou společnost udržet na trhu a vyřešit její potřeby v oblasti likvidity a nedostatek kapitálu způsobený ztrátami. Maďarsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení rovněž tvrdí, že jednotlivé kroky „procesu“ jsou „neoddělitelné“ a že všechna opatření měla sledovat jediný cíl, a to zajistit fungování letecké společnosti nalezením strategického investora.
(68)
Z podání Maďarska vyšlo najevo, že opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, jsou odůvodněna aspekty veřejné politiky, a nejsou založena na úvahách týkajících se budoucí ziskovosti společnosti. Maďarsko několikrát zdůraznilo neúspěšnou privatizaci a význam společnosti Malév pro národní hospodářství. Bylo potvrzeno, že při provádění opatření vzal stát v úvahu „význam letecké společnosti pro vnitrostátní infrastrukturu, trh práce a zájmy dodavatelů“. Maďarské orgány rovněž zdůraznily, že žádný soukromý investor není ochoten leteckou společnost převzít v její současné podobě. Komise musí proto předpokládat, že by žádný soukromý investor v podobné situaci nejednal jako maďarská vláda při přijímání opatření. Komise rovněž připomíná, že v rozsudku ve věci Boch Soudní dvůr uvedl, že „kritériem je zejména to, zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (23).
(69)
Vzhledem k dlouhodobě špatným finančním výsledkům společnosti Malév (viz tabulka č. 1 a body 103-104) a tvrzení maďarských orgánů, že letecká společnost byla přinejmenším od roku 2006 trvale v obtížích, by bylo možno návratnost přijatelnou pro soukromého investora očekávat pouze v případě, že by společnost prošla radikální restrukturalizací. Maďarsko ani společnost Malév však neprokázaly, že by základem kteréhokoli ze zkoumaných opatření byl takovýto plán restrukturalizace.
(70)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření č. 1 až 8 jako celek nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. Toto hodnocení dále potvrzuje individuální analýza každého opatření.
VII.3. Individuální posouzení opatření č. 1 až 8
VII.3.1 Opatření č. 1
(71)
Podle Maďarska má společnost MAVA jedinou funkci, tj. držet některá aktiva, která dříve vlastnila společnost Malév, a působit jako „kanál pro určité platby mezi společností Malév a MFB“. Společnost MAVA je zřízena pouze za tímto účelem.
(72)
Co se týče dluhu ve výši 76 milionů EUR, který byl převeden na společnost MAVA, tento dluh vyplývá z úvěrové smlouvy, jež byla mezi společností Malév a MFB uzavřena v roce 2003. Půjčka měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti a vztahovala se na ni státní záruka. Tato půjčka z roku 2003 byla uvedena na seznamu existujících opatření podpory ve smlouvě o přistoupení (24). V dohodě z roku 2007 však byla splatnost půjčky prodloužena do roku 2017. Od roku 2007 proto již opatření nelze považovat za existující opatření podpory. Prodloužení doby platnosti opatření podpory představuje podle čl. 4 odst. 2 písm. b) nařízení komise (ES) č. 794/2004 nový režim podpory (25).
(73)
Šetřením bylo prokázáno, že tato transakce (tj. prodloužení splatnosti dlužné částky, založení společnosti MAVA, převod dlužné částky na společnost MAVA, převod aktiv na společnost MAVA a dohody o zpětném pronájmu) měla za cíl pouze restrukturalizaci dluhu společnosti Malév. Maďarsko samo přiznalo, že společnost MAVA neměla být nikdy zisková. V důsledku této transakce byl dluh (spolu s aktivy) vyňat z rozvahy společnosti Malév.
(74)
Tvrzení Maďarska, že finanční závazky přijaté společnostmi Malév a AirBridge postačovaly k uhrazení nákladů společnosti MAVA, není přijatelné k prokázání toho, že transakce je v souladu s tržními podmínkami, jelikož by žádný soukromý účastník trhu neměl pobídku jednat stejně. Co se týče poskytnutých zajištění, tato zajištění měla společnosti MAVA umožnit splacení dluhu na konci doby splatnosti půjčky, tj. v roce 2017 (26). Žádný soukromý investor by nepřijal takovéto riziko, tj. převzetí aktiv, jejichž budoucí hodnota je nejistá, oproti určité platební povinnosti.
(75)
Ačkoliv maďarské orgány poskytly poměrně srozumitelná ocenění (27) letadla B767 (28) a potrubí pro přepravu leteckého petroleje (29), poskytnuté ocenění (metoda diskontovaných peněžních toků) týkající se značky Malév (56 milionů EUR) se jeví jako nepřímé a vysoce závislé na výkonnosti letecké společnosti, takže jeho výsledek nelze považovat za objektivní hodnotu značky Malév, zejména s přihlédnutím ke stavu a výkonnosti letecké společnosti. Vzhledem ke skutečnosti, že si stát byl vědom pravděpodobnosti toho, že společnost Malév nebude schopna plnit své povinnosti týkající se hrazení licenčních poplatků, měla by metoda diskontovaných peněžních toků vést k hodnotě blížící se nule. Na základě této zvláštní struktury smlouvy proto nelze hodnotu značky pokládat za dostatečné zajištění.
(76)
Smluvní strany si musely být vědomy toho, že společnost Malév jakožto podnik, který byl již od roku 2007 v obtížích, není reálně schopna uspokojivě plnit svou povinnost týkající se hrazení licenčních poplatků. Následkem této transakce nebylo možno „náklady“ společnosti MAVA (tj. hrazení úroků bance MFB) pokrýt platbami společnosti Malév v souvislosti s licenčními poplatky za ochrannou známku. Společnost MAVA nepodnikla žádné kroky k vymáhání neuhrazených plateb.
(77)
Co se týče záruky banky VEB ve výši 32 milionů EUR, tato záruka měla krýt nejen jistinu, nýbrž rovněž pravidelné platby úroků, které společnost MAVA prováděla ve prospěch MFB.
(78)
V tomto kontextu a vzhledem ke skutečnosti, že na společnost MAVA nebyla převedena odpovídající protihodnota, je nutno vynětí dlužné částky z rozvahy společnosti považovat za výhodu ve prospěch společnosti Malév.
VII.3.2. Opatření č. 2
(79)
Pokud jde o zálohovou platbu fondu MNV za (posléze neuskutečněný) prodej podniku Malév GH, podle znaleckého ocenění, které předložilo Maďarsko, čistá majetková hodnota podniku Malév GH v roce 2009 činila 1,6 miliardy HUF a jeho odhadovaná tržní hodnota 3,5 miliardy HUF. V lednu 2009 zaplatil fond MNV společnosti Malév jako zálohovou platbu částku ve výši 1,6 miliardy HUF. Tato platba byla zajištěna zástavou na letadlo typu CRJ, HA-LNA (odhadovaná tržní hodnota 1,8 miliardy HUF). V únoru 2009 byla předběžná kupní smlouva pozměněna a fond MNV vyplatil další částku ve výši 2,7 miliardy HUF (celkem 4,3 miliardy HUF) a u téhož letadla bylo zapsáno zástavní právo jako druhé v pořadí.
(80)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány připustily, že zálohová platba byla ve skutečnosti provedena s cílem zajistit likviditu společnosti Malév během fáze jednání o opětovném znárodnění.
(81)
Podle předběžné kupní smlouvy měla být tato částka neprodleně vrácena (do 2 pracovních dnů), pokud by se transakce neuskutečnila. Fond MNV však nepodnikl žádné kroky k vymáhání této dlužné částky poté, co v červenci 2009 od obchodu ustoupil. Při přeměně dluhu na vlastní kapitál v roce 2010 byly následně započteny pouze úroky (nikdy však nebyly uhrazeny). Společnost Malév měla proto tyto peněžní prostředky k dispozici bezplatně.
(82)
Komise se domnívá, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba v červenci 2009 nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, a to v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadnutou tržní cenu společnosti), aniž by bylo poskytnuto dostatečné zajištění.
VII.3.3 Opatření č. 3
(83)
Co se týče opakovaných odkladů uhrazení daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu, Komise podotýká, že podle podání Maďarska je zřejmé, že v průběhu roku 2006-2007 požádala společnost Malév celkem dvanáctkrát o odklad uhrazení daňových závazků (v souvislosti s různými platbami). Daňový orgán odklad pokaždé povolil. Podle příslušných maďarských právních předpisů závisí povolení takovéhoto odkladu na volném uvážení a může být odmítnuto. Opatření je proto nutno považovat za selektivní (30).
(84)
Až do července 2008 společnost Malév účtovala a hradila zákonné úroky podle splátkového kalendáře. Ve svých rozhodnutích daňový orgán odklad zdůvodňoval složitou situací společnosti Malév a plánovanou restrukturalizací.
(85)
Od července 2008 však společnost Malév přestala daně a příspěvky na sociální zabezpečení a příslušné úroky (kromě jedné částečné platby v prosinci 2008) platit a daňový orgán nepřijal žádná opatření k vymáhání tohoto dluhu. Mimoto byl pro další platby stanoven nový splátkový kalendář poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu. Od dubna 2009 již nebyly daňové závazky a závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení splatné od tohoto okamžiku (tj. nikoli již dříve neuhrazené platby) restrukturalizovány, aniž by úřad APEH přijal konkrétní opatření k vymáhání dlužných částek.
(86)
Komise zastává názor, že by žádný soukromý věřitel nejednal jako maďarský stát. Ve skutečnosti nebyla od července 2008 přijata žádná konkrétní opatření k vymáhání dluhu. Finanční situace společnosti byla navzdory určitému úsilí o restrukturalizaci i nadále velmi slabá (viz tabulka č. 1) a vyhlídka, že společnost bude opět zisková, byla jen velmi malá, či vůbec neexistovala. V podobné situaci by se soukromý věřitel snažil vymáhat plnění smlouvy. Poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu, by soukromý investor s další restrukturalizací nesouhlasil.
(87)
Nejpozději od července 2008 proto nevymáhání daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu a další restrukturalizace poskytly společnosti Malév výhodu.
VII.3.4 Opatření č. 4
(88)
Co se týče navýšení kapitálu v únoru 2010, jehož prostřednictvím stát opět znárodnil leteckou společnost, v níž od doby její privatizace neměl žádný podíl, nejnápadnější skutečností je to, že zatímco v roce 2007 byl 99,5 % podíl ve společnosti Malév prodán za cenu odpovídající přibližně 740 000 EUR, v roce 2010 stát za opětovné získání 94,6 % podílu ve společnosti (prostřednictvím navýšení kapitálu: to se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti kapitalizací pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF) fakticky zaplatil částku odpovídající 94 milionům EUR, tj. 127násobek původní kupní ceny. Toto chování státu není v souladu s tržními podmínkami, zejména s ohledem na skutečnost, že letecká společnost mezitím kumulovala ztráty, nadále vykazovala zápornou hodnotu majetku a neměla věrohodný plán restrukturalizace. Maďarské orgány ve skutečnosti samy přiznávají, že společnost byla v „trvalých obtížích“ a počátkem roku 2010 nebyl žádný soukromý investor ochoten společnost Malév koupit.
(89)
Zatímco navýšení kapitálu činilo 25,4 miliardy HUF (tj. částka, kterou maďarský stát zaplatil za opětovné získání 94,6 % podílu v letecké společnosti), v době přeměny vykazovala společnost Malév zápornou hodnotu majetku ve výši 41 miliard HUF (152 milionů EUR), nahromaděné ztráty ve výši 51 miliard HUF (189 milionů EUR) a celkový dluh ve výši 75 miliard HUF (278 milionů EUR) (31). Podle účetní závěrky za rok 2010 byly počátkem roku 2010 „finanční problémy společnosti vážné, dluh dosáhl dramatické výše, zdroje financování prakticky neexistovaly. […] Kvůli neexistenci strategického vlastníka nebylo dostupné obchodní financování.“ Letecká společnost byla ve skutečnosti ztrátová nejméně od roku 2003 bez reálné naděje na obnovení životaschopnosti, a ani soukromému vlastníkovi se nepodařilo situaci společnosti změnit. V tomto kontextu bylo zřejmé, že navýšení kapitálu nebude k obnovení životaschopnosti společnosti postačovat a že po opětovném znárodnění bude společnost Malév k pouhému setrvání na trhu potřebovat další kapitál a likviditu. Komise vyvozuje závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
(90)
Co se týče tvrzení Maďarska, že si stát znárodněním společnosti v porovnání s vymáháním svých pohledávek za společností Malév polepšil, Komise podotýká toto. Jak Maďarsko uznává, v případě úpadku by získalo zpět velmi malou část svých pohledávek vyjma pohledávky, na niž se vztahovala záruka banky VEB. (V době transakce byla hodnota majetku společnosti Malév ve skutečnosti záporná). Maďarský stát se naopak rozhodl udržet leteckou společnost na trhu přeměnou jejího dluhu a vložením nových peněžních prostředků ve výši 20,7 miliardy HUF (přibližně 77 milionů EUR). Žádný soukromý investor by v podobné situaci tuto další finanční zátěž nepřijal, zejména bez reálných vyhlídek na obnovení životaschopnosti společnosti.
(91)
Komise taktéž podotýká, že ve stejné době, kdy maďarský stát navýšil kapitál společnosti Malév, rovněž společnost AirBridge (nepřímo VEB) přeměnila svůj dluh ve výši 1,4 miliardy HUF na vlastní kapitál. Tato částka však představovala pouze 5 % nového kapitálu a stát mimoto přispěl kromě přeměněného dluhu rovněž značným objemem nového kapitálu. Vložení nových finančních prostředků ve skutečnosti představovalo 77 % navýšení kapitálu. Vzhledem k špatné finanční situaci společnosti Malév byla vyhlídka společnosti AirBridge na zpětné získání této částky velmi malá, či dokonce vůbec neexistovala. Jednání soukromého subjektu se v tomto případě proto podstatně liší od chování maďarského státu a nelze je použít k vyvození závěru, že se stát choval jako soukromý investor.
Tabulka č. 2
Navýšení kapitálu v roce 2010
Účastník navýšení kapitálu
Příspěvek v miliardách HUF
Druh příspěvku
Podíl příspěvku
MNV
20,7
Nový kapitál
77 %
MNV
4,7
Kapitalizace pohledávky
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Kapitalizace pohledávky
5 %
CELKEM
26,8
100 %
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
VII.3.5 Opatření č. 5 až 8
(93)
Pokud jde o opatření po opětovném znárodnění, je zjevné, že akcionářské půjčky a navýšení kapitálu měly financovat stávající činnost společnosti Malév a zamezit její bezprostřední platební neschopnosti. Stát proto tato opatření provedl s týmž cílem: zachovat činnost společnosti Malév. Vzhledem ke své časové posloupnosti tato opatření mimoto spolu úzce souvisí, jelikož se uskutečnila ve velmi krátkých časových intervalech (tj. od května do září 2010). Komise je proto názoru, že podle rozsudku ve věci BP Chemicals nelze tyto akcionářské půjčky posuzovat podle zásady investora v tržním hospodářství, a zejména s použitím sdělení o referenčních sazbách (32), jelikož všechna tato opatření přímo souvisí s opatřením č. 4 a to, zda představují státní podporu, nelze tudíž posuzovat odděleně.
(94)
Z podání maďarských orgánů je zřejmé, že žádný soukromý investor nebyl ochoten společnost Malév financovat, jejími jedinými zdroji financování byly úvěry dodavatelů a likvidita, kterou jí poskytl stát. V době poskytnutí půjček nemohl stát vážně počítat s tím, že společnost Malév bude plnit své závazky týkající se hrazení úroků a že půjčku splatí. Mimoto je rovněž sporné, zda by soukromý věřitel převzal riziko spojené s poskytnutím půjčky, která měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti, společnosti v podobné situaci jako Malév (tj. v trvalých obtížích). Vzhledem k úvěrové historii společnosti vůči státu (např. nevrácení zálohové platby za podnik Malév GH, opakované odklady daní a jejich neplacení) nemohl stát ani žádný jiný investor reálně očekávat, že společnost Malév bude plnit své závazky.
(95)
Na druhou stranu by ani podle sdělení o referenčních sazbách stanovené úroky a dohodnutá zajištění nepostačovaly k vyloučení existence státní podpory. Stanovená úroková sazba činila 9,97 %, zatímco referenční sazba HUF v době udělení činila 5,97 %. Vzhledem k minulé výkonnosti společnosti Malév a její finanční situaci (společnost se neustále nacházela na pokraji úpadku) rozpětí ve výši pouze 400 základních bodů nad základní sazbou HUF nepostačuje. Pokud jde o zajištění půjček, tržní hodnota podniku Malév GH (3,5 miliardy HUF) v případě neplacení ze strany společnosti Malév je sporná, jelikož společnost Malév byla hlavním partnerem činnosti v oblasti pozemního odbavení: v roce 2009 vytvořila společnost Malév 63 % příjmů. Přinejmenším v krátkodobém horizontu proto jeho hospodářská výkonnost závisela na existenci společnosti Malév a jeho tržní hodnota by se podstatně snížila, pokud by společnost Malév vyhlásila úpadek.
(96)
Jelikož neexistoval věrohodný plán restrukturalizace, bylo od počátku zřejmé, že půjčky ani navýšení kapitálu nepovedou ke změně situace společnosti s nulovou tržní hodnotou, která byla i nadále v kritickém stavu. Tato opatření se proto prakticky rovnala přímému grantu, jelikož stát neměl žádnou vyhlídku, že získá „investované“ finanční prostředky zpět.
(97)
Komise se proto domnívá, že opatření č. 5 až 8 poskytla společnosti Malév výhodu.
VII.4. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
Podle výše uvedeného posouzení poskytují všechna dotyčná opatření (opatření č. 1 až 8) společnosti Malév výhodu. Tato výhoda byla udělena ze státních prostředků.
(99)
Společnost Malév je mimoto leteckou společností a jako taková se považuje za podnik. Soutěží s ostatními leteckými společnostmi, které podobnou výhodu nemají. Opatření proto narušují hospodářskou soutěž. Společnost mimoto působí v odvětví (letectví), v němž rozhodně existuje obchod mezi členskými státy; je proto splněno rovněž kritérium týkající se ovlivnění obchodu v rámci Unie.
(100)
Opatření jsou specifická a selektivní, jelikož zvýhodňují pouze jeden podnik (tj. společnost Malév).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8 splňují kritéria obsažená v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za této situace musí být tato opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VII.5. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(102)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z obecného pravidla, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jak je uvedeno v čl. 107 odst. 1.
(103)
Komise zastává názor, že společnost Malév měla trvalé obtíže přinejmenším od roku 2006. Nejméně od roku 2003 byla ztrátová (viz tabulka č. 1) a již v roce 2006 byla hodnota jejího majetku záporná (obr. 1). Maďarské orgány mimoto potvrdily trvalé obtíže letecké společnosti a skutečnost, že od druhého pololetí roku 2006 splňovala podmínky pro kolektivní úpadkové řízení, je tudíž splněn bod 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jediným základem pro slučitelnost jsou proto pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(104)
Co se týče způsobilosti a podmínky „jednou, a dost“, Komise podotýká, že opatření, která jsou předmětem šetření, netvoří „nepřetržitou restrukturalizaci“. Letecká společnost změnila v příslušném období (tj. 2007-2010) dvakrát vlastníka, jelikož byla zprivatizována a poté opět znárodněna. Společnost byla průběžně „restrukturalizována“, avšak bez vnitřně provázaného plánu. Po privatizaci byly zahájeny určité iniciativy k snížení nákladů (propuštění zaměstnanců a zrušení tras), jednotkové náklady se však nesnížily dostatečně. Podle maďarských orgánů byla v roce 2009 vypracována nová „strategická orientace“, která byla v rámci opětovného znárodnění poradenskou společností Roland Berger revidována. Dotyčná opatření proto představují různá restrukturalizační opatření, která v zásadě porušují zásadu „jednou, a dost“.
(105)
Komise podotýká, že i kdyby byla společnost Malév způsobilá pro podporu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (tj. byla by splněna podmínka „jednou, a dost“, což není), nebyly by splněny požadavky týkající se slučitelné podpory na záchranu a restrukturalizaci, a to z níže objasněných důvodů.
(106)
Co se týče podpory na záchranu, nejsou splněna písm. a)-e) v bodě 25 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Dotyčná opatření zejména nejsou omezena na nezbytné minimum, není prokázáno, že jsou opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nemají příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy. Kromě opatření č. 5 a 8 jich mimoto většina nebyla provedena ve formě půjček nebo záruk.
(107)
Co se týče podpory na restrukturalizaci, není splněna žádná z podmínek slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(108)
Pokud jde konkrétně o body 34 a 35 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, „obnovení dlouhodobé životaschopnosti“, maďarské orgány neprokázaly vyhlídky letecké společnosti na obnovení životaschopnosti ani nepředložily plán restrukturalizace, který by vyhovoval požadavkům stanoveným v bodech 36 a 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(109)
S ohledem na požadavek týkající se „zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže“ (body 38 až 42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci) Komise podotýká, že nebyla provedena žádná kompenzační opatření.
(110)
Pokud jde o podmínku týkající se „podpory omezené na minimum“ (body 43 až 45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci), neexistuje žádný vlastní příspěvek.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nejsou opatření č. 1 až 8, která byla od roku 2007 provedena ve prospěch společnosti Malév, slučitelná s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož opatření byla provedena ve prospěch podniku v obtížích, není použitelný žádný jiný základ pro slučitelnost. Opatření proto nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
VIII. NAVRÁCENÍ PODPORY
VIII.1. Obecně
(112)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora může Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit nebo změnit (33), je-li zjištěno, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora má povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, za cíl obnovit situaci, která existovala před poskytnutím podpory (34). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (35).
(113)
Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení rady (ES) č. 659/1999 (36) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(114)
Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná opatření představují protiprávní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora poskytnuta, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
VIII.2. Prvek podpory v jednotlivých opatřeních
VIII.2.1 Opatření č. 1
(115)
Komise uznává, že „Malév“ má jako značka maďarského národního leteckého dopravce, který působí desítky let, na trhu letecké dopravy určitou hodnotu. Komise na druhou stranu zastává názor, že na základě zvláštní struktury smlouvy nelze hodnotu značky, jak ji uplatňovaly maďarské orgány, uznat. Objektivní hodnota by měla být založena na nezávislém ocenění s přihlédnutím rovněž k celkové finanční situaci společnosti Malév.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností je proto prvek podpory v opatření č. 1 vypočítán na 56 milionů EUR, tj. 76 milionů EUR po odečtení hodnoty potrubí pro přepravu leteckého petroleje (ve výši 20 milionů EUR) a objektivní hodnoty značky Malév (37). Přesnou výši prvku podpory musí vypočítat Maďarsko. Pokud Maďarsko nepředloží přesvědčivé důkazy ohledně objektivní hodnoty značky v době uzavření transakce týkající se převodu značky na společnost MAVA, bude se za prvek podpory považovat celá částka ve výši 56 milionů EUR.
VIII.2.2 Opatření č. 2
(117)
Jak bylo objasněno výše, Komise je toho názoru, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, přinejmenším v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadovanou tržní cenu společnosti).
(118)
Komise vyvozuje závěr, že soukromý hospodářský subjekt by tyto peněžní prostředky neposkytl. Žádný soukromý tržní subjekt by nesouhlasil s poskytnutím těchto finančních prostředků společnosti Malév, zejména bezplatně, a s nepodniknutím žádných kroků k jejich zpětnému získání. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány samy uznávají, že zálohová platba měla zajistit přežití společnosti Malév (viz bod 80). Prvek podpory proto představuje celá výše peněžních prostředků po dobu, kdy je měl příjemce k dispozici: mezi únorem 2009 a červencem 2009 to činí 0,8 miliardy HUF (rozdíl mezi tržní hodnotou podniku Malév GH a „přeplatkem“) a mezi červencem 2009 a únorem 2010 pak 4,3 miliardy HUF (celá výše zálohové platby). Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v únoru 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 4).
VIII.2.3. Opatření č. 3
(119)
Co se týče odkladu a nevymáhání daní a příspěvků na sociální zabezpečení, Komise se domnívá, že státní podporu představovala celá nezaplacená částka, kterou společnost Malév úřadu APEH dlužila od července 2008 do března 2010. Státní podporu představuje rovněž celá restrukturalizovaná částka po tomto datu (červenec 2008). Ve skutečnosti nic nenasvědčuje tomu, že by soukromý věřitel tyto odklady a restrukturalizace povolil. Při navrácení podpory je nutno vzít v úvahu skutečnost, že v březnu 2010 byly splatné částky uhrazeny.
VIII.2.4 Opatření č. 4
(120)
Pokud jde o navýšení kapitálu, Komise má za to, že vzhledem k finanční situaci společnosti Malév, zjevné potřebě další podpory po navýšení kapitálu a neexistenci reálné vyhlídky na zpětné získání „investovaných“ finančních prostředků by žádný soukromý investor tyto finanční prostředky společnosti Malév neposkytl. Prvek podpory představuje vložený kapitál ve výši 25,4 miliardy HUF a kapitalizace pohledávky ve výši 4,7 miliardy HUF v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH.
VIII.2.5 Opatření č. 5
(121)
Co se týče půjček v celkové výši 9,2 miliardy HUF, Komise se domnívá, že vzhledem k údajům o minulých dluzích a situaci letecké společnosti v době poskytnutí těchto půjček neměl stát jakýkoli důvod očekávat jejich splacení, a v době poskytnutí půjčky bylo dokonce nejisté, zda bude společnost Malév schopna platit úroky. Naběhlé úroky nebyly ve skutečnosti uhrazeny, nýbrž byly následně přeměněny na vlastní kapitál.
(122)
Komise proto usuzuje, že půjčku lze přirovnat přímému grantu, a prvek podpory tudíž představuje celá půjčka ve výši 9,2 miliardy HUF po dobu, kdy ji měl příjemce k dispozici, tj. od okamžiku převedení tranší (květen, červen a červenec 2010) do přeměny půjček na vlastní kapitál (září 2010). Do prvku podpory je nutno započítat dlužné a nezaplacené úroky. Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v září 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 6).
VIII.2.6 Opatření č. 6
(123)
Z důvodů uvedených v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku dluhu přeměněného na vlastní kapitál lze považovat za přímý grant, a tudíž celá částka ve výši 9,4 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
VIII.2.7 Opatření č. 7
(124)
Z důvodů objasněných v bodě 120 má Komise za to, že prvek podpory představuje kapitál ve výši 5,3 miliardy HUF, který byl do společnosti vložen od září 2010.
VIII.2.8. Opatření č. 8
(125)
Z důvodů objasněných v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku půjčky lze přirovnat k přímému grantu, a tudíž celá částka ve výši 5,7 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
IX. ZÁVĚR
(126)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(127)
Komise mimoto dospěla k závěru, že opatření č. 1 až 8 nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(128)
Tuto neslučitelnou podporu je nutno získat od společnosti Malév zpět, jak je uvedeno v oddíle VIII.2, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Přesnou celkovou částku, která má být navrácena, s připočtením úroků z podpory musí vypočítat maďarské orgány,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Níže uvedená opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt., představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
a)
opatření č. 1: převzetí půjčky z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, společností MAVA ve vlastnictví státu dne 31. prosince 2007;
b)
opatření č. 2: poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení, fondem MNV;
c)
opatření č. 3: veškeré nezaplacené částky dlužné na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení od července 2008 do března 2010 a odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení od července 2008;
d)
opatření č. 4: navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010 (uskutečněné zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF);
e)
opatření č. 5: tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy EUR, poskytnuté společnosti Malév fondem MNV mezi květnem a srpnem 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků;
f)
opatření č. 6: přeměna akcionářských půjček (společně s úroky z těchto půjček) uvedených v čl. 1 písm. e) ve výši 9,4 miliardy HUF z pohledávky na vlastní kapitál v září 2010;
g)
opatření č. 7: další navýšení kapitálu ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010;
h)
opatření č. 8: další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF poskytnutá v září 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v článku 1, která Maďarsko provedlo protiprávně ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Maďarsko získá od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Maďarsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v čl. 2 odst. 3 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Maďarsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 9. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSSJONI
tad-9 ta’ Jannar 2012
dwar l-Għajnuna mill-Istat SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10) mogħtija mill-Ungerija lil Malév Hungarian Airlines Zrt.
(notifikata bid-dokument C(2011) 9316)
(Il-Verżjoni Ungeriża biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/150/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE (1), fir-rigward tal-għajnuna C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. L-ISFOND U L-PROĊEDURA
(1)
Wara bosta tentattivi falluti ta’ privatizzazzjoni, fl-2007 l-Istat Ungeriż ikkonkluda ftehim ta’ bejgħ u xiri ma’ AirBridge Zrt. (minn issa ‘l quddiem: (‘AirBridge’) dwar 99,95 % tal-ishma tat-trasportatur tal-bandiera nazzjonali tiegħu Malév Hungarian Airlines Zrt.. (minn issa ‘l quddiem: ‘Malév’). AirBridge ħallset HUF 200 miljun (EUR 740 000 (3)) bi skambju għall-ishma. Il-ftehim ta’ privatizzazzjoni kien innotifikat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE iżda sussegwentement ġie rtirat (4).
(2)
Wara li s-sid il-ġdid intlaqat minn difficultajiet finazjarji, il-Vnyesekonombank tar-Russja (minn hawn 'il quddiem: ‘VEB’) kiseb sehem ta’ 49,5 % f’Air Bridge u sar l-azzjonist indirett ta’ Malév.
(3)
F’Marzu 2010, il-Kummissjoni saret konxja permezz ta’ rapporti fl-istampa dwar l-intenzjoni tal-Istat Ungeriż biex jerġa’ jinnazzjonalizza lil Malév. B’ittra elettronika tat-2 ta’ Marzu 2010 l-awtoritajiet Ungeriżi kkonfermaw dawn ir-rapporti għall-istampa.
(4)
Fl-10 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni rċeviet ilment bil-posta elettronika minn Wizz Air, kumpanija tal-ajru low-cost (li toffri prezzijiet imraħħsa) u l-kompetitriċi ewlenija ta’ Malév fl-Ungerija. F’dan l-ilment ġie allegat li kienet qed tingħata għajnuna mill-Istat lil Malév li kienet illegali u inkompatibbli mas-suq intern permezz ta’ għadd ta’ miżuri differenti. Permezz ta’ ittra tad-29 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni bagħtet verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment lill-awtoritajiet Ungeriżi flimkien ma’ talba għal informazzjoni addizzjonali. L-Ungerija pprovdiet kummenti dwar is-sustanza ta’ dan l-ilment fit-30 ta’ April 2010, li jipprovdu risposti għall-kwistjonijiet li tqajmu hemmhekk.
(5)
Waqt laqgħa fil-5 ta’ Mejju 2010, l-awtoritajiet Ungeriżi indikaw li kienu beħsiebhom jirristrutturaw il-linja tal-ajru. Huma indikaw ukoll madankollu li dawn ma kinux għadhom jafu safejn għandha tasal din ir-ristrutturazzjoni.
(6)
It-tieni lment (minn kompetitur li ma qabilx mal-iżvelar tal-identità tiegħu), bid-data tal-5 ta’ Ottubru 2010 ġie rċevut mill-Kummissjoni u mgħoddi lill-awtoritajiet Ungeriżi permezz ta’ ittra tal-21 ta’Ottubru 2010. L-awtoritajiet Ungeriżi pprovdew kummenti dwar is-sustanza ta’ dan l-ilment fid-19 ta’ Novembru 2010.
(7)
Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Ungeriżi fl-14 ta’ Lulju 2010 u t-8 ta’ Ottubru 2010, u r-risposti waslu fil-11 ta’ Awwissu 2010, is-16 ta’ Awwissu 2010, il-5 ta’ Ottubru 2010, it-3 ta’ Novembru 2010 u t-23 ta’ Novembru 2010.
(8)
Fuq dan l-isfond, fil-21 ta’ Diċembru 2010 il-Kummissjoni fetħet proċedura ta' investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn 'il quddiem: ‘id-deċiżjoni ta’ ftuħ’) dwar diversi miżuri ta’ għajnuna mill-Istat allegatament implimentati favur Malév.
(9)
L-Ungerija ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ proċeduri tal-Kummissjoni fl-24 ta’ Frar 2011.
(10)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tas-26 ta’ Mejju 2011 (5). Waslu kummenti minn żewġ partijiet interessati: Wizz Air fis-26 ta’ Ġunju 2011 u kompetitur (li talab li l-identità tiegħu tibqa’ mistura) fit-28 ta’ Ġunju 2011.
(11)
Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-Ungerija fis-6 ta’ Lulju 2011. L-Ungerija ssottomettiet kummenti dwar l-osservazzjonijiet tal-partijiet terzi fil-5 ta’ Settembru 2011.
(12)
Wara d-deċiżjoni ta’ ftuħ, saru żewġ laqgħat fi Brussel bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Ungeriżi: fl-10 ta’ Ġunju 2011 u d-19 ta’ Ottubru 2011.
(13)
Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Ungeriżi fis-26 ta’ Settembru 2011, li l-Ungerija wieġbet b’ittra tal-25 ta’Ottubru 2011.
II. MALÉV U L-MIŻURI KONĊERNATI
II.1. Il-Kumpanija
(14)
Malév hija bbażata fl-Ajruport Internazzjonali Liszt Ferenc ta’ Budapest u attwalment topera flotta ta’ 22 ajruplan (6) lejn destinazzjonijiet fl-Ewropa u fil-Lvant Nofsani. Fl-2009 ittrasportat 3,2 miljun passiġġier (7).
II.2. Il-perjodu qabel il-privatizzazzjoni tal-2007
(15)
L-awtoritajiet Ungeriżi ppruvaw jipprivatizzaw lil Malév f’diversi okkażjonijiet. Fl-1992, inbiegħ sehem ta’ 35 % f’Malév lil konsorzju Taljan ikkontrollat mill-Istat, iffurmat minn Alitalia u Simest. Fl-1997, Alitalia-Simest biegħ sehmu lil konsorzju ta’ żewġ banek Ungeriżi li huma proprjetà privata (OTP u MKB). Fl-1999, il-biċċa l-kbira tal-ishma fi proprjetà privata ġew mixtrija mill-ġdid mill-Istat, li wasal għal sitwazzjoni li fiha l-istat għandu 97 % tal-ishma.
(16)
Malév, flimkien ma’ ħafna linji tal-ajru oħrajn, sofriet b’mod sinifikanti minn tnaqqis fir-ritmu tas-suq tal-avjazzjoni li segwa l-avvenimenti ta’ Settembru 2001 u bdiet tagħmel it-telf (ara t-Tabella 1 hawn taħt).
(17)
Kien fuq dan l-isfond li l-Istat iddeċieda għal darba oħra li jipprivatizza lill Malév.
II.3. Il-privatizzazzjoni tal-2007 u Malév taħt kontroll privat
II.3.1. Il-bejgħ lil AirBridge
(18)
Kien meħtieġ li l-kumpanija tiġi rikapitalizzata, u l-Istat, bħala sid, kien limitat fl-abbiltà tiegħu li jiffinanzja tali investiment. Intalbu offerti għall-Malév u kmieni fl-2007 ġie deċiż li entità ad hoc bl-isem ta’ AirBridge għamlet l-aktar offerta attraenti. Airbridge offriet pjan ta’ direzzjoni tan-negozju u ta’ ristrutturar attraenti u allegatament kummerċjalment vijabbli.
(19)
Fit-23 ta’ Frar 2007 ġie konkluż ftehim ta’ bejgħ u xiri li kien jipprovdi għall-bejgħ ta’ 99,95 % tal-ishma ta’ Malév lil AirBridge. Sehem ta’ 49 % minn AirBridge kien proprjetà ta’ Boris Abramovich (8), negozjant Russu, li kellu sehem maġġoritarju f’għadd ta’ linji tal-ajru Russi (KrasAir, u l-alleanza AirUnion ta’ linji tal-ajru Russi) u sehem ta’ 51 % kien proprjetà ta’ individwi Ungeriżi. AirBridge kienet għalhekk mistennija li ġġib l-għarfien u t-tmexxija industrijali lil Malév, flimkien ma’ pjanijiet ta’ direzzjoni tan-negozju u ta’ ristrutturar.
(20)
L-aktar partijiet sinifikanti ta’ dan il-Ftehim kienu:
(a)
Airbridge xtrat 99,95 % tal-ishma f’Malév għal HUF 200 miljun (EUR 740 000). Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2008, AirBridge kienet obbligata li tipprovdi finanzjament (9) fl-ammont ta’ EUR 50 miljun.
(b)
Self mogħti fl-2003 lil Malév mill-Bank tal-Iżvilupp Ungeriż (Magyar Fejlesztési Bank, minn hawn ‘il quddiem ‘MFB’) li jammonta għal EUR 76 miljun tneħħa minn fuq il-karta tal-bilanċ ta’ Malév u ġie trasferit lejn entità ad hoc, 100 % proprjetà tal-Istat, Malév Asset Management Company (Malév Vagyonkezelő Kft., minn hawn ‘l quddiem ‘MAVA’).
Dan is-self mill-MFB tal-2003 kien self fil-valuta EUR, self 100 % garantit mill-Istat, b’rata tal-imgħax ta’ 3 xhur IBOR + 0,5 %. L-iskadenza oriġinali tas-self kienet fl-2013, bis-somma prinċipali li trid titħallas f’pagament wieħed fi tmiem il-maturità. Mat-trasferiment tas-somma prinċipali u tal-imgħax lill-MAVA, il-maturità tas-self ġiet ukoll estiża sa l-2017.
Skont l-awtoritajiet Ungeriżi, assi li għandhom valur ta’ EUR 76 miljun ġew trasferiti lill-MAVA flimkien mas-self. Dawn l-assi kienu jinkludu l-marka kummerjali tal-Malév, pajpijiet għat-twassil tal-pitrolju, u ajruplan wieħed B767. F’każ li l-Malév tagħmel profitt, ikollha wkoll tħallas 25 % tal-profitti ta’ wara t-taxxa lill-MAVA. Airbridge ipprovdiet ukoll garanzija bankarja lil MAVA minn VEB biex tkopri r-rimborż tas-self sa EUR 32 miljun.
(c)
Malév tħallas ukoll lill-MAVA s-somma ta’ EUR 200 000 kull sena bħala miżata tal-liċenzja għall-użu tal-isem u l-logo ‘Malév’. Airbridge kienet obbligata żżomm l-użu tal-isem kummerċjali u li tara li l-kumpanija tibqa’ topera bħala linja tal-ajru sal-31 ta’ Diċembru 2017, id-data l-ġdida tal-iskadenza tas-self.
(d)
Malév tikri lura l-ajrupjan B767 ajruplani - li kien għadu kif ġie trasferit lill-MAVA (ara l-punt b hawn fuq) - mill-MAVA mill-1 ta’ Jannar 2008 sal- 31 ta’ Diċembru 2017 (10).
(21)
Inħatret tmexxija ġdida u bdew jitħaddmu diversi miżuri ta’ ffrankar tal-ispejjeż, u ta’ ġenerazzjoni ta’ dħul. Dawn kienu jinkludu d-diskontinwazzjoni ta’ operazzjonijiet fuq distanzi twal u tnaqqis fil-persunal. Skont l-Ungerija, madankollu, peress li dawn il-miżuri ħabtu ma’ żieda qawwija fil-prezzijiet tal-fjuwil, ma kellhom l-ebda effett globali fuq il-profittabbiltà tal-kumpanija.
(22)
Il-pożizzjoni finanzjarja ta’ Malév kompliet sejra lura u, wara 4 xhur, din ma kellhiex il-likwidità meħtieġa sabiex tagħmel il-ħlasijiet tar-royalties għall-użu tal-isem tal-marka Malév.
(23)
Skont l-Ungerija, il-pagamenti għall-ajruplan B767 mikri mill-MAVA ma ‘twaqqfux’ hekk kif Malév kienet iddeċidiet li tissospendi rotot fuq distanzi twal peress li Malév ‘kienet tagħraf’ dawn id-djun u dak li hemm hu biss dewmien fil-ħlasijiet li fuqhom hu jitħallas l-imgħax.
(24)
Fit-tieni nofs tal-2008, il-kriżi finanzjarja globali bdiet tħalli l-impatt tagħha fuq Malév kif ukoll fuq l-imsieħba Russi tagħha. Diversi linji tal-ajru tas-Sur Abramovich fallew. AirBridge sabet ruħha fil-pożizzjoni li ma tistax tiffinanzja aktar lil Malév u ma setgħetx tonora l-obbligi tagħha li tħallas lura s-self lil VEB. Peress li d-49 % sehem mill-ishma f’AirBridge ġew kommessi lil VEB, VEB ħa dawk l-ishma. VEB indika li kien lesta li jkompli jiffinanzja lil Malév, iżda bħala bank u mhux bħala proprjetarju.
II.3.2. Il-bejgħ ta’ Malév Ground Handling
(25)
Kif intqal qabel, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Malév kompliet sejra lura kmieni fl-2009. L-azzjonisti tagħha għalhekk avviċinaw il-Kumpanija “Holding” tal-Istat (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., minn hawn ‘il quddiem ‘MNV’) bi proposta biex ibigħu lil MNV is-sussidjarja proprjetà 100 % ta’ Malév, Malév Ground Handling, (minn hawn ‘l quddiem: ‘Malév GH’).
(26)
Skont l-Ungerija, Malév GH kienet f’dak iż-żmien, u għadha, impriża finanzjarjament soda.
(27)
F’Jannar 2009 ġie ffirmat ftehim ta’ xiri preliminari (u emendat fi Frar) li kien jipprovdi għal ħlasijiet bil-quddiem ta’ HUF 4,3 biljun (EUR 16 miljun). MNV għamlet ħlasijiet bil-quddiem lil Malév f’Jannar u Frar 2009. Dawn il-ħlasijiet bil-quddiem kellhom jitħallsu lura fi żmien jumejn lavorattivi f’każ li, wara li tkun saret id-diliġenza dovuta, MNV ma tkunx iddeċidiet li tipproċedi bl-iffirmar tal-ftehim finali tax-xiri u tal-bejgħ. Dan l-obbligu ta’ ħlas lura potenzjali kien garantit permezz ta’ ftehimiet kollaterali. F’Lulju 2009, MNV eventwalment iddeċediet li twaqqaf it-tranżazzjoni u r-rimborż tal-prezz tax-xiri sar dovut.
(28)
Il-ħlas bil-quddiem qatt ma ġie rimborżat lil MNV. L-imgħax dovut fuq ħlasijiet bil-quddiem qatt ma tħallas lil MNV (11).
II.3.3. Postponiment tat-taxxa
(29)
Bejn Jannar 2007 u Marzu 2010, l-Amministrazzjoni Ungeriża tat-Taxxa u tal-Kontroll Finanzjarju (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, minn hawn ‘il quddiem: ‘APEH’) tat permess lil Malév li tipposponi jew tiskeda mill-ġdid il-ħlasijiet għal tipi differenti ta’ obbligi tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali. L-APEH ma nfurzatx id-dejn li kellu jitħallas sa minn Lulju 2008 u sussegwentemnt anki ppermettiet l-iskedar mill-ġdid ta’ ammonti ulterjuri. F’Marzu 2010, id-dejn ta’ Malév fejn tidħol taxxa u ħlasijiet tas-sigurtà soċjali (somma prinċipali u imgħax għal ħlas tard) ammontaw għal HUF 13,7 biljun (EUR 51 miljun). Fir-rigward tal-Grupp Malév kollu, din iċ-ċifra hija ta’ HUF 16,8 biljun (EUR 62 miljun). Fil-11 ta’ Marzu 2010, il-bilanċ rimanenti tal-kont kurrenti ta’ Malév mal-APEH ġie riżolt bl-użu ta’ parti mill-flus miksuba permezz taż-żieda fil-kapital, fi Frar 2010, imsemmi iktar l-isfel.
II.4. Ir-rinazzjonalizzazzjoni tal-2010 u Malév taħt kontroll pubbliku
II.4.1. Raġunijiet li wasslu għar-rinazzjonalizzazzjoni tal-Malév
(30)
Fl-2010 ma kienx possibbli li jinstabu investituri privati biex jieħdu f’idejhom lil Malév minn Airbridge/VEB bħala l-azzjonist prinċipali. B'mod partikolarment, VEB ma kellhiex l-intenzjoni li tiffinanzja l-linja tal-ajru bħala investitur strateġiku. Il-prestazzjoni finanzjarja tal-linja tal-ajru baqgħet dgħajfa, kif jidher fit-Tabella 1 hawn taħt.
Tabella 1
Indikaturi tal-prestazzjoni ta’ Malév ” 2003-2010 (HUF biljun)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
qligħ/(telf)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
qligħ/(telf)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Riżultat nett
qligħ/(telf)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Sors:
Informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Ungeriżi u mill-kontijiet finanzjarji tal-Malév tal-2010
(31)
Aktar minn likwidazzjoni, l-awtoritajiet Ungeriżi ddeċidew li jinnegozjaw ma’ VEB u ma’ AirBridge sabiex jipprovaw itejbu l-pożizzjoni kummerċjali ta’ Malév fuq perjodu ta’ żmien minn medju sa twil.
II.4.2. Iż-żieda fil-kapital fi Frar 2010: it-tpartit bejn dejn u ekwità u kapital frisk
(32)
Fis-26 ta’ Frar 2010, VEB, AirBridge, MNV, Malév u l-Gvern Ungeriż ftiehmu dwar żieda fil-kapital ta’ HUF 25,4 biljun (EUR 94 miljun), parzjalment realizzata bl-injezzjoni ta’ kapital ġdid ta’ HUF 20,7 biljun (EUR 77 miljun) u parzjalment permezz ta’ tpartit ta’ dejn ma’ azzjonijiet fejn jidħol il-ħlas avvanzat għal Malév GH (ara s-sezzjoni II.3.2 hawn fuq) flimkien mal-imgħax ta’ dan, għal total ta’ HUF 4,7 biljun (EUR 17-il miljun). AirBridge skambjat ukoll HUF 1,5 biljun (EUR 5,4 miljun) f’ishma. Bħala konsegwenza, il-pretensjonijiet kontra Malév sparixxew u l-exkredituri saru sidien ta’ parti mill-kumpanija.
(33)
Qabel iż-żieda, il-kapital reġistrat eżistenti f’Malév kien tnaqqas għal kważi żero biex jassorbi parti mit-telf akkumulat u biex jirrifletti l-fatt li l-ishma eżistenti f’Malév kienu tilfu l-valur kollu. Il-kapitali reġistrat ta’ Malév kien imbagħad żdied bil-ħruġ ta’ ishma ġodda fl-ammont nominali ta’ HUF 0,01 kull wieħed. L-iżvilupp tas-sitwazzjoni azzjonarji ta’ Malév huwa muri fil-Figura 1 hawn taħt.
(34)
Il-HUF 20,7 biljun (EUR 77 miljun) kontribwiti minn MNV fi flus kontanti ippermettew lil Malév biex tirrimborża l-obbligi tat-taxxa pendenti kollha (ara l-paragrafu 29 hawn fuq) u biex tistabbilizza b’mod temporanju l-operat tagħha.
(35)
Wara ż-żieda fil-kapital, l-Istat sar azzjonist b’sehem ta’ 94,6 % f’Malév u s-sehem ta’ AirBridge/VEB tnaqqas għall-minimu.
Figura 1
L-iżvilupp tas-sitwazzjoni tal-ekwità tal-Malév
II.4.3. Mejju - Awwissu 2010: Is-self tal-azzjonist u l-konverżjoni f’ekwità
(36)
Bejn Mejju u Awwissu 2010 l-Istat Ungeriż ipprovda diversi drabi ‘self mill-azzjonisti’ lil Malév permezz ta’ MNV għal total ta’ HUF 9,2 biljun (EUR 34 miljun).
(37)
L-ewwel self minn dawn, f’Mejju 2010, kien għall-ammont ta’ HUF 2,16 biljun (EUR 7,9 miljun). Kien deskritt bħala self mill-azzjonisti ta’ tliet snin b’rata ta’ imgħax ta’ 9,97 %. Il-ħlas lura kien permezz ta’ ħlas wieħed fi tmiem il-perjodu ta’ maturità u s-sigurtà kienet dritt fuq l-ishma ta’ Malév GH.
(38)
It-tieni wieħed minn dan is-self f’Ġunju 2010, għall-ammont ta’ HUF 1,34 biljun (EUR 4,9 miljun), reġa’ kien self mill-azzjonisti ta’ tliet snin b’rata tal-imgħax ta’ 9,97 %, il-ħlas lura kien mill-ġdid permezz ta’ pagament wieħed fi tmiem il-perjodu ta’ maturità u s-sigurtà kienet dritt fuq l-ishma ta’ Malév GH.
(39)
F’Awwissu 2010 ingħata t-tielet self mill-azzjonisti għall-ammont ta’ HUF 5,7 biljun (20,8 miljun EUR). Dan reġa’ kien self mill-azzjonisti b’rata ta’ imgħax ta’ 9,97 %, ripagabbli permezz ta’ pagament wieħed fi tmiem il-perjodu ta’ maturità. F’dan il-każ il-garanzija kienet dritt fuq ajruplan (HA-LNA - ajruplan jet tat-tip CRJ).
(40)
Fl-24 ta’ Settembru, dawn it-tliet selfiet, li ammontaw għal HUF 9,2 biljun (EUR 33,6 miljun), flimkien mal-imgħax dovut fuqhom (b’mod li l-ammont totali kien ta’ HUF 9,4 biljun jew EUR 34,3 miljun), ġie kkonvertit minn dejn għal ekwità f’Malév u l-garanziji sottostanti ġew rilaxxati.
II.4.4. Settembru 2010: Żieda ulterjuri fil-kapital u self mill-azzjonisti
(41)
Fl-24 ta’ Settembru 2010, MNV ukoll żiedu l-kapital ta’ Malév billi njettaw HUF 5,3 biljun (EUR 19,3 miljun) oħra ta’ flus kontanti fil-kumpanija. Sehem l-MNV (jiġifieri sehem l-Istat) f’Malév b’hekk żdied għal 96,5 %
(42)
Fl-istess data, l-Istat ta’ lil Malév self mill-azzjonisti ulterjuri għall-ammont ta’ HUF 5,7 biljun (20,8 miljun EUR) għal perjodu ta’ 3 snin b’rata ta’ imgħax ta’ 9,97 %. L-ewwel ħlas ta’ imgħax kien dovut 6 xhur wara d-data ta’ żborżament filwaqt li restituzzjoni tas-somma prinċipali huwa permezz ta’ ħlas f'daqqa mal-maturità. Il-garanziji fuq dan is-self huma dritt reġistrat fuq l-ajruplan HA-LNA tat-tip CRJ li għandu valur tal-assi ta’ madwar HUF 1,8 biljun u dritt stabbilit fuq dħul mit-traffiku tal-aġenti, organizzat mill-IATA, sew internazzjonali kif ukoll Ungeriż.
III. SOMMARJU TAL-MIŻURI TAĦT INVESTIGAZZJONI
(43)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni eżaminat jekk il-miżuri hawn taħt jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
-
Miżura 1: It-teħid ta’ responsabbiltà, fil-31 ta’ Diċembru 2007, mill-kumpanija tal-Istat MALÉV MAVA, ta’ self mogħti lil Malév mill-MFB, bank tal-iżviupp 100 % proprjetà tal-Istat, li jammonta għal EUR 76 miljun flimkien ma’ xi assi ta’ Malév. Il-maturità tas-self ġiet estiża sa mhux aktar tard mill-2017.
-
Miżura 2: L-għoti ta’ HUF 4,3 biljun‘faċilità ta’ flus kontanti’ għal sena waħda fil-kuntest tax-xiri ppjanat (li sussegwentement falla) mill-MNV tas-sussidjarjja ta’ Malév li tieħsu ħsieb l-operazzjonijiet tal-art, li skont l-awtoritajiet Ungeriżi kienet impenn finanzjarjament sod. Minkejja li dan il-ftehim ma twettaqx, dan il-ħlas minn qabel tal-prezz tax-xiri ma tħallasx lura.
-
Miżura 3: Id-differiment ta’ ħlasijiet differenti ta’ taxxa u ta’ sigurtà soċjali, dovuti bejn Jannar 2007 u Marzu 2010. F’Marzu 2010, il-kontribuzzjoni ta’ Malév tat-taxxa u tal-kontribuzzjoni tas-sigurtà kien jammonta għal HUF 13,7 biljun.
-
Miżura 4: Fi Frar 2010, żieda kapitali minn MNV ta’ HUF 25,4 biljun parzjalment imwettqa bl-injezzjoni ta’ kapital ġdid għall-ammont ta’ HUF 20,7 biljun (EUR 77 miljun) u parzjalment permezz ta’ tpartit ta’ dejn ma' ekwità tal-ħlas avvanzat għall-kumpanija li tieħu ħseib l-operazzjoni tal-art (ara l-miżura 2) flimkien mal-imgħax, total ta’ HUF 4,7 biljun. (AirBridge partet ukoll HUF 1,5 biljun f’ekwità.)
-
Miżura 5: Minn Mejju sa Awwissu 2010, ingħata għal tliet darbiet self mill-azzjonisti li jammonta għal HUF 9,2 biljun mogħti lil Malév mill-MNV. It-tliet każijiet ta’ self denominat fil-munita HUF kellhom rata ta’ imgħax ta’ 9,97 %, bi ħlas lura tas-somma prinċipali bħala somma f’daqqa fi tmiem il-maturità (il-porzjonijiet kollha fi 3 snin). L-ewwel żewġ porzjonijiet li jammontaw għal total ta’ HUF 3,5 biljun (EUR 13 miljun) kienu assigurati mis-sussidjarja Malév GH u t-tielet porzjon ta’ HUF 5,7 biljun (EUR 21 miljun) minn ajruplan (HA-LNA, jet tat-tip CRJ).
-
Miżura 6: F’Settembru 2010, il-konverżjoni ta’ dan is-self mill-azzjonist (flimkien mal-imgħax dovut fuqu) minn dejn għal ekwità fl-ammont ta’ HUF 9,4 biljun.
-
Miżura 7: F’Settembru 2010, żieda ulterjuri tal-kapital fl-ammont ta’ HUF 5,3 biljun fi flus kontanti. Sehem l-Istat żdied għal 96,5 %.
-
Miżura 8: F’Settembru 2010, self mill-azzjonist ulterjuri fl-ammont ta’ HUF 5,7 biljun, b’rata ta’ imgħax ta’ 9,97 %, b’fidi tas-somma prinċipali bħala somma f’daqqa fi tmiem il-maturità. Is-self kien assigurat permezz tal-ajruplan HA-LNA tat-tip CRJ, imsemmi hawn fuq, u dritt stabbilit fuq dħul mit-traffiku tal-aġenti, internazzjonali u Ungeriż, organizzat mill-IATA.
(44)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni fissret ukoll dubji kemm dawn il-miżuri, safejn dawn jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, huma kompatibbli mas-suq intern fid-dawl tal-eċċezzjonijiet speċifikati fit-TFUE u, b’mod partikolari, il-linji gwida Komunitarji dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà (12) (minn hawn ‘il quddiem: ‘il-Linji Gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturar’).
IV. IL-KUMMENTI MILL-UNGERIJA
(45)
Fir-risposta tagħha għad-deċiżjoni tal-ftuħ l-Ungerija reġgħet stqarret il-fatti deskritti hawn fuq u spjegat ulterjorment ir-raġunijiet li wasslu għad-diffikultajiet tal-linji tal-ajru. L-Ungerija kkonfermat ukoll li Malév kwalifikat bħala kumpanija f’‘diffikultà permanenti’ fit-tifsira tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar mill-inqas mit-tieni nofs tal-2006.
(46)
Qabel il-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Ungeriżi ressqu l-argument, fil-qosor, li l-miżuri kollha jikkonformaw mal-prinċipji ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u l-prinċipji tal-kreditur f’ekonomija tas-suq.
(47)
Fir-rigward tal-miżuri li jakkumpanjaw il-bejgħ ta’ Malév lil AirBridge, l-awtoritajiet Ungeriżi ddikjaraw li dawn il-miżuri huma konformi mas-suq minħabba l-kollateral li ġie stabbilit bħala garanzija li jittieħed is-self mill-MAVA. Fejn jidħol il-bejgħ ta’ Malév GH li ma seħħx, huma argumentaw li ma kien ingħata ebda vantaġġ fuq Malév peress li r-rimborż tard tal-prezz tal-bejgħ ġie korrettament kollateralizzat u li kien ġie kkalkulat l-imgħax fuq il-prezz tal-bejgħ. Rigward il-posponiment tat-taxxa huma jargumentaw li kien hemm l-eżistenza ta’ kollateral għal dawn l-ammonti, li l-imposti fuq l-imgħaxijiet u l-penali applikabbli kollha ġew applikati u li barra minn hekk li dawn il-posponimenti huma miżuri ġenerali. Dwar ir-rinazzjonalizzazzjoni ta’ Malév, l-awtoritajiet Ungeriżi jiddikjaraw li setgħu infurzaw it-talbiet tagħhom kontra Malév, ħaġa li kienet twassal għall-falliment u l-likwidazzjoni tal-kumpanija. Kieku għamlu dan, huma tal-opinjoni li kienu jirkupraw parti żgħira biss tat-talbiet tagħhom (minbarra parti koperta mill-garanzija VEB msemmija fil-paragrafu (20) hawn fuq). Barra minn hekk, kienu jiffaċċjaw konsegwenzi negattivi sinifikanti għall-ekonomija nazzjonali (13).
(48)
Fir-rigward tas-self mill-azzjonist u t-trasformazzjoni sussegwenti tiegħu f’ekwità f’Malév, l-Istat huwa tal-fehma li dawn ma taw l-ebda vantaġġ lil Malév peress li l-ħin kollu dawn is-selfiet kienu garantiti kompletament kontra assi, ġew applikati r-rati ta’ imgħax konformi mas-suq, u li fil-mument tat-trasformazzjoni f’ekwità ttieħed kont sħiħ tal-imgħax dovut.
(49)
L-awtoritajiet Ungeriżi ma ppreżentaw l-ebda elementi ġodda wara d-deċiżjoni tal-ftuħ. Il-kummenti tal-Ungerija dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ ma fihom l-ebda elementi ġodda li jissustanzjaw il-karattru mhux ta’ għajnuna tal-miżuri, u lanqas ma jinkludu informazzjoni li tissustanzja l-kompatibbiltà tal-miżuri implimentati mas-suq intern, partikolarment mal-Gwida għas-Salvataġġ u r-ristrutturar.
V. IL-KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(50)
Żewġ kompetituri ssottomew kummenti (ara paragrafu (10) hawn fuq), it-tnejn li huma jappoġġjaw l-investigazzjoni tal-Kummissjoni:
(51)
Il-kompetitur li talab li l-identità tiegħu ma tiġix żvelata allega li ċerti investituri privati kienu interessati jakkwistaw sehem ta’ kontroll f’Malév, li juri li kien hemm alternattivi vijabbli disponibbli għall-Ungerija bħala alternattiva għar-rinazzjonalizzazzjoni tal-2010 ta’ Malév.
(52)
Wizz Air evalwat il-valur tas-suq aggregat tal-assi li kienu ġew trasferiti lil MAVA flimkien mal-self tal-MFB (il-Miżura 1), inkluż il-marka kummerċjali ta’ Malév, pajp tal-pitrolju, u ajruplan wieħed B767, bħala li ma jaqbiżx is-EUR 27 miljun, li huwa sostanzjalment inqas mill-ammont tas-self. Għalhekk, Wizz Air ikkonkludiet li din it-tranżazzjoni ma saritx fuq bażi distakkata u kkonferiet vantaġġi sinifikanti lil Malév.
(53)
Rigward id-differiment tat-taxxa (Miżura 3), Wizz Air allegat li taħt il-liġi Ungeriża impriża privata f’sitwazzjoni simili għal dik ta’ Malév ma tistax tingħata differiment tat-taxxa simili bħal dak li qed tissemma, la awtomatikament u lanqas bħala eċċezzjoni.
VI. IL-KUMMENTI TAL-UNGERIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(54)
Wara li l-Kummissjoni estendiet l-iskadenza għat-tweġiba, l-Ungerija wieġbet għal dawn il-kummenti fil-5 ta’ Settembru 2011. L-Ungerija żżomm il-pożizzjoni tagħha li l-miżuri tal-passat huma ġġustifikati bit-test tal-prinċipju tal-investitur fl-ekonomija tas-suq test (ara l-paragrafu (59) hawn taħt) u għaldaqstant ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Skont l-Ungerija, l-eżistenza ta’ objettivi ta’ politika pubblika ma jaffettwax il-karattru tal-miżuri bħala li mhumiex ta’ għajnuna.
(55)
L-Ungerija ddikjarat li ma kien hemm l-ebda għażliet vijabbli u li kien biss permezz tar-rinazzjonalizzazzjoni li l-awtoritajiet Ungeriżi setgħu jerġgħu jiksbu l-kontroll fuq l-operat sħiħa ta’ Malév, biex il-kumpanija nazzjonali tal-ajru tkun tista' attwalment timplimenta l-proċedura ta’ ristrutturazzjoni li kienet ilha ssegwi mill-2007, sabiex jiġi żgurat is-suċċess kummerċjali tal-kumpanija. Fir-rigward tal-miżura 1, l-Ungerija kienet tal-fehma li l-valur tal-assi in kwistjoni kien jikkorrispondi għall-valur tas-self. Fir-rigward tal-miżura 3, l-Ungerija ddikjarat li l-awtoritajiet tat-taxxa Ungeriżi ttrattaw lil Malév bħal kwalunkwe kontribwent ieħor f’sitwazzjoni simili.
VII. IL-PREŻENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT SKONT IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
VII.1. Ġenerali
(56)
Sabiex taċċerta jekk il-miżuri li qed jiġu kkunsidrati jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tqis jekk dawn jissodisfawx il-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Din id-dispożizzjoni tgħid li “Ħlief għal derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(57)
Fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni, il-Kummissjoni se tevalwa jekk il-miżuri favur Malév li qed jiġu kkontestati jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
(58)
Fir-rigward tal-kriterji kumulattivi tal-għajnuna mill-Istat, bħal fil-każ attwali, m’hemm l-ebda dubju li hemm effett fuq il-kummerċ u distorsjoni tal-kompetizzjoni u dan lanqas biss ma ġie disputat mill-awtoritajiet Ungeriżi. Malév tinsab f’kompetizzjoni ma’ linji tal-ajru oħra tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari wara d-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru (‘it-tielet pakkett’) fl-1 ta’ Jannar 1993 (14). Il-miżuri inkwistjoni ippermettew lil Malév tkompli topera b’mod li ma kellhiex taffaċċja, bħal ma kellhom jagħmlu kompetituri oħra, il-konsegwenzi li normalment jitnisslu mir-riżultati finanzjarja batuti tagħha.
(59)
Rigward ir-riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà tal-miżuri, lanqas dan ma ġie kkontestat mill-Ungerija. L-APEH hija l-awtorità tat-taxxa Ungeriża u bħala tali b’mod ċar imputabbli lill-Istat. L-MNV hija l-kumpanija holding tal-Istat. Id-dmirijiet tagħha huma mfissra fl-aktar regoli ta’ qafas importanti tal-Att dwar l-Assi tal-Istat. L-MNV teżegwixxi d-deċiżjonijiet tal-gvern u tal-ministru kompetenti. Fir-rigward tal-MAVA, hija wkoll 100 % proprjetà tal-Istat (via l-MNV) u - kif jispjegaw l-awtoritajiet Ungeriżi - tirrappreżenta ‘emanazzjoni tal-Istat Ungeriż’.
(60)
Dwar is-selettività, bl-eċċezzjoni tal-miżura 3 (id-differiment tat-taxxa) dan ma kienx ikkontestat mill-Ungerija. Il-miżuri kellhom jiffavorixxu kumpanija waħda, Malév.
(61)
Il-fatt jekk hemmx vantaġġ ekonomiku jew le favur Malév fil-miżuri li qed jiġu eżaminati jiġi evalwat hawn taħt.
(62)
Hawnhekk, il-Kummissjoni tinnota li skont prinċipji stabbiliti sew tal-liġi Komunitarja, jekk ‘impriża’ tingħata kapitali addizzjonali b’kundizzjonijiet li jkunu aħjar minn kundizzjonijiet normali tas-suq, dan jista’ jaqa’ fl-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE peress li jwassal biex l-impriża partikolari tkun ‘iffavorita’ fi ħdan it-tifsira ta’ dan l-Artikolu. Sabiex jiġi ddeterminat jekk ikunx qed jingħata tali vantaġġ, il-Kummissjoni tapplika l-‘Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq’ (PIES). Skont dan il-prinċipju, jekk, f’ċirkustanzi simili, ‘investitur privat li jopera f’kundizzjonijiet normali tas-suq, f’ekonomija tas-suq ta’ daqs komparabbli ma’ dak tal-korpi li joperaw fis-settur pubbliku, seta’ jħossu inċentivat biex jagħmel il-kontribuzzjoni kapitali in kwistjoni’, ma tkun involuta l-ebda għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk ‘investitur privat ikunx daħal fit-tranżazzjoni in kwistjoni bl-istess kundizzjonijiet (15)’. L-attitudni tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta’ investitur prudenti (16) li l-għan aħħari tiegħu li jimmassimizza l-profitti jittaffa b’kawtela dwar il-livell ta’ riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta’ ritorn (17).
(63)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea, għalkemm l-imġiba ta’ investitur privat li magħha jrid jitqabbel l-intervent tal-investitur pubbliku li jkun qed isegwi għanijiet ta’ politika ekonomika m’hemmx għalfejn tkun l-imġiba ta’ investitur komuni li jkun qed joħroġ kapital bil-għan li jikseb profitt fi żmien relattivament qasir, trid għall-anqas tkun l-imġiba ta’ kumpanija holding privata jew grupp privat ta’ impriżi li jkun qed isegwi politika strutturali - kemm jekk ġenerali kif ukoll settorjali - u li jkun iggwidat minn prospetti ta’ qligħ fuq medda itwal taż-żmien (18).
(64)
Barra minn hekk, ‘… it-tqabbil bejn l-imġiba ta’ investituri pubbliċi u dawk privati trid issir b’referenza lejn l-attitudni li investitur privat kien ikollu fil-mument tat-tranżazzjoni inkwistjoni, f’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni disponibbli u ta’ l-iżviluppi li jkunu prevedibbli f’dak iż-żmien (19).
(65)
L-analiżi u l-valutazzjoni tal-Kummissjoni għandha tinkludi ‘dawk il-fatturi kollha li huma rilevanti għat-transazzjoni inkwistjoni u l-kuntest tagħha’. Dan jinkludi s-sitwazzjoni finanzjarja tal-impriża benefiċjarja u s-suq rilevanti. Abbażi ta’ kunsiderazzjonijiet imsemmija hawn fuq, il-kwistjoni ewlenija li l-Kummissjoni tixtieq tesplora hija jekk l-impriża rċevietx ‘vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tikseb f’kundizzjonijiet normali tas-suq (20)’.
(66)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li skont il-ġurisprudenza stabbilita, l-PIES huwa applikabbli wkoll għal self. Meta jiġi applikat għall-għoti ta’ self, dan il-prinċipju jqajjem il-kwistjoni dwar jekk investitur privat kienx jagħti s-self lill-benefiċjarju bil-kundizzjonijiet li taħthom ġie fil-fatt mogħti (21).
VII.2. Valutazzjoni tat-totalità tal-miżuri
(67)
Kif diġà tfisser fid-deċiżjoni tal-ftuħ, is-sentenza fil-kawża BP Chemicals (22) hija rilevanti għall-valutazzjoni tal-każ inkwistjoni. Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri mhumiex awtonomi u huma marbuta permezz tal-kronoloġija tagħhom, tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Malév u tal-finalità tagħhom peress li kollha għandhom l-għan li jżommu fil-wiċċ il-linja tal-ajru u li jsolvu l-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha u s-sottokapitalizzazzjoni minħabba t-telf li għamlet. L-Ungerija targumenta wkoll fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ li l-passi differenti tal-‘proċess’ huma ‘inseparabbli’ u l-miżuri kollha kienu maħsuba biex isegwu għan wieħed, jiġifieri li jitħares l-operat tal-linja tal-ajru billi jinstab investitur strateġiku.
(68)
Mis-sottomissjonijiet tal-Ungerija ħareġ ċar li l-miżuri implimentati mill-Ungerija favur Malév huma mmotivati minn kunsiderazzjonijiet ta’ politika pubblika u mhumiex imsejsa fuq il-konsiderazzjoni dwar il-profittabbiltà futura tal-kumpanija. L-Ungerija enfasizzat f’bosta okkażjonijiet l-fatt li l-privatizzazzjoni kienet falliet u l-importanza ta’ Malév għall-ekonomija nazzjonali. Ġie rikonoxxut li, fit-twettiq tal-miżuri, l-Istat ħa f’kunsiderazzjoni ‘r-rwol tal-linja tal-ajru fl-infrastruttura nazzjonali, is-suq tax-xogħol u l-interess tal-fornituri’. L-awtoritajiet Ungeriżi enfasizzaw ukoll li ma hemm ebda investitur privat li jkun lesti li jieħu f’idejh il-linja tal-ajru fil-forma attwali tagħha. Għalhekk, il-Kummissjoni trid tassumi li l-ebda investitur privat ma kien jaġixxi bħall-gvern Ungeriż f’ċirkustanzi simili meta jkun qed iwettaq il-miżuri. Hawnhekk, il-Kummissjoni tfakkar ukoll li fis-sentenza fil-kawża Boch il-Qorti indikat li ‘it-test huwa, b’mod partikolari, jekk f’ċirkostanzi simili azzjonist privat, wara li jkun ikkunsidra l-probabbiltà li jikseb ritorn u wara li jkun warrab kull kunsiderazzjoni ta’ natura soċjali, ta’ politika reġjonali u settorjali, ikunx lest li jissottoskrivi l-kapital inkwistjoni’ (23).
(69)
Fid-dawl tar-riżultati finanzjarji ħżiena ta’ Malév fuq perjodu twil (ara t-Tabella 1 u l-paragrafi (103)-(104) hawn taħt) u d-dikjarazzjoni tal-awtoritajiet Ungeriżi li l-linja tal-ajru kienet f’diffikultà permanenti mill-inqas mill-2006, ritorn aċċettabbli għal investitur privat seta’ kien mistenni biss f’każ li l-kumpanija tkun għaddiet minn ristrutturar drastiku. Madankollu, la l-Ungerija u lanqas Malév ma qatt taw prova li pjan ta’ ristrutturar bħal dan kien fil-bażi ta’ xi waħda mill-miżuri eżami.
(70)
Fuq il-bażi ta’ dan kollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżuri 1-8 meħuda flimkien mhumiex kumpatibbli mal-PIES. Din il-valutazzjoni tkompli tiġi kkonfermata permezz ta’ analiżi individwali ta’ kull miżura.
VII.3. Valutazzjoni tal-miżuri 1-8 individwalment
VII.3.1. Miżura 1
(71)
Skont l-Ungerija, l-attivitajiet tal-MAVA huma limitati għal funzjoni ta’ darba, jiġifieri li żżomm ċerti assi li qabel kienu jappartjeni lil Malév u li taġixxu bħala ‘passaġġ għal ċerti pagamenti bejn Malév u l-MFB’. Il-MAVA nħolqot biss għal dan il-għan.
(72)
Fir-rigward ta’ dejn li jammonta għal EUR 76 miljun trasferit lejn il-MAVA, dan joriġina minn ftehim ta’ self bejn Malév u l-MFB tal-2003. Is-self kellu jitħallas lura fi ħlas wieħed fi tmiem il-maturità u kopert minn garanzija tal-Istat. Dan is-self tal-2003 kien inkluż fil-lista ta’ miżuri ta’ għajnuna eżistenti tat-Trattat tal-Adeżjoni (24). Madankollu, fl-2007 il-maturità tal-ftehim tas-self ittawwlet sa l-2017. Għalhekk, mill-2007, din il-miżura ma tistax titqies aktar bħala miżura eżistenti ta’ għajnuna. Tabilħaqq, l-estensjoni ta’ miżura ta’ għajnuna tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna ġdida skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (25).
(73)
L-investigazzjoni wriet li din it-tranżazzjoni (jiġifieri l-estensjoni tal-maturità tad-dejn, il-ħolqien tal-MAVA, it-trasferiment tad-dejn lejn il-MAVA, it-trasferiment tal-assi lejn il-MAVA u l-ftehimiet ta’ kiri lura) huma mmirati biss lejn ir-ristrutturar tad-dejn ta’ Malév. L-Ungerija stess ammettiet li l-MAVA qatt ma kienet intenzjonata sabiex tagħmel profitt. Bħala riżultat ta’ din it-tranżazzjoni, id-dejn (flimkien mal-assi) kien tħassar minn fuq il-karta tal-bilanċ ta’ Malév.
(74)
L-argument tal-Ungerija li l-obbligi finanzjarji li daħlu għalihom Malév u AirBridge kienu biżżejjed sabiex ikopru l-ispejjeż tal-MAVA m’huwiex aċċettabbli biex juri li t-tranżazzjoni hija konformi mas-suq, peress li l-ebda attur tas-suq privati ma kien ikollu l-inċentiv biex jaġixxi bl-istess mod. Fir-rigward tal-kollaterali offruti, dawn kellhom jippermettu lill-MAVA biex tħallas lura d-dejn fi tmiem il-maturità tas-self, jiġifieri fl-2017 (26). L-ebda investitur privat ma kien jieħu riskju bħal dan, jiġifieri li jieħu fuqu assi li jkollhom valur futur inċert kontra ċertu obbligu ta’ ħlas.
(75)
Għalkemm l-awtoritajiet Ungeriżi pprovdew evalwazzjonijiet pjuttost komprensibbli (27) għall-ajruplan B767 (28) u l-pipeline tal-pitrolju (29), l-evalwazzjoni pprovduta (il-metodu ta’ fluss skontat ta’ flus) għall-marka Malév (EUR 56 miljun) jidher li hu ċirkolari u dipendenti ħafna fuq il-prestazzjoni tal-linja tal-ajru tant li r-riżultat tiegħu ma jistax jittieħed bħala l-valur oġġettiv tal-marka Malév, speċjalment meta wieħed iqis l-istat tal-linja tal-ajru u l-prestazzjoni tagħha. Minħabba l-fatt li l-Istat kien konxju tal-probabbiltà li Malév ma tkunx kapaċi tissodisfa l-obbligi tagħha tal-ħlas tar-royalties, il-metodu tal-fluss skontat ta’ flus kellu jirriżultaw f’valur daqstant baxx li jkun żero. Taħt din l-istruttura kuntrattwali speċifika, il-valur tal-marka għalhekk ma jistax jiġi aċċettat bħala kollateral suffiċenti.
(76)
Il-partijiet kontraenti kellhom suppost ikun jafu li Malév, bħala kumpanija f’diffikultajiet diġà fl-2007, ma kinitx realistikament kapaċi tissodisfa biżżejjed l-obbligu ta’ ħlas tar-royalties tagħha. Fil-fatt, fis-segwitu ta’ din it-tranżazzjoni, il-‘kosti’ tal-MAVA (jiġifieri l-pagament tal-imgħax lill-MFB) ma setgħux ikunu koperti mill-pagamenti tar-royalties ta’ Malév għall-marka. Il-MAVA qatt ma ħadet passi sabiex tinforza l-ħlasijiet pendenti.
(77)
Fir-rigward tat-EUR 32 miljun garanzija tal-VEB, din kienet maħsuba biex tkopri mhux biss is-somma prinċipali iżda wkoll pagamenti regolari tal-imgħax li l-MAVA għandha mal-MFB.
(78)
Fuq dan l-isfond u minħabba l-fatt li ma ġie trasferit l-ebda ekwivalenti adegwat lejn il-MAVA, li tneħħi d-dejn mill-karta tal-bilanċ tal-kumpanija għandu jitqies bħala vantaġġ favur Malév.
VII.3.2. Miżura 2
(79)
Fir-rigward tal-ħlas bil-quddiem mill-MNV għall-bejgħ tal-kumpanija li tmexxi l-operazzjonijiet fuq l-art (li aktar tard falla), skont l-evalwazzjoni esperta mressqa mill-Ungerija, din il-kumpanija kellha valur tal-assi netti ta’ HUF 1,6 biljun u valur tas-suq stmat ta’ HUF 3,5 biljun fl-2009. Fil-fatt f’Jannar 2009 l-MNV ħallset lil Malév HUF 1,6 biljun bħala ħlas bil-quddiem. Dan il-ħlas kien assigurat permezz ta’ rahan fuq HA-LNA, l-ajruplan jet tat-tip CRJ (bil-valur tas-suq stimat ta’ HUF 1,8 biljun). Fi Frar 2009 il-ftehim preliminari tax-xiri kien emendat u l-MNV ħallset HUF 2,7 biljun (total ta’ HUF 4,3 biljun) addizzjonali, u ġie rreġistrat impenn tat-tieni livell fuq l-istess ajruplan.
(80)
Fil-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-awtoritajiet Ungeriżi jammettu li ħlas bil-quddiem fil-fatt sar sabiex tiġi żgurata l-likwidità ta’ Malév matul il-fażi tan-negozjati ta’ rinazzjonalizzazzjoni.
(81)
Skont il-ftehim tax-xiri preliminari, il-ħlas lura ta’ din is-somma kien dovut immedjatament (fi żmien jumejn tax-xogħol) fil-każ li tfalli t-tranżazzjoni. Madankollu, ma ttieħdu l-ebda passi mill-MNV biex jiġi rkuprat dan id-dejn wara li l-MNV reġa’ lura mill-ftehim f’Lulju 2009. L-interess ex-post kien impost biss - iżda qatt ma tħallas - meta d-dejn kien skambjat ma’ ekwità fl-2010. Malév għalhekk kellha din il-faċilità kontanti għad-dispożizzjoni tagħha mingħajr ħlas.
(82)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura ttrasferiet lejn Malév vantaġġ meta r-rimborż tal-ħlas bil-quddiem ma ġiex infurzat wara li sar dovut f’Lulju 2009. Barra minn hekk, kien seħħ vantaġġ anki qabel, fil-mument meta ġie modifikat il-ftehim tax-xiri preliminari fi Frar 2009 u żdied il-ħlas bil-quddiem (fuq il-prezz tas-suq stmat tal-kumpanija) mingħajr ma kien kopert minn kollateral biżżejjed.
VII.3.3. Miżura 3
(83)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-għoti ripetut mill-awtorità tat-taxxa ta’ differimenti ta’ obbligi ta’ taxxa u obbligi soċjali, il-Kummissjoni tinnota li fuq il-bażi tas-sottomissjonijiet mill-Ungerija huwa ċar li matul l-2006-2007 intalab differiment tal-ħlas tal-obbligi tat-taxxa minn Malév fi 12-il okkażjoni differenti (li kienu jolqtu pagamenti differenti). L-awtorità tat-taxxa tat differiment kull darba. Skont il-leġiżlazzjoni Ungeriża rilevanti, l-għoti ta’ dawn il-differimenti hi diskrezzjonali, u setgħu ġew miċħuda. Għalhekk, il-miżura għandha titqies bħala selettiva (30).
(84)
Sa Lulju 2008, l-imgħax statutorju kien impost u mħallas minn Malév skont l-iskedi ta’ differiment. Fid-deċiżjonijiet tagħha l-awtorità tat-taxxa ċċitat is-sitwazzjoni diffiċli ta’ Malév u r-ristrutturar ippjanat f’dak l-istadju bħala r-raġunijiet għal dan.
(85)
Minn Lulju 2008, madankollu, Malév waqqfet tħallas il-kontribuzzjonijiet tagħha tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali kif ukoll l-imgħax (bl-eċċezzjoni ta’ ħlas wieħed parzjali f’Diċembru 2008), u ma ttieħdu l-ebda passi mill-awtorita tat-taxxa biex dan id-dejn jiġi rkuprat. Barra minn hekk, pagamenti oħra ġew riskedati mill-ġdid wkoll wara li Malév ma osservatx ftehimiet għall-iskedar mill-ġdid. Minn April 2009, l-obbligazzjonijiet ta’ taxxa u dawk soċjali dovuti minn dak il-mument (jiġifieri mhux il-pagamanti ta’ qabel diġà dovuti) lanqas biss kienu għadhom riskedati mingħajr kwalunkwe azzjoni konkreta meħuda mill-APEH sabiex jinforzaw xi parti mid-dejn.
(86)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ebda kreditur privat ma kien jaġixxi bħall-Istat Ungeriż. Tabilħaqq, sa minn Lulju 2008, qatt ma ttieħdu passi konkreti biex jinfurzaw id-dejn. Barra minn hekk, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija, minkejja xi sforzi ta’ ristrutturar, baqgħet dgħajfa ħafna (ara t-Tabella 1 hawn fuq), u kien hemm biss ftit prospetti, jew anki xejn, li l-kumpanija terġa’ lura għal profittabilità. F’ċirkostanzi simili, kreditur privat kien isegwi l-infurzar tal-ftehim. Barra minn hekk, wara li Malév ma rrispettatx il-ftehimiet għall-iskedar mill-ġdid, l-ebda kreditur privat ma kien jaċċetta riskedar ulterjuri.
(87)
Għalhekk, tal-anqas sa minn Lulju 2008, in-nuqqas ta’ infurzar tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali u tat-taxxa mill-awtorità tat-taxxa u r-riskedar ulterjuri ttrasfew vantaġġ lil Malév.
VII.3.4. Miżura 4
(88)
Għal dak li għandu x’jaqsam maż-żieda fil-kapital fi Frar 2010, li permezz tagħha l-Istat innazzjonalizza mill-ġdid il-linja tal-ajru li fiha huwa ma kellu l-ebda sehem wara l-privatizzazzjoni tagħha, l-aktar fatt li jolqot huwa li filwaqt li 99,5 % ta’ Malév inbiegħ għal prezz ekwivalenti għal madwar EUR 740 000 fl-2007, fl-2010 l-Istat de facto ħallas l-ekwivalenti ta’ EUR 94 miljun biex jerġa’ jakkwista 94,6 % tal-appartenenza (permezz taż-żieda fil-kapital: parzjalment imwettqa bl-injezzjoni ta’ kapital ġdid ta’ HUF 20,7 biljun u parzjalment permezz ta’ tpartit ta’ dejn ma’ ekwità tal-ħlas minn qabel għall-kumpanija li tmexxi l-operazzjonijiet tal-art ta’ HUF 4,7 biljun, jiġifieri 127 darba l-prezz tal-bejgħ oriġinali. Din l-imġiba tal-Istat, speċjalment fid-dawl tal-fatt li sadattant il-linja tal-ajru kienet qed takkumula t-telf, li kompliet bl-ekwità negattiva u li ma kien hemm l-ebda pjan ta’ ristrutturar kredibbli, mhix konformi mas-suq. Fil-fatt, l-awtoritajiet Ungeriżi rikonoxxew huma stess li l-kumpanija kienet f’‘diffikultà permanenti’ u l-ebda investitur privat ma kien lest li jixtri lil Malév kmieni fl-2010.
(89)
Filwaqt li ż-żieda fil-kapital kienet tammonta għal HUF 25,4 biljun (jiġifieri dan kien l-ammont li l-Istat Ungeriż ħallas biex jerġa jakkwista 94,6 % pussess tal-linja tal-ajru), fiż-żmien it-tpartit, il-Malév kellha ekwità negattiva ta’ HUF 41 biljun (EUR 152 miljun), telf akkumulat fl-ammont ta’ HUF 51 biljun (EUR 189 miljun) u dejn totali ta’ HUF 75 biljun (EUR 278 miljun) (31). Skont il-kontijiet finanzjarji tal-2010, fil-bidu tal-2010 ‘il-problemi finanzjarji tal-linja tal-ajru kienu serji, id-dejn laħaq livell drammatiku, is-sorsi tal-finanzjament prattikament ma kinux preżenti. […] Minħabba n-nuqqas ta’ proprjetarju strateġiku, ma kien disponibbli l-ebda finanzjament kummerċjali strateġiku.’ Tabilħaqq, il-linja tal-ajru kienet ilha ġġarrab it-telf mill-anqas sa mill-2003 mingħajr l-ebda prospett realistiku li tirritorna għall-vijabbiltà, lanqas is-sid privat ma kien irnexxielu jdawwar din is-sitwazzjoni tal-kumpanija. Fuq dan l-isfond kien ċar li ż-żieda fil-kapital ma kinitx se tkun biżżejjed biex terġa tpoġġi lill-kumpanija f’sitwazzjoni ta’ vijabbiltà u li wara r-rinazzjonalizzazzjoni Malév tkun teħtieġ iktar kapital u aktar likwidità sempliċement biex tibqa’ fil-wiċċ. Il-Kummissjoni tikkonkludi li taħt dawk iċ-ċirkostanzi ir-rinazzjonalizzazzjoni fi Frar 2010 ta’ Malév permezz taż-żieda tal-kapital tat vantaġġ lill-kumpanija.
(90)
Fir-rigward tal-argument tal-Ungerija li għall-Istat huwa aħjar li l-kumpanija tiġi nnazzjonalizzata milli jinforza l-pretensjonijiet tiegħu kontra Malév, il-Kummissjoni tinnota dan li ġej. Kif l-Ungerija tirrikonoxxi, f’każ ta’ falliment, kienu jirkupraw porzjon żgħir ħafna tat-talbiet tagħhom minbarra dak koperta mill-garanzija tal-VEB. (Fil-fatt, il-valur tal-assi ta’ Malév kien negattiv fil-mument tat-tranżazzjoni.) B’kuntrast, l-Istat Ungeriż iddeċieda li jżomm il-linja tal-ajru ħajja billi partat id-dejn kif ukoll billi injetta flus ġdid għall-ammont ta’ HUF 20,7 biljun (madwar EUR 77 miljun). L-ebda investitur privat ma kien jieħu dan il-piż finanzjarju ulterjuri f’sitwazzjoni simili, speċjalment mingħajr opportunitajiet realistiċi li l-kumpanija terġa’ ssir vijabbi.
(91)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li fl-istess ħin li l-Istat Ungeriż żied il-kapital ta’ Malév, AirBridge (indirettament il-VEB) ukoll skambjat id-dejn tagħha, li jammonta għal HUF 1,4 biljun, f’ekwità. Madankollu, dan l-ammont huwa biss 5 % tal-kapital il-ġdid u, barra minn dan, l-Istat, b’żieda mad-dejn ikkonvertit, ikkontribwixxa wkoll ammont sostanzjali ta’ kapital ġdid. Fil-fatt, l-injezzjoni tal-flus ġodda għamlu 77 % miż-żieda tal-kapital. Barra minn hekk, minħabba kundizzjonijiet finanzjarji ħżiena ta’ Malév, il-perspettiva ta’ Airbridge biex jikseb il-ħlas ta’ dak l-ammont kienet limitata ħafna jew saħansitra ineżistenti. Għalhekk l-imġieba tal-entità privata f’dan il-każ hija materjalment differenti minn dik tal-Istat Ungeriż u wieħed ma jistax jeħodha bħala punt ta’ referenza biex jiġi kkunsidrat li l-Istat aġixxa bħala investitur privat.
Tabella 2
Iż-Żieda Kapitali 2010
Parteċipant għaż-żieda fil-kapital
Kontribuzzjoni HUF biljun
Tip ta’ kontribuzzjoni
Sehem tal-kontribuzzjoni
MNV
20,7
Kapital ġdid
77 %
MNV
4,7
Tpartit dejn-ekwità
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Tpartit dejn-ekwità
5 %
TOTAL
26,8
100 %
(92)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq il-Kummissjoni tikkonkludi li taħt dawk iċ-ċirkostanzi ta’ Frar 2010 ir-rinazzjonalizzazzjoni ta’ Malév permezz taż-żieda tal-kapital ittrasferiet vantaġġ lill-kumpanija.
VII.3.5. Miżuri 5-8
(93)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-miżuri wara r-rinazzjonalizzazzjoni, jidher li s-self mill-azzjonist u l-injezzjonijiet tal-kapital kienu maħsuba sabiex jiffinanzjaw l-operazzjonijiet kurrenti ta’ Malév u biex tkun evitata l-insolvenza imminenti tagħha. L-Istat għalhekk implimenta dawn il-miżuri bl-istess għan: li Malév tinżamm għaddejja. Barra minn hekk, huma wkoll marbuta mill-qrib mill-kronoloġija tagħhom, peress li seħħew f’intervali ta' żmien qosra ħafna (jiġifieri minn Mejju sa Settembru 2010). Konsegwentement, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, skont BP Chemicals, dan is-self mill-azzjonisti ma jistax jiġi evalwat skont il-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq u b’mod partikolari, billi tiġi applikata l-Komunikazzjoni tar-Rata ta' Referenza (32), peress li huma kollha direttament marbuta mal-miżura 4 u għaldaqstant il-karattru tagħhom bħala għajnuna mill-Istat ma jkunx jista’ jiġi evalwat f’iżolazzjoni.
(94)
Mis-sottomissjoni Ungeriża joħroġ ċar li ebda investitur privat ma kien lest li jiffinanzja lil Malév, l-uniku sorsi tal-finanzjament kienu krediti fornituri u l-likwidità mogħtija mill-Istat. Fiż-żmien l-allokazzjoni tas-self l-Istat ma setax serjament jistrieħ fuq Malév li twettaq l-obbligu ta’ ħlas tal-imgħax u li tifdi s-self. Barra minn hekk, huwa wkoll dubjuż kemm kwalunkwe kreditur privat se jieħu r-riskju li jagħti self li jrid jitħallas lura f’somma waħda fi tmiem il-maturità lil kumpanija fi stat kumparabbli għal dak ta’ Malév (jiġifieri f’diffikultà permanenti). Fl-aħħarnett, minħabba l-istorja tal-kumpanija fejn jidħol kreditu fil-konfront tal-Istat (eż. nuqqas ta’ rimborż tal-ħlas bil-quddiem għall-kumpanija tal-operazzjonijiet tal-rt, differimenti ripetuti tat-taxxa u nuqqas ta’ ħlas), l-Istat u kwalunkwe investitur oħra ma setgħux jistennew li realistikament Malév tissodisfa l-obbligi tagħha.
(95)
Min-naħa l-oħra, anki skont il-Komunikazzjoni tar-Rata ta’ Referenza, l-imgħax u l-kollaterali stipulati miftiehma ma jkunx biżżejjed biex tiġi eskluża l-preżenza tal-għajnuna mill-Istat. Ir-rata tal-imgħax stipulata kienet 9,97 % filwaqt li r-referenza tal-HUF fil-mument tal-għotja kien jammonta għal 5,97 %. Marġini ta’ 400 bps biss fuq ir-rata bażi f'HUF mhix biżżejjed fid-dawl tal-prestazzjoni passata ta’ Malév u tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha (kumpanija kontinwament f’tarf il-falliment). Fir-rigward tal-kollateralizzazzjoni tas-self, il-valur tas-suq tal-kumpanija li tmexxi l-operazzjoni fuq l-art (HUF 3,5 biljun) fil-każ tal-falliment ta’ Malév hu diskutibbli, peres li Malév kienet l-imsieħeb dominanti tal-operazzjonijiet fuq l-art: fl-2009 63% tad-dħul kien iġġenerat minn Malév. Għalhekk, għallinqas fuq terminu qasir, il-prestazzjoni ekonomika tagħha kienet dipendenti fuq l-eżistenza ta’ Malév u l-valur tas-suq tagħha kienet għalhekk jonqos sostanzjalment kieku Malév falliet.
(96)
Fin-nuqqas ta’ pjan kredibbli ta’ ristrutturar, deher ċar mill-bidu li la s-self u lanqas iż-żieda kapitali ma kienu se jpoġġu fuq saqajha kumpanija li ma kellha l-ebda valur tas-suq li baqgħet fi stat kritiku. Dawn il-miżuri huma għalhekk prattikament ekwivalenti ta’ għotja sempliċi, peress li l-Istat ma kellu l-ebda prospetti li jirkupra l-fondi ‘investiti’.
(97)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżuri 5-8 taw vantaġġ lil Malév.
VII.4. Konklużjoni dwar il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat
(98)
Skont din l-evalwazzjoni, il-miżuri kollha involuti (miżuri 1-8) jikkonferixxu vantaġġ lil Malév. Dan il-vantaġġ ingħata mir-riżorsi tal-Istat.
(99)
Barra minn hekk, Malév hija linja tal-ajru u bħala tali tikkwalifika bħala impriża. Hija tikkompeti ma’ linji tal-ajru oħra li ma jibbenefikawx mill-istess vantaġġ. Għalhekk, il-miżuri huma distorsjoni tal-kompetizzjoni. Barra minn dan, hija attiva f’settur (l-avjazzjoni) fejn definittivament jeżisti kummerċ bejn l-Istati Membri; il-kriterju ta’ impatt fuq il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni huwa mwettaq ukoll.
(100)
Fl-aħħarnett, il-miżuri huma speċifiċi u selettivi fis-sens li jiffavorixxu biss impriża waħda (jiġifieri lil Malév).
(101)
Abbażi tal-argumenti miġjuba hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1-8 jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Taħt dawk iċ-ċirkostanzi, iridu jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
VII.5. Kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern
(102)
L-Artikoli 107(2) u 107(3) tat-TFUE jipprovdu għal eżenzjonijiet mir-regola ġenerali li l-għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mas-suq intern kif iddikjarat fl-Artikolu 107(1).
(103)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li Malév ilha f’diffikultà permanenti mill-inqas mill-2006. B’mod partikolari, ilha tagħmel telf mill-anqas sa mill-2003 (ara t-Tabella 1 hawn fuq) u diġà fl-2006 l-ekwità tagħha kienet negattiva (l-Figura 1 hawn fuq). Barra minn dan, l-awtoritajiet Ungeriżi kkonfermaw id-diffikultajiet permanenti tal-linja tal-ajru u li sa mit-tieni nofs tal-2006 hija kkwalifikat għal proċedimenti kollettivi ta’ insolvenza u għalhekk issodisfat il-punt 10(c) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar. Konsegwentement, l-unika bażi għall-kompatibilità ikunu l-Linji Gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar.
(104)
Rigward l-eliġibbiltà u l-kundizzjoni ta’ ‘tal-ewwel u tal-aħħar’, il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri taħt skrutinju ma jiffurmawx ‘proċess kontinwu ta’ ristrutturazzjoni’. Il-linja tal-ajru bidlet is-sid darbtejn fil-perjodu relevanti (jiġifieri bejn l-2007-2010) peress li kienet ġiet privatizzata u rinazzjonalizzata. Kienet taħt ‘ristrutturazzjoni’ kontinwa iżda mingħajr pjan koerenti. Fil-fatt wara l-privatizzazzjoni kienu nbdew xi inizjattivi ta’ tnaqqis fl-ispejjeż (is-sensji u l-għeluq ta’ ċerti rotot) iżda l-ispejjeż għal kull unità ma tnaqqsux biżżejjed. Skont l-awtoritajiet Ungeriżi, fl-2009 kienet inħadmet ‘orjentazzjoni strateġika’ ġdida fl-2009, li reġgħet ġiet riveduta mill-konsulenza Roland Berger fil-kuntest ta’ rinazzjonalizzazzjoni. Għalhekk, il-miżuri inkwistjoni huma miżuri ta’ ristrutturar differenti, li fil-prinċipju jiksru l-prinċipju ‘tal-ewwel u tal-aħħar’.
(105)
Il-Kummissjoni tinnota li, anke kieku Malév kellhom ikunu eliġibbli għall-għajnuna skont il-Linji gwida tas-salvataġġ u ristrutturazzjoni (jiġifieri kieku l-kundizzjoni ‘tal-ewwel u tal-aħħar’ kienet ġiet sodisfatti, quad non), ir-rekwiżiti għal għajnuna kompatibbli ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar ma tiġix sodisfatti, għar-raġunijiet stabbiliti hawn taħt.
(106)
Fir-rigward ta’ għajnuna għas-salvataġġ, il-punti 25(a)-(e) tal-Linji Gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar mhumiex sodisfatti. B’mod partikolari, il-miżuri li qed jiġu kkunsidrati mhumiex ristretti għall-minimu neċessarju, ma ngħatatx prova la ta’ ġustifikazzjoni minħabba raġunijiet soċjali serji u lanqas li ma għandhom l-ebda effetti negattivi mhux mixtieqa li jinfirxu għal fuq Stati Membri oħra. Barra minn hekk, bl-eċċezzjoni tal-miżuri 5 u 8, il-maġġoranza tagħhom ma ngħatawx fil-forma ta’ self jew garanziji.
(107)
Fir-rigward tal-għajnuna għar-ristrutturar, ma ġiet issodisfata l-ebda waħda mill-kundizzjonijiet ta’ kumpatibbiltà skont il-linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar.
(108)
B’mod partikolari, rigward il-punti 34-35 tal-Linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar, ‘ir-restorazzjoni tal-vijabililtà għat-tul’, l-awtoritajiet Ungeriżi ma tawx prova tal-prospetti ta’ vijabilità tal-linja tal-ajru u ma ppreżentawx pjan ta’ ristrutturar konformi mar-rekwiżiti stabbiliti mill-punti 36-37 tal-Linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar.
(109)
Barra minn hekk, fejn jidħol l-obbligu ta’ ‘evitar ta’ distorsjoni mhux mixtieqa tal-kompetizzjoni’ (il-punti 38-42 tal-Linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar), il-Kummissjoni tinnota li ma kienu implimentati l-ebda miżuri kumpensatorji.
(110)
Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-kundizzjoni ta’ ‘għajnuna limitata għall-minimu’ (il-punti 43-45 tal-Linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar), ma hemm l-ebda kontribuzzjoni proprja.
(111)
Fid-dawl tal-affarijiet imsemmija hawnhekk, il-miżuri 1-8 implimentati favur Malév sa mill-2007 mhumiex kompatibbli mal-linji gwida għas-salvataġġ u r-ristrutturar. Peress li l-miżuri ngħataw lil kumpanija f’diffikultà, ma hi applikabbli l-ebda bażi oħra għall-kompatibilità. Għalhekk, il-miżuri huma inkompatibbli mas-suq intern.
VIII. RKUPRU
VIII.1. Ġenerali
(112)
Skont it-TFUE u ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat irid jabolixxi jew ibiddel għajnuna (33) meta hija tkun iddeċidiet li hija inkompatibbli mas-suq intern. Il-Qorti, b’mod konsistenti, dehrilha li l-obbligu ta’ Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern hu mfassal sabiex terġa’ tiġi stabbilita s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (34). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li dak l-objettiv jinkiseb meta r-reċipjent ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna mhux skont il-liġi, biex b’hekk jitilef il-vantaġġ li kien igawdi fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kien hemm qabel il-ħlas tal-għajnuna (35).
(113)
Fuq dik il-każistika, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (36) stabbilixxa li ‘fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju.’
(114)
Għalhekk, minħabba li l-miżuri inkwistjoni jikkostitwixxu għajnuna li mhix skont il-liġi u inkompatibbli mas-suq intern, l-għajnuna għandha tiġi rkuprata sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk jiġi effettwat mill-mument ta’ meta l-benefiċjarju jkun ingħata l-vantaġġ, jiġifieri meta l-għajnuna tkun tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju u għandu jeħel l-imgħax sal-mument tal-irkupru effettiv.
VIII.2. L-element ta’ għajnuna fil-miżuri individwali
VIII.2.1. Miżura 1
(115)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li ‘Malév’, bħala l-marka tal-linja nazzjonali tal-ajru Ungeriża li ilha topera għal għexieren ta’ snin, għandha ċertu valur fis-suq tal-avjazzjoni. Min-naħa l-oħra l-Kummissjoni hija tal-fehma li taħt l-istruttura kuntrattwali speċifika, il-valur tal-marka kif allegat mill-awtoritajiet Ungeriżi ma jistax jiġi aċċettat. Valur oġġettiv għandu jkun ibbażat fuq evalwazzjoni indipendenti li tkun tqis ukoll is-sitwazzjoni finanzjarja globali ta’ Malév.
(116)
Fuq il-bażi ta’ dan, l-element ta’ għajnuna tal-miżura 1 huwa għalhekk ikkalkulat bħala li jilħaq is-EUR 56 miljun, jiġifieri EUR 76 miljun li minnhom jitnaqqas il-valur tal-pajplajn tal-pitrolju u tal-ajruplan (li jammonta għal EUR 20 miljun), bit-tnaqqis tal-valur oġġettiv tal-marka Malév (37). L-element eżatt ta’ għajnuna għandu jkun ikkalkulat mill-Ungerija. Fil-każ li l-Ungerija ma tippreżentatx argumenti konvinċenti għal valur oġġettiv tal-marka fil-mument tal-konklużjoni tat-tranżazzjoni għat-trasferiment tal-marka lill-MAVA, l-ammont kollu ta’ EUR 56 miljun se jitqies bħala għajnuna.
VIII.2.2. Miżura 2
(117)
Kif stabbilit hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura ittrasferiet lil Malév vantaġġ meta r-rimborż tal-ħlas bil-quddiem ma ġiex infurzat wara li sar dovut. Barra minn hekk, kien seħħ vantaġġ anki qabel, mill-inqas fil-mument meta l-ftehim ta’ xiri preliminai kien innotifikat fi Frar 2009 u l-ħlas bil-quddiem żdied (fuq il-prezz tas-suq stmat tal-kumpanija).
(118)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li tali faċilità kontanti ma kinitx tingħata mill-ebda operatur privat. Fil-fatt, l-ebda operatur tas-suq privat ma kien jaċċetta li jpoġġi dawn il-fondi għad-dispożizzjoni ta’ Malév, b’mod partikolari mingħajr ħlas, u ma jieħu l-ebda pass biex jirkuprahom. Fil-fatt, fil-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ l-awtoritajiet Ungeriżi infushom jirrikonoxxu li l-ħlas bil-quddiem kien maħsub biex Malév tibqa’ teżisti (ara l-paragrafu (80) hawn fuq). Għalhekk, l-ammont kollu tal-faċilità għall-perjodu li fih kienet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju huwa l-element tal-għajnuna: bejn Frar 2009 u Lulju 2009 HUF 0,8 biljun (id-differenza bejn il-valur tas-suq tal-kumpanija li tmexxi l-operazzjonijiet fuq l-art u l-‘pagament żejjed’) u bejn Lulju 2009 u Frar 2010 HUF 4,3 biljun (l-ammont kollu tal-ħlas bil-quddiem). L-irkupru għandu għalhekk jieħu kont tal-fatt li l-ammont kien skambjat f’ekwità fi Frar 2010 (ara l-miżura 4 hawn taħt).
VIII.2.3. Miżura 3
(119)
Fejn jidħol il-posponiment u n-nuqqas ta’ infurzar tal-kontribuzzjonijiet tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali, il-Kummissjoni tqis li d-dejn kollu dovut ta’ Malév minn Lulju 2008 sa Marzu 2010 lejn l-APEH jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, l-ammont kollu skedat mill-ġdid kollu wara din id-data (Lulju 2008) jikkostitwixxi wkoll għajnuna mill-Istat. Tabilħaqq, mhemm xejn li jissuġġerixxi li kreditur privat kien jikkonċedi dawk il-posponimenti u skedar mill-ġdid. L-irkupru għandu jqis il-fatt li l-ammonti dovuti tħallsu lura f’'Marzu 2010.
VIII.2.4. Miżura 4
(120)
Rigward iż-żieda fil-kapital, il-Kummissjoni tikkunsidra li, minħabba l-istat finanzjarju ta’ Malév, il-ħtieġa apparenti għal aktar appoġġ wara ż-żieda fil-kapital u n-nuqqas ta’ kwalunkwe prospett realistiku ta’ rkupru tal-fondi ‘investiti’, l-ebda investitur privat ma kien iqiegħed dawk il-fondi għad-dispożizzjoni ta’ Malév. Il-kapital injettat ta’ HUF 25,4 biljun miżjuda mat-tpartit tad-dejn ma’ ekwità ta’ HUF 4,7 biljun għal ħlasijiet bil-quddiem għall-Malév Ground Handling hija l-element tal-għajnuna.
VIII.2.5. Miżura 5
(121)
Fir-rigward tas-self li jammonta għal HUF 9,2 biljun, il-Kummissjoni tikkunsidra li minħabba l-istorja tad-dejn u l-qagħda tal-linja tal-ajru fil-mument tal-għoti ta’ dak is-self, l-Istat ma kellu l-ebda raġuni ta’ xejn li jistenna l-ħlas lura u fil-mument tal-għoti tas-self kien ukoll dubjuż jekk Malév kinitx tkun kapaċi tħallas l-imgħax. Fil-fatt, l-imgħax iddebitat ma tħallasx iżda sussegwentement ġie kkonvertit f’ekwità.
(122)
Għalhekk il-Kummissjoni tqis li s-self jista’ jitqabbel ma’ għotja sempliċi u għalhekk l-element tal-għajnuna huwa l-ammont tas-self kollu ta’ HUF 9,2 biljun għall-perjodu li fih kien għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, jiġifieri bejn l-għoti tal-porzjonijiet (Mejju, Ġunju u Lulju 2010) u l-konverżjoni tas-self f’ekwità (Settembru 2010). Imgħax dovut u imgħax mhux imħallas għandu jiġi nkluż fl-element tal-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk jieħu kont tal-fatt li l-ammont kien skambjat f’ekwità f’Settembru 2010 (ara l-miżura 6 hawn taħt). -
VIII.2.6. Miżura 6
(123)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-paragrafu (120) hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-ammont totali tad-dejn konvertit f’ekwità jista’ jitqies bħala għotja sempliċi u għalhekk l-ammont kollu ta’ HUF 9,4 biljun huwa l-element tal-għajnuna minn Settembru 2010.
VIII.2.7. Miżura 7
(124)
Għar-raġunijiet stabbiliti hawn fuq fil-paragrafu (120), il-Kummissjoni tikkunsidra li l-element ta’ għajnuna huwa l-kapitali ta’ HUF 5,3 biljun injettat minn Settembru 2010.
VIII.2.8. Miżura 8
(125)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-paragrafu (120) hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-ammont totali tas-self huwa kumparabbli ma’ għotja sempliċi u għalhekk l-ammont kollu ta’ HUF 5,7 biljun huwa l-element tal-għajnuna minn Settembru 2010.
IX. KONKLUŻJONI
(126)
Fuq il-bażi ta’ dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1-8 implimentati mill-Ungerija favur Malév jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(127)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1-8 huma inkompatibbli mas-suq intern.
(128)
Din l-għajnuna inkompatibbli għandha tiġi rkuprata mingħand Malév kif stabbilit fit-taqsima VIII.2 hawn fuq sabiex tinkiseb mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. L-ammont totali preċiż tal-irkupru, u magħdud miegħu, l-imgħax tal-irkupru, iridu jiġu kkalkulati mill-awtoritajiet Ungeriżi.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
L-Artikolu 1
Il-miżuri li ġejjin mogħtija mill-Ungerija lil Malév Hungarian Airlines Zrt. jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE:
a)
Miżura 1: It-teħid fil-31 ta’ Diċembru 2007 mill-impriża MAVA, proprjetà tal-Istat, ta’ self mogħti lil Malév mill-MFB, bank tal-iżvilupp 100 % proprjetà tal-Istat;
b)
Miżura 2: L-għoti ta’ HUF 4,3 biljun cash ‘faċilità kontanti’ għal sena fil-kuntest ta’ xiri ppjanat (li sussegwentement falla) minn MNV tas-sussidjarja tal-Malév li twettaq operazzjonijiet fuq l-art;
c)
Miżura 3: Id-dejn kollu fuq taxxa u sigurtà soċjali dovut minn Lulju 2008 sa Marzu 2010 u d-differiment ta’ pagamenti differenti tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali sa minn Lulju 2008;
d)
Miżura 4: Fi Frar 2010, żieda kapitali mill-MNV ta’ HUF 25,4 biljun (parzjalment realizzat bl-injezzjoni ta’ kapital ġdid ta’ HUF 20,7 biljun u parzjalment permezz ta’ tpartit ta’ dejn ma’ ekwità tal-ħlas bil-quddiem għall-kumpanija Ground Handling ta’ HUF 4,7 biljun);
e)
Miżura 5: Minn Mejju sa Awwissu 2010, tliet kontijiet ta’ self mill-azzjonisti b’total ta’ HUF 9,2 biljun mogħtija lil Malév mill-MNV, magħduda magħhom l-imgħaxijiet, iżda mhux imħallsa;
f)
Miżura 6: F’Settembru 2010, il-konverżjoni tas-self mill-azzjonisti (flimkien mal-imgħax dovut fuqu) msemmi fl-Artikollu 1(e) minn dejn għal ekwità fl-ammont ta’ HUF 9,4 biljun;
g)
Miżura 7: F’Settembru 2010, żieda ulterjuri tal-kapital fl-ammont ta’ HUF 5,3 biljun;
h)
Miżura 8: F’Settembru 2010, aktar self mill-azzjonisti fl-ammont ta’ HUF 5,7 biljun, magħdud miegħu l-imgħax dovuti imma mhux imħallas.
L-Artikolu 2
Il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 1 illegalment mogħtija mill-Ungerija lil Malév Hungarian Airlines Zrt. bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE huma inkompatibbli mas-suq intern.
L-Artikolu 3
(1) L-Ungerija għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarju.
(2) Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandhom iġorru mgħax mid-data li fiha tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sal-irkupru attwali tagħhom.
(3) L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
L-Artikolu 4
(1) L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
(2) L-Ungerija għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
L-Artikolu 5
(1) Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Ungerija għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
a)
L-ammont totali (l-imgħax fuq is-somma prinċipali u ta’ rkupru) li għandu jkun irkuprat mill-benefiċjarju;
b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni;
c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
(2) L-Ungerija għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex tkun implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru bl-imgħax tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2(3). Hija għandha tibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha ukoll tipprovdi informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ imgħaxijiet fuq l-għajnuna u l-irkuprati diġà miġbura mingħand il-benefiċjarju.
L-Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indrizzata lill-Ungerija.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Jannar 2012.