ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o režimu podpory C 38/09 (ex NN 58/09), který hodlá Španělsko provést ve prospěch podniku Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(oznámeno pod číslem K(2010) 4925)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/1/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na protokol č. 29 o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Dne 22. června 2009 obdržela Komise stížnost na záměr španělské vlády upravit systém financování španělského veřejnoprávního poskytovatele rozhlasového a televizního vysílání Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE). Dne 5. srpna 2009 proto Komise požádala Španělsko, aby jí o této úpravě poskytlo informace, zejména pak co se týče vztahu mezi novými daněmi a financováním RTVE. Dnem 1. září 2009 vstoupil v platnost nový zákon č. 8/2009 ze dne 28. srpna o financování Corporación de Radio y Televisión Española (Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española) (3), kterým se mění zákon č. 17/2006 ze dne 5. června o veřejnoprávním rozhlasovém a televizním vysílání (Ley 17/2006, de 5 junio, de la radio y la televisión de titularidad estatal) (4). Španělsko zaslalo Komisi požadované informace o režimu dne 21. září, 22. října a 26. října 2009.
(2)
Dopisem ze dne 2. prosince 2009 Komise informovala Španělsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s uvedeným opatřením řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotčenému opatření.
(3)
Španělsko na rozhodnutí odpovědělo dopisem ze dne 21. prosince 2009. Komise obdržela připomínky od několika zúčastněných stran a předala je Španělsku, aby se k nim mohlo vyjádřit. Španělsko tak učinilo dopisem z 23. března 2010.
(4)
Prostřednictvím dopisů s datem 19. února a 19. května 2010 si Komise vyžádala dodatečné informace - španělské orgány na žádosti zareagovaly dopisy z 22. března a 31. května 2010.
(5)
Dne 18. března 2010 zahájila Komise řízení o nesplnění povinnosti zasláním výzvy podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, neboť se domnívala, že ukládání daně z elektronických komunikací porušuje ustanovení článku 12 směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), jež detailně upravuje správní poplatky, které mohou členské státy ukládat podnikům poskytujícím telekomunikační služby nebo sítě tohoto typu. Šetření týkající se státní podpory probíhá, aniž by tím bylo dotčeno řízení o nesplnění povinnosti.
II. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
(6)
Současný systém financování veřejnoprávního vysílání, které ve Španělsku provozuje RTVE, je upraven zákonem č. 17/2006 a byl schválen v rozhodnutích Komise z roku 2005 a 2007 (7). Zákon č. 17/2006 pověřuje RTVE posláním veřejné služby. Veřejná služba RTVE je definována v hlavě I zákona (zejména v článcích 2 a 3) a v jejích ustanoveních se uvádí, že rozhlasové vysílání bude zajišťovat podnik RNE (Radio Nacional de España) a televizní vysílání podnik RTVE (Radio Televisión Española). Hlava II, část IV stanoví podmínky finančního a hospodářského rámce, v rámci něhož bude RTVE svou veřejnou službu plnit. Článek 33 konkrétně stanoví, že RTVE bude za plnění svých povinností veřejné služby dostávat vyrovnávací platby z rozpočtu v ročních intervalech. Ty nepřesáhnou čisté náklady, které RTVE a RNE na odvedenou veřejnou službu vynaloží. Hlava II část VI pak stanoví vnější kontrolu ze strany parlamentu, audiovizuální rady a účetního dvora.
(7)
Roční rozpočtované náklady na fungování RTVE dosáhly v roce 2007 částky 1 177 miliardy EUR, v roce 2008 částky 1 222 miliardy EUR a v roce 2009 částky 1 146 miliardy EUR. V posledních letech získávala RTVE za plnění veřejné služby roční vyrovnávací platby ve výši přibližně 500 milionů EUR: v roce 2006 to bylo 575 milionů EUR, v roce 2007 obdržela 433 milionů EUR a v roce 2008 pak 500 milionů EUR. V roce 2009 se však vyrovnávací platba zvýšila až na 726 milionů EUR (již po snížení příjmů z reklamy).
(8)
Zákon č. 8/2009 upravuje zákon č. 17/2006, pokud jde o definici poslání veřejné služby a o možnou podnikatelskou činnost RTVE. K poslání veřejné služby, které schválila Komise v roce 2005, doplňuje další prvky. V prvé řadě omezuje nákup vysílacích práv k přenosu sportovních událostí všeobecného a zvýšeného zájmu pro společnost - s výjimkou olympijských a paralympijských her - na 10 % celkového ročního rozpočtu vyhrazeného na externí dodávky, koupě a služby (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. i)). Stanoví také povinnosti týkající se vysílání pořadů pro děti (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. d)) a omezuje vysílání filmů velkých zahraničních producentů v době největší sledovanosti na 52 premiér za rok (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. m)).
(9)
Nový zákon rovněž stanoví, že koncem roku 2009 přestanou být zdrojem příjmů reklama, teleshopping, sponzoring nebo služby s placeným přístupem. Příjmy z příslušné podnikatelské činnosti budou nahrazeny prostředky získávanými ze stávajících poplatků nebo z nových daní, které se budou ukládat komerčním vysílacím subjektům a telekomunikačním operátorům. Španělsko doufá, že opatření zmírní tlak komerčních subjektů, zvýší jejich příjmy z reklamy a odstraní potenciální zdroj narušení trhu. RTVE bude dále používat jako zdroje podnikatelských příjmů poskytování služeb třetím stranám a prodej vlastní produkce (celkově cca 25 milionů EUR).
(10)
Roční příjmy z reklamy se doposud pohybovaly kolem 600 milionů EUR (667 milionů EUR v roce 2007 a 565 milionů EUR v roce 2008). Po ztrátě těchto podnikatelských příjmů budou čisté náklady RTVE na plnění služby veřejnoprávního vysílání dosahovat téměř stejné výše jako roční rozpočtované náklady na provoz. Španělsko tudíž navrhuje, že by se mohlo zrušení těchto příjmů kompenzovat zvýšením státního příspěvku z veřejných prostředků, a to až do vyrovnání ročních rozpočtových nákladů na provoz RTVE, přičemž odečítány by byly pouze malé příjmy ze zbývající podnikatelské činnosti uvedené v předchozím bodě (25 milionů EUR).
(11)
Celkové roční příjmy RTVE jsou v čl. 3 odst. 2 nového zákona stanoveny na maximálně 12 miliardy EUR v letech 2010 a 2011, v letech 2012-2014 se přepokládá nárůst o nanejvýše 1 % této částky a v následujících letech se zvýšení určí na základě ročního vývoje indexu spotřebitelských cen. Při určování těchto čísel a při porovnávání ročních rozpočtovaných nákladů RTVE Španělsko vypočítalo, že RTVE navíc vzniknou dodatečné roční náklady ve výši 104 milionů EUR, neboť vysílací čas dříve vyhrazený reklamě bude třeba pokrýt jiným audiovizuálním obsahem.
(12)
Podle plánování rozpočtu ve Španělsku budou tyto celkové roční příjmy složeny z příspěvků ze souhrnného státního rozpočtu dle režimu stanoveného zákonem č. 17/2006, jejichž výše se pohybuje kolem 500 milionů EUR, což odpovídá částce přidělované v dřívějších letech. Tyto prostředky budou získány na základě tří daňových opatření, která byla zavedena či upravena podle článků 4, 5 a 6 nového zákona a kterými jsou:
a)
daň ve výši 3 % z příjmu provozovatelů volně přístupného televizního vysílání a daň ve výši 1,5 % z příjmu provozovatelů zpoplatněného televizního vysílání. Tyto příspěvky nemohou představovat více než 15 % (v případě volně přístupného vysílání) a 20 % (v případě zpoplatněného vysílání) každoroční celkové podpory RTVE. Veškeré daňové příjmy, které tyto stropy překročí, se zahrnou do souhrnného státního rozpočtu. Tato daň se ukládá pouze subjektům usazeným ve Španělsku a služby dovážené z jiných členských států jí nepodléhají;
b)
daň ve výši 0,9 % z hrubého provozního příjmu (vyjma příjmu plynoucího z referenčního velkoobchodního trhu) provozovatelů telekomunikačních služeb, kteří jsou zapsaní v registru operátorů španělského regulačního orgánu pro telekomunikační trh Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones a provozují některou z následujících služeb: služby v rámci pevné telefonní sítě, služby v rámci mobilní telefonní sítě nebo poskytování internetového připojení. K této dani jsou povinny subjekty s celostátní působností nebo s působností přesahující území jedné autonomní oblasti, které poskytují audiovizuální služby nebo jakoukoli jinou službu, jež obsahuje reklamy. Předmětný příspěvek nemůže přesáhnout 25 % každoroční celkové podpory ve prospěch RTVE. Veškeré daňové příjmy, které tento strop překročí, se zahrnou do souhrnného státního rozpočtu. Tato daň se ukládá pouze subjektům usazeným ve Španělsku - služby dovážené z jiných členských států jí nepodléhají;
c)
80 % podíl z již existujícího poplatku za využívání rádiového spektra, a to až do maximální výše 330 milionů EUR, v souladu s ustanoveními zákona č. 32/2003 ze dne 3. listopadu 2003. Zbývající částka se zahrne do souhrnného státního rozpočtu. Uvedený procentuální podíl lze upravit v souladu s právními předpisy o souhrnném státním rozpočtu.
(13)
V článcích 5 a 6 zákona č. 17/2006 se výslovně uvádí, že daně ukládané provozovatelům komerčního televizního vysílání a telekomunikačním operátorům se vybírají „s cílem přispět k financování společnosti RTVE“. V jeho preambuli je pak explicitně zmíněna i souvislost mezi novými daněmi a finanční kompenzací vyplácenou RTVE za stažení z trhu s reklamou.
(14)
Pokud by příjmy z těchto tří fiskálních zdrojů nestačily pokrýt rozdíl ve výši 700 milionů EUR mezi obvyklými vyrovnávacími platbami za veřejnou službu (500 milionů EUR) a celkovými náklady na provoz RTVE, jež byly dosud pokrývány podnikatelskými příjmy, plánované rozpočtové prostředky budou doplněny prostředky ze souhrnného státního rozpočtu v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 (s ustanoveními čl. 2 odst. 2 zákona č. 8/2009), který ukládá vládě povinnost hradit čisté náklady vznikající RTVE v souvislosti s povinností veřejné služby. S ohledem na výše uvedené je tedy financování čistých nákladů na veřejnou službu RTVE zaručeno do maximální výše 1,2 miliardy EUR bez ohledu na výnosy z daní.
(15)
Španělsko potvrdilo, že příspěvek plynoucí z daní ukládaných provozovatelům televizního vysílání a telekomunikačním operátorům, nebude výhradně a nutně určen jen RTVE. Španělsko totiž stanovilo maximální částky, které lze z těchto daní poskytovat, a „přebytečné“ prostředky budou zahrnuty do souhrnného státního rozpočtu tak, aby je bylo možné využít i k pokrývání jiných nákladů. Španělské orgány mají také volnost, co se týče rozhodování o částce, která se z vybraných prostředků nakonec RTVE poskytne; tímto právem však nejsou dotčeny zmiňované maximální stropy. Podle plánu rozpočtu na rok 2010 se RTVE například přidělí méně než polovina maximálního možného příspěvku.
(16)
Aby nedošlo k nadměrné náhradě, nový zákon článkem 8 stanoví rezervní fond, do něhož budou putovat příjmy, které RTVE přidělila vláda, ale které její skutečné čisté náklady na plnění veřejné služby převyšují. Rezerva je omezena na 10 % ročních rozpočtovaných nákladů RTVE. Prostředky, jež 10 % strop překročí, budou vráceny do státní pokladny. Rezerva bude sloužit k pokrytí možných ztrát z předcházejících let. Pokud se rezervní prostředky během čtyř let neutratí, budou státu navráceny tak, že se o jejich částku sníží odpovídající vyrovnávací platba potřebná k plnění veřejné služby v následujícím roce.
(17)
Že RTVE nezíská žádnou náhradu, jež by převyšovala její skutečné čisté náklady plus uvedenou 10 % rezervu, bude na základě článků 37 a 39 až 41 zákona č. 17/2006 zaručeno prostřednictvím vnějších kontrol ze strany auditorů, ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado, ze strany parlamentu, audiovizuální rady a účetního dvora. Vyrovnávací platby za plnění veřejné služby budou snižovány o příjmy z několika málo zbývajících podnikatelských činností (ustanovení čl. 7 odst. 1 zákona č. 8/2009).
(18)
V tomto rozhodnutí jsou zkoumány aspekty změn zavedených v současném systému financování RTVE, o nichž Komise vyjádřila pochybnosti ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(19)
Komise uvedla, že hlavní podstatou změn provedených ve financování RTVE, jakož i téměř úplného upuštění od podnikatelských aktivit, je skutečnost, že část příjmů, které dosud podniku RTVE těmito činnostmi vznikaly, bude nahrazena příjmy, jež přinesou daně zavedené nebo upravené za stejným účelem. Z jednoznačných ustanovení zákona č. 8/2009 totiž vyplývá, že výše daní byla stanovena s cílem vyhradit jejich předem určenou procentuální část na financování RTVE. Tato souvislost mezi financováním a výnosy z nových daní nasvědčuje tomu, že existuje závazný vztah mezi určením daní a podporou poskytovanou RTVE v tom smyslu, že odpovídající vybrané prostředky se povinně určí k financování podpory a přímo se promítnou do její výše.
(20)
Soud se opakovaně usnesl na tom, že pokud je způsob financování nedílnou součástí opatření podpory, Komise jej musí při analýze opatření nutně zohlednit (8). Jestliže je daň konkrétně určená k financování podpory v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, Komise nemůže režim podpory, jehož je tato daň součástí, prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem. Metoda použitá pro financování podpory tak může způsobit, že režim podpory bude neslučitelný s vnitřním trhem v celé své úplnosti.
(21)
Komise proto vyjádřila pochybnosti, zda nové daně tvoří nedílnou součást opatření, či nikoliv. Pokud její nedílnou součástí jsou, Komise by musela posoudit jejich slučitelnost se Smlouvou, což by mělo vliv na celkovou zákonnost režimu podpory. Tyto obavy se zdají oprávněné, zejména pokud se vezme v úvahu, že Komise má pochybnosti o tom, zda jsou nové daně ukládané podnikům poskytujícím služby v rámci pevné telefonní sítě, služby v rámci mobilní telefonní sítě a služby připojení k internetu slučitelné se směrnicí 2002/20/ES (9).
(22)
Komise si také nebyla jistá, zda Španělsko po reformě systému financování zajistilo dostatečné záruky, jež by bránily možným nadměrným náhradám. Odstranění reklamy se může promítnout do výdajů vysílacího subjektu v tom smyslu, že subjekt bude sestavovat program v menší závislosti na úvahách obchodního rázu.
(23)
Systém financování RTVE by měl navíc předpokládat vhodný postup, jenž by umožnil předem vyhodnotit, zda nové služby veřejnoprávního vysílání RTVE splňují věcné požadavky Amsterodamského protokolu (10). Na základě informací, které poskytlo Španělsko, však Komise nemohla posoudit, zda již země takový mechanismus má.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(24)
Komise obdržela připomínky od patnácti stran: od subjektů komerčního vysílání (TF1 a Evropského sdružení komerčních televizních společností (ACT)), od provozovatelů zpoplatněného televizního vysílání (DTS a Canal Satélite), od poskytovatelů telefonních a internetových služeb (redtel, ONO a AETIC), od provozovatelů kabelové televize (Cable Europe) a od inzerentů. Některé ze stran požádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost.
(25)
Většina zúčastněných stran si stěžovala na nezákonnost nových daní, které podle nich narušují hospodářskou soutěž mezi veřejnoprávním a soukromým televizním vysíláním, mezi televizním vysíláním nezpoplatněným a zpoplatněným nebo mezi subjekty, jež nabízejí pouze telekomunikační služby, a subjekty, jež kromě nich nabízejí také služby audiovizuální. Strany také zpochybnily slučitelnost daně z elektronických komunikací s článkem 12 směrnice 2002/20/ES (autorizační směrnice) (11).
(26)
Provozovatelé vysílání a poskytovatelé internetových služeb zpochybnili také slučitelnost definice poslání veřejné služby, kterým je RTVE pověřena. Definice se prý vyznačuje nepřesností a je příliš velkorysá, pokud jde o získávání vysílacích práv k význačným sportovním akcím nebo k filmům velkých zahraničích producentů. Konkrétně společnost TF1 poukazuje na skutečnost, že nebyla zavedena žádná kontrola ex ante, jaký vliv bude mít zavedení nových významných veřejnoprávních služeb ze strany RTVE.
(27)
Co se týče možného závazného vztahu mezi určením daní a podporou, provozovatelé vysílání a poskytovatelé internetových služeb tvrdí, že příjmy plynoucí z nových daní budou mít přímý vliv na podporu. Obávají se zejména, že nárůst daňových příjmů by mohl způsobit to, že náhrada poskytovaná RTVE přesáhne čisté náklady na plnění veřejné služby.
(28)
Pokud jde o přiměřenost podpory, několik provozovatelů televizního vysílání a poskytovatelů internetových služeb spatřuje určité riziko nadměrné náhrady. Rozpočet ve výši 1,2 miliardy EUR, který je pro RTVE plánován a který je určen zákonem č. 8/2009, prý není založen na odpovídajícím výpočtu čistých nákladů na plnění veřejné služby. Roční běžné náklady zahrnované do rozpočtu RTVE představují nahodilý základ, jenž nerozlišuje mezi podnikatelskou činností a veřejnou službou. Plánování zejména nezohledňuje snížení nákladů, k němuž by došlo v souvislosti se zrušením reklamy tím, že by přestaly být zapotřebí pořady, které jsou schopny zaujmout velké množství diváků, a jejich výroba (např. výroba kulturních pořadů) by v důsledku byla méně nákladná. Jiné zúčastněné strany se naopak obávají, že by RTVE mohla utrácet více peněz na hodnotné pořady.
(29)
Za možnou nadměrnou náhradu byla také považována skutečnost, že ztráta příjmů z reklamy by se v RTVE plně pokrývala státními prostředky. Při výpočtu kompenzace by se vycházelo z předchozích let, avšak hospodářská krize v roce 2010 pravděpodobně snížila příjmy z podnikatelské činnosti, a tudíž i celkové příjmy RTVE. Bylo by nespravedlivé, kdyby RTVE zrušením dvojitého financování získávala zaručené příjmy nezávisle na proměnných podnikatelských příjmech.
(30)
Provozovatelé vysílání zpochybňují také existenci účinného systému rozpočtové kontroly, jenž by zaručil, že z veřejných prostředků se budou pokrývat pouze čisté náklady na plnění veřejné služby.
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
(31)
Španělsko se na úvod ohrazuje proti tomu, aby Komise v současném řízení posuzovala otázky přiměřenosti a existence kontroly ex ante pro nové významné služby. Ty jsou totiž součástí současného režimu financování RTVE, tak jak byl Komisí schválen v roce 2005 a 2007. Rozhodnutí o zahájení tohoto řízení se zakládá na tom, že reforma systému financování se považuje za novou podporu ve smyslu čl. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12). Prvek „nové podpory“ by však byl omezen na reformu financování prostřednictvím zavedení nových daní, a ostatních prvků platného režimu by se nedotkl, ani by je nezměnil. Ostatní prvky by tudíž byly i nadále podporou existující, a Komise by je v tomto řízení neměla posuzovat.
(32)
Co se týče otázky povinné vázanosti určení daně, Španělsko tvrdí, že nové daně nejsou nedílnou součástí podpory, ani se přímo nepromítnou do její výše. Španělsko zdůrazňuje, že podle čl. 2 odst. 2 zákona č. 8/2009 (ve spojení s článkem 33 zákona č. 17/2006) jsou jediným faktorem pro určení výše veřejného financování RTVE její čisté náklady na plnění veřejné služby, nezávisle na výnosu z daní. Při plánování nákladů na veřejnou službu se nezohledňují příjmy pocházející z daní, ale vychází se z nákladů na tuto službu v předchozích letech.
(33)
Španělsko potvrdilo, že příspěvek pocházející z daní ukládaných provozovatelům televizního vysílání a telekomunikačním operátorům neplyne pouze do RTVE. Příjmy z daní se totiž převádějí do souhrnného státní rozpočtu (státní pokladny), ze kterého se posléze provádí veškeré platby RTVE. Španělsko stanovilo pro příspěvek pocházející z daní maximální stropy. Veškeré příjmy, které je překročí, se budou zásadně převádět do souhrnného státního rozpočtu, a budou se tak moci použít i pro jiné účely. Pod hranicí těchto maximálních stropů může Španělsko kromě toho rozhodnout o tom, jaké procento z daně RTVE skutečně přidělí. V plánu rozpočtu na rok 2010 se například počítá s tím, že se RTVE přidělí méně než polovina maximálního možného příspěvku.
(34)
Skutečnost, zda výnos z nových daní bude oproti předpokladům vyšší či nižší, nepovede podle španělských orgánů ke změnám v plánované výši vyrovnávacích plateb za plnění veřejné služby. Pokud by výnos z nových fiskálních zdrojů nepostačoval k pokrytí schodku ve financování zapříčiněného odstraněním reklamy, nezbytné prostředky by se v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 získaly ze souhrnného státního rozpočtu. Naopak veškeré výnosy, jež budou přebývat, se odvedou do souhrnného státního rozpočtu. Jakékoliv příjmy, jež přesáhnou strop 1,2 miliardy EUR stanovený v čl. 3 odst. 2 zákona č. 8/2009, budou převedeny do státní pokladny. S ohledem na výše uvedené by se tedy celkové plánované financování veřejné služby RTVE neodvíjelo od výše zvláštních daňových výnosů, ale vycházelo by v každém případě ze souhrnného státního rozpočtu.
(35)
Pokud jde o přiměřenost podpory, Španělsko trvá na tom, že bude zaručen princip pokrývání čistých nákladů. Čisté náklady jsou podle čl. 33 odst. 1 zákona č. 17/2006, ve znění zákona č. 8/2009, jediným parametrem pro určování skutečné výše podpory. Zákon č. 8/2009 v čl. 2 odst. 2 a v čl. 8 odst. 2 stanoví, že souhrnný státní rozpočet bude na jedné straně zdrojem potřebných prostředků v případě, kdy nebude výnos z daní dostačovat, a na druhé straně do něho budou plynout veškeré přebývající výnosy s výjimkou možné nadměrné náhrady stanovené v čl. 8 odst. 1 a 2 a představující 10 % ročních rozpočtovaných nákladů.
(36)
Při přizpůsobování plánu ročního rozpočtu ve výši 1,2 miliardy EUR v následujících letech by Španělsko nepostupovalo nahodile. Tato částka vychází z ročních rozpočtovaných nákladů, které RTVE vzniknou při plnění závazků veřejné služby. Příslušné závazky se nezměnily natolik, že by bylo možno očekávat snížení výdajů, ba spíše naopak - stěžovatelé si zřejmě neuvědomili, že RTVE bude muset podle výpočtů investovat 104 miliony EUR do dodatečné produkce, aby pokryla vysílací čas uvolněný odstraněním reklamy.
(37)
Rovněž nelze na tuto věc nahlížet tak, že by RTVE po zrušení reklamy již nebyla nucena lákat velké množství diváků, a mohla by proto snížit náklady na výrobu a nabízet méně zajímavé programy. V této souvislosti lze tvrdit, že s ohledem na poslání veřejné služby by bylo povinností RTVE udržet si mezi televizními stanicemi nadále významné postavení i značný počet diváků tak, aby tento úkol mohla účinně plnit.
(38)
Rozpočet RTVE bude navíc v souladu s článkem 37 zákona č. 17/2006 podléhat účinné kontrole ex post, kterou zaručí vnitřní audit, přezkum ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado a vnější audit prováděný specializovanou soukromou firmou (KPMG). Články 39 a 40 tohoto zákona rovněž stanoví, že nad účetnictvím RTVE bude každý rok vykonávat dohled parlament a audiovizuální rada, které budou rovněž sledovat, zda RTVE plní své poslání veřejné služby. RTVE konečně podléhá také kontrole účetního dvora.
(39)
Pokud jde o existenci kontroly ex ante, jaký vliv bude mít zavedení nových významných služeb, Španělsko uvedlo, že takový postup byl stanoven v čl. 41 odst. 3 zákona č. 7/2010 ze dne 31. března (Ley 7/2010 de 31 de marzo, General de la Comunicación Audiovisual) (13). Touto kontrolou ex ante byla pověřena Státní rada pro audiovizuální sdělovací prostředky (Consejo Estatal de Medios Audiovisuales), nezávislý dozorčí a regulační orgán pro oblast veřejnoprávního vysílání, a kontrola spočívá ve veřejné konzultaci zúčastněných stran, ve zveřejnění konkrétních výsledků a v hodnocení celkového účinku každé nové služby na trh. Španělské orgány rovněž zdůraznily, že hodlají s RTVE před 1. listopadem 2010 uzavřít smlouvu/program, v níž se definuje, co se významnou novou službou rozumí. Podle návrhu této smlouvy/programu se novou významnou službou míní nová nabídka, která se jednoznačně liší od stávajících služeb (ty lze klasifikovat jako relevantní výrobkový trh) a která by mohla mít vliv na trh, zejména co se týče poptávky.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(40)
Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(41)
Finanční prostředky zahrnované do španělského systému financování RTVE plynou do souhrnného státního rozpočtu, odkud jsou posléze uvolňovány. Jedná se o přímý převod veřejných prostředků ve prospěch určitého konkrétního podniku, a k těmto prostředkům přitom nemají přístup jeho konkurenti. S ohledem na výše uvedené se tedy RTVE těší selektivní výhodě.
(42)
Nicméně Španělsko ve svých připomínkách zaslaných před zahájením řízení uvedlo, že reforma obchod mezi členskými státy neovlivňuje, neboť RTVE neprovozuje své služby mimo území Španělska. Jestliže však určitá veřejná finanční podpora posílí postavení jednoho podniku oproti jiným podnikům, kteří s ním soutěží ve výměnách v rámci Unie, je třeba mít za to, že těchto jiných podniků se daná podpora dotýká, a to dokonce i tehdy, když sám přijímající podnik není zapojen do vývozu (14). Pokud tedy některý členský stát poskytuje podpory podnikům činným v oblasti služeb a distribuce, tyto podpory ovlivní výměny v rámci Unie, aniž by přijímající podniky musely provozovat svou činnost mimo předmětný členský stát (15).
(43)
Ve sděleních Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání z let 2001 a 2009 se v souvislosti s tímto principem uvádí: „lze rovněž obecně předpokládat, že státní financování veřejnoprávních vysílacích organizací ovlivňuje obchod mezi členskými státy. … To jednoznačně platí pro získávání a prodej programových práv, které se často uskutečňují na mezinárodní úrovni. Vlastnická struktura provozovatelů komerčního vysílání se kromě toho může rozšířit na více členských států“ (16).
(44)
Sama RTVE působí na mezinárodních trzích (prodejem programů nebo získáváním vysílacích práv k programům). Prostřednictvím Evropské vysílací unie směňuje televizní pořady a účastní se systému Eurovize (17). V oblasti nákupu a prodeje vysílacích práv k programům kromě toho přímo soutěží s komerčními vysílacími subjekty, jež působí na vnitrostátním a mezinárodním trhu a jejichž akcie jsou spravovány v rámci mezinárodní struktury. S ohledem na výše uvedené by tedy podpora určená RTVE mohla narušit hospodářskou soutěž na španělském trhu v neprospěch výměny mezi členskými státy, a to i bez podnikatelských aktivit, které RTVE vyvíjela až do srpna 2009. Komise se v tomto duchu vyjádřila již v rozhodnutích E 8/2005 a NN 8/07.
(45)
Komise rovněž zvážila možnost, že opatření týkající se financování by bylo možné považovat za pouhou náhradu závazků veřejné služby a že tato náhrada by RTVE žádnou finanční výhodu nepřinesla - při této úvaze přitom vycházela z rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark (18). RTVE je podnikem, jemuž byl svěřen úkol poskytovat služby obecného hospodářského zájmu, a sice služby veřejnoprávního vysílání. Opatření ze strany státu, která vyrovnávají dodatečné čisté náklady na plnění služby obecného hospodářského zájmu, nelze označovat za státní podporu, pokud jsou splněny všechny podmínky stanovené v uvedeném rozsudku. Za prvé, podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny; za druhé, parametry pro výpočet kompenzace musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; za třetí, kompenzace by neměla přesáhnout to, co je nutné pro celkové nebo částečné pokrytí nákladů vyplývajících z výkonu závazků veřejné služby, s tím, že bude brát v úvahu jim příslušné příjmy a přiměřený zisk z výkonu těchto závazků; a za čtvrté, pokud nebyl podnik pověřený plněním závazků veřejné služby v určitém případě vybrán prostřednictvím procesu zadávání veřejných zakázek, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro společenství, musí být výše kompenzace určena na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil průměrný, správně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky.
(46)
Podpora ze státních prostředků, která se nabízí podnikům výslovně pověřeným veřejnou službou s cílem kompenzovat jim náklady vzniklé v souvislosti s plněním jejich povinností a která všechny výše uvedené podmínky nesplňuje, spadá do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU a musí být považována za státní podporu ve smyslu tohoto článku (19).
(47)
Podnik RTVE byl pověřen poskytováním služby veřejnoprávního vysílání tak, jak se uvádí v zákonech č. 17/2006 a č. 8/2009, ovšem tento subjekt byl k tomuto úkolu jmenován zákonem, nikoli prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Španělské orgány také neurčily výši potřebných vyrovnávacích plateb na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil průměrný, správně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky. Výše náhrady se stanovuje každý rok, a to na základě běžných čistých nákladů bez použití reference v podobě správně řízeného podniku. Parametry, jež by sloužily jako základ pro výpočet náhrady, nebyly dopředu stanoveny objektivním a průhledným způsobem. S ohledem na výše uvedené tedy nejsou splněny všechny podmínky stanovené Soudním dvorem a opatření, která jsou předmětem analýzy, lze označit jako státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (20).
(48)
Španělsko nové opatření podpory neoznámilo. Tvrdí totiž, že toto opatření nepředstavuje výraznou změnu stávajícího podpůrného režimu, upraveného v souladu s rozhodnutím Komise ve věci E 8/2005 a v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, a že tudíž nejde o novou podporu, u které by bylo oznámení nutné.
(49)
Podle čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 659/1999 se „novou podporou“ rozumí každá podpora, která není existující podporou, včetně změn existující podpory. Za změny stávající podpory se přitom podle článku 4 prováděcího nařízení (ES) č. 794/2004 nepovažují úpravy čistě formálního či administrativního charakteru, které nemohou ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem, ani zvýšení původního rozpočtu stávajícího režimu podpor (o maximálně 20 %).
(50)
Aby bylo možné změnu existujícího režimu označit za „novou podporu“, změna v systému musí být zásadní, resp. upraveny musí být jeho základní rysy - k tomu by například došlo tehdy, pokud by byly provedeny změny ve sledovaném cíli, v základu, ze kterého se vychází při stanovování daně, v dotčených osobách či subjektech nebo obecně ve zdroji financování (21). Ve věci, kterou se zabývá toto rozhodnutí, došlo k zásadní změně, pokud jde o zdroje financování RTVE. Z nových zdrojů financování také vyplývá, že financování spojené s reklamou (které nebývalo podporou) je nyní poskytováno státem (a podporou je). Toto výrazné zvýšení objemu podpory a přechod od systému dvojitého financování k financování samostatnému jasně nasvědčují, že se v tomto případě jedná o novou podporu.
(51)
Přestože v čl. 1 písm. c) uvedeného nařízení se stanoví, že změny existujících podpor se mají považovat za novou podporu, toto ustanovení znamená, že za novou podporu nelze považovat každou upravenou existující podporu, nýbrž že za novou podporu lze označit pouze změnu jako takovou, tak jak zdůraznil Soud prvního stupně ve věci Gibraltar (22). Soud také uvedl, že „pouze v případě, že se změna týká vlastní podstaty původního režimu podpory, se tento přeměňuje na nový režim podpory. Pokud lze nový prvek jednoznačně oddělit od původního režimu, nejedná se o podstatnou změnu existujícího režimu“ (23).
(52)
Z této judikatury a právních předpisů vyplývá, že úpravy, jež nemají vliv na posouzení slučitelnosti podpůrného opatření, nemají vliv ani na podstatu podpory, a nemění tudíž nic na úvaze, že opatření je existující podporou. Jestliže má ale na druhé straně některá úprava vliv na podstatu režimu, avšak ne do takové míry, aby bylo zapotřebí nové posouzení jeho ostatních prvků, daná úprava může být předmětem nezávislého posouzení, jež se nebude zbylými prvky režimu zabývat. Oznamovací povinnost a přezkum ze strany Komise se v takovém případě týkají pouze konkrétní úpravy.
(53)
Všechna tři daňová opatření, která se zavádějí nebo upravují v článcích 4, 5 a 6 zákona č. 8/2009, lze oddělit od stávajícího režimu financování RTVE. Přestože nové zdroje financování mohou ovlivnit zákonnost režimu jako takového, nemají vliv na posuzování ostatních prvků podpory, která je poskytována RTVE, ani na účinek, který by podpora mohla mít na trhu.
(54)
Nové prvky podpory - nové daně - mohou tvořit nové podpory, neboť neodpovídají žádné ze situací, které jsou popsány v čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999. Tyto prvky se zavádějí prostřednictvím předpisů schválených po vstupu Smlouvy v platnost, nepředstavují jednotlivou podporu udílenou v rámci schváleného režimu podpory, nebyly schváleny na základě čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 659/1999, nebyly uděleny deset let před prvním opatřením Komise a uplatňují se v odvětví, která jsou v okamžiku jejich vstupu v platnost, otevřená hospodářské soutěži. I kdyby Komise připustila jako hypotézu argument španělských orgánů, podle nichž se tyto prvky mají považovat za úpravu existujícího režimu financování, zdá se, že způsob financování doplňkových prostředků RTVE by představoval podstatnou úpravu stávajícího režimu financování, pokud jde o zdroj prostředků. Existující režim nezahrnoval zvláštní daně, které je třeba vybírat ve prospěch RTVE a jejichž zákonnost může ovlivnit slučitelnost celé podpory.
(55)
Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, změny ve financování RTVE vyvolaly u Komise pochybnosti co do jejich účinku na celkovou slučitelnost financování RTVE se Smlouvou a vyžádaly si dodatečné posouzení ze strany Komise. Předmětné změny měly být formálně oznámeny Komisi. Výše bylo zmíněno, že označení za novou podporu se vztahuje pouze na úpravu jako takovou, pročež Komise zahájila řízení s jediným cílem, a to posoudit charakter těchto změn a jejich důsledky, co se týče slučitelnosti podpory.
(56)
Podporu, která je udělována subjektům veřejnoprávního vysílání ve formě náhrady za plnění veřejné služby, posuzuje Komise podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU a vychází přitom z kritérií stanovených ve sdělení o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (sdělení o vysílání z roku 2001) (24). Podle sdělení Komise o stanovení norem pro posuzování protiprávních státních podpor a podle 100. bodu sdělení o vysílání z roku 2009 by se v případě nových neoznámených podpor nové sdělení použilo jen tehdy, pokud by byla dotčená podpora udělena po jeho zveřejnění dne 27. října 2009. V tomto případě byl však nový systém podpor zaveden v okamžiku, kdy vstoupil v platnost daný zákon, tj. 1. září 2009. Nový režim financování se proto bude posuzovat na základě sdělení z roku 2001 a na základě pozdější rozhodovací praxe Komise (25).
(57)
Aby bylo na určité opatření možno použít výjimku podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny následující podmínky:
a)
daná služba musí být službou obecného hospodářského zájmu a musí být členským státem jasně vymezena jako taková (definice);
b)
daný podnik musí být členským státem prováděním uvedené služby výslovně pověřen (pověření);
c)
uplatnění pravidel hospodářské soutěže obsažených ve Smlouvě (v tomto případě zákaz státní podpory) musí zabránit výkonu zvláštních úkolů přidělených podniku a výjimka z takových pravidel nesmí ovlivnit rozvoj obchodu v rozsahu, který by odporoval zájmům Unie (přiměřenost) (26).
(58)
Ve zvláštním případě veřejnoprávního vysílání musí být výše uvedený přístup přizpůsoben na základě výkladových ustanovení Amsterodamského protokolu, který hovoří o „plnění veřejných služeb, jak jsou svěřeny, vymezeny a organizovány v každém členském státě“ (definice a pověření) a umožňuje výjimku z pravidel Smlouvy v případě financování veřejnoprávního vysílání„v míře, v jaké je takové financování poskytováno organizacím pro veřejnoprávní vysílání pro plnění poslání veřejné služby […] a […] neovlivňuje podmínky obchodu a hospodářskou soutěž ve Společenství v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, přičemž se přihlíží k plnění veřejné služby“ (přiměřenost) (27).
(59)
Poslání veřejné služby, jak je definováno v zákoně č. 17/2006, považovala Komise ve svém rozhodnutí o financování RTVE ve věcech E 8/2005 a NN 8/07 za slučitelné s čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Ustanovení čl. 9 zákona č. 8/2009 se této definice dotýká tak, že doplňuje povinnosti a omezení v souvislosti s obsahem, který RTVE vysílá. Kritérium, podle něhož má být pověření veřejnou službou odpovídajícím způsobem vymezeno, tak zůstává nadále splněno. Vyřazení RTVE z trhu s televizní reklamou může navíc posílit poslání veřejné služby tím, že program RTVE bude méně záviset na úvahách obchodního rázu nebo na výkyvech v podnikatelských příjmech.
(60)
O těchto aspektech financování RTVE proto Komise v rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřila žádné pochybnosti.
(61)
Hlavními změnami ve financování RTVE jsou téměř úplné upuštění od podnikatelské činnosti a přechod od systému dvojitého financování (z veřejných prostředků a z příjmů z podnikatelské činnosti) k financování samostatnému, v němž je vysílání hrazeno výlučně, či téměř výlučně z veřejných prostředků (systémy jsou takto rozlišeny v bodu 45 sdělení o vysílání z roku 2001). Členské státy si mohou libovolně zvolit kombinaci různých zdrojů a odpovídající způsoby financování. Část příjmů RTVE, jež dosud pocházela z podnikatelské činnosti, však v tomto případě nebude hrazena pouze prostředky ze souhrnného státního rozpočtu podle článku 33 zákona č. 17/2006, ale také prostředky získanými z určitých daní, které byly zavedeny nebo upraveny přímo za tímto účelem.
(62)
Spojitost mezi financováním a příjmy z nových daní nasvědčuje tomu, že prostředky vybrané na těchto daních jsou zřejmě určeny k pokrývání podpory pro RTVE a že se patrně přímo promítají do její výše. V případech, kdy je daň konkrétně určená k financování podpory v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, nemůže Komise režim podpory, jehož je tato daň součástí, prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem. Metoda používaná pro financování podpory tak může způsobit, že režim podpory bude neslučitelný s vnitřním trhem v celé své úplnosti. S ohledem na výše uvedené a s přihlédnutím k 21., 22. a 23. bodu odůvodnění je tedy zapotřebí posoudit, zda nový systém financování skutečně stanoví závaznou spojitost mezi podporou a určením daní, a zda by proto Komise měla účinky nových podpor zahrnout do analýzy státní podpory.
(63)
Aby mohla být daň považována za nedílnou součást opatření podpory, musí existovat vztah závazného určení mezi dotčenou daní a dotčenou podporou v tom smyslu, že výnos z daně je nezbytně určen k financování podpory a přímo ovlivňuje její výši (28).
(64)
Tyto podmínky nejsou v tomto případě splněny. Jak potvrdilo Španělsko, výše podpory pro RTVE se určuje tak, že se zohlední pouze potřeby financování RTVE a odhadované čisté náklady na plnění služby veřejnoprávního vysílání. Financování poskytované RTVE je tak v praxi a v souladu s právem nezávislé na výnosu z daní a odvíjí se výhradně od čistých nákladů na plnění veřejné služby. Výnos z daní, který bude určen k financování RTVE, nemůže přesáhnout čisté náklady na plnění veřejné služby (veškeré příjmy, které je překročí, se opět vloží do souhrnného státního rozpočtu), a pokud by byl výnos ve srovnání s těmito náklady naopak nižší, rozdíl by se pokryl příspěvkem ze souhrnného státního rozpočtu. Větší či menší výnosy z daní plánované částky nijak nezmění. Pokud by výnos z nových fiskálních zdrojů nepostačoval k pokrytí schodku ve financování zapříčiněného zrušením reklamy, nezbytné prostředky by se v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 získaly ze souhrnného státního rozpočtu. Naopak veškeré výnosy, jež budou přebývat, se odvedou do souhrnného státního rozpočtu. S ohledem na výše uvedené by se tedy celkové plánované financování veřejné služby RTVE neodvíjelo od výše zvláštních daňových výnosů, ale vycházelo by v každém případě ze souhrnného státního rozpočtu.
(65)
Skutečnost, že v důvodové zprávě i samotném zákonu se zmiňuje vztah mezi daněmi a účel, za kterým se zavádějí, na tomto závěru nic nemění. V textu zákona („s cílem přispět k financování společnosti RTVE“) není povaha vztahu mezi daněmi a podporou definována.
(66)
Komise proto dospěla k závěru, že žádné ze tří fiskálních opatření popsaných ve 14. bodě odůvodnění není nedílnou součástí podpory. Otázka jejich zákonnosti je z hlediska posouzení slučitelnosti podpory pro RTVE irelevantní. Pro posouzení státní podpory nejsou relevantní ani připomínky, které ohledně jejich zákonnosti předložily zúčastněné strany. Řízení o nesplnění povinnosti, jež v současné době probíhá ve vztahu k dani z elektronických komunikací a kvůli domnělému porušení článku 12 směrnice 2002/20/ES (autorizační směrnice), proto nemá na toto rozhodnutí vliv.
(67)
Pokud jde o přiměřenost vyrovnávací platby, která nemá pokrývat více než čisté náklady RTVE na plnění její povinnosti veřejné služby, nový zákon stanoví, že veškeré příjmy RTVE, jež přesáhnou čisté náklady na veřejnou službu plus dodatečnou rezervu ve výši 10 %, se vloží zpět do souhrnného státního rozpočtu. Přebývajících 10 % lze v rezervním fondu ponechat po dobu nejvýše čtyř let ke krytí možné nedostačující náhrady z předešlých let nebo k hrazení výjimečných nákladů. Tento mechanismus, který má bránit nežádoucím nadměrným náhradám, je v souladu s rozhodovací praxí Komise (29).
(68)
Aby byla podpora přiměřená, členské státy musí navíc zavést vhodný mechanismus, který by umožnil pravidelnou a účinnou kontrolu využívání veřejných prostředků při plnění povinnosti veřejné služby (30) a který by zaručil, že financování poskytované každý rok státem nepřesáhne čisté náklady na veřejnou službu (31). Ve Španělsku platí nadále systém vnější kontroly zavedený zákonem č. 17/2006, který byl popsán dříve v textu, byl schválen Komisí v rozhodnutí E 8/2005 a umožňuje určit čisté náklady na veřejnoprávní vysílání.
(69)
Jelikož zrušení reklamy se může promítnout do nákladů vysílacího subjektu v tom smyslu, že jeho program bude méně závislý na úvahách obchodního rázu, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvala Španělsko a ostatní zúčastněné strany, aby jí k mechanismu financování poskytly své připomínky s cílem vyloučit možnost, že by mohlo docházet k nadměrným kompenzacím.
(70)
Pravděpodobnost, že by podniku RTVE mohla být nabídnuta nadměrná kompenzace, vyvolala u zúčastněných stran obavy. Plánovaný roční rozpočet RTVE ve výši 1,2 miliardy EUR prý není založen na odpovídajícím výpočtu čistých nákladů na plnění veřejné služby. Údajně nerozlišuje mezi podnikatelskou činností a veřejnou službou a nezohledňuje ani snížení nákladů, ke kterému by došlo odstraněním reklamy - už by totiž nebylo potřeba, aby pořady RTVE lákaly velké množství diváků a do jejich výroby by bylo možné investovat méně prostředků. Celková náhrada za ztrátu příjmu z reklamy by se navíc počítala na základě předchozích let, avšak v roce 2010 hospodářská krize pravděpodobně snížila příjmy z podnikatelských aktivit, a tudíž i celkové příjmy RTVE. Bylo by nespravedlivé, kdyby RTVE zrušením dvojitého financování získávala zaručené příjmy nezávisle na proměnných podnikatelských příjmech. Zúčastněné strany vyjádřily obavy také v souvislosti rozpočtovou kontrolou.
(71)
Španělsko však prokázalo, že plánovaný rozpočet zůstává v souladu s ročními rozpočtovanými náklady z předchozích let a že neexistuje důvod předpokládat, že by se podniku RTVE v důsledku pouhého zrušení reklamy mohly v tuto chvíli nebo v blízké budoucnosti výrazně snížit náklady. O velký počet diváků bude muset RTVE usilovat stále a odstranění reklamy si navíc vyžádá vysílání a financování další produkce. V porovnání s čísly z předchozích let (1 177 miliardy EUR v roce 2007; 1 222 miliardy EUR v roce 2008 a 1 146 miliardy EUR v roce 2009) a při zohlednění jednak dodatečných nákladů (ve výši 104 milionů EUR) na produkci potřebnou k pokrytí vysílacího času dříve vyhrazeného reklamě, jednak příjmů ze zbývající podnikatelské činnosti (podle propočtů stěží 25 milionů EUR) se 1,2 miliardový strop pro náklady plánované v rozpočtu zdá rozumný a představoval by částku ročních rozpočtovaných nákladů, se kterou lze pro kompenzaci veřejné služby přibližně počítat. Princip náhrady skutečných čistých nákladů veřejnoprávního vysílacího subjektu navíc nezbytně zahrnuje jeho ochranu před výkyvy v příjmech, ke kterým dochází na trhu s reklamou.
(72)
Pokud jde o rozpočtovou kontrolu, Španělsko poukázalo na stávající kontrolní mechanismy, které jsou již stanoveny v zákoně č. 17/2006 a byly popsány výše v 38. bodě odůvodnění. Aby státní podpora nepřekročila čisté náklady na plnění povinnosti veřejné služby, rozpočet podléhá podle článku 37 zákona účinné kontrole ex post - konkrétně internímu auditu, veřejnému přezkumu ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado a externímu auditu prováděnému specializovanou soukromou firmou. Články 39 a 40 zákona č. 17/2006 navíc stanoví, že nad účetnictvím RTVE bude každý rok vykonávat dohled parlament a audiovizuální rada, které budou sledovat i to, zda RTVE plní své poslání veřejné služby. RTVE konečně podléhá také kontrole účetního dvora. V připomínkách zúčastněných stran nebyl nalezen žádný důvod k domněnce, že daný systém není náležitě uplatňován.
(73)
Podle názoru Komise nic nenasvědčuje tomu, že odhadovaná roční náhrada za plnění povinnosti veřejné služby RTVE přesáhne náklady, které lze v souvislosti s touto službou nejspíše očekávat, nebo že by nakonec překročila čisté náklady na veřejnou službu.
(74)
V rozhodnutí o zahájení řízení se však Komise na španělské orgány obrátila s dotazem, jestli mají k dispozici vhodný postup pro hodnocení ex ante, zda nové audiovizuální služby veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE splňují věcné požadavky Amsterodamského protokolu (tzv. kontrolu ex ante) (32). Na základě informací, které k tomuto datu poskytly španělské orgány, nemohla Komise posoudit, zda takový mechanismus Španělsko již má, či nikoliv. Komise sdílí názor španělských orgánů, že tento aspekt financování RTVE již byl předmětem rozhodnutí z let 2005 a 2007, která se zabývala systémem financování RTVE v celé jeho úplnosti. Komise souhlasí rovněž s tím, že systém nebyl ovlivněn zavedením nových daní, kvůli nimž bylo zahájeno toto řízení.
(75)
Na základě informací poskytnutých Španělskem, je tento postup stanoven v čl. 4 odst. 3 zákona č. 7/2010 (33), který provádění této kontroly svěřuje Státní radě pro audiovizuální sdělovací prostředky (nezávislému dozorčímu a regulačnímu orgánu pro oblast veřejnoprávního vysílání) - kontrola spočívá ve veřejné konzultaci zúčastněných stran, ve zveřejnění konkrétních výsledků a v hodnocení celkového účinku každé nové služby na trh. V zákoně však není definováno, co se rozumí novou významnou službou. Odpovídající kritéria (34) by měly stanovit členské státy. Španělsko nicméně uvedlo, že před 1. listopadem 2010 má v úmyslu uzavřít s RTVE smlouvu/program, která bude tuto definici obsahovat. Podle návrhu této smlouvy/programu se novou významnou službou míní nová nabídka, která se jednoznačně liší od stávajících služeb (ty lze klasifikovat jako relevantní výrobkový trh) a která by mohla mít vliv na trh, zejména co se týče poptávky.
(76)
Španělsko tak splnilo svou povinnost zavést kontrolu ex ante a Komise bere na vědomí, že země má také v úmyslu stanovit před 1. listopadem 2010 závaznou definici toho, co představuje novou významnou službu. Komise rovněž zdůrazňuje, že tento mechanismus nebyl před rokem 2010 zaveden.
VI. ZÁVĚR
(77)
Komise má za to, že Španělsko provedlo v rozporu s právem reformu financování veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE, a porušilo tak ustanovení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise však dospěla k závěru, že neexistuje závazný vztah mezi určením prostředků z daní a financováním podpory pro RTVE a že předmětné daně neovlivňují slučitelnost podpory se Smlouvou. Španělsko navíc zajistilo záruky, které mají předejít nadměrným náhradám ve prospěch RTVE. Komise konečně poukazuje i na skutečnost, že Španělsko zavedlo postup pro kontrolu ex ante, pokud jde o účinky, které bude mít zavedení nových významných služeb v rámci poslání veřejné služby. S ohledem na výše uvedené je tedy podpora veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE i nadále slučitelná se Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování veřejnoprávního vysílacího subjektu Corporación de Radio y Televisión Española (RVTE), které Španělsko upravilo zákonem č. 8/2009 o financování RTVE, je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 20. července 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Lulju 2010
dwar l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat C 38/09 (ex NN 58/09) li Spanja qiegħda tippjana li timplimenta għall-Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4925)
(It-test Spanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/1/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Protokoll Nru 29 dwar is-sistema tax-xandir pubbliku fl-Istati Membri annessa mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet ikkwotati hawn fuq (2) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. IL-PROĊEDURA
(1)
Fit-22 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jiġbed l-attenzjoni lejn il-pjanijiet tal-gvern Spanjol li jemenda s-sistema ta’ finanzjament tal-Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE), ix-xandar nazzjonali tar-radju u t-televiżjoni. Fil-5 ta’ Awwissu 2009, il-Kummissjoni talbet informazzjoni mingħand Spanja rigward din l-emenda, b’mod partikolari rigward ir-relazzjoni bejn l-imposti l-ġodda u l-finanzjament ta’ RTVE. Fl-1 ta’ Settembru 2009, daħlet fis-seħħ il-Liġi l-ġdida 8/2009 tat-28 ta’ Awwissu 2009 dwar il-finanzjament tal-Corporación de Radio y Televisión Española (3), li temenda l-Liġi 17/2006 tal-5 ta’ Ġunju 2006 dwar ir-radju u t-televiżjoni tal-Istat (4). Fil-21 ta’ Settembru, fit-22 u fis-26 ta’ Ottubru 2009, Spanja ssottomettiet l-informazzjoni mitluba dwar l-iskema lill-Kummissjoni.
(2)
Permezz ta’ ittra li ġġib id-data tat-2 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni informat lil Spanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) rigward il-miżura. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura ta’ għajnuna.
(3)
Spanja wieġbet għad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura b’ittra tal-21 ta’ Diċembru 2009. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn partijiet interessati. Hija bagħtithom lil Spanja, li ngħatat l-opportunità li tirreaġixxi; il-kummenti tagħha waslu permezz ta’ ittra li ġġib id-data tat-23 ta’ Marzu 2010.
(4)
Il-Kummissjoni staqsiet mistoqsijiet addizzjonali permezz tal-ittri tad-19 ta’ Frar u tad-19 ta’ Mejju 2010, li l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu għalihom permezz tal-ittri tat-22 ta’ Marzu u tal-31 ta’ Mejju 2010.
(5)
Fit-18 ta’ Marzu 2010, permezz ta’ ittra ta’ avviż formali skont l-Artikolu 258 tat-TFUE, il-Kummissjoni fetħet proċeduri ta’ ksur fuq il-bażi li t-taxxa dwar il-komunikazzjonijiet elettroniċi tmur kontra l-Artikolu 12 tad-Direttiva 2002/20/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Marzu 2002 dwar l-awtorizzazzjoni ta’ netwerks u servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi (Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni) (6), li tistabbilixxi regoli preċiżi rigward l-imposti amministrattivi li l-Istati Membri jistgħu jimponu fuq il-kumpaniji li jipprovdu servizz jew netwerk tat-telekomunikazzjonijiet. L-investigazzjoni rigward l-għajnuna mill-Istat hija mingħajr preġudizzju għall-proċedura ta’ ksur.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
Is-sistema attwali tal-finanzjament tax-xandir pubbliku fi Spanja
(6)
Is-sistema attwali tal-finanzjament tax-xandir pubbliku fi Spanja minn RTVE, kif stabbilita mil-Liġi 17/2006, kienet approvata mill-Kummissjoni b’deċiżjonijiet fl-2005 u fl-2007. (7) Il-Liġi 17/2006 tinkariga lil RTVE b’missjoni ta’ servizz pubbliku. It-Taqsima I ta’ dik il-liġi (b’mod partikolari l-Artikoli 2 u 3) tiddefinixxi l-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE u tispeċifika li l-missjoni għas-servizzi tat-televiżjoni u tar-radju rispettivament sejrin jitwettqu mill-kumpaniji RTVE (Radio Televisión Española) u RNE (Radio Nacional de España). It-Taqsima II, Kapitolu IV, tirregola l-kundizzjonijiet tal-qafas finanzjarju u ekonomiku skont liema RTVE sejra twettaq il-kompiti tagħha ta’ servizz pubbliku. B’mod partikolari, l-Artikolu 33 jistipula li RTVE sejra tirċievi pagamenti baġitarji kull sena bħala kumpens għat-twettiq tal-kompiti tagħha ta’ servizz pubbliku. Dan il-kumpens m’għandux jaqbeż l-ispiża netta tas-servizz pubbliku pprovdut minn RTVE u RNE rispettivament. It-Taqsima II, Kapitolu VI, tirregola l-kontroll estern mill-Parlament, l-awtorità awdjoviżiva u l-Qorti tal-Awdituri.
(7)
L-ispejjeż annwali ibbaġitjati għat-tmexxija ta’ RTVE kienu EUR 1 177 miljun fl-2007, EUR 1 222 miljun fl-2008 u EUR 1 146 miljun fl-2009. Matul dawn l-aħħar snin, RTVE rċeviet kumpens ta’ servizz pubbliku ta’ madwar EUR 500 miljun kull sena (2006: EUR 575 miljun; 2007: EUR 433 miljun; 2008: EUR 500 miljun; 2009, madankollu, bi dħul diġà mnaqqas mir-reklamar: EUR 726 miljun).
Ir-riforma tal-finanzjament ta’ RTVE
(8)
Il-Liġi 8/2009 temenda l-Liġi 17/2006 fir-rigward tad-definizzjoni tal-missjoni ta’ servizz pubbliku u l-attivitajiet kummerċjali potenzjali ta’ RTVE. Hija żżid aktar elementi fil-missjoni ta’ servizz pubbliku li kienu approvati mill-Kummissjoni fl-2005. B’mod partikolari, hija tillimita l-akkwist tad-drittijiet tax-xandir ta’ avvenimenti sportivi ta’ interess ġenerali jew ta’ interess kbir għas-soċjetà, ħlief għall-Olimpijadi u għall-Paralimpijadi, għal 10 % tal-baġit totali ta’ kull sena għall-fornimenti, xiri u servizzi esterni (l-Artikolu 9(1)(i)). Hija tiddikjara l-obbligi fir-rigward tal-programmi tat-tfal (l-Artikolu 9(1)(d)) u tillimita x-xandir tal-films prodotti mill-produtturi internazzjonali ewlenin għall-ewwel ħruġ fil-ħin tal-ogħla domanda għal 52 film kull sena (l-Artikolu 9(1)(m)).
(9)
Il-liġi l-ġdida tistipula b’mod partikolari li l-użu tas-servizzi tar-reklamar, it-telebejgħ, l-isponsorships u l-pay-per-view bħala sorsi ta’ dħul sejjer jintemm sa tmiem l-2009. Dan id-dħul kummerċjali sejjer jiġi sostitwit bil-fondi ġġenerati mill-ħlasijiet eżistenti jew ġodda fuq ix-xandara kummerċjali u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet. Spanja tistenna li l-miżura sejra tnaqqas il-pressjoni minn fuq l-operaturi kummerċjali, iżżid id-dħul tagħhom mir-reklamar u telimina sors potenzjali ta’ tgħawwiġ tas-suq. Bħala sorsi ta’ dħul kummerċjali, RTVE sejra żżomm l-għoti ta’ servizzi lil partijiet terzi u l-bejgħ tal-produzzjonijiet tagħha stess (b’kollox madwar EUR 25 miljun).
(10)
S’issa, id-dħul annwali mir-reklamar kien ta’ madwar EUR 600 miljun (2007: EUR 667 miljun; 2008: EUR 565 miljun). Bl-għajbien ta’ dan id-dħul kummerċjali, l-ispejjeż netti tal-missjoni tax-xandir ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE sejrin ikunu kważi identiċi għall-ispejjeż ibbaġitjati kull sena għat-tħaddim tax-xandar. Għaldaqstant, Spanja biħsiebha tagħti kumpens għat-tneħħija ta’ dan id-dħul billi żżid il-kontribuzzjoni tagħha mill-fondi pubbliċi sal-livell tal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena għat-tħaddim ta’ RTVE, imnaqqsa biss bid-dħul kummerċjali żgħir li baqa’ ta’ EUR 25 miljun imsemmi fil-paragrafu preċedenti.
(11)
Bħala d-dħul annwali ġenerali ta’ RTVE, l-Artikolu 3(2) tal-liġi l-ġdida jipprevedi, għas-snin 2010 u 2011, ammont massimu ta’ EUR 1 200 miljun, għas-snin 2012-2014 żieda massima ta’ 1 % f’dan l-ammont u għas-snin sussegwenti żieda bbażata fuq l-indiċi annwali tal-prezzijiet għall-konsumatur. Meta kienet qiegħda tiddetermina dawn l-ammonti, Spanja stmat, meta mqabbel mal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena ta’ RTVE fis-snin preċedenti, spiża annwali addizzjonali ta’ EUR 104 miljun biex jimtela l-ħin tax-xandir li qabel kien irriżervat għar-reklamar bi produzzjonijiet awdjoviżivi oħrajn.
Miżuri fiskali marbuta mar-riforma
(12)
Skont l-ippjanar baġitarju ta’ Spanja, dan l-ammont ġenerali ta’ dħul annwali sejjer ikun magħmul minn allokazzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-iskema prevista fil-Liġi 17/2006, ta’ madwar EUR 500 miljun, li huma konformi mal-ammont ikkontribwit fis-snin preċedenti, u permezz ta’ dħul ġdid iġġenerat minn tliet miżuri fiskali introdotti jew immodifikati mill-Artikoli 4, 5 u 6 tal-liġi l-ġdida:
(a)
Taxxa ta’ 3 % tad-dħul tax-xandara tat-televiżjoni free-to-air u ta’ 1,5 % tad-dħul tax-xandara ta’ pay-TV. Dawn il-kontribuzzjonijiet ma jridux jaqbżu 15 % (għat-televiżjoni bla ħlas) u 20 % (għat-televiżjoni bi ħlas) tal-appoġġ totali ta’ kull sena għal RTVE. Kwalunkwe dħul mit-taxxa li jibqa’ ’l hinn minn dawn il-perċentwali sejjer imur fil-baġit ġenerali tal-Istat. It-taxxa tapplika biss għal entitajiet stabbiliti fi Spanja. Is-servizzi importati minn Stat Membru ieħor mhumiex soġġetti għal din it-taxxa.
(b)
Taxxa ta’ 0,9 % fuq id-dħul operattiv qabel it-taxxa (eskluż dak miksub fis-suq ta’ referenza bl-ingrossa) tal-operaturi tas-servizzi tat-telekomunikazzjonijiet irreġistrati mar-reġistru tal-operaturi tar-regolatur tat-telekomunikazzjoni Spanjol, il-Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, fi kwalunkwe wieħed minn dawn is-servizzi: telefonija fissa, telefonija mobbli u forniment ta’ aċċess għall-Internet. L-operaturi soġġetti għat-taxxa jridu jkunu qegħdin joperaw fuq livell nazzjonali jew f’aktar minn Komunità Awtonoma waħda u jridu jipprovdu servizzi awdjoviżivi jew xi servizz ieħor li jinkludi r-reklamar. Din il-kontribuzzjoni ma tridx taqbeż il-25 % tal-appoġġ totali ta’ kull sena għal RTVE. Kwalunkwe dħul mit-taxxa ’l hinn minn dan il-perċentwal imur fil-baġit ġenerali tal-Istat. It-taxxa tapplika biss għal entitajiet stabbiliti fi Spanja. Is-servizzi importati minn Stat Membru ieħor mhumiex soġġetti għal din it-taxxa.
(c)
Sehem ta’ 80 %, sa ammont massimu ta’ EUR 330 miljun, tat-taxxa li diġà teżisti fuq l-użu tal-ispettru tar-radju kif stabbilit mil-Liġi 32/2003 tat-3 ta’ Novembru 2003. Dak li jibqa’ sejjer jiġi attribwit għall-baġit ġenerali. Dan il-perċentwal jista’ jkun immodifikat skont il-liġijiet tal-Baġit Ġenerali tal-Istat.
(13)
L-Artikoli 5 u 6 tal-Liġi 17/2006 jiddikjaraw espressament li t-taxxi fuq l-operaturi tat-televiżjoni u tat-telekomunikazzjonijiet kummerċjali jinġabru “bil-għan li jikkontribwixxu għall-finanzjament ta’ RTVE”. Barra minn hekk, il-preambolu jistabbilixxi espressament din ir-rabta bejn it-taxxi l-ġodda u l-kumpens finanzjarju għall-irtirar ta’ RTVE mis-suq tar-reklamar.
(14)
Jekk id-dħul minn dawn it-tliet sorsi ta’ taxxi ma jkunx biżżejjed biex ikopri d-differenza ta’ EUR 700 miljun bejn il-kumpens tradizzjonali ta’ servizz pubbliku (EUR 500 miljun) u l-ispejjeż ġenerali tat-tmexxija ta’ RTVE, li sa issa kienu koperti mid-dħul kummerċjali, l-Artikolu 2(2) tal-Liġi 8/2009 jistabbilixxi li l-fondi nieqsa għandhom jiġu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006 li jobbliga lill-gvern sabiex ikopri l-ispejjeż netti tal-obbligi ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE. Dan ifisser li l-finanzjament tal-ispejjeż netti pubbliċi pprovduti minn RTVE, sa ammont massimu ta’ EUR 1 200 miljun, sejjer ikun żgurat, indipendentament mid-dħul iġġenerat mit-taxxi.
(15)
Spanja kkonfermat li l-kontribuzzjoni mit-taxxi fuq ix-xandara tat-televiżjoni u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet m’għandhiex neċessarjament tintuża biss għall-finanzjament ta’ RTVE. Spanja stabbilixxiet l-ammonti massimi li jistgħu jiġu kkontribwiti mit-taxxi. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer ikun attribwit għall-baġit ġenerali tal-Istat u jista’ b’hekk jintuża biex ikunu koperti spejjeż oħrajn. Barra minn hekk, sa dawn l-ammonti massimi, Spanja tista’ tiddeċiedi liema ammont mit-taxxa attwalment għandha l-ħsieb li talloka għal RTVE. L-ippjanar baġitarju għall-2010, pereżempju, jipprevedi inqas minn nofs il-kontribuzzjoni massima possibbli biex tkun allokata għal RTVE.
Dispożizzjonijiet finanzjarji ġodda oħrajn
(16)
Sabiex ikun evitat kumpens żejjed, l-Artikolu 8 tal-liġi l-ġdida jipprevedi fond ta’ riżerva li fih titħallas parti mid-dħul allokat mill-gvern li jaqbeż l-ispejjeż netti attwali tal-obbligu ta’ servizz pubbliku. Din ir-riżerva hija limitata għal 10 % tal-ispejjeż ibbaġitajati ta’ kull sena ta’ RTVE. Kwalunkwe dħul li jaqbeż dawn l-10 % imur lura għand it-Teżor. Ir-riżerva sejra tintuża biex ikun kopert telf potenzjali magħmul fis-snin preċedenti. Jekk ma tintefaqx fi żmien 4 snin, din tiġi rkuprata billi jitnaqqas kif jixraq il-kumpens ta’ servizz pubbliku għas-sena ta’ wara.
(17)
Barra minn hekk, skont l-Artikoli 37 u 39 sa 41 tal-Liġi 17/2006, il-kontroll estern mill-awdituri, l-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern, il-Parlament, l-awtorità awdjoviżiva u l-Qorti tal-Awdituri sejrin jiżguraw li RTVE ma tirċevix kumpens li jaqbeż l-ispejjeż netti attwali flimkien mar-riżerva ta’ 10 %. Kwalunkwe dħul mill-ftit attivitajiet kummerċjali li jibqa’ sejjer inaqqas il-kumpens ta’ servizz pubbliku (l-Artikolu 7(1) tal-Liġi 8/2009).
Il-bażi għall-bidu tal-proċedura
(18)
Il-kwistjonijiet analizzati f’din id-deċiżjoni huma dawk l-elementi tal-bidliet għas-sistema eżistenti tal-finanzjamant ta’ RTVE li dwarhom il-Kummissjoni esprimiet dubji fid-deċiżjoni biex tinfetaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(19)
Kif iddikjarat il-Kummissjoni, l-element ewlieni tal-bidliet fil-finanzjament ta’ RTVE u l-waqfien kważi totali tal-attivitajiet kummerċjali ta’ RTVE huwa li dik il-parti tad-dħul ta’ RTVE li sa issa kienet iġġenerata minn dawn l-attivitajiet kummerċjali sejra tinbidel bi dħul li joriġina minn taxxi introdotti jew emendati b’mod speċifiku preċiżament għal dak il-għan. Ir-referenzi ċari fil-Liġi 8/2009 jindikaw li l-ammont tat-taxxi ġie stabbilit bil-għan li jikkontribwixxi ċerta parti ddeterminata minn qabel għall-finanzjament ta’ RTVE. Din il-konnessjoni bejn il-finanzjament u d-dħul mit-taxxi ġodda tissuġġerixxi li t-taxxi huma ipotekati għall-għajnuna mogħtija lil RTVE, fis-sens li d-dħul mit-taxxi huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament ta’ din l-għajnuna lil RTVE u għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna.
(20)
Il-Qorti ripetutament iddikjarat li fejn il-metodu tal-finanzjament jifforma parti integrali mill-miżura, il-Kummissjoni trid bilfors tqis ukoll lil dak il-metodu fil-kunsiderazzjonijiet tagħha rigward il-miżura tal-għajnuna (8). Meta ħlas speċifikament intenzjonat biex jiffinanzja għajnuna jirriżulta kuntrarju għal dispożizzjonijiet oħra tat-Trattat, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara l-iskema ta’ għajnuna li l-imposta tagħmel parti minnha bħala kompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, il-metodu li bih tiġi ffinanzjata miżura ta’ għajnuna jista’ jagħmel lill-iskema ta’ għajnuna kollha inkompatibbli mas-suq intern.
(21)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni esprimiet dubji rigward jekk it-taxxi l-ġodda jiffurmawx parti integrali mill-miżura. Jekk dan hu minnu, il-kompatibilità tagħhom mat-Trattat tkun trid tiġi evalwata mill-Kummissjoni u din ikollha impatt fuq il-legalità b’mod ġenerali tal-iskema ta’ għajnuna. Dan it-tħassib deher iġġustifikat, b’mod partikolari minħabba l-fatt li l-Kummissjoni għandha dubji rigward il-kompatibilità tat-taxxi l-ġodda imposti fuq intrapriżi li jipprovdu servizzi ta’ telefonija fissa, telefonija mobbli u aċċess għall-Internet mad-Direttiva 2002/20/KE (9).
(22)
Kwistjoni oħra li dwarha l-Kummissjoni kellha dubji kienet rigward jekk, wara r-riforma tas-sistema ta’ finanzjament, Spanja kinitx stabbiliet salvagwardji biżżejjed kontra l-possibilità ta’ kumpens żejjed. It-tneħħija tar-reklamar jista’ jkollu impatt fuq l-ispejjeż tax-xandar billi jagħmel il-programmi tiegħu inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali.
(23)
Barra minn hekk, is-sistema tal-finanzjament ta’ RTVE għandha tipprevedi proċedura adegwata għal stima minn qabel rigward jekk is-servizzi l-ġodda ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, jikkonformawx mal-kundizzjonijiet materjali tal-Protokoll ta’ Amsterdam (10). L-informazzjoni sottomessa minn Spanja ma ppermettietx lill-Kummissjoni li teżamina jekk Spanja kellhiex diġà tali mekkaniżmu.
III. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(24)
Waslu kummenti minn 15-il parti interessata. Dawn ġew minn xandara kummerċjali (TFI u ACT - Assoċjazzjoni tat-Televiżjoni Kummerċjali fl-Ewropa), operaturi tal-pay TV (DTS, Canal Satélite), fornituri ta’ servizzi tat-telefonija u l-Internet (redtel, ONO, AETIC) operaturi tal-kejbil (Cable Europe) u entitajiet tar-reklamar. Uħud minnhom talbu li l-identità tagħhom tinżamm kunfidenzjali.
(25)
Il-maġġoranza tal-kwerelanti kienu qegħdin jargumentaw kontra l-legalità tat-taxxi l-ġodda, li fil-fehma tagħhom sejrin ixekklu l-kompetizzjoni bejn it-televiżjoni pubblika u dik privata, bejn it-televiżjoni bla ħlas u t-televiżjoni bil-ħlas, jew bejn l-operaturi li joffru biss servizzi ta’ telekomunikazzjoni u operaturi oħrajn ta’ servizzi ta’ telekomunikazzjoni li joffru wkoll servizzi awdjoviżivi. Huma ressqu wkoll dubji rigward il-kompatibilità tat-taxxa fuq il-komunikazzjonijiet elettroniċi mal-Artikolu 12 tad-Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni 2002/20/KE (11).
(26)
Ix-xandara u l-fornituri tas-servizz tal-Internet ikkontestaw ukoll il-kompatibilità tad-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE. Din mhux sejra tkun preċiża biżżejjed u sejra tkun ġeneruża wisq rigward l-akkwist tad-drittijiet tax-xandir ta’ avvenimenti sportivi speċjali jew films prodotti mill-produtturi internazzjonali ewlenin. It-TFI, argumentat b’mod partikolari, li l-ebda test ex ante ma kien fis-seħħ għall-introduzzjoni ta’ servizzi pubbliċi sinifikanti ġodda ta’ RTVE.
(27)
Rigward l-allokazzjoni potenzjali tat-taxxa għall-għajnuna, ix-xandara tat-televiżjoni u l-fornituri tas-servizz tal-Internet argumentaw li d-dħul mit-taxxi l-ġodda se jkollu impatt dirett fuq l-għajnuna. Huma kienu partikolarment imħassba li ż-żieda tad-dħul mit-taxxi jista’ jwassal għal kumpens lil RTVE li jkun akbar mil-livell tal-ispejjeż netti tal-forniment ta’ servizz pubbliku.
(28)
Rigward il-proporzjonalità tal-għajnuna, diversi operaturi tat-televiżjoni u l-Internet raw riskju ta’ kumpens żejjed. L-ippjanar baġitarju għal RTVE ta’ EUR 1 200 miljun, kif stabbilit mil-Liġi 8/2009, mhux sejjer ikun ibbażat fuq kalkolazzjoni xierqa tal-ispejjeż netti ta’ servizz pubbliku. L-ispejjeż attwali bbaġitjati kull sena ta’ RTVE jkunu bażi arbitrarja. Mhux sejra ssir differenzazzjoni bejn l-attivitajiet kummerċjali u dawk tas-servizz pubbliku. B’mod partikolari, l-ippjanar mhux sejjer iqis it-tfaddil fl-ispejjeż li jinkiseb bit-tneħħija tar-reklamar, minħabba li l-programmi ma jkollhomx aktar bżonn li jiġbdu udjenzi kbar. Il-produzzjoni, bħal fil-każ tal-programmi artistiċi, pereżempju, b’hekk tiġi tiswa inqas. Madankollu, oħrajn esprimew il-biża’ li RTVE tonfoq aktar fuq programmi ta’ valur għoli.
(29)
Il-possibilità ta’ kumpens żejjed kienet osservata wkoll fil-fatt li t-telf ta’ RTVE mid-dħul mir-reklamar sejjer ikun kopert b’mod sħiħ mill-fondi tal-Istat. Dan il-kumpens jiġi kkalkulat fuq il-bażi tas-snin preċedenti meta l-kriżi ekonomika kienet wasslet għal dħul kummerċjali aktar baxx fl-2010 u b’hekk għal dħul ġenerali inqas għal RTVE. Ma jkunx ġust jekk, bit-tneħħija tal-finanzjament doppju, RTVE kellha tikseb dħul iggarantit, indipendenti mid-dħul kummerċjali li jvarja.
(30)
Ix-xandara kkontestaw ukoll l-eżistenza ta’ sistema ta’ kontroll baġitarju effikaċi li tiżgura li l-ispejjeż netti biss tal-provvediment ta’ servizz pubbliku jkunu koperti minn fondi pubbliċi.
IV. KUMMENTI MINN SPANJA
(31)
Bħala punt preliminari, Spanja tikkontesta l-fatt li fil-proċedura attwali, il-Kummissjoni tevalwa l-kwistjonijiet ta’ proporzjonalità u tat-test ex ante għal servizzi sinifikanti ġodda. Huma jkunu parti mill-iskema eżistenti ta’ finanzjament ta’ RTVE kif approvata mill-Kummissjoni fl-2005 u fl-2007. Madankollu, id-deċiżjoni tal-ftuħ fil-proċedura attwali hija bbażata fuq id-definizzjoni tar-riforma tas-sistema ta’ finanzjament bħala għajnuna ġdida fis-sens tal-Artikolu 1(c) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (12). L-element ta’ “għajnuna ġdida” sejjer ikun limitat għar-riforma tal-finanzjament bl-introduzzjoni ta’ taxxi ġodda u ma jbiddilx u ma jaffettwax l-elementi l-oħrajn tal-iskema eżistenti. Għaldaqstant, dawn l-elementi l-oħra xorta jkunu għajnuna eżistenti u m’għandhomx jiġu evalwati mill-Kummissjoni f’din il-proċedura.
(32)
Rigward il-kwistjoni tal-ipotekazzjoni tat-taxxa, Spanja targumenta li t-taxxi l-ġodda mhumiex sejrin jiffurmaw parti integrali mill-għajnuna u mhumiex sejrin ikollhom impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. Spanja enfasizzat li skont l-Artikolu 2(2) tal-Liġi 8/2009, meta jinqara flimkien mal-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006, l-uniku fattur għad-determinazzjoni tal-ammont ta’ finanzjament pubbliku ta’ RTVE huma l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku, ikun x’ikun id-dħul iġġenerat mit-taxxi. L-ispejjeż ippjanati tas-servizz pubbliku ma jqisux id-dħul iġġenerat mit-taxxi, iżda huma bbażati fuq l-ispejjeż ta’ dan is-servizz fis-snin preċedenti.
(33)
Spanja kkonfermat li l-kontribuzzjoni mit-taxxi fuq ix-xandara tat-televiżjoni u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet mhijiex allokata sempliċiment għal RTVE. Minflok, id-dħul mit-taxxi sejjer jiġi ttrasferit fil-baġit ġenerali tal-Istat (it-Teżor tal-Istat), minn fejn sejrin isiru l-ħlasijiet kollha lil RTVE. Spanja stabbilixxiet ammonti massimi għall-kontribuzzjoni mit-taxxi. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer jiġi attribwit lill-baġit ġenerali tal-Istat u b’hekk jista’ jintuża għal skopijiet oħrajn. Barra minn hekk, taħt dawn l-ammonti massimi, Spanja tista’ tiddeċiedi liema perċentwal mit-taxxa attwalment għandha l-ħsieb li talloka għal RTVE. L-ippjanar baġitarju għall-2010, pereżempju, jipprevedi li inqas minn nofs il-kontribuzzjoni massima potenzjali sejra tkun allokata għal RTVE.
(34)
Spanja tinsisti li dħul ogħla jew inqas minn dak mistenni mit-taxxi l-ġodda ma jwassalx għal bidliet fl-ammonti ppjanati għall-kumpens tas-servizz pubbliku. Jekk id-dħul minn dawn is-sorsi ta’ taxxi ġodda ma jkunx biżżejjed biex ikopri n-nuqqas fil-finanzjament ikkawżat mit-tneħħija tar-reklamar, il-fondi nieqsa sejrin jiġu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer ikun attribwit għall-baġit ġenerali. Finalment, kwalunkwe dħul li jibqa’ ’l fuq mil-livell massimu ta’ EUR 1 200 miljun stabbilit mill-Artikolu 3(2) tal-Liġi 8/2009 sejjer jiġi ittrasferit lit-Teżor Pubbliku. Għaldaqstant, il-finanzjament ġenerali ppjanat tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE ma jiddependix fuq l-ammont tad-dħul speċifiku mit-taxxi iżda fi kwalunkwe każ ikun żgurat mill-baġit ġenerali tal-Istat.
(35)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna, Spanja argumentat li l-prinċipju tal-kopertura tal-ispejjeż netti għandha tkun żgurata. Skont l-Artikolu 33(1) tal-Liġi 17/2006, kif emendata mil-Liġi 8/2009, l-ispejjeż netti huma l-uniku parametru għad-determinazzjoni tal-ammont effettiv tal-għajnuna. Skont l-Artikoli 2(2) u 8(2) tal-Liġi 8/2009, il-baġit ġenerali tal-Istat jikkumpensa kwalunkwe dħul mit-taxxi li ma jkunx biżżejjed u kwalunkwe dħul li jibqa’ huwa allokat lilha, ħlief għal kumpens żejjed potenzjali ta’ 10 % tal-ispejjeż ibbaġitajti kull sena previsti mill-Artikolu 8(1) u (2).
(36)
Fir-rigward tal-adegwatezza tal-ippjanar baġitarju ta’ kull sena ta’ EUR 1 200 miljun għas-snin li ġejjin, Spanja ma tqisx li aġixxiet b’mod arbitrarju. Dan l-ammont huwa bbażat fuq l-ispejjeż ibbaġitjati kull sena magħmula minn RTVE fit-twettiq tal-obbligi tagħha ta’ servizz pubbliku. Dawn l-obbligi ma nbidlux b’mod li jista’ jwassal sabiex wieħed jistenna inqas spejjeż; għall-kuntrarju, l-ilmenti jinsew il-fatt li RTVE kellha tinvesti EUR 104 miljun fi produzzjonijiet addizzjonali biex timla l-ħin tax-xandir li sar vojt minħabba t-tneħħija tar-reklami.
(37)
Barra minn hekk, ma jkunx sewwa li wieħed jassumi li, wara t-tneħħija tar-reklamar, RTVE mhux sejjer ikollha l-ħtieġa tiġbed udjenzi kbar u għaldaqstant tista’ tnaqqas l-ispejjeż tal-produzzjoni u toffri trażmissjonijiet inqas attraenti. Skont il-missjoni tagħha ta’ servizz pubbliku, RTVE sejra tkun obbligata li tilħaq udjenza u żżomm preżenza distinta u sostanzjali fost il-kanali tat-televiżjoni, sabiex twettaq il-missjoni tagħha b’mod effettiv.
(38)
Finalment, skont l-Artikolu 37 tal-Liġi 17/2006, kontroll baġitarju ex post effettiv sejjer ikun assigurat permezz ta’ verifika interna, analiżi mill-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern u verifika esterna minn ditta privata tal-verifika (KPMG). Barra minn hekk, skont l-Artikoli 39 u 40 ta’ din il-liġi, il-Parlament u l-awtorità awdjoviżiva jikkontrollaw it-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku minn RTVE u l-kontijiet annwali tagħha. Finalment, RTVE hija soġġetta għal analiżi mill-Qorti tal-Awdituri.
(39)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ kontroll ex ante għall-introduzzjoni ta’ servizzi sinifikanti ġodda, Spanja enfasizzat li l-Artikolu 41(3) tal-Liġi Ġenerali 7/2010 tal-31 ta’ Marzu 2010 dwar il-Komunikazzjonijiet Awdjoviżivi (13) stabbilixxa tali proċedura. L-awtorità superviżorja u regolatorja indipendenti Spanjola għax-xandir pubbliku, Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, ġiet inkarigata b’dan il-kontroll ex ante, li jikkonsisti f’konsultazzjoni pubblika mal-partijiet interessati, il-pubblikazzjoni tar-riżultati tal-konsultazzjoni, u l-evalwazzjoni tal-impatt ġenerali ta’ kull servizz ġdid fuq is-suq. Barra minn hekk, Spanja indikat li sal-1 ta’ Novembru 2010 għandha l-ħsieb li tiffirma kuntratt dwar il-programmi (contrato-programa) ma’ RTVE li sejjer jiddefinixxi x’jikkostitwixxi servizz ġdid. Skont l-abbozz ta’ dan il-kuntratt dwar il-programmi, servizz sinifikanti ġdid se jkun ifisser offerta ta’ servizz ġdid iddifferenzjat b’mod ċar mis-servizzi diġà fis-seħħ, li jistgħu jkunu kklassifikati bħala s-suq tal-prodotti ta’ referenza, bil-kapaċità li jkollu effett fuq is-suq, b’mod partikolari rigward l-impatt fuq id-domanda.
V. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA TA’ GĦAJNUNA
Il-preżenza tal-għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(40)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, li jikkonċerna l-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tista’ xxekkel jew thedded li xxekkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(41)
Ir-riżorsi finanzjarji inklużi fis-sistema Spanjola ta’ finanzjament ta’ RTVE immoru ġol-baġit ġenerali tal-Istat, u sussegwentement jinħarġu minnu. Huma jikkostitwixxu trasferiment dirett ta’ riżorsi tal-Istat għal intrapriża speċifika li mhumiex disponibbli għall-kompetituri tagħha. RTVE b’hekk tgawdi vantaġġ selettiv.
(42)
Madankollu, fil-kummenti tagħha sottomessi qabel il-ftuħ tal-proċedura, Spanja indikat li r-riforma ma kinitx taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, minħabba li RTVE ma toperax barra minn Spanja. Iżda meta l-għajnuna finanzjarja tal-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ intrapriża meta mqabbla ma’ intrapriżi oħrajn li jikkompetu f’kummerċ intra-Komunitarju, dan il-kummerċ għandu jitqies bħala affettwat minn dik l-għajnuna, anki jekk l-intrapriża benefiċjarja nnifisha ma tkunx involuta fl-esportazzjoni (14). Bl-istess mod, meta Stat Membru jagħti għajnuna lill-intrapriżi li joperaw fl-industriji tas-servizzi u d-distribuzzjoni, mhuwiex meħtieġ li l-intrapriżi riċevituri nfushom iwettqu n-negozju tagħhom barra mill-Istat Membru biex l-għajnuna jkollha effett fuq il-kummerċ fl-Unjoni (15).
(43)
Fid-dawl ta’ dan il-prinċipju, il-Komunikazzjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat lix-xandara tas-servizz pubbliku tal-2001 u l-2009 jispjegaw li “il-finanzjament tal-Istat għax-xandara ta’ servizz pubbliku jista” wkoll ġeneralment jitqies li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri … Din, hija b’mod ċar il-pożizzjoni fir-rigward tal-akkwist u l-bejgħ tad-drittijiet tal-programmi, li ta’ spiss iseħħu f’livell internazzjonali … Barra minn hekk, l-istruttura tas-sjieda tax-xandara kummerċjali tista’ testendi għal aktar minn Stat Membru wieħed’ (16).
(44)
RTVE nnifisha hija attiva fis-swieq internazzjonali (bejgħ ta’ programmi u akkwist tad-drittijiet tax-xandir). Permezz tal-Unjoni Ewropea tax-Xandir hija tiskambja l-programmi tat-televiżjoni u tipparteċipa fis-sistema tal-Eurovision (17). Barra minn hekk, meta takkwista u tbigħ id-drittijiet tax-xandir, RTVE tkun f’kompetizzjoni diretta ma’ xandara kummerċjali li huma attivi fis-suq tax-xandir nazzjonali u internazzjonali u li għandhom struttura ta’ sjieda internazzjoanli. Għaldaqstant anki mingħajr l-attivitajiet kummerċjali li RTVE wettqet sa Awwissu 2009, il-kompetizzjoni fis-suq Spanjol tirriskja li tkun imxekkla mill-għajnuna mogħtija lil RTVE b’mod li tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-Kummissjoni diġà ddikjarat dan fid-Deċiżjonijiet E 8/2005 u NN 8/07.
(45)
Il-Kummissjoni qieset ukoll il-possibilità li l-miżuri ta’ finanzjament jistgħu sempliċiment jitqiesu bħala kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku li ma jagħtux vantaġġ finanzjarju lil RTVE, skont it-tifsira tas-sentenza Altmark tal-Qorti tal-Ġustizzja. (18) RTVE hija intrapriża inkarigata bil-provvediment ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI - service of general economic interest), ix-xandir fis-servizz pubbliku. Il-miżuri tal-Istat li jikkumpensaw l-ispejjeż addizzjonali netti tal-SGEI ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat jekk il-kundizzjonijiet kollha stipulati f’dik is-sentenza jiġu ssodisfati. L-ewwel nett, l-intrapriża benefiċjarja trid tkun effettivament inkarigata sabiex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku, u tali obbliġi jridu jiġu ddefiniti b’mod ċar; it-tieni nett, il-parametri li fuqhom huwa kkalkolat il-kumpens iridu jkunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti; it-tielet nett, il-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li huwa meħtieġ sabiex ikunu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jkun ikkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ tali obbligi; ir-raba’ nett, meta l-impriża li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku ma tintgħażilx permezz ta’ proċedura ta’ offerta pubblika li tippermetti li tintgħażel l-offerta li kapaċi tipprovdi tali servizzi bl-inqas spiża għall-komunità, il-livell tal-kumpens għandu jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li intrapriża tipika, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija bil-mezzi meħtieġa sabiex tkun tista’ tissodisfa r-rekwiżiti ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq obbligi bħal dawn.
(46)
Meta s-sussidji pubbliċi mogħtija lil intrapriżi espressament meħtieġa li jwettqu l-obbligi ta’ servizz pubbliku sabiex jikkumpensaw għall-ispejjeż li jsiru fit-twettiq ta’ dawn l-obbligi ma jkunux konformi ma’ dawn il-kundizzjonijiet kollha, sussidji bħal dawn jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u jridu jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira ta’ dik id-dispożizzjoni (19).
(47)
Entità pubblika, RTVE, kienet inkarigata bil-forniment tax-xandir fis-servizz pubbliku kif iddefinit mil-Liġijiet 17/2006 u 8/2009. Madankollu, kienet maħtura bħala x-xandar tas-servizz pubbliku bil-liġi u mhux permezz ta’ sejħa għall-offerti. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Spanjoli ma ddeterminawx il-livell tal-kumpens meħtieġ fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li intrapriża tipika, immexxija u mgħammra tajjeb, kienet tagħmel sabiex tissodisfa obbligi bħal dawn. Il-livell jiġi stabbilit kull sena fuq il-bażi tal-ispejjeż netti attwali, mingħajr l-użu ta’ intrapriża mmexxija tajjeb bħala punt ta’ referenza. Il-parametri li fuqhom sejjer jiġi kkalkulat il-kumpens ma kinux stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. Għaldaqstant mhux il-kundizzjonijiet kollha stipulati mill-Qorti ġew issodisfati u l-miżuri li qegħdin jiġu evalwati jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE (20).
Valutazzjoni tan-natura ta’ għajnuna eżistenti tal-miżuri
(48)
Spanja ma nnotifikatx il-miżura ta’ għajnuna ġdida. Hija ssostni li l-miżura ma tikkostitwixxix bidla sostantiva tal-iskema ta’ għajnuna eżistenti kif emendata skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-Każ E8/2005 skont it-tifsira tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE u għaldaqstant ma tikkostitwixxix għajnuna ġdida li teħtieġ notifika.
(49)
Skont l-Artikolu 1(c) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna ġdida” titqies li tfisser kull għajnuna li ma tkunx għajnuna eżistenti, inklużi bidliet għall-għajnuna eżistenti. Skont l-Artikolu 4 tar-Regolament Implimentattiv (KE) Nru 794/2004, la modifiki ta’ għajnuna eżistenti ta’ natura purament formali jew amministrattiva li ma jistgħux jaffettwaw l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna mas-suq intern u lanqas żieda sa 20 % fil-baġit oriġinali ta’ skema ta’ għajnuna eżistenti m’għandhom jitqiesu bħala bidla fl-għajnuna eżistenti.
(50)
Sabiex bidla fi skema eżistenti tikkwalifika bħala “għajnuna ġdida”, il-bidla fis-sistema trid tkun sostantiva, jiġifieri, l-elementi bażiċi tas-sistema jridu jinbidlu bħalma jiġri fil-każ meta, pereżempju, ikun hemm bidliet fl-iskop segwit, fil-bażi li fuqha tkun saret l-imposta, fil-persuni u l-korpi affettwati jew, b’mod ġenerali, fis-sors tal-finanzi tagħha (21). F’dan il-każ, is-sorsi tal-finanzi ta’ RTVE nbidlu b’mod sostanzjali. Is-sorsi l-ġodda ta’ finanzjament ifissru wkoll li l-finanzjament marbut mar-reklamar (li ma kienx għajnuna) issa qiegħed jingħata mill-Istat (u huwa għajnuna). Din iż-żieda qawwija fl-ammont tal-għajnuna u l-bidla minn finanzjament doppju għal sistema ta’ finanzjament uniku jagħtu indikazzjoni ċara li hemm għajnuna ġdida.
(51)
Barra minn hekk, jekk l-Artikolu 1(c) tar-regolament proċedurali jiddikjara li bidliet fl-għajnuna eżistenti għandhom jitqiesu bħala għajnuna ġdida, din id-dispożizzjoni tfisser li “mhux l-għajnuna eżistenti mibdula li għandha titqies bħala għajnuna ġdida, iżda hija biss il-bidla bħala tali li tista’ tkun ikklassifikata bħala għajnuna ġdida”, kif enfasizzat il-Qorti tal-Prim’Istanza fil-każ ta’ Ġibiltà (22). Hija kompliet li “huwa biss fejn il-bidla taffettwa s-sustanza attwali tal-iskema oriġinali li din tal-aħħar hija ttrasformata fi skema ta’ għajnuna ġdida. Ma jistax ikun hemm dubju rigward bidla sostantiva bħal din meta l-element il-ġdid jista’ b’mod ċar jinqata’ mill-iskema inizjali” (23).
(52)
Isegwi minn din il-każistika u minn din il-leġiżlazzjoni li aġġustamenti li ma jaffettwawx l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna lanqas jistgħu jaffettwaw is-sustanza tal-għajnuna, u għaldaqstant ma jibdlux il-klassifikazzjoni tal-miżura bħala għajnuna eżistenti. Min-naħa l-oħra, jekk bidla taffettwa s-sustanza ta’ skema, iżda mhux sal-punt li tirrikjedi evalwazzjoni ġdida tal-elementi l-oħrajn tagħha, din il-bidla tista’ tkun evalwata fuq bażi indipendenti, mingħajr referenza għall-elementi l-oħrajn tal-iskema. F’dan il-każ tkun biss il-bidla li hija soġġetta għall-obbligu ta’ notifika u analiżi mill-Kummissjoni.
(53)
It-tliet miżuri fiskali li huma introdotti jew emendati mill-Artikoli 4, 5 u 6 tal-Liġi 8/2009 huma diviżibbli mill-iskema eżistenti għall-finanzjament ta’ RTVE. Għalkemm is-sorsi ġodda ta’ finanzjament jistgħu jaffettwaw il-legalità tal-iskema bħala tali, huma ma jaffettwawx l-evalwazzjoni tal-elementi l-oħrajn tal-għajnuna għal RTVE jew l-effett li l-għajnuna jista’ jkollha fuq is-suq.
(54)
L-elementi l-ġodda tal-għajnuna, jiġifieri t-taxxi l-ġodda, jistgħu joħolqu għajnuna ġdida minħabba li ma jaqgħux fi ħdan xi waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(b) tar-Regolament Nru 659/1999. Fil-fatt huma ġew stabbiliti minn liġijiet approvati wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat, mhumiex miżura ta’ għajnuna individwali mogħtija fil-kuntest ta’ skema ta’ għajnuna awtorizzata, mhumiex awtorizzati fuq il-bażi tal-Artikolu 4(6) tar-Regolament 659/1999, ma ngħatawx għaxar snin qabel l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni, u finalment, huma japplikaw għal setturi li kienu miftuħin għall-kompetizzjoni meta daħlu fis-seħħ. It-tieni nett, anki jekk naċċettaw, bħala ipoteżi, l-argument ta’ Spanja li għandhom jitqiesu bħala modifika għal skema ta’ għajnuna eżistenti, jidher li l-mod kif il-finanzjament addizzjonali ta’ RTVE huwa ffinanzjat jikkostitwixxi tibdil sostanzjali fl-iskema ta’ finanzjament eżistenti fir-rigward tas-sors tal-finanzi tagħha. L-iskema eżistenti ma kienx fiha l-imposti speċifiċi li jridu jinġabru għall-benefiċċju ta’ RTVE, li l-legalità ta’ dan jista’ jkollha impatt fuq il-kompatibilità tal-għajnuna kollha.
(55)
Kif ġie stabbilit fid-deċiżjoni tal-ftuħ, it-tibdiliet fil-finanzjament ta’ RTVE qajmu dubji min-naħa tal-Kummissjoni rigward l-effett tagħhom fuq il-kompatibilità ġenerali tal-finanzjament ta’ RTVE mat-Trattat u kienu jirrikjedu evalwazzjoni addizzjonali mill-Kummissjoni. Għaldaqstant, dawn it-tibdiliet kienu jeħtieġu li jiġu nnotifikati formalment lill-Kummissjoni. Kif kien stabbilit hawn fuq, il-klassifikazzjoni bħala għajnuna ġdida tapplika biss għall-bidla bħala tali. Għaldaqstant, il-proċedura nfetħet mill-Kummissjoni sabiex tevalwa biss il-kwalità ta’ dawn il-bidliet u tal-konsegwenzi tagħhom fuq il-kompatibilità tal-għajnuna.
Il-kompatibilità tal-għajnuna
Definizzjoni tal-mandat u l-inkarigu ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE
(56)
Il-Kummissjoni tevalwa l-għajnuna lix-xandara pubbliċi f’forma ta’ kumpens għat-twettiq ta’ mandat ta’ servizz pubbliku skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-2001 rigward l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat għax-xandir fis-servizz pubbliku (il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001). (24) Skont l-avviż tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-evalwazzjoni ta’ għajnuna illegali mill-Istat u mal-paragrafu 100 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2009, din tal-aħħar tapplika fil-każ ta’ għajnuna ġdida mhux innotifikata biss jekk l-għajnuna ġdida tkun ingħatat wara l-pubblikazzjoni tagħha fis-27 ta’ Ottubru 2009. Madankollu, f’dan il-każ, is-sistema ta’ għajnuna ġdida ġiet introdotta mad-dħul fis-seħħ tal-liġi fl-1 ta’ Settembru 2009. B’hekk, l-iskema ta’ finanzjament ġdida sejra tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni tal-2001 u tal-każistika sussegwenti tal-Kummissjoni. (25)
(57)
Sabiex miżura tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 106(2), huwa meħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
is-servizz imsemmi jrid ikun servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u ddefinit b’mod ċar bħala tali mill-Istat Membru (definizzjoni);
(b)
l-intrapriża msemmija trid tkun inkarigata b’mod espliċitu mill-Istat Membru bl-għoti ta’ dak is-servizz (mandat);
(c)
l-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tat-Trattat (f’dan il-każ, il-projbizzjoni fuq l-għajnuna mill-Istat) trid tevita t-twettiq tal-kompiti partikolari mogħtija lill-intrapriża u l-eżenzjoni minn dawn ir-regoli m’għandhiex taffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ sal-punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni (proporzjonalità) (26).
(58)
Fil-każ speċifiku tax-xandir pubbliku, il-mudell ta’ hawn fuq ikollu jiġi addattat fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi tal-Protokoll ta’ Amsterdam, li jirreferi għall-“mandat ta’ servizz pubbliku kif mogħti, iddefinit u organizzat minn kull Stat Membru” (definizzjoni u mandat) u jipprovdi għal deroga mir-regoli tat-Trattat fil-każ tal-finanzjament tax-xandir fis-servizz pubbliku “sakemm tali finanzjament jingħata lil organizzazzjonijiet tax-xandir għat-twettiq tal-mandat tas-servizz pubbliku … u … ma jaffettwax il-kundizzjonijiet tal-kummerċ u l-kompetizzjoni fl-Unjoni sal-punt li jkun kuntrarju għall-interess komuni, waqt li għandu jitqies it-twettiq tal-mandat ta’ dak is-servizz pubbliku” (proporzjonalità) (27).
(59)
Id-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku mil-Liġi 17/2006 tqieset li hija kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-TFUE mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha rigward il-finanzjament ta’ RTVE fil-każijiet E 8/2005 u NN 8/07. L-Artikolu 9 tal-Liġi 8/2009 jaffettwa lil din id-definizzjoni minħabba li jżid aktar obbligi u restrizzjonijiet fuq il-kontenut tax-xandir minn RTVE. Għaldaqstant il-kriterju ta’ definizzjoni xierqa tal-mandat ta’ servizz pubbliku xorta għadu ssodisfatt. Barra minn hekk, l-irtirar ta’ RTVE mis-suq tar-reklamar tat-televiżjoni jista’ jikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-missjoni ta’ servizz pubbliku billi jagħmel il-programmi inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali u fuq il-varjazzjonijiet tad-dħul kummerċjali.
(60)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni ma esprimietx dubji fid-deċiżjoni tal-ftuħ fir-rigward ta’ dawn l-aspetti tal-finanzjament ta’ RTVE.
L-għażla tal-finanzjament ta’ RTVE
(61)
Element ċentrali tat-tibdiliet fil-finanzjament ta’ RTVE huwa l-waqfien kważi totali tal-attivitajiet kummerċjali tagħha, il-bidla minn sistema ta’ “finanzjament doppju”, il-kombinazzjoni ta’ appoġġ minn fondi pubbliċi u dħul minn attivitajiet kummerċjali, għal “finanzjament uniku”, fejn ix-xandir huwa ffinanzjat esklussivament, jew kważi esklussivament, permezz ta’ fondi pubbliċi, f’konformità mad-distinzjoni magħmula fil-paragrafu 45 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001. L-Istati Membri huma ħielsa li jagħżlu jekk jikkombinawx, u kif jikkombinaw, sorsi differenti ta’ finanzjament. Madankollu, il-parti tad-dħul ta’ RTVE li sa issa oriġinat minn attivitajiet kummerċjali mhux sejra tiġi sostitwita sempliċiment minn finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Istat ta’ Spanja, f’konformità mal-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Din is-sostituzzjoni sejra tkun akkumpanjata wkoll mill-introduzzjoni jew mill-emendar ta’ ċerti taxxi għall-iskop preċiż li jiġġeneraw id-dħul meħtieġ.
(62)
Ir-rabta stabbilita bejn il-finanzjament u d-dħul minn taxxi ġodda tissuġġerixxi li d-dħul mit-taxxi jidher li huwa allokat għall-finanzjament tal-għajnuna għal RTVE u li għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. Meta ħlas speċifikament intenzjonat biex jiffinanzja għajnuna jirriżulta kuntrarju għal dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara li l-iskema ta’ għajnuna li minnha l-ħlas jifforma parti hija kompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, il-metodu li bih miżura ta’ għajnuna hija ffinanzjata jista’ jirrendi l-iskema ta’ għajnuna kollha inkompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, kif stabbilit fil-paragrafi 21, 22 u 23 ta’ hawn fuq, irid ikun evalwat jekk is-sistema ta’ finanzjament hijiex, fil-fatt, qiegħda tipoteka l-għajnuna għat-taxxi u jekk il-Kummissjoni għandhiex għaldaqstant tinkludi l-effetti tat-taxxi l-ġodda fl-analiżi tal-għajnuna mill-Istat.
(63)
Madankollu, biex taxxa titqies li tifforma parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, hija trid tkun ipotekata għall-finanzjament tal-għajnuna, fis-sens li d-dħul mit-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. (28)
(64)
Dawn il-kundizzjonijiet mhumiex issodisfati fil-każ imsemmi. Kif ikkonfermat minn Spanja, l-ammont ta’ għajnuna għal RTVE huwa stabbilit billi jitqiesu biss il-ħtiġijiet ta’ finanzjament ta’ RTVE u l-ispejjeż netti stmati tal-għoti tas-servizz ta’ xandir pubbliku. Il-finanzjament li tirċievi RTVE huwa, fil-fatt u skont il-liġi, indipendenti mid-dħul iġġenerat mit-taxxi, minħabba li tali finanzjament jiddependi biss fuq l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku. Min-naħa l-oħra, id-dħul iġġenerat mit-taxxi li sejjer ikun allokat għall-finanzjament ta’ RTVE ma jistax jaqbeż l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku (kwalunkwe ammont li jaqbeż l-ispiża netta tas-servizz pubbliku sejjer jitħallas lura lill-baġit ġenerali tal-Istat). Min-naħa l-oħra, meta l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku jaqbeż id-dħul iġġenerat mit-taxxi msemmija, id-differenza timtela minn kontribuzzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-istat. Dħul ogħla jew anqas minn dak mistenni mit-taxxi l-ġodda ma jwassalx għal bidliet fl-ammonti ppjanati. Jekk id-dħul mis-sorsi ta’ taxxi ġodda ma jkunx biżżejjed biex ikopri d-differenza fil-finanzjament ikkawżata mit-tneħħija tar-reklamar, il-fondi nieqsa se jkunu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer jiġi attribwit lill-baġit ġenerali tal-Istat. Għaldaqstant, il-finanzjament ġenerali ppjanat tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE mhuwiex sejjer jiddependi fuq l-ammont tad-dħul mit-taxxi speċifiċi iżda fi kwalunkwe każ sejjer ikun żgurat mill-baġit ġenerali tal-Istat.
(65)
Il-fatt li r-rabta bejn it-taxxi u l-iskop li għalih kienu introdotti hija msemmija fil-memorandum ta’ spjegazzjoni u fil-liġi nnifisha, ma jibiddilx din il-konklużjoni. Il-formolazzjoni tal-kliem fil-liġi (“bil-għan li jikkontribwixxi għall-finanzjament ta’ RTVE”) ma tiddefinixxix il-kwalità tar-rabta bejn it-taxxi u l-għajnuna.
(66)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tliet miżuri ta’ taxxi deskritti fil-paragrafu 14 mhumiex parti integrali mill-għajnuna. Il-legalità tagħhom m’għandhiex influwenza fuq il-kompatibilità tal-għajnuna għal RTVE. L-osservazzjazzjonijiet magħmula mill-partijiet interessati rigward il-legalità tagħhom mhumiex ta’ rilevanza għall-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. Għaldaqstant il-proċedura ta’ ksur attwalment miftuħa fir-rigward tat-taxxa dwar il-komunikazzjonijiet elettroniċi għal ksur allegat tal-Artikolu 12 tad-Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni 2002/20/KE ma taffettwax din id-deċiżjoni.
Il-proporzonalità tal-miżura
(67)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-kumpens sabiex ikopri mhux aktar mill-ispejjeż netti tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE, il-liġi l-ġdida tipprevedi li kwalunkwe dħul ta’ RTVE li jkun aktar mill-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku flimkien ma’ riżerva addizzjonali ta’ 10 % sejjer imur lura fil-baġit ġenerali tal-Istat. 10 % tad-dħul li jibqa’ jista’ jinżamm f’fond ta’ riżerva, sabiex ikopri kumpens inqas li jista’ jkun hemm minn snin preċedenti jew spejjeż eċċezzjonali, sa 4 snin. Dan il-mekkaniżmu, biex ikun evitat kumpens żejjed mhux dovut, huwa konformi mal-każistika tal-Kummissjoni. (29)
(68)
Biex jiżguraw li l-għajnuna tkun proporzjonata, l-Istati Membri jridu jinstallaw ukoll mekkeniżmu xieraq li jiżgura kontroll regolari u effettiv fuq l-użu tal-finanzjament pubbliku għall-mandat tas-servizz pubbliku (30) u garanzija li l-finanzjament annwali mill-Istat ikun limitat għall-ispiża netta tal-obbligu ta’ servizz pubbliku. (31) Spanja żżomm fis-seħħ is-sistema ta’ kontroll estern tagħha introdotta mil-Liġi 17/2006, kif deskritta hawn fuq u kif approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni E 8/2005, li tippermetti li jiġu stabbiliti l-ispejjeż netti tax-xandir fis-servizz pubbliku.
(69)
Madankollu, minħabba li t-tneħħija tar-reklamar jista’ jkollha impatt fuq l-ispejjeż tax-xandar minħabba li l-progammi tiegħu jsiru inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali, sabiex tkun evitata l-possibilità ta’ kumpens żejjed il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, stiednet lil Spanja u lil partijiet interessati oħrajn biex jikkummentaw fuq il-mekkaniżmu tal-finanzjament.
(70)
Il-partijiet interessati esprimew tħassib li probabbilment iseħħ kumpens żejjed ta’ RTVE. L-ippjanar baġitarju għal RTVE ta’ EUR 1 200 miljun fis-sena ma jkunx ibbażat fuq kalkolazzjoni xierqa tal-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku. Dan ma jiddifferenzjax bejn attivitajiet kummerċjali u dawk ta’ servizz pubbliku u ma jqisx it-tfaddil mill-ispejjeż bit-tneħħija tar-reklamar minħabba li l-programmi ma jkunux aktar jeħtieġu li jiġbdu udjenza kbira u jistgħu jkunu prodotti bi spejjeż aktar baxxi. Barra minn hekk, il-kumpens sħiħ għat-telf tad-dħul mir-reklamar sejjer jiġi ikkalkulat fuq il-bażi tas-snin preċedenti meta l-kriżi ekonomika wasslet għal dħul kummerċjali aktar baxx fl-2010 u b’hekk għal dħul ġenerali inqas għal RTVE. Ma jkunx ġust jekk, bit-tneħħija tal-finanzjament doppju, RTVE kellha tikseb dħul iggarantit, indipendenti mid-dħul kummerċjali li jvarja. Huma esprimew ukoll tħassib rigward il-kontroll baġitarju.
(71)
Madankollu, Spanja uriet li l-ippjanar baġitarju jibqa’ konformi mal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena ta’ RTVE fis-snin preċedenti u li mhemmx raġuni biex wieħed jassumi li issa, jew fil-ġejjieni qrib, jista’ jsir xi tfaddil konsiderevoli mill-ispejjeż sempliċiment minħabba t-tneħħija tar-reklamar. RTVE sejra tkompli tkun meħtieġa tattira udjenza kbira, u t-tneħħija tar-reklami sejra toħloq il-ħtieġa ta’ produzzjonijiet addizzjonali li jridu jiġu ffinanzjati. Imqabbla maċ-ċifri tas-snin preċedenti (EUR 1 177 miljun fl-2007, EUR 1 222 miljun fl-2008 u EUR 1 146 miljun fl-2009) u meta titqies l-ispiża addizzjonali tal-produzzjonijiet (EUR 104 miljun) meħtieġa għas-sostituzzjoni għall-ħin għall-wiri tar-reklami, id-dħul kummerċjali li jibqa’ (stmat li huwa EUR 25 miljun biss), il-limitu ta’ EUR 1 200 miljun għall-ippjanar tal-ispejjeż baġitarji jidher ammont kawt u raġonevoli għall-ispejjeż annwali bbaġitjati tal-kumpens ta’ servizz pubbliku. Barra minn hekk, il-prinċipju ta’ kumpens għall-ispejjeż netti effettivi ta’ xandar pubbliku jeħtieġ bilfors li dan ikun protett mill-varjazzjonijiet fid-dħul mis-suq tar-reklamar.
(72)
Fir-rigward tal-kontroll baġitarju, Spanja enfasizzat il-mekkaniżmi ta’ kontroll eżistenti diġà stabbilit bil-Liġi 17/2006, kif deskritt fil-paragrafu 38 ta’ hawn fuq. Biex ikun żgurat li l-għajnuna mill-Istat ma taqbiżx l-ispejjeż netti tal-missjoni ta’ servizz pubbliku, kontroll baġitarju ex post effettiv huwa żgurat, skont l-Artikolu 37 tal-Liġi 17/2006, permezz ta’ verifika interna, analiżi pubblika mill-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern u verifika esterna minn ditta privata tal-verifika. Barra minn hekk, skont l-Artikoli 39 u 40 ta’ din il-Liġi, il-Parlament u l-awtorità awdjoviżiva jikkontrollaw it-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku minn RTVE u l-kontijiet annwali tagħha. Finalment, RTVE hija soġġetta għal analiżi mill-Qorti tal-Awdituri. Il-kummenti li waslu mingħand il-partijiet interessati ma jagħtu l-ebda raġuni biex wieħed jistenna li din is-sistema mhux qiegħda tkun applikata kif jixraq.
(73)
Il-Kummissjoni tqis li m’hemmx indikazzjoni li l-kumpens annwali stmat għall-obbligu ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE sejjer jaqbeż dak li raġonevolment jista’ jkun mistenni li jkunu l-ispejjeż ta’ dan is-servizz jew li l-kumpens eventwalment ikun iżjed mill-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku.
Diversifikazzjoni tas-servizzi awdjoviżivi
(74)
Barra minn hekk, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni staqsiet lil Spanja jekk kellhiex qafas proċedurali adegwat għal valutazzjoni ex ante rigward jekk is-servizzi awdjoviżivi ġodda ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, kinux konformi mal-kundizzjonijiet materjali tal-Protokoll ta’ Amsterdam (’l hekk imsejjaħ kontroll ex ante). (32) L-informazzjoni sottomessa minn Spanja sa issa ma ppermettietx lill-Kummissjoni li teżamina jekk Spanja kellhiex tali mekkaniżmu. Il-Kummissjoni taqbel mal-asserzjoni ta’ Spanja li fil-prinċipju dan l-element tal-finanzjament ta’ RTVE kien is-suġġett tad-deċiżjonijiet tal-2005 u l-2007, li kienu jikkonċernaw is-sistema kollha tal-finanzjament ta’ RTVE. Barra minn hekk, il-Kummissjoni taqbel li s-sistema ma ġietx affettwata mill-introduzzjoni ta’ taxxi ġodda li kkaġunaw il-proċedura preżenti.
(75)
Madankollu, skont l-informazzjoni sottomessa minn Spanja, l-Artikolu 41(3) tal-Liġi 7/2010 (33) stabbilixxa tali proċedura u nkariga lill-awtorità superviżorja u regolatorja indipendenti Spanjola għax-xandir pubbliku, il-Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, bit-twettiq ta’ dan il-kontroll, li jikkonsisti f’konsultazzjoni pubblika mal-partijiet interessati, il-pubblikazzjoni tar-riżulatati tal-konsultazzjoni, u l-evalwazzjoni tal-impatt ġenerali ta’ kull servizz ġdid fuq is-suq. Madankollu, din il-liġi ma fihiex definizzjoni ta’ x’jikkostitwixxi servizz ġdid. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kriterji rilevanti. (34) Iżda Spanja indikat li sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru 2010 biħsiebha tiffirma kuntratt dwar il-programmi (contrato-programa) ma’ RTVE li jkun fih tali definizzjoni. Skont l-abbozz ta’ dan il-kuntratt dwar il-programmi, servizz sinifikanti ġdid sejjer jitqies li jfisser offerta ta’ servizz ġdid iddifferenzjat b’mod ċar mis-servizzi diġà fis-seħħ, li jistgħu jkunu kklassifikati bħala s-suq tal-prodotti rilevanti, bil-kapaċità li jkollu effett fuq is-suq, b’mod partikolari rigward l-impatt fuq id-domanda.
(76)
Għaldaqstant, Spanja ssodisfat l-obbligu tagħha li tintroduċi kontroll ex ante, u l-Kummissjoni tieħu nota li sa Novembru 2010 hija għandha wkoll il-ħsieb li tintroduċi definizzjoni vinkolanti rigward dak li jikkostitwixxi servizz sinifikanti ġdid. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li dan il-mekkaniżmu ma kienx ġie stabbilit qabel l-2010.
VI. KONKLUŻJONI
(77)
Il-Kummissjoni ssib li Spanja implimentat illegalment ir-riforma tal-finanzjament ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-taxxi miġbura mhumiex ipotekati għall-finanzjament tal-għajnuna għal RTVE u m’għandhomx impatt fuq il-kompatibilità tal-għajnuna mat-Trattat. Barra minn hekk, Spanja għandha fis-seħħ salvagwardji biex ikun evitat kumpens żejjed lil RTVE. Finalment, il-Kummissjoni tinnota li Spanja introduċiet proċedura għal kontroll ex ante għall-introduzzjoni ta’ servizzi sinifikanti ġodda fi ħdan il-mandat tas-servizz pubbliku. Għaldaqstant l-għajnuna lil RTVE, ix-xandar fis-servizz pubbliku, tibqa’ kompatibbli mat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-finanzjament ta’ Corporación de Radio y Televisión Española (RVTE), ix-xandar fis-servizz pubbliku, immodifikat minn Spanja bil-Liġi 8/2009 dwar il-finanzjament ta’ RTVE, huwa kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Lulju 2010.