PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 464/2011
tal-11 ta’ Mejju 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw mill-Bosnja-Ħerzegovina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), (“ir-Regolament bażiku”) u b'mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) u wara li kkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Permezz tar-Regolament (UE) Nru 1036/2010 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), il-Kummissjoni imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw mill-Bosnja-Ħerzegovina (“BA”).
(2)
Il-proċediment beda wara li ġie ppreżentat ilment fl-4 ta’ Jannar 2010 minn Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. u Zeolite Mira Srl Unipersonale (“min għamel l-ilment”), li jirrappreżentaw il-biċċa l-kbira tal-produzzjoni totali tat-trab żeolit A fl-Unjoni; f'dan il-każ iktar minn 25 %. Dan l-ilment kien fih evidenza ta’ dumping u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqieset li kienet biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
2. IL-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(3)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali, li abbażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri provviżorji ta’ antidumping (“żvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu preżentazzjonijiet bil-miktub biex juru l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din l-affermazzjoni ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(4)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha.
(5)
Huwa mfakkar li, kif stabbilit fil-premessa (11) tar-Regolament provviżorju, lL-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ћsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
(6)
Il-partijiet interessati kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom il-Kummissjoni bbażata l-intenzjoni li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina u l-ġbir definittiv tal-ammonti assigurati permezz tad-dazju provviżorju. Huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub imressqa mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(8)
Fl-assenza ta’ kummenti fuq dawn il-kwistjonijiet, il-premessi minn (12) sa (15) tar-Regolament provviżorju qegħdin b'dan jiġu kkonfermati.
(9)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż b'mod definittiv li t-tipi kollha ta’ trab żeolit A kif definiti hawn fuq huma l-istess fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
4. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI
(10)
Il-grupp esportatur u produttur tal-Bosnja-Ħerzegovina (“Birac”) mar lura għall-affermazzjoni li għamel fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni; dik li produttur mill-Unjoni li ma tteħidlux kampjun (Silkem d.o.o. jew “Silkem”) kellu jkun integrat bis-sħiħ fit-tweġiba tal-kwestonarju tal-produttur tal-Unjoni li tteħidlu kampjun (MAL Magyar Aluminium jew “MAL”) għaliex iż-żewġ kumpaniji huma relatati. Ġie sostnut li kieku din l-ommissjoni ġiet aċċettata kienet issir diskriminazzjoni bejn il-produtturi u l-esportaturi tal-Unjoni, għaliex f'każi fejn hemm esportaturi u produtturi relatati ġewwa pajjiżi suġġetti għal investigazzjoni ta’ antidumping, dawn huma kollha mitluba biex iressqu t-tweġibiet tagħhom tal-kwestjonarji. Barra minn hekk, Birac afferma li Mal u Silkem għandhom jiġu ddikjarati li mhux jikkooperaw.
(11)
Dawk l-affermazzjonijiet ma jistgħux jintlaqgħu. Kemm Mal, kif ukoll Silkem, ikkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni minħabba r-raġunijiet spjegati fi premessa (19) tar-Regolament provviżorju. Ta' min ifakkar li fit-tweġiba tal-formola tat-teħid ta’ kampjuni, Silkem ipprovdiet informazzjoni; u Silkem ġiet ikkunsidrata fl-indikaturi tal-makrodejta. Madankollu, minħabba d-daqs żgħir tagħha, il-kumpanija ma ġietx inkluża fil-lista tal-kumpaniji li tteħdilhom kampjun. Għaldaqstant, Silkem ma kelliex bżonn tippreżenta l-magħrufa mikrodejta u a fortiori din ma ġietx ivverifikata. Barra minn hekk, minħabba li meta mqabbel ma’ dak ta’ MAL, il-bejgħ tagħhom tal-prodott ikkonċernat huwa relattivament baxx, ma hemm l-ebda indikazzjoni li turi li jkun hemm xi differenza jekk id-dejta ta’ Silkem tingħaqad mad-dejta ta’ MAL.
(12)
Barra minn hekk, l-allegata diskriminazzjoni bejn il-produtturi esportaturi u l-produtturi tal-Unjoni hija bla bażi għaliex is-sitwazzjonijiet huma differenti. Min-naħa l-oħra, l-investigazzjoni fir-rigward tal-eżistenza ta’ dumping hija waħda li normalment tkun imwettqa fil-livell tal-kumpanija, li għaliha s-servizzi tal-Kummissjoni jkollhom bżonn jikkalkulaw il-marġni tad-dumping speċifikament għall-kumpanija. Barra minn hekk, wieħed għandu jħares lejn grupp ta’ produtturi esportaturi fit-totalità tiegħu, għaliex inkella jista' jkun hemm ir-riskju li l-esportazzjonijiet jgħaddu mill-parti tal-grupp li jkollha l-iktar livell baxx ta’ dazju. Min-naħa l-oħra, l-għan tal-investigazzjoni ta’ ħsara huwa li jeżamina jekk l-industrija kollha tal-Unjoni hijiex issofri ħsara materjali. F'dan il-każ, il-produtturi tal-Unjoni li tteħdilhom kampjun f'din l-investigazzjoni, ġew ikkunsidrati bħala rappreżentanti tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni fir-rigward ta’ ċerti indikaturi tal-ħsara (mikro indikaturi). Għaldaqstant, din l-affermazzjoni mhijiex milqugħa.
(13)
Birac afferma ukoll li kumpanija tal-minjieri tal-Bosnja, assoċjata ma’ MAL, li tipprovdi materja prima minn qabel (jiġifieri boksajt) lil dan il-produttur tal-Unjoni partikolari, kellha tikkoopera ukoll fl-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-kumpanija tal-minjieri ġiet elenkata mat-tweġiba tal-kwestjonarju ta’ MAL. L-ispejjeż assoċjati mal-provvisti tal-boksajt u l-bidla tiegħu fi triidrat tal-aluminju, ġew ukoll irrapurtati fl-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ MAL. Għaldaqstant, il-Grupp MAL ikkonforma bis-sħiħ mal-obbligazzjonijiet għar-rappurtar stabbiliti mis-servizzi tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni mhijiex milqugħa.
(14)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra dwar dawn il-kwistjonijiet, il-premessi minn (16) sa (20) tar-Regolament provviżorju qegħdin b'dan jiġu definittivament ikkonfermati.
5. DUMPING
5.1. Valur normali
(15)
Huwa mfakkar li fl-assenza ta’ bejgħ domestiku rappreżentattiv, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(16)
Biex jinħadem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, żdiedu mal-ispiża medja tal-produzzjoni tagħhom stess matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, l-ispejjeż tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi (BĠuA) li saru u l-medja differenzjata tal-profitt magħmul minn kull wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ, matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Intużat il-medja differenzjata tal-profitt minħabba li ma hemmx tipi separati tal-prodott ikkonċernat jew il-prodott simili. Fejn neċessarju, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u fil-bini tal-valuri normali, l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-ispejjeż BĠuA ġew aġġustati.
(17)
Minbarra l-iżvelar tal-fatti, Birac ressaq kummenti dwar kif ġie ddeterminat il-marġni tal-profitt li ntuża fil-kalkolu tal-valur normali. Skont Birac, il-metodoloġija li ntużat tikser l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku billi f'dan il-każ speċifiku, ir-riżultat miksub mill-marġni tal-profitt tal-bejgħ domestiku mhux rappreżentattiv użat biex jinħadem il-valur normali, huwa eżatt l-istess daqslikieku ġew użati l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku mhux rappreżentattiv. Huwa afferma li approċċ inkoerenti bħal dan ma setax kien intenzjonat bil-qari f'daqqa tal-Artikoli 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku. Tqies ukoll li l-marġni tal-profitt użat mhuwiex raġonevoli u proporzjonat, b'mod speċjali meta mqabbel mal-mira tal-profitt użata għall-kalkulazzjoni tal-bejgħ taħt il-prezz.
(18)
Barra minn hekk, Birac afferma li l-bejgħ domestiku, ma jistax jitqies daqslikieku sar fl-andament normali tal-kummerċ minħabba n-natura tiegħu, u għalhekk ma għandux jintuża biex jistabbilixxi l-valur normali.
(19)
Fir-rigward tal-ewwel affermazzjoni, ta’ min jinnota li l-metodu użat huwa skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku u tal-ġurisprudenza li toħroġ mid-deċiżjonijiet tal-WTO, li skont huma, waqt il-kalkolu tal-valur normali, għandu jintuża l-profitt tal-bejgħ domestiku fl-andament normali tal-kummerċ, anki jekk dan il-bejgħ ma kienx rappreżentattiv. Ta' min jinnota li f'dan il-każ speċifiku, minħabba li l-bejgħ domestiku kollu sar bi profitt, il-bini tal-valur normali kellu l-istess riżultat daqslikieku l-valur normali kien ibbażat fuq il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku. Qabel xejn, ta’ min jinnota, li l-profitt u d-dejta tal-BĠuA kienu bbażati fuq il-bejgħ domestiku tal-kumpanija li tqies fl-andament normali tal-kummerċ. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li “r-raġonevolezza” ma tistax titkejjel mal-mira tal-profitt użata għall-kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz minħabba li l-profitt jirrifletti l-qagħda tas-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping u għaldaqstant ma jistax isawwar punt ta’ riferiment adegwat biex jiddetermina l-profitt li għandu jkun użat fil-kuntest tal-bini tal-valur normali. Għaldaqstant l-affermazzjoni għandha tkun irrifjutata.
(20)
Fir-rigward tal-affermazzjoni li l-bejgħ domestiku m'għandux jitqies bħala wieħed li sar fl-andament normali tal-kummerċ, l-investigazzjoni affermat li d-dejta u l-evidenza ppreżentata minn Birac sawwru bażi affidabbli sabiex jiġi ddeterminat il-valur normali. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni tqieset li ma kinetx iġġustifikata u għaldaqstant ma ġietx milqugħa.
(21)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tad-determinazzjoni tal-valur normali, il-metodu deskritt fil-premessi minn (21) sa (26) tar-Regolament provviżorju huwa b'dan ikkonfermat.
5.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(22)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra dwar il-prezz tal-esportazzjoni, il-premessi (27) u (28) tar-Regolament provviżorju, qegħdin b'dan jiġu kkonfermati.
5.3. Tqabbil
(23)
Fl-assenza ta’ kummenti oħra fir-rigward tat-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, il-premessa (29) tar-Regolament provviżorju hija b'dan ikkonfermata.
5.4. Marġni tad-dumping
(24)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tad-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping, li jbiddlu s-sejbiet provviżorji, il-premessi minn (30) sa (32) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6. ĦSARA
(25)
Saru kummenti mingħand ċerti produtturi tal-Unjoni, żewġ utenti fl-UE u mill-uniku produttur esportatur tal-Bosnja, dwar is-sejbiet li jikkonċernaw id-dannu.
(26)
Dawk l-argumenti li diġà ġew indirizzati bis-sħiħ fir-Regolament provviżorju, mhumiex irripetuti f'dan ir-Regolament.
6.1. Rimarki ġenerali
(27)
Il-premessi (45) u (68) tar-Regolament provviżorju, juru biċ-ċar li f'din l-investigazzjoni, it-terminu “l-industrja tal-Unjoni” jjkopri l-produtturi kollha tal-Unjoni. Barra minn hekk, bħala regola, il-fatturi tad-dannu li wasslu għas-sejba tal-ħsara huma bbażati fuq dejta li għandha x'taqsam mal-industrija tal-Unjoni. L-użu tad-dejta li għandha x'taqsam mal-industrija tal-Unjoni, ġie identifikat fit-taqsima 5.4 tar-Regolament provviżorju permezz ta’ referenza għall-“makrodejta”. Madankollu, meta l-informazzjoni ma kinitx disponibbli għall-industrija kollha tal-Unjoni, intużat d-dejta tal-kampjun rappreżentattiv tal-produtturi tal-Unjoni. Ma saru l-ebda kummenti dwar dawn il-kwistjonijiet u, għalhekk, is-sejbiet provviżorji huma kkonfermati definittivament.
(28)
Madankollu, saret dikjarazzjoni żbaljata fi premessa (34) tar-Regolament provviżorju. Il-premessa kellha tgħid “Il-produtturi kollha tal-Unjoni jifformaw l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn issa 'l quddiem se jissejħu l-‘industrija tal-Unjoni’”.
(29)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (52) sa (56) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.2. Konsum fl-Unjoni
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (35) sa (38) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(31)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (39) sa (43) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.4. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
6.4.1. L-indikaturi tad-dannu
(32)
F'Ottubru 2010 seħħ inċident industrijali fis-sit ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni, l-MAL. Madankollu, iċ-ċifri ppreżentati mill-kumpanija juru li sa Jannar 2011, il-konsenji tal-prodott ikkonċernati kienu rkupraw. Għaldaqstant kien ċar li l-inċident ma kkawżax problemi serji ta’ provvisti fis-suq tal-UE.
(33)
Birac afferma li la waqt il-PI, il-kumpanija tal-minjieri tal-Bosnja assoċjata ma’ MAL, imsemmija hawn fuq, għamlet il-profitti, il-Kummissjoni għandha tirranġa l-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ MAL u l-profitt fil-kalkolu tal-indikaturi ekonomiċi, għaliex is-sitwazzjoni tal-profitti ta’ MAL allegatament naqset minħabba l-profitti għoljin li għamlet il-kumpanija assoċjata tal-minjieri fil-BiH.
(34)
Ta' min jinnota, fir-rigward tal-affermazzjoni ta’ hawn fuq, li x-xiri ta’ boksajt mill-kumpanija assoċjata sar f'kondizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta. Din il-kwistjoni ġiet koperta waqt il-verifika fuq il-post. Minħabba li waqt il-PI, MAL xtara l-boksajt bi kważi l-istess prezzjijiet medji mingħand kumpaniji kemm assoċjati kif ukoll li mhumiex assoċjati, il-Kummissjoni kienet sodisfatta li x-xiri tal-boksajt sar bi prezzijiet li jaqgħu taħt kundiżżjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta, u għaldaqstant ma hemmx bżonn tal-ebda aġġustament tat-tendenza tal-profitt ta’ MAL, li ġiet użata fil-kalkulazzjoni tat-tendenza li tidher fi premessa 52 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni ġiet irrifjutata.
(35)
Birac allega ukoll li la darba ġab ċertu materja prima direttament mill-produzzjoni tal-aluminju tagħha, kellu vantaġġi kompetittivi sinifikanti fuq il-maġġoranza tal-produtturi tal-Unjoni u dan għandu jidher fil-marġni tad-dannu. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Jekk kumpanija jkollha vantaġġ kompetittiv, normalment dan ikollu effett fuq il-kalkolu totali tagħha tad-dumping, f'termini ta’ inqas spejjeż, u għalhekk valur normali iktar baxx. Dan it-tip ta’ vantaġġ kompetittiv ma għandux x'jaqsam mal-marġni tal-ħsara. Dan tal-aħħar jeżamina jekk livell ta’ dazju iktar baxx mill-marġni tad-dumping ikunx biżżejjed sabiex titneħħa l-ħsara. Għaldaqstant, din l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(36)
L-utenti tal-Unjoni sostnew li l-iżvilupp pożittiv ta’ ċerti fatturi ta’ ħsara ġie injorat mill-valutazzjoni provviżorja tal-Kummissjoni (profitt, fluss ta’ flus, u redditu fuq l-investiment) li tiddikjara li l-fatturi kollha għandhom jiġu analizzati. Madankollu dawn l-iżviluppi pożittivi ġew analizzati bis-sħiħ fl-istima tad-dannu. Dawn ġew ikkunsidrati iżda f'dan il-każ ma ġewx ikkunsidrati bħala deċiżivi minħabba r-raġunijiet stabbiliti fil-premessi minn (52) sa (60) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(37)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (44) sa (64) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6.5. Konklużjoni dwar id-dannu
(38)
Għaldaqstant, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar dan, il-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi minn (65) sa (69) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
7. KAWŻALITÀ
(39)
Utent li kkoopera afferma li l-analiżi tal-kawżalità hija difettuża għaliex il-Kummissjoni qalet li waqt il-PI (2009) deher li sar xi titjib f'ċerti fatturi tad-dannu. Dak l-utent ma qabilx mal-istima magħmula mill-Kummissjoni li l-ogħla profitt li sar fl-2009, kif imqabbel mal-2008, kien riżultat ta’ żviluppi temporanji ta’ żmien qasir li ma rrepetewx ruħhom fl-2010.
(40)
Fir-rigward tas-sottomissjoni ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li l-argumenti ta’ din il-parti huma biss dikjarazzjonijiet u mhumiex mirfuda minn ebda evidenza ġdida. b'kuntrast, il-pożizzjoni tal-Kummissjoni hija sostnuta minn informazzjoni mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni waqt l-investigazzjoni, kemm fl-istadju provviżorju kif ukoll dak definittiv. L-informazzjoni mogħtija fit-tħejjijiet taż-żjarat ta’ verifika ġiet ukoll verifikata fuq il-post. Id-deterjorament tal-marġni tal-profitt wara l-PI previst mill-Kummissjoni, ġie kkonfermat ukoll mid-dejta tas-sena 2010 kollha, ippreżentata minn żewġ produtturi tal-Unjoni. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(41)
Birac ikkontesta s-sejba provviżorja li tikkonċerna l-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Madankollu, l-analiżi tal-Kummissjoni fir-Regolament provviżorju (premessa (77)) kienet li Birac kien l-uniku esportatur ewlieni għas-suq tal-UE. Prattikament ma kien hemm l-ebda importazzjonijiet minn sorsi oħrajn. F'dan ir-rigward Birac ma ppreżentax evidenza ġdida u għaldaqstant l-affermazzjoni tiegħu hija miċħuda.
(42)
Utent li kkoopera kkontesta l-analiżi li saret fir-Regolament provviżorju, li tikkonċerna t-tnaqqis fil-konsum u kkwota l-investigazzjoni ta’ antidumping tat-tubi tar-raġġi katodiċi tat-televiżjoni tal-kulur bħala preċedent fir-rigward tat-tnaqqis fid-domanda. (3) F'dik l-investigazzjoni, ġie sostnut li t-tnaqqis fid-domanda wassal għall-għeluq tal-proċedimenti. Madankollu ma hemmx parallel bejn il-każ tat-tubi tar-raġġi katodiċi tat-televiżjoni tal-kulur u l-investigazzjoni kurrenti. f'tal-ewwel, il-konsum waqa' b'mod drammatiku għaliex il-prodott ikkonċernat ġie sostitwit bi prodotti oħrajn. Għal kuntrarju ta’ dan, it-tnaqqis fil-konsum fl-investigazzjoni kurrenti huwa moderat ħafna (7 % - kif imniżżel fil-premessi (37) u (38) tar-Regolament provviżorju). F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-iżvilupp fil-konsum ġie elaborat iktar fil-premessi (78) sa (80) tar-Regolament provviżorju, iżda l-utent ikkonċernat li kkoopera, ma kienx f'pożizzjoni li jagħti xi evidenza li tirribatti s-sejbiet tal-Kummissjoni. Għaldaqstant dawk l-affermazzjonijiet ġew miċħuda.
(43)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet stabbiliti fi premessi minn (70) sa (92) tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li d-dannu tal-materjal għall-industrija tal-Unjoni saret permezz ta’ importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping, huma b'dan ikkonfermati.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
(44)
Utent li kkoopera afferma li l-Kummissjoni fi premessa (104) tar-Regolament provvizorju, ppreżentat informazzjoni qarrieqa fir-rigward tal-importanza tal-ispejjeż taż-żeolit fl-ispejjeż totali tagħha. B'mod partikolari, kif ikkwotat f'dik il-premessa, ġie ddikjarat li l-ispejjeż taż-żeolit huma iktar minn 5 % tal-ispejjeż totali. F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li din il-parti ma pprovdietx dejta ġdida sabiex issostni d-dikjarazzjoni tagħha, filwaqt li s-sejbiet tal-Kummissjoni kienu bbażati fuq informazzjoni verifikata mill-utenti li kkooperaw. Huwa nnotat li t-terminu “spejjeż totali” użat fir-Regolament provviżorju fil-premessa (104), jinkludi l-ispejjeż tal-manifattura kollha, kif ukoll l-ispejjeż tal-Bejgħ u tal-Amministrazzjoni Ġenerali. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni “inqas minn 5 %” hija medja li tkopri kemm id-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ, kif ukoll il-prodotti li jrattbu l-ilma. Fl-aħħar nett, għandu jkun ċar li l-ispejjeż taż-żeolit fil-prodott li jrattab l-ilma tqil huma ogħla minn dawk tad-deterġent għall-ħasil tal-ħwejjeġ, iżda żgur li l-użu l-iktar importanti għandu x'jaqsam mad-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ. Infatti fir-rigward ta’ dan l-utent partikolari li kkoopera, il-prodotti li jrattbu l-ilma kellhom parti żgħira fid-dħul tal-prodotti finali li jużaw iż-żeolit. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(45)
Utent li kkoopera sfida s-sejba fil-premessa (102) tar-Regolament provviżorju, li ċ-Ċina hija potenzjalment sors alternattiv ta’ provvisti. Il-Kummissjoni, b'kunsiderazzjoni tal-kummenti li saru, taċċetta li għalkemm waqt il-PI daħlet xi merkanzija miċ-Ċina fis-suq tal-UE, mhux probabbli li fil-futur qrib din se ssir fornitur ewlieni (ara premessa (41) hawn fuq). Madankollu, meta tikkunsidra r-rati tal-kapaċità tal-użu tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni, il-Kummissjoni żżomm l-opinjoni tagħha li ma kienx hemm problemi ta’ provvisti fir-rigward tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(46)
Utent li kkoopera afferma li jekk bħala riżultat ta’ din l-investigazzjoni, jiġu imposti d-dazji, l-ispejjeż taż-żeolit se jogħlew tant li jogħlew ukoll il-prezzijiet tad-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ u l-prodotti li jrattbu l-ilma, li jwasslu għal żieda fil-prezzijiet tal-konsumatur. Dan l-argument jimxi mas-suppożizzjoni li l-utenti jgħaddu ż-żidiet fil-prezzijiet taż-żeolit bħala riżultat ta’ dazju antidumping. L-ewwel nett, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-produtturi tal-Unjoni jippreferu jibbenefikaw mill-miżuri permezz ta’ ekonomiji tal-kobor milli permezz ta’ żieda fil-prezzijiet (ara premessi minn (108) sa (111) tar-Regolament provviżorju). Fl-aħħar nett, kif imsemmi hawn fuq, fl-ispejjeż totali tal-produzzjoni ta’ prodotti finali, il-proporzjon tal-ispejjeż assoċjati maż-żeolit huwa żgħir, għalhekk jekk ikun hemm xi konsekwenza tad-dazju, għalkemm mhux probabbli li tiġri, ma tpoġġix fid-dubju l-konklużjoni provviżorja li ma hemmx raġunijiet ta’ interess tal-Unjoni imwarrbin kontra l-impożizzjoni tal-miżuri. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(47)
Utent li kkoopera ddikjara li jista' jaqleb għall-formoli ta’ non-żeolit fid-deterġenti tal-ħasil tal-ħwejjeġ tiegħu, li jkollhom impatt negattiv fuq il-produtturi taż-żeolit tal-Unjoni. Mill-fajl “Miftuħ għall-Ispezzjoni minn Partijiet Interessati”, il-produtturi tal-Unjoni huma konxji li jeżisti dan ir-riskju għan-negozju tagħhom. Madankollu, ma teżisti l-ebda evidenza reali sabiex jiġi evalwat l-allegat impatt ta’ dan il-qlib ipotetiku fuq l-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, dik l-affermazzjoni hija miċħuda.
(48)
Il-punti magħmula hawn fuq ġew ikkunsidrati fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni, iżda ma jbiddlux il-konklużjonijiet l-iktar importanti tagħha. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (93) sa (112) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati. Għaldaqstant, huwa konkluż li ma sarux argumenti li jissuġġerixxu li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri b'riżultat ta’ din l-investigazzjoni.
9. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
9.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(49)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (114) sa (116) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
9.2. Miżuri definittivi
(50)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa dwar id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interessi tal-Unjoni, u b'konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, dazju antidumping definittiv għandu jiġi impost fil-livell tal-marġnijiet l-aktar baxxi ta’ dumping u ta’ dannu misjuba, skont ir-regola ta’ inqas dazju. F'dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif xieraq fil-livell tad-dumping li nstab. Din ġiet ikkalkulkata li hija ta’ 28,1 %.
(51)
Fuq il-bażi ta’ dan t'hawn fuq, ir-rata tad-dazju antidumping definittiv għall-BiH hija ta’ 28,1 %.
10. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(52)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġni tad-dumping misjub u minħabba l-livell tad-dannu kkaġunat lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti miġbura permezz tad-dazju tal-antidumping provviżorju impost mir-Regolament provviżorju, għandhom jinġabru b'mod definittiv sal-limitu tad-dazju impost definittivament minn dan ir-Regolament.
11. IL-FORMA TAL-MIŻURI
(53)
Fil-kors tal-investigazzjoni, il-produttur esportatur tal-Bosnja Alumina d.o.o. Zvornik, flimkien mal-kumpanija assoċjata miegħu fl-Unjoni, Kauno Tiekimas AB, li tinsab f'Kaunas, il-Litwanja, offriet impenn għall-prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Ta' min jinnota li dan l-aħħar, Fabrica glinice “Birac” saret kumpanija possedenti u Alumina d.o.o, li tinsab fi Zvornik, baqgħet l-unika produttur esportatur tal-grupp.
(54)
Il-Kummissjoni eżaminat l-offerta. Il-prodott ikkonċernat huwa prodott bażiku li jeżisti biss f'tip wieħed ta’ prodott u ta’ speċifikazzjoni, jiġifieri jeskludi r-riskju possibli ta’ kumpens tal-prezz permezz ta’ tipi differenti tal-prodott. L-investigazzjoni uriet li l-esportazzjonijiet kollha għall-Unjoni ġew fatturati mill-kumpanija assoċjata fl-Unjoni (jiġifieri Kauno Tiekimas AB, f'Kaunas, il-Litwanja). Din il-kumpanija assoċjata tbigħ ukoll prodotti oħrajn magħmula mill-grupp Birac. Madankollu, is-suq tat-trab żeolit A huwa definit tajjeb u l-konsumaturi li jixtru t-trab żeolit A tiġihom naturali li ma jixtrux prodotti oħrajn magħmula mill-Grupp Birac. Għaldaqstant, ġie konkluż li r-riskju ta’ kumpens trasversali permezz ta’ bejgħ possibbli ta’ prodotti oħrajn lill-istess klijenti kien baxx ħafna.
(55)
Bid-deċiżjonijiet 2011/279/UE (4) il-Kummissjoni aċċettat l-offerta ta’ impenn minn Alumina d.o.o. Zvornik u l-kumpanija assoċjata magħha, Kauno Tiekimas. Il-Kunsill jagħraf li l-offerta ta’ impenn ta’ prezz telimina l-effett tal-ħsara tad-dumping u jrażżan ir-riskju ta’ ċirkomvenzjoni sa punt suffiċjenti.
(56)
Sabiex il-Kummissjoni u l-awtoritajiet doganali ikunu jistgħu jagħmlu monitoraġġ tal-konformità iktar fil-fond ta’ Alumina d.o.o. Zvornik u l-kumpanija assoċjata magħha fl-impenn, meta tiġi ppreżentata t-talba lil awtoritajiet doganali rilevanti, għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa, l-eżenzjoni mid-dazju antidumping għandha tkun suġġetta għal (i) il-preżentazzjoni tal-fattura tal-impriża, li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi elenkati u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness; (ii) il-fatt li l-oġġetti importati huma manifatturati, mibgħuta bil-baħar u fatturati jew direttament minn Alumina d.o.o. Zvornik għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni, jew fatturati direttament minn Kauno Tiekimas għall-ewwel konsumatur mhux assoċjat fl-Unjoni u (iii) il-fatt li l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lill-awtoritajiet doganali jikkorrispondu eżattament mad-deskrizzjoni fuq il-fattura tal-impenn. Fejn il-kondizzjonijiet ta’ hawn fuq ma jiġux milħuqa, id-dazju antidumping xieraq jidħol fis-seħħ hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa.
(57)
Kull meta, skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni ta’ impriża wara ksur billi tirreferi għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara li l-fatturi tal-impriża rilevanti mhumiex validi, jidħol fis-seħħ dejn doganali hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa.
(58)
L-importaturi għandhom ikunu konxji li d-dejn doganali jista' jidħol fis-seħħ, bħala riskju normali tan-negozju, hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa, kif deskritt fil-premessi (56) u (57), anki jekk tkun ġiet aċċettata mill-Kummissjoni offerta ta’ impriża mill-manifattur li jkunu xtraw mingħandu direttament jew indirettament.
(59)
Skont l-Artikolu 14(7) tar-Regolament bażiku, l-awtoritajiet doganali għandhom jinfurmaw immedjatament lil Kummissjoni kull meta jinstabu indikazzjonijiet ta’ ksur tal-impenn.
(60)
Minħabba r-raġunijiet ta’ hawn fuq, l-offerta ta’ impenn minn Alumina d.o.o. Zvornik u Kauno Tiekimas hija kkunsidrata bħala aċċettabbli mill-Kummissjoni. Il-kumpaniji kkonċernati ġew infurmati bil-fatti essenzjali, il-konsiderazzjonijiet u l-obligazzjonijiet li fuqhom kienet ibbażata l-aċċettazzjoni.
(61)
Fl-avveniment ta’ ksur jew irtirar tal-impenji, jew fil-każ ta’ irtirar tal-aċċettazzjoni tal-impriżi mill-Kummissjoni, d-dazju antidumping impost mill-Kunsill skont l-Artikolu 9(4) għandu japplika awtomatikament permezz ta’ Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT
Artikolu 1
1. B'dan, qed jiġi impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-trab żeolit A, imsejjaħ ukoll bħala trab Żeolit NaA jew Żeolit 4 A, li attwalment jinsab taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-kodiċi TARIC 2842100030) u li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 28.1 %.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
1. Importazzjonijiet iddikjarati għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa li huma fatturati minn kumpaniji li l-impenji tagħhom huma aċċettati mill-Kummissjonu u li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fid-Deċiżjoni 2011/279/UE, għandhom ikunu eżentati mid-dazju antidumping impost minn Artikolu 1, sakemm:
(a)
huma manifatturati, mibgħuta bil-baħar u fatturati jew direttament minn Alumina d.o.o., Zvornik, il-Bosnja-Ħerzegovina għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni, jew fatturati direttament minn Kauno Tiekimas AB, Kaunas, il-Litwanja, għall-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni;
(b)
huma akkumpanjati minn fattura tal-impriża li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness ta’ dan ir-Regolament; u
(c)
l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lill-awtoritajiet doganali jikkorrispondu eżattament mad-deskrizzjoni fuq il-fattura tal-impriża.
2. Dejn doganali jidħol fis-seħħ hekk kif tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għal ħruġ ta’ ċirkolazzjoni ħielsa:
-
kull meta, fir-rigward tal-importazzjonijiet deskritti fil-paragrafu 1, jiġi stabbilit li waħda jew iktar mill-kundizzjonijiet elenkati f'dak il-paragrafu ma ġewx milħuqa, jew
-
meta l-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni tagħha tal-impriża skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku permezz ta’ Regolament jew Deċiżjoni li jirreferu għal tranżazzjonijiet partikolari, u tiddikjara l-fatturi tal-impenn rilevanti bħala invalidi.
Artikolu 3
Ammonti assikurati b'dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 1036/2010 fuq importazzjoni ta’ trab żeolit A, li jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-kodiċi TARIC 2842100030), li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina għandhom jinġabru definittivament.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Mejju 2011.