SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/76/EU
ze dne 24. listopadu 2010,
kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nadměrné a neobezřetné podstupování rizik v bankovním odvětví vedlo k selhání jednotlivých finančních institucí a k systémovým problémům v členských státech i po celém světě. Jakkoli jsou příčiny takového podstupování rizik četné a složité, orgány dohledu a regulační orgány včetně skupiny G-20 a Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS) se shodují na tom, že k němu přispěly i nevhodné struktury odměňování v některých finančních institucích. Zásady odměňování, které podněcují k podstupování rizik překračujícímu obecnou úroveň rizika tolerovaného danou institucí, mohou narušit řádné a účinné řízení rizik a zhoršit nadměrně rizikové chování. Obzvláště důležité jsou proto mezinárodně dohodnuté a stvrzené zásady pro řádné postupy odměňování vypracované Radou pro finanční stabilitu (FSB) (dále jen „zásady FSB“).
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4) vyžaduje, aby měly úvěrové instituce systémy, strategie, postupy a mechanismy pro řízení rizik, jimž jsou tyto instituce vystaveny. Na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (5) tento požadavek platí pro investiční podniky ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (6). Směrnice 2006/48/ES vyžaduje, aby příslušné orgány tyto systémy, strategie, postupy a mechanismy přezkoumávaly a určovaly, zda kapitál, který daná úvěrová instituce nebo daný investiční podnik drží, zajišťuje řádné řízení a pokrytí rizik, kterým daná úvěrová instituce nebo investiční podnik jsou nebo by mohly být vystaveny. Tento dohled se vůči bankovním skupinám provádí na konsolidované bázi a zahrnuje finanční holdingové společnosti a přidružené finanční instituce ve všech právních řádech.
(3)
Pro účely řešení potenciálně škodlivých účinků špatně navržených struktur odměňování na řádné řízení rizik a kontrolu rizikového chování jednotlivců by měly být požadavky směrnice 2006/48/ES doplněny o výslovnou povinnost úvěrových institucí a investičních podniků vytvořit a udržovat pro ty kategorie zaměstnanců, jejichž profesní činnosti mají podstatný vliv na celkový rizikový profil těchto úvěrových institucí a investičních podniků, zásady a postupy odměňování, které jsou v souladu s účinným řízením rizik. Tyto kategorie zaměstnanců by měly zahrnovat přinejmenším vrcholné vedení, zaměstnance odpovědné za činnosti, s nimiž je spojeno podstupování rizik a zaměstnance ve vnitřních kontrolních funkcích a všechny zaměstnance, jejichž celková odměna včetně zvláštních penzijních výhod je řadí do stejné třídy odměňování jako vrcholné vedení a zaměstnance odpovědné za činnosti, s nimiž je spojeno podstupování rizik.
(4)
Vzhledem k tomu, že nadměrné a neobezřetné podstupování rizik může narušit finanční zdraví úvěrových institucí nebo investičních podniků a destabilizovat bankovní systém, je důležité, aby byla nová povinnost týkající se politik a postupů odměňování prováděna jednotně a aby zahrnovala všechny aspekty odměňování, včetně platů, zvláštních penzijních výhod a dalších obdobných dávek. V této souvislosti by se zvláštními penzijními výhodami měly rozumět individuálně vyplácené částky poskytované úvěrovou institucí nebo investičním podnikem zaměstnanci na individuálním základě, které jsou poskytovány v souvislosti s odchodem do důchodu nebo před odchodem do důchodu a které lze považovat za pohyblivou složku odměny. Proto je vhodné upřesnit jednoznačné principy řádného odměňování, aby bylo zajištěno, že struktura odměňování nebude jednotlivce povzbuzovat k nadměrnému podstupování rizik nebo morálnímu hazardu a bude v souladu s ochotou dané úvěrové instituce nebo investičního podniku podstupovat rizika, s jejími hodnotami a dlouhodobými zájmy. Odměňování je třeba rovněž přizpůsobit úloze finančního odvětví jakožto mechanismu, jehož prostřednictvím jsou finanční zdroje v hospodářství efektivně alokovány. Tyto principy by měly zejména zaručovat, že navrhované zásady týkající se pohyblivé složky odměny zajistí, aby pobídky odpovídaly dlouhodobým zájmům úvěrové instituce nebo investičního podniku a aby metody výplat posilovaly jejich kapitál Výkonnostní složky odměny by rovněž měly posilovat spravedlnost odměňování v dané úvěrové instituci nebo investičním podniku. V rámci těchto principů je třeba uznat, že úvěrové instituce a investiční podniky mohou určitá ustanovení uplatňovat různým způsobem v závislosti na své velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti svých činností, a zejména že nemusí být pro investiční podniky uvedené v čl. 20 odst. 2 a 3 směrnice 2006/49/ES přiměřené, aby dodržovaly všechny tyto principy. Aby bylo zajištěno, že navrhované zásady odměňování budou začleněny do řízení rizik dané úvěrové instituce nebo investičního podniku, měl by řídící orgán každé úvěrové instituce či investičního podniku v rámci své kontrolní funkce přijmout a pravidelně přezkoumávat obecné zásady, které budou uplatňovány. V této souvislosti by ve vhodných případech a v souladu s vnitrostátním právem obchodních společností mohl být řídící orgán v rámci své kontrolní funkce chápán jako orgán dohledu.
(5)
Mělo by být povinností úvěrových institucí a investičních podniků, které jsou významné z hlediska jejich velikosti, vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti jejich činností, aby zřídily výbor pro odměňování jakožto nedílnou součást jejich řídicí struktury a organizace.
(6)
Komise by do 1. dubna 2013 měla přezkoumat principy, jimiž se řídí zásady odměňování, se zvláštním ohledem na jejich účinnost, provádění a prosazování, přičemž zohlední mezinárodní vývoj včetně jakýchkoli dalších návrhů Rady pro finanční stabilitu a zásad FSB uplatňovaných jinými právními řády, včetně souvislosti mezi plánem pohyblivé složky odměny a nadměrně rizikovým chováním.
(7)
Cílem politiky odměňování by mělo být sladění osobních cílů zaměstnanců s dlouhodobými zájmy dotyčné úvěrové instituce či investičního podniku. Posouzení výkonnostních složek odměny by mělo vycházet z dlouhodobějších výsledků a zohledňovat budoucí rizika spojená s těmito výsledky. Posouzení výsledků by mělo být prováděno na víceletém základě v horizontu nejméně tří až pěti let, aby se zajistilo, že proces posouzení bude založen na dlouhodobějších výsledcích a že skutečně vyplacené výkonnostní složky odměny budou rovnoměrně rozloženy na celý hospodářský cyklus úvěrové instituce nebo investičního podniku. Pro větší sladění pobídek by podstatná část pohyblivé složky odměny všech zaměstnanců, jichž se týkají tyto požadavky, měla být tvořena v závislosti na právní struktuře dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku akciemi úvěrové instituce nebo investičního podniku a nástroji spojenými s nimi, nebo by ji v případě nekótovaných úvěrových institucí nebo investičních podniků měly tvořit jiné nepeněžní nástroje, případně jiné dlouhodobé finanční nástroje, které odpovídajícím způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku. Tyto nástroje by mohly zahrnovat kapitálový nástroj, který by byl v případě závažných finančních problémů dané instituce přeměněn na akcie nebo jinak odepsán. V případech, kdy dotčená úvěrová instituce nevydává dlouhodobé finanční nástroje, by mělo být umožněno poskytovat podstatnou část pohyblivé složky odměny ve formě akcií a nástrojů spojených s akciemi nebo jiných rovnocenných nepeněžních nástrojů. Členské státy nebo jejich příslušné orgány by měly mít možnost omezit druhy a podobu těchto nástrojů, případně používání určitých nástrojů zcela zakázat.
(8)
Pro minimalizaci pobídek k nadměrnému podstupování rizik by poměr pohyblivé složky odměny k celkové odměně měl být vyvážený. Je nezbytné, aby pevná složka mzdy zaměstnance tvořila dostatečně velkou část jeho celkové odměny, a umožnila tak uplatňování plně flexibilních zásad týkajících se pohyblivé složky odměny, včetně možnosti nevyplácet pohyblivou složku odměny vůbec. Za účelem zajištění jednotných postupů odměňování v celém odvětví je vhodné stanovit určité jasné požadavky. Smluvně zaručená pohyblivá složka odměny není v souladu s řádným řízením rizik ani se zásadou odměňování za výsledky a měla by být obecně zakázána.
(9)
Výplata podstatné části pohyblivé složky odměny, například 40 až 60 %, by měla být na přiměřenou dobu odložena. Tato část by se měla výrazně zvyšovat v závislosti na služebním postavení nebo míře odpovědnosti odměňované osoby. Navíc by podstatnou část pohyblivé složky odměny měly v závislosti na právní struktuře dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku tvořit akcie, nástroje spojené s akciemi úvěrové instituce nebo investičního podniku, nebo by ji v případě nekótovaných úvěrových institucí nebo investičních podniků měly tvořit jiné nepeněžní nástroje, případně jiné dlouhodobé finanční nástroje, které odpovídajícím způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu dotyčné úvěrové instituce nebo investičního podniku. V této souvislosti má velký význam zásada proporcionality, jelikož uplatňování těchto požadavků nemusí být vždy vhodné v případě malých úvěrových institucí a investičních podniků. S ohledem na omezení týkající se výše pohyblivé složky odměny vyplácené v hotovosti a bezodkladně by měla být výše pohyblivé složky odměny vyplácené v hotovosti nebo jako peněžní ekvivalent a nepodléhající odkladu omezena za účelem sladění osobních cílů zaměstnanců s dlouhodobým zájmem úvěrové instituce nebo investičního podniku.
(10)
Úvěrové instituce a investiční podniky by měly zajistit, aby celková výše pohyblivé složky odměny neomezovala jejich schopnost posilovat svůj kapitál. Míra potřebného navýšení kapitálu by měla záviset na aktuálním kapitálovém postavení dané úvěrové instituce nebo investičního podniku. V této souvislosti by příslušné orgány členských států měly mít pravomoc omezit pohyblivou složku odměny mimo jiné tím, že stanoví její výši jako procentní podíl na celkových čistých výnosech v případě, že je tato složka odměny neslučitelná s udržováním řádného kapitálu.
(11)
Úvěrové instituce a investiční podniky by měly od svých zaměstnanců vyžadovat, aby se zavázali nepoužívat osobní zajišťovací strategie či pojištění, jimiž by mohli ohrozit důsledky provázání s riziky, které bylo zakotveno v systémech jejich odměňování.
(12)
Pokud jde o subjekty, které využívají výjimečného státního zásahu, mělo by být jejich prioritou vytvoření vlastního kapitálu a vrácení podpory poskytnuté daňovými poplatníky. Veškeré platby pohyblivé složky odměny by měly odrážet tyto priority.
(13)
Principy týkající se řádné politiky odměňování uvedené v doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb (7) jsou v souladu s principy stanovenými touto směrnicí a tyto principy doplňují.
(14)
Ustanoveními o odměňování by neměl být dotčen plný výkon základních práv zakotvených ve Smlouvách, zejména ustanovení čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, obecné zásady vnitrostátního smluvního a pracovního práva, právní předpisy týkající se práv a zapojení akcionářů a obecné povinnosti správních orgánů a orgánů dohledu dotyčných institucí, jakož ani případná práva sociálních partnerů uzavírat a prosazovat kolektivní smlouvy v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi.
(15)
Aby bylo zajištěno rychlé a účinné prosazování, měly by mít příslušné orgány též pravomoc ukládat nebo uplatňovat finanční či nefinanční sankce nebo jiná opatření v případě porušení povinnosti podle směrnice 2006/48/ES, včetně požadavku zavést takové zásady odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik. Tato opatření a sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. V zájmu zajištění souladu a rovných podmínek by Komise měla podrobit přijímání a uplatňování těchto opatření a sankcí členskými státy přezkumu, a to na souhrnném základě a s ohledem na soulad v celé Unii.
(16)
Aby byl zajištěn účinný dohled nad riziky, která představují nevhodné struktury odměňování, měly by být zásady a postupy odměňování přijímané úvěrovými institucemi a investičními podniky začleněny do oblasti působnosti dohledu podle směrnice 2006/48/ES. V rámci tohoto dohledu by orgány dohledu měly zhodnotit, zda je pravděpodobné, že takové politiky a postupy budou povzbuzovat dotyčné zaměstnance k nadměrnému podstupování rizik. CEBS by měl navíc zajistit vypracování pokynů pro posuzování vhodnosti osob, které přímo řídí činnost úvěrové instituce.
(17)
Zelená kniha Komise ze dne 2. června 2010 o správě a řízení podniku ve finančních institucích a politice odměňování uvádí řadu nedostatků ve správě a řízení úvěrových institucí a investičních podniků, které by měly být řešeny. Mezi řešeními uvádí Komise potřebu významně zpřísnit požadavky týkající se osob, které skutečně řídí činnost úvěrové instituce a které by měly být dostatečně bezúhonné a mít odpovídající zkušenosti a u nichž by měla být rovněž posuzována jejich odborná způsobilost k výkonu profesních činností. Zelená kniha rovněž zdůrazňuje potřebu zlepšit zapojení akcionářů do schvalování zásad odměňování. Evropský parlament a Rada berou na vědomí úmysl Komise předložit jako následné kroky, tam kde je to vhodné, legislativní návrhy týkající se těchto otázek.
(18)
V zájmu zlepšení průhlednosti postupů odměňování v úvěrových institucích a investičních podnicích, by měly příslušné orgány členských států shromažďovat informace o odměňování, aby mohly srovnat trendy odměňování podle kategorií kvantitativních informací, které jsou tyto úvěrové instituce nebo investiční podniky povinny podle této směrnice zveřejnit. Příslušné orgány by měly tyto informace poskytnout výboru CEBS, aby mohl provést podobné posouzení na úrovni Unie.
(19)
Na podporu sbližování dohledu při hodnocení zásad a postupů odměňování a s cílem umožnit shromažďování informací a jednotné uplatňování zásad odměňování v bankovním odvětví by měl výbor CEBS vypracovat pokyny pro řádné zásady odměňování v bankovním odvětví. V rozsahu, v němž se pokyny vztahují i na zásady odměňování osob, které se účastní poskytování investičních služeb a provádění investiční činnosti úvěrových institucí a investičních podniků ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, by měl být při vypracování takových pokynů nápomocen Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry. CEBS by měl vést otevřené veřejné konzultace o technických normách a analyzovat potenciálně související náklady a přínosy. Komisi by mělo být umožněno předkládat legislativní návrhy na pověření evropského orgánu bankovního dohledu a v nezbytném rozsahu evropského orgánu dohledu pro trhy a cenné papíry, zřízených v souladu s de Larosièrovým postupem finančního dohledu, vypracováním návrhů technických a prováděcích předpisů umožňujících shromažďování informací a jednotné uplatňování zásad odměňování v bankovním odvětví, které by měla Komise přijmout.
(20)
Jelikož špatně navržené zásady odměňování a systémy pobídek mohou na nepřijatelnou míru zvýšit rizika, kterým jsou vystaveny úvěrové instituce a investiční podniky, měla by se urychleně přijmout nápravná a případně i vhodná korigující opatření. Je tudíž vhodné zajistit, aby příslušné orgány měly pravomoc ukládat příslušným subjektům kvalitativní či kvantitativní opatření, jejichž cílem je řešit problémy zjištěné v zásadách odměňování v rámci postupu dohledu podle pilíře 2. Ke kvalitativním opatřením, která mají příslušné orgány k dispozici, patří požadavek, aby úvěrové instituce a investiční podniky snížily riziko spojené s jejich činnostmi, produkty či systémy, včetně zavedení změn v jejich struktuře odměňování nebo zmražení pohyblivé složky odměny, nejsou-li v souladu s účinným řízením rizik. Ke kvantitativním opatřením patří požadavek na držení dodatkového kapitálu.
(21)
Pro řádné zásady odměňování mají zásadní význam vhodné struktury řízení, transparentnost a zveřejňování údajů. V zájmu zajištění dostatečné transparentnosti svých struktur odměňování a souvisejícího rizika pro trh by úvěrové instituce a investiční podniky měly zveřejňovat podrobné údaje o svých zásadách, postupech odměňování a o částkách uváděných z důvodu důvěrnosti jako souhrnné pro ty zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na celkový rizikový profil dané úvěrové instituce nebo investičního podniku. Tyto informace by měly být zpřístupněny všem zúčastněným subjektům (akcionářům, zaměstnancům a veřejnosti). Touto povinností by však neměla být dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8).
(22)
S cílem zajistit plnou účinnost ustanovení o odměňování uvedených v této směrnici a předejít diskriminačnímu účinku při jejich uplatňování měla by být tato ustanovení uplatňována i na odměnu náležející na základě smluv uzavřených před datem účinnosti prováděcích předpisů v jednotlivých členských státech a poskytnutou či vyplacenou po tomto datu. K zabezpečení cílů této směrnice, zejména účinného řízení rizik s ohledem na období stále se vyznačující vysokým stupněm finanční nestability, a k předejití riziku obcházení ustanovení o odměňování uvedených v této směrnici v období před jejich provedením je navíc nezbytné uplatňovat tato ustanovení na odměnu přiznanou v souvislosti se službami poskytnutými v roce 2010, avšak nevyplacenou před datem účinnosti prováděcích předpisů v jednotlivých členských státech.
(23)
Přezkum rizik, kterým by mohla být úvěrová instituce vystavena, by měl vést k účinným opatřením dohledu. Proto je nezbytné, aby bylo dosaženo dalšího sbližování s cílem podpořit společná rozhodnutí orgánů dohledu a zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže v rámci Unie.
(24)
Úvěrové instituce, které investují do resekuritizací, jsou podle směrnice 2006/48/ES povinny postupovat s náležitou péčí i ve věci podkladových sekuritizací a nesekuritizačních expozic, které jsou základem výsledných resekuritizací. Úvěrové instituce by měly posoudit, zda expozice v rámci programů obchodních cenných papírů zajištěných aktivy (ABCP) představují resekuritizační expozice, včetně expozic v rámci programů s přednostními tranšemi obsahujícími samostatná portfolia celých úvěrů, z nichž žádný nepředstavuje sekuritizační či resekuritizační expozici, a u nichž ochranu jednotlivých investic před první ztrátou poskytuje subjekt prodávající úvěry. Ve druhém ze zmíněných případů by likviditní facilita příslušného portfolia většinou neměla být považována za resekuritizační expozici, neboť tato facilita představuje tranši jediného portfolia aktiv (tj. příslušného portfolia celých úvěrů), jež neobsahuje žádné sekuritizační expozice. Oproti tomu úvěrové posílení v rámci celého programu, které by se vztahovalo pouze na některé ze ztrát přesahující ochranu poskytovanou prodávajícím napříč jednotlivými portfolii, by většinou představovalo tranšování rizika portfolia skládajícího se z většího počtu aktiv a obsahujícího alespoň jednu sekuritizační expozici, a bylo by tudíž resekuritizační expozicí. Avšak v případě, že je tento program plně financován pomocí jediného druhu obchodního cenného papíru, a pokud úvěrové posílení v rámci celého programu nepředstavuje resekuritizaci nebo pokud je obchodní cenný papír plně podporován sponzorující úvěrovou institucí, v důsledku čehož je investor do obchodního cenného papíru fakticky vystaven riziku selhání sponzora namísto rizika spojeného s podkladovým portfoliem či podkladovými aktivy, pak by tento obchodní cenný papír neměl být obecně považován za resekuritizační expozici.
(25)
Ustanovení o obezřetném oceňování ve směrnici 2006/49/ES by měla platit pro všechny nástroje oceňované reálnou hodnotou v obchodním i neobchodním portfoliu institucí. Mělo by být vyjasněno, že pokud by uplatnění obezřetného oceňování vedlo k nižší zůstatkové hodnotě, než jaká byla původně evidována v účetnictví, měla by být absolutní hodnota rozdílu odečtena od kapitálu.
(26)
Instituce by měly mít možnost volby, zda u sekuritizačních pozic, jež podle této směrnice obdrží rizikovou váhu 1 250 %, použijí kapitálový požadavek, nebo je odečtou od kapitálu, bez ohledu na to, zda jsou pozice součástí obchodního či neobchodního portfolia.
(27)
Kapitálové požadavky na vypořádací rizika by měly platit i pro neobchodní portfolio.
(28)
Instituce, které jsou původci nebo sponzory, by neměly mít možnost obcházet zákaz skryté podpory využitím svých obchodních portfolií k poskytnutí takové podpory.
(29)
Aniž jsou dotčena zveřejnění údajů výslovně požadovaná touto směrnicí, cílem požadavků na zveřejnění by mělo být poskytnout účastníkům trhu přesné a komplexní informace ohledně rizikového profilu jednotlivých institucí. Instituce by proto měly být povinny zveřejňovat doplňující informace výslovně uvedené v této směrnici, pokud je takové zveřejnění nezbytné k naplnění uvedeného cíle.
(30)
Aby zajistily jednotné provádění směrnice 2006/48/ES v celé Unii, zřídily Komise a výbor CEBS v roce 2006 pracovní skupinu (Skupina pro provedení směrnice o kapitálových požadavcích, Capital Requirements Directive Transposition Group - CRDTG), která byla pověřena projednáním a řešením obtíží spojených s provedením směrnice. Podle skupiny pro provedení směrnice o kapitálových požadavcích je třeba určitá technická ustanovení směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES dále upřesnit. Proto je vhodné tato ustanovení upřesnit.
(31)
Pokud externí rating sekuritizační pozice zahrnuje účinek zajištění úvěrového rizika poskytovaného investiční institucí samotnou, neměla by mít daná instituce možnost získat prospěch z nižší rizikové váhy vyplývající z tohoto zajištění rizika. Nemělo by dojít k odpočtu sekuritizace od kapitálu, existují-li jiné způsoby určení rizikové váhy v souladu se skutečným rizikem pozice, které neberou takové zajištění úvěrového rizika v úvahu.
(32)
V oblasti sekuritizace by měly být požadavky na zveřejnění kladené na instituce značně zpřísněny. Měly by zejména zohledňovat rizika sekuritizačních pozic v obchodním portfoliu. S cílem zajistit dostatečnou transparentnost povahy sekuritizačních činností instituce by zveřejněné údaje měly dále vyjadřovat rozsah, v němž daná instituce sponzoruje sekuritizační jednotky pro speciální účel, a zapojení určitých přidružených subjektů, neboť úzce spřízněné strany mohou pro dotyčnou instituci představovat trvalá rizika.
(33)
Kapitálové požadavky pro specifické riziko u sekuritizačních pozic by měly být sladěny s kapitálovými požadavky v obchodním portfoliu, protože ty zajišťují diferencovanější a vůči riziku citlivější zacházení se sekuritizačními pozicemi.
(34)
Vzhledem k nedávným špatným výsledkům by standardy interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků souvisejících s tržním rizikem měly být zpřísněny. Zejména je třeba doplnit jejich způsob zachycování rizik, pokud jde o úvěrová rizika v obchodním portfoliu. Kromě toho by kapitálové požadavky měly obsahovat složku přiměřenou stresovým podmínkám, která by kapitálové požadavky zpřísnila s ohledem na zhoršující se podmínky na trhu a omezila možnost procyklického chování. Instituce by měly také provést reverzní stresové testy, aby vyzkoušely, které scénáře by mohly ohrozit životaschopnost instituce, s výjimkou případu, kdy mohou prokázat, že takový test je zbytečný. Vzhledem k nedávným konkrétním obtížím, které vznikly při zacházení se sekuritizačními pozicemi pomocí přístupů založených na interních modelech, měla by být možnost institucí modelovat rizika sekuritizace v obchodním portfoliu omezena a automaticky by měl být pro sekuritizační pozice v obchodním portfoliu povinný standardizovaný kapitálový požadavek.
(35)
Tato směrnice stanoví omezené výjimky pro některé činnosti obchodování s korelací, podle kterých může instituci její orgán dohledu povolit vypočítat komplexní rizikový kapitálový požadavek za předpokladu, že budou plně dodrženy minimální požadavky. V takových případech by měly podléhat tyto činnosti instituce kapitálovému požadavku rovnajícímu se vyššímu z kapitálového požadavku vypočteného v souladu s vnitřním postupem, a 8 % kapitálového požadavku pro specifická rizika podle standardizované metody. Tyto expozice by neměly podléhat požadavku pro dodatečné riziko, nýbrž měly by být začleněny do hodnot „rizikového potenciálu“ a do hodnot „stresového rizikového potenciálu“.
(36)
Podle článku 152 směrnice 2006/48/ES musí mít určité úvěrové instituce během tří dvanáctiměsíčních období mezi 31. prosincem 2006 a 31. prosincem 2009 k dispozici kapitál, který je vyšší nebo se rovná určitým stanoveným minimálním částkám. Vzhledem k současné situaci v bankovním odvětví a k prodloužení přechodných ustanovení týkajících se minimálního kapitálu přijatých Basilejským výborem pro bankovní dohled je vhodné prodloužit tento požadavek na omezenou dobu, a to do 31. prosince 2011.
(37)
Aby úvěrové instituce nebyly během přechodného období kvůli neodůvodněným a nepřiměřeným nákladům na provádění odrazovány od přechodu k přístupu založenému na interním ratingu (IRB) nebo pokročilým přístupům k měření určeným pro výpočet kapitálových požadavků, mělo by být úvěrovým institucím, které uskuteční přechod k přístupu založenému na interním ratingu nebo pokročilým přístupům k měření od 1. ledna 2010, a které do té doby vypočítávaly své kapitálové požadavky v souladu s jinými méně propracovanými přístupy, v případě souhlasu orgánu dohledu umožněno používat méně propracované přístupy jako základ pro výpočet přechodné minimální úrovně. Příslušné orgány by měly své trhy pozorně sledovat, zajišťovat rovné podmínky na všech svých trzích a v tržních segmentech a předcházet narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
(38)
V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (9) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.
(39)
Ustanovení této směrnice představují jednotlivé kroky v reformním procesu, který je reakcí na finanční krizi. V souladu se závěry, k nimž dospěla skupina G20, Rada pro finanční stabilitu a Basilejský výbor pro bankovní dohled, je možné, že bude třeba provést další reformy, včetně vytvoření proticyklických rezerv, modelu „dynamického oprávkování“, metody výpočtu kapitálových požadavků podle směrnice 2006/48/ES a doplňkových opatření pro povinnosti úvěrových institucí stanovené na základě rizik s cílem omezit vytváření pákového efektu v bankovním systému. Aby mohla být zajištěna demokratická kontrola reformního procesu, měly by do něj být včas a účinně zapojeny Evropský parlament a Rada.
(40)
Komise by měla provádět přezkum používání směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, aby zajistila spravedlivé uplatňování jejich ustanovení, které nepovede k diskriminaci mezi úvěrovými institucemi na základě jejich právní struktury či vlastnického modelu.
(41)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy směrnice 2006/48/ES týkající se vyjasnění definic pro zajištění jednotného uplatňování uvedené směrnice nebo se zřetelem na vývoj na finančních trzích; přizpůsobení terminologie a znění definic terminologii a znění definic v pozdějších aktech týkajících se úvěrových institucí a souvisejících oblastí; rozšíření nebo terminologické úpravy seznamu činností podléhajících vzájemnému uznávání podle uvedené směrnice se zřetelem k vývoji na finančních trzích; oblastí, v nichž si příslušné orgány vyměňují informace; změn ustanovení uvedené směrnice o kapitálu v důsledku vývoje účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu; rozšíření seznamu kategorií expozic pro účely standardizovaného přístupu nebo přístupu založeném na interním ratingu se zřetelem k vývoji na finančních trzích; úprav hodnot ve vztahu k těmto kategoriím expozic zřetelem k účinkům inflace; seznamu a klasifikace podrozvahových položek; a úpravy specifických ustanovení a kritérií pro zacházení s úvěrovým rizikem protistrany, pro organizaci a řízení rizik, pro standardizovaný přístup a přístup založený na interním ratingu, pro snižování úvěrového rizika, pro sekuritizaci, pro operační riziko, pro přezkum a hodnocení příslušnými orgány a pro zveřejňování se zřetelem k vývoji na finančních trzích nebo k vývoji účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu. Komise by měla být dále zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o opatření pro upřesnění velikosti náhlých a neočekávaných změn úrokových sazeb za účelem přezkumu a hodnocení úvěrových rizik neobchodního portfolia orgány příslušnými podle směrnice 2006/48/ES; pro dočasné snížení minimální úrovně kapitálu nebo rizikových vah vymezených v uvedené směrnici se zřetelem ke zvláštním okolnostem; pro vyjasnění vynětí některých expozic z působnosti ustanovení uvedené směrnice o vysokých expozicích; a pro úpravu kritérií pro posuzování navrhovaného nabyvatele účasti v úvěrové instituci podle uvedené směrnice z hlediska vhodnosti nabyvatele a finanční rozumnosti navrhovaného nabytí.
(42)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy směrnice 2006/49/ES týkající se vyjasnění definic za účelem zajištění jednotného používání uvedené směrnice nebo s přihlédnutím k vývoj na finančních trzích; částek počátečního kapitálu podle ustanovení uvedené směrnice nebo konkrétních částek nezbytných pro výpočet kapitálových požadavků pro obchodní portfolio s ohledem na vývoj v hospodářské a měnové oblasti; kategorií investičních podniků, kterým lze povolit výjimku z požadavku na minimální kapitál s ohledem na vývoj na finančních trzích; vyjasnění požadavku, aby investiční podniky držely kapitál rovnající se jedné čtvrtině jejich fixních režijních nákladů za předchozí rok za účelem zajištění jednotného uplatňování uvedené směrnice; harmonizace terminologie a definic s pozdějšími právními předpisy; technických ustanovení uvedené směrnice o výpočtu kapitálových požadavků pro různé kategorie rizik a expozic, o využití interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků a o obchodování s ohledem na vývoj na finančních trzích nebo v oblasti měření rizik, účetních standardů nebo právních předpisů Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dozoru; výsledků přezkumu v různých oblastech souvisejících s oblastí působnosti směrnice 2004/39/ES.
(43)
Evropský parlament a Rada by měly mít možnost vyslovit proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by mělo být možné prodloužit tuto lhůtu o tři měsíce. Evropskému parlamentu a Radě by mělo být umožněno informovat ostatní orgány o svém záměru námitky nevyslovit. Takové rychlé schválení aktů v přenesené pravomoci je obzvláště vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, například v případě harmonogramů stanovených v základním aktu, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci.
(44)
V prohlášení č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu podepsanou dne 13. prosince 2007, vzala tato konference na vědomí záměr Komise pokračovat při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb v konzultacích s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy.
(45)
Jelikož cílů této směrnice, totiž vyžadování, aby úvěrové instituce a investiční podniky zavedly zásady odměňování, které jsou v souladu s účinným řízením rizik, a aby upravily určité kapitálové požadavky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.
(46)
Směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2006/48/ES
Směrnice 2006/48/ES se tímto mění takto:
1)
Článek 4 se mění takto:
a)
Vkládají se body, které znějí:
„40a)
‚resekuritizací‘ se rozumí sekuritizace, u níž je riziko spojené s podkladovým portfoliem expozic rozděleno do tranší a alespoň jedna z podkladových expozic je sekuritizační pozicí;
40b)
‚resekuritizační pozicí‘ se rozumí jakákoli expozice v resekuritizaci;“.
b)
Vkládá se nový bod, který zní:
„49)
‚zvláštními penzijními výhodami‘ se rozumějí penzijní výhody poskytované individuálně úvěrovou institucí zaměstnanci jako součást pohyblivé složky odměny, které nezahrnují kumulované nároky zaměstnance získané v souladu s penzijním systémem dané společnosti.“
2)
V článku 11 odst. 1 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje vypracování pokynů pro posuzování vhodnosti osob, které přímo řídí činnost úvěrové instituce.“
3)
Článek 22 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Příslušné orgány domovského členského státu vyžadují, aby každá úvěrová instituce měla spolehlivé řídící systémy, včetně jasné organizační struktury s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti, účinné postupy k určení, řízení, kontrole a ohlašování rizik, kterým je nebo by mohla být vystavena, přiměřené mechanismy vnitřní kontroly, včetně řádných administrativních a účetních postupů, a politiky a postupy odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik a takové řízení rizik podporují.“
b)
Vkládají se nové odstavce, které znějí:
„3. Příslušné orgány domovského členského státu používají shromážděné informace v souladu s kritérii pro zveřejňování údajů stanovenými v bodě 15 písm. f) části 2 přílohy XII ke srovnávání trendů a postupů odměňování. Příslušné orgány poskytnou tyto informace Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu.
4. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje, aby existovaly pokyny pro řádné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v bodech 23 a 24 přílohy V. Pokyny zohledňují zásady řádné politiky odměňování uvedené v doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb (10).
Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zajišťuje zejména, aby existovaly pokyny:
a)
které stanoví kriteria pro vhodný poměr mezi pevnou a pohyblivou složkou celkové odměny ve smyslu bodu 23 písm. l) přílohy V;
b)
jimiž se stanoví způsobilé nástroje ve smyslu bodu 23 písm. o) podbodu ii) přílohy V, které dostatečným způsobem odrážejí úvěrovou kvalitu úvěrové instituce ve smyslu bodu 23 písm. o) uvedené přílohy.
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry úzce spolupracuje s Evropským výborem orgánů bankovního dohledu při zajišťování pokynů pro politiky odměňování pro kategorie zaměstnanců, kteří se podílejí na zajišťování investičních služeb a činností ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES.
Evropský výbor orgánů bankovního dohledu používá informace, které obdrží od příslušných orgánů v souladu s odstavcem 3 ke srovnávání trendů a postupů odměňování na úrovni Unie.
5. Příslušné orgány domovského členského státu shromažďují informace o počtu jednotlivých zaměstnanců na úvěrovou instituci nacházejících se v příjmové skupině nejméně 1 milion EUR a více, včetně informací o příslušné obchodní oblasti, hlavních složkách mzdy, prémiích, odměnách vázaných na plnění dlouhodobých cílů a příspěvcích na důchodové zabezpečení. Uvedené informace předají Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu, jež je zveřejní na souhrnném základě pro domovský členský stát za použití jednotného formátu. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu může vypracovat pokyny usnadňující provádění tohoto odstavce a zajistí soulad shromážděných informací.
4)
V článku 54 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy zajistí, aby pro účely prvního odstavce jejich příslušné orgány měly pravomoc ukládat nebo uplatňovat finanční a nefinanční sankce nebo jiná opatření. Tyto sankce nebo opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.“
5)
V čl. 57 odst. 1 se písmeno r) nahrazuje tímto:
„r)
hodnota expozice sekuritizačních pozic, které podle této směrnice obdrží rizikovou váhu 1 250 %, a hodnota expozice sekuritizačních pozic v obchodním portfoliu, které by obdržely rizikovou váhu 1 250 %, pokud by byly v neobchodním portfoliu stejných úvěrových institucí.“
6)
V článku 64 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Úvěrové instituce při výpočtu hodnoty kapitálu uplatňují požadavky části B přílohy VII směrnice 2006/49/ES na veškerá svá aktiva oceňovaná reálnou hodnotou a od součtu položek v čl. 57 písm. a) až ca) minus i) až k) odečtou hodnotu jakékoli další nezbytné úpravy ocenění. Evropský výbor orgánů bankovního dohledu stanoví pokyny týkající se podrobností uplatňování tohoto ustanovení.“
7)
V článku 66 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Polovina součtu položek v čl. 57 písm. l) až r) se odečte od součtu položek v písmenech a) až ca) minus i) až k) uvedeného článku a zpoloviny od součtu položek v písmenech d) až h) uvedeného článku při použití omezení podle odstavce 1 tohoto článku. Jestliže polovina součtu položek v čl. 57 písm. l) až r) převyšuje součet položek v čl. 57 písm. d) až h), odečte se tento rozdíl od součtu položek v písmenech a) až ca) minus i) až k) uvedeného článku.
Položky v čl. 57 písm. r) se neodečítají, pokud byly zahrnuty do výpočtu hodnot rizikově vážené expozice pro účely článku 75, jak je uvedeno v této směrnici, nebo do výpočtu kapitálových požadavků, jak je uvedeno v příloze I nebo V směrnice 2006/49/ES.“
8)
V článku 75 se písmena b) a c) nahrazují tímto:
„b)
v případě činnosti související s jejich obchodním portfoliem, pro poziční riziko a riziko protistrany a v rozsahu, v němž je povoleno překročení limitů stanovených v článcích 111 až 117, pro velké angažovanosti překračující takové limity, kapitálové požadavky vypočítané podle článku 18 a článků 28 až 32 směrnice 2006/49/ES;
c)
pro devizové riziko, vypořádací riziko a komoditní riziko vyplývající z veškeré jejich podnikatelské činnosti kapitálové požadavky vypočítané podle článku 18 směrnice 2006/49/ES;“.
9)
V článku 101 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Úvěrová instituce, která je sponzorem, nebo úvěrová instituce, která je původcem, a v jakékoli sekuritizaci využila článku 95 při výpočtu hodnot rizikově vážené expozice nebo prodala sekuritizační jednotce pro speciální účel nástroje ze svého obchodního portfolia, aby již nebylo nutné držet kapitál pro rizika vyplývající z těchto nástrojů, neposkytne s cílem snížit potenciální nebo skutečné ztráty investorů podporu sekuritizaci, která by překračovala její smluvní závazky.“
10)
Článek 136 se mění takto:
a)
V odst. 1 druhém pododstavci se doplňují písmena, která znějí:
„f)
požadovat od uvěrových institucí omezení pohyblivé složky odměny stanovením její výše jako procentního podílu celkových čistých výnosů v případě, že je tato složka odměny neslučitelná s udržováním řádného kapitálového základu;
g)
požadovat od úvěrových institucí, aby použily čistý zisk k posílení kapitálového základu.“
b)
V odstavci 2 se vkládá pododstavec, který zní:
„Pro účely určení přiměřené úrovně kapitálu na základě přezkumu a vyhodnocení provedených podle článku 124 příslušné orgány posoudí, zda je pro zachycení rizik, jimž úvěrová instituce je či může být vystavena, nutné uložit specifický požadavek ohledně kapitálu přesahující minimální úroveň, s přihlédnutím:
a)
ke kvantitativním a kvalitativním aspektům procesu hodnocení úvěrových institucí uvedeného v článku 123;
b)
k systémům, postupům a mechanismům úvěrových institucí uvedeným v článku 22;
c)
k výsledku přezkumu a vyhodnocení provedených v souladu s článkem 124.“
11)
V článku 145 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Úvěrové instituce přijmou formální zásady pro plnění požadavků na zveřejnění uvedených v odstavcích 1 a 2 a zavedou zásady pro hodnocení přiměřenosti zveřejňovaných údajů, včetně jejich ověřování a frekvence zveřejňování. Úvěrové instituce zavedou rovněž zásady pro hodnocení toho, zda jejich zveřejňované údaje plně informují účastníky trhu o rizikovém profilu daných úvěrových institucí.
Jestliže tyto zveřejňované údaje neinformují účastníky trhu o rizikovém profilu v plném rozsahu, zveřejní úvěrové instituce údaje nutné vedle údajů požadovaných v souladu s odstavcem 1. Jsou však povinny zveřejňovat pouze údaje, jež jsou podstatné a nejsou citlivé či důvěrné podle technických kritérií stanovených v části 1 přílohy XII.“
12)
Název hlavy VI se nahrazuje tímto:
„AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A ZMOCŇOVACÍ USTANOVENÍ“
13)
Článek 150 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Aniž je, co se týče kapitálu, dotčen návrh, který má Komise předložit podle článku 62, přijímají se technické úpravy v následujících oblastech prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci postupem podle článků 151a a za podmínek stanovených v článcích 151b a 151c:
a)
vyjasnění definic pro zajištění jednotného uplatňování této směrnice,
b)
vyjasnění definic tak, aby byl při uplatňování této směrnice brán zřetel na vývoj finančních trhů,
c)
přizpůsobení terminologie a znění definic terminologii a znění definic v pozdějších aktech týkajících se úvěrových institucí a souvisejících oblastí,
d)
rozšíření nebo terminologická úprava seznamu zmíněného v článcích 23 a 24 a obsaženého v příloze I se zřetelem k vývoji na finančních trzích,
e)
oblasti, v nichž si příslušné orgány vyměňují informace, uvedené v článku 42,
f)
technické úpravy článků 56 až 67 a článku 74 v důsledku vývoje účetních standardů nebo požadavků, které berou v úvahu právní předpisy Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu,
g)
změna seznamu kategorií expozic uvedeného v článcích 79 a 86 se zřetelem k vývoji na finančních trzích,
h)
hodnota uvedená v čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 86 odst. 4 písm. a), příloze VII části 1 bodě 5 a v příloze VII části 2 bodě 15 se zřetelem k účinkům inflace,
i)
seznam a klasifikace podrozvahových položek v přílohách II a IV,
j)
úprava příloh III a V až XII se zřetelem k vývoji na finančních trzích (zejména k novým finančním produktům) nebo k vývoji účetních standardů nebo požadavků, které berou v úvahu právní předpisy Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu.
1a. Následující opatření se přijmou regulativním postupem podle článku 151 odst. 2a:
a)
technické úpravy seznamu v článku 2,
b)
změna výše počátečního kapitálu stanovené v článku 9 se zřetelem k hospodářskému a měnovému vývoji,“.
b)
Odstavec 2 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Komise může přijmout následující opatření:“
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Opatření uvedená v prvním pododstavci písm. a), b), c) a f) se přijmou prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 151a, a za podmínek stanovených v článcích 151b a 151c. Opatření uvedená v prvním pododstavci písm. d) a e) se přijmout regulativním postupem podle čl. 151 odst. 2a.“
14)
V článku 151 se odstavce 2 a 3 zrušují.
15)
Vkládají se nové články, který znějí:
„Článek 151a
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 150 odst. 1 a čl. 150 odst. 2 druhém pododstavci první větě je svěřena Komisi na období 4 let od 15. prosince 2010. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 151b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek uvedených v článcích 151b a 151c.
Článek 151b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 150 odst. 1 a čl. 150 odst. 2 druhém pododstavci první větě kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 151c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je v souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie odůvodní.“
16)
V článku 152 se vkládají odstavce, které znějí:
„5a. Úvěrové instituce, které vypočítávají hodnoty rizikově vážené expozice podle článků 84 až 89, musí mít do 31. prosince 2011 k dispozici kapitál, který je vždy vyšší než částka uvedená v odstavci 5c nebo případně 5d, nebo se jí rovná.
5b. Úvěrové instituce, které pro výpočet svých kapitálových požadavků ke krytí operačního rizika používají pokročilé přístupy k měření podle článku 105, musí mít do 31. prosince 2011 k dispozici kapitál, který je vždy vyšší než částka uvedená v odstavci 5c nebo případně 5d, nebo se jí rovná.
5c. Částka uvedená v odstavcích 5a a 5b činí 80 % celkového minimálního objemu kapitálu, který by úvěrová instituce musela mít k dispozici podle článku 4 směrnice 93/6/EHS a směrnice 2000/12/ES ve znění platném před 1. lednem 2007.
5d. Po schválení příslušnými orgány může u úvěrových institucí podle odstavce 5e částka uvedená v odstavcích 5a a 5b činit až 80 % celkového minimálního objemu kapitálu, který by tyto úvěrové instituce musely mít k dispozici podle kteréhokoli z článků 78 až 83, článku 103 nebo 104 a směrnice 2006/49/ES ve znění platném před 1. lednem 2011.
5e. Úvěrová instituce může odstavec 5d uplatnit pouze v případě, že přístup založený na interním ratingu nebo pokročilé přístupy k měření určené pro výpočet svých kapitálových požadavků začala používat od 1. ledna 2010 nebo později.“
17)
V článku 154 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. Až do 31. prosince 2012 nemůže být vážený průměr LGD pro všechny retailové expozice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi a na které se nevztahují záruky ústředních vlád, nižší než 10 %.“
18)
V článku 156 se za odstavec 3 vkládají pododstavce, který znějí:
„Komise do 1. dubna 2013 přezkoumá ustanovení o odměňování, včetně ustanovení uvedených v přílohách V a XII, a podá o nich zprávu, přičemž se zaměří především na účinnost, provádění a prosazování těchto ustanovení a zohlední mezinárodní vývoj. Účelem tohoto přezkumu je zjistit případné mezery vyplývající z uplatnění zásady proporcionality na uvedená ustanovení. Komise svojí zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě spolu s případnými vhodnými návrhy.
V zájmu zajištění souladu a rovných podmínek podrobí Komise provádění článku 54 přezkumu, při němž se zaměří na soulad těchto sankcí a jiných opatření uložených a prováděných v celé Unii a v případě potřeby předloží návrhy na změny.
Komisí pravidelným přezkum uplatňování této směrnice zajistí, aby způsob jejího uplatňování nevedl ke zjevné diskriminaci mezi úvěrovými institucemi na základě jejich právní struktury či modelu vlastnictví.
Aby se zajistil soulad v obezřetnostním přístupu ke kapitálu, přezkoumá Komise význam odkazu na nástroje ve smyslu čl. 66 odst. 1a písm. a) v čl. 23 písm.o) bod ii) přílohy V pro tuto směrnici, jakmile zahájí přezkum definice kapitálových nástrojů v souladu s články 56 až 67.“
19)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 156a
Do 31. prosince 2011 přezkoumá Komise vhodnost změn k uvedení přílohy IX této směrnice do souladu s mezinárodními dohodami, pokud jde o požadavky na kapitál úvěrových institucí pro sekuritizační pozice, a podá o tom zprávu. Komise tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě společně s případnými vhodnými legislativními návrhy.“
20)
Přílohy se mění v souladu s přílohou I této směrnice.
Článek 2
Změny směrnice 2006/49/ES
Směrnice 2006/49/ES se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci se doplňuje písmeno, které zní:
„t)
‚sekuritizační pozicí‘ a ‚resekuritizační pozicí‘ sekuritizační pozice a resekuritizační pozice ve smyslu směrnice 2006/48/ES.“
2)
V čl. 17 odst. 1 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Pokud instituce vypočítává pro účely přílohy II této směrnice hodnoty rizikově vážených expozic v souladu s články 84 až 89 směrnice 2006/48/ES, použijí se pro účely výpočtu stanoveného v části 1 oddíle 36 přílohy VII směrnice 2006/48/ES tato ustanovení:“.
3)
V čl. 18 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
kapitálových požadavků vypočítaných podle metod a možností stanovených v článcích 28 až 32 a v přílohách I, II a VI a případně v příloze V pro jejich obchody zahrnuté v obchodním portfoliu a v bodech 1 až 4 přílohy II pro jejich obchody zahrnuté v neobchodním portfoliu.“
4)
Název oddílu 2 kapitoly VIII se nahrazuje tímto:
„Akty v přenesené pravomoci a zmocňovací ustanovení“.
5)
V článku 41 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Opatření uvedená v odstavci 1 se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42a a za podmínek stanovených v článcích 42b a 42c.“
6)
V článku 42 se odstavec 2 zrušuje.
7)
Vkládají se články, který znějí:
„Článek 42a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 41 je svěřena Komisi na období čtyř let od 15. prosince 2010. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 42b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 42b a 42c.
Článek 42b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 41 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno,.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 42c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je v souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie odůvodní.“
8)
Článek 47 se nahrazuje tímto:
„Do 30. prosince 2011 nebo do dřívějšího data určeného pro jednotlivé případy příslušnými orgány mohou instituce, kterým byl uznán model pro specifické riziko před 1. lednem 2007 v souladu s bodem 1 přílohy V z důvodu tohoto uznání uplatňovat body 4 a 8 přílohy VIII směrnice 93/6/EHS ve znění, které měly tyto body před 1. lednem 2007.“
9)
Přílohy se mění v souladu s přílohou II této směrnice.
Článek 3
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s:
a)
čl. 1 odst. 3, 4, 12 a 16 a body 1, 2 písm. c), 3, a 5 písm.b) bod iii) přílohy I nejpozději do 1. ledna 2011 a
b)
veškerými ustanoveními této směrnice, která nejsou uvedena v písmenu a) nejpozději do 31. prosince 2011.
Předpisy přijaté členskými státy podle tohoto odstavce musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
2. Právní a správní předpisy nezbytné pro dodržování bodu 1 přílohy I musí úvěrovým institucím ukládat, aby uplatňovaly zásady uvedené v bodu 1 přílohy I na:
i)
odměny náležející na základě smluv uzavřených přede dnem účinnosti prováděcích předpisů v každém členském státě a poskytnuté nebo vyplacené po tomto datu; a
ii)
odměny přiznané, ale dosud nevyplacené, za služby poskytnuté v roce 2010 přede dnem účinnosti prováděcích předpisů v každém členském státě.
3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 4
Zpráva
Vzhledem k mezinárodní povaze basilejského rámce a rizikům, která plynou z neprovedení tohoto rámce současně ve významnějších právních řádech, předloží Komise do 31. prosince 2010 zprávu Evropskému parlamentu a Radě o tom, jak na mezinárodní úrovni postupuje provádění změn týkajících se rámce kapitálové přiměřenosti, spolu s příslušnými návrhy.
Článek 5
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 6
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
DIRETTIVA 2010/76/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Novembru 2010
li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE dwar ir-rekwiżiti kapitali għall-kotba tal-kummerċ u għar-rititolizzazzjonijiet, u r-reviżjoni superviżorja tal-politika dwar ir-rimunerazzjoni
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 53(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
It-teħid eċċessiv u imprudenti ta’ riskji fis-settur bankarju wassal għall-falliment ta’ istituzzjonijiet finanzjarji individwali u għal problemi sistemiċi fl-Istati Membri u globalment. Filwaqt li l-kawżi ta’ dan it-teħid tar-riskji huma ħafna u kumplessi, hemm qbil mis-superviżuri u korpi regolatorji, fosthom il-G20 u l-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej (KSBE), li l-istrutturi inadegwati tar-rimunerazzjoni ta’ xi istituzzjonijiet finanzjarji kienu fattur kontributorju. Il-linji politiċi dwar ir-rimunerazzjoni li jagħtu inċentivi sabiex jittieħdu riskji li jaqbżu l-livell ġenerali tar-riskju ttollerat mill-istituzzjoni jistgħu jimminaw l-immaniġġar tajjeb u effikaċi tar-riskji u jiggravaw l-imġiba tat-teħid eċċessiv tar-riskji. Il-prinċipji internazzjonalment maqbula u approvati, il-Prinċipji ta’ Prattiċi Tajba ta’ Kumpens (il-prinċipji FSB) tal-Bord għall-Istabbiltá Finanzjarja (FSB), għaldaqstant huma ta’ importanza partikolari.
(2)
Id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar il-bidu u s-segwitu tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (4) tirrikjedi li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jkollhom arranġamenti, strateġiji, proċessi u mekkaniżmi sabiex jimmaniġġaw ir-riskji li jkunu esposti għalihom. Bis-saħħa tad-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza kapitali tal-impriżi ta’ investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (5), dak ir-rekwiżit japplika għal impriżi ta’ investiment skont id-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (6) Id-Direttiva 2006/48/KE tobbliga lill-awtoritajiet kompetenti li jirrivedu dawk l-arranġamenti, strateġiji, proċessi u mekkaniżmi, u li jistabbilixxu jekk il-fondi proprji li jkollha l-istituzzjoni ta’ kreditu jew l-impriża ta’ investiment konċernata jiżgurawx immaniġġar u kopertura tajba tar-riskji li l-istituzzjoni jew l-impriża hija jew tista’ tkun esposta għalihom. Dik is-superviżjoni titwettaq fuq bażi konsolidata fir-rigward ta’ gruppi bankarji, u tinkludi kumpaniji ta’ parteċipazzjoni finanzjarja u istituzzjonijiet finanzjarji affiljati fil-ġuriżdizzjonijiet kollha.
(3)
Sabiex jiġi indirizzat l-effett detrimentali potenzjali ta’ strutturi ta’ rimunerazzjoni mfassla ħażin fuq l-immaniġġar tajjeb tar-riskji u l-kontroll tal-imġiba tat-teħid tar-riskju mill-individwi, ir-rekwiżiti tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jiġu ssupplimentati minn obbligu ċar għall-istituzzjonijiet tal-kreditu u l-impriżi ta’ investiment sabiex jistabbilixxu u jżommu, għal dawk il-kategoriji ta’ ħaddiema li l-attivitajiet professjonali tagħhom għandhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tagħhom, il-politika u prattiċi tar-rimunerazzjoni li jkunu konsistenti ma’ mmaniġġar effikaċi tar-riskji. Dawk il-kategoriji tal-persunal għandhom jinkludu tal-anqas lill-maniġment ta’ livell għoli, lil dawk li jieħdu r-riskji u persunal fil-karigi ta’ kontroll, u kwalunkwe impjegat li r-rimunerazzjoni totali tiegħu, inklużi l-provvedimenti diskrezzjonarji għall-pensjoni, teħodhom fl-istess kategorija ta’ rimunerazzjoni bħall-maniġment ta’ livell għoli u ta’ dawk li jieħdu r-riskji.
(4)
Minħabba li teħid tar-riskji eċċessiv u imprudenti jista’ jimmina s-saħħa finanzjarja tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment u jiddestabbilizza s-sistema bankarja, huwa importanti li l-obbligu l-ġdid rigward il-politika u l-prattiċi tar-rimunerazzjoni għandu jiġi implimentat b’mod konsistenti u għandu jkopri l-aspetti kollha tar-rimunerazzjoni inklużi s-salarji, il-benefiċċji diskrezzjonarji tal-pensjoni u benefiċċji simili. F’dak il-kuntest, benefiċċji diskrezzjonarji tal-pensjoni għandhom ifissru pagamenti diskrezzjonarji mogħtija lil impjegat minn istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment fuq bażi individwali pagabbli b’referenza għal jew fl-istennija ta’ rtirar u li jista’ jkun assimilat għar-rimunerazzjoni varjabbli. Għalhekk huwa xieraq li jiġu speċifikati prinċipji ċari dwar rimunerazzjoni għaqlija sabiex jiġi żgurat li l-istruttura tar-rimunerazzjoni ma tinkoraġġix teħid eċċessiv ta’ riskji mill-individwi jew periklu morali u tkun allinjata mal-aptit ta’ riskju, il-valuri u l-interessi fit-tul tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. Ir-rimunerazzjoni għandha tkun allinjata mar-rwol tas-settur finanzjarju bħala l-mekkaniżmu li permezz tiegħu ir-riżorsi finanzjarji jiġu allokati fl-ekonomija b’mod effiċjenti. B’mod partikolari, dawn il-prinċipji għandhom jipprevedu li t- tfassil tal-politika dwar ir-rimunerazzjoni varjabbli jiżgura li l-inċentivi huma allinjati mal-interessi fit-tul tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment u li l-metodi ta’ pagament isaħħu l-bażi kapitali tagħha. Komponenti tar-rimunerazzjoni bbażati fuq il-prestazzjoni għandhom jgħinu biex iqawwu l-karattru ekwu tal-istrutturi ta’ rimunerazzjoni tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. Il-prinċipji għandhom jirrikonoxxu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment jistgħu japplikaw id-dispożizzjonijiet b’modi differenti skont id-daqs tagħhom, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, u b’mod partikolari, li jista’ ma jkunx proporzjonat li l-impriżi ta’ investiment imsemmija fl-Artikoli 20(2) u (3) tad-Direttiva 2006/49/KE jikkonformaw mal-prinċipji kollha. Sabiex jiġi żgurat li t-tfassil tal-politika dwar ir-rimunerazzjoni jkun integrat fl-immaniġġar tar-riskji tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment, il-korp maniġerjali, fir-rwol superviżorju tiegħu, ta’ kull istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment għandu jadotta u perjodikament jirrivedi l-prinċipji ġenerali li għandhom jiġu applikati. F’dan il-kuntest, għandu jkun possibbli, fejn ikun applikabbli u skont il-liġi nazzjonali dwar il-kumpaniji, li l-korp maniġerjali fir-rwol superviżorju tiegħu jinftiehem bħala l-bord superviżorju.
(5)
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu u impriżi ta’ investiment li huma sinifikanti fid-daqs tagħhom, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom għandhom ikunu obbligati jistabbilixxu kumitat ta’ rimunerazzjoni bħala parti integrali mill-istruttura u l-organizzazzjoni ta’ governanza tagħhom.
(6)
Sa l-1 ta’ April 2013, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-prinċipji dwar il-politika ta’ rimunerazzjoni b’attenzjoni partikolari għall-effikaċja, implimentazzjoni u infurzar tagħhom, b’ kont meħud tal-iżviluppi internazzjonali inklużi kwalunkwe proposta ulterjuri mill-FSB u l-implimentazzjoni tal-prinċipji FSB f’ġurisdizzjonijiet oħra inkluża r-rabta bejn it-tfassil tar-rimunerazzjonijiet varjabbli u l-aġir ta’ teħid eċċessiv tar-riskji.
(7)
Il-politika dwar ir-rimunerazzjoni għandha tfittex li tallinja l-għanijiet personali tal-membri tal-persunal mal-interessi fit-tul tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew tal-impriża ta’ investiment konċernata. Il-valutazzjoni tal-komponenti tar-rimunerazzjoni bbażati fuq il-prestazzjoni għandha tkun ibbażata fuq prestazzjoni aktar fit-tul u tqis ir-riskji pendenti assoċjati mal-prestazzjoni. Il-valutazzjoni tal-prestazzjoni għandha tiġi stabbilita f’qafas multiannwali, ta’ mhux anqas minn tlieta sa ħames snin, sabiex jiġi żgurat li l-proċess ta’ valutazzjoni jkun ibbażat fuq prestazzjoni aktar fit-tul u li l-ħlas attwali tal-komponenti tar-rimunerazzjoni bbażati fuq il-prestazzjoni jkun mifrux fuq iċ-ċiklu kummerċjali tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. Sabiex l-inċentivi jkomplu jiġu allinjati, parti sostanzjali mir-rimunerazzjoni varjabbli tal-membri kollha tal-persunal koperi b’dawk ir-rekwiżiti għandha tikkonsisti f’ishma, strumenti marbuta mal-ishma tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment, suġġett għall-istruttura legali tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment ikkonċernata jew, fil-każ ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment mhux elenkata, strumenti oħra ekwivalenti mhux kontanti tal-istituzzjoni ta’ kreditu u, fejn ikun il-każ, strumenti finanzjarji oħra b’data fit-tul li adegwatament jirriflettu l-kwalità ta’ kreditu tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. Għandu jkun possibbli li talistrumenti jinkludu strument kapitali li meta l-istituzzjoni tkun suġġetta għal problemi finanzjarji gravi tal-istituzzjonijiet jiġi kkonvertit f’ekwità jew inkella jitnaqqas mod ieħor. F’każijiet fejn l-istituzzjoni ta’ kreditu konċernata ma toħroġx strumenti finanzjarji b’data fit-tul, għandha tkun permessa toħroġ il-porzjon sostanzjali tar-rimunerazzjoni varjabbli f’ishma u fi strumenti marbuta mal-ishma u strumenti ekwivalenti oħra mhux kontanti. l-Istati membri jew l-awtoritajiet kompetenti tagħhom għandhom ikunu jistgħu jimponu restrizzjonijiet fuq it-tipi u t-tfassil ta’ dawn l-istrumenti jew jipprojbixxu ċerti strumenti skont kif xieraq.
(8)
Sabiex jiġu mminimizzati l-inċentivi għal teħid eċċessiv ta’ riskji r-rimunerazzjoni varjabbi għandha tikkostitwixxi proporzjoni bbilanċjata tar-rimunerazzjoni totali. Hu essenzjali li s-salarju ta’ impjegat jirrappreżenta proporzjon għoli biżżejjed tar-rimunerazzjoni totali tiegħu sabiex jippermetti t-tħaddim ta’ politika kompletament flessibbli dwar ir-rimunerazzjoni, fosthom il-possibbiltà li ma titħallas l-ebda rimunerazzjoni varjabbli. Sabiex tiġi żgurata prattika ta’ rimunerazzjoni koerenti fis-settur kollu, huwa xieraq li jiġu speċifikati ċerti rekwiżiti ċari. Rimunerazzjonijiet varjabbli garantiti mhumiex konsistenti mal-immaniġġar tajjeb tar-riskji jew il-prinċipju ta’ ħlas għal prestazzjoni u, bħala regola ġenerali, għandhom ikunu pprojbiti.
(9)
Porzjon sostanzjali tal-komponent ta’ rimunerazzjoni varjabbli, bħal 40 sa 60 %, għandu jiġi differit fuq perjodu adatt ta’ żmien. Dak il-porzjon għandu jiżdied b’mod sinifikanti flimkien mal-livell ta’ superjorità ġerarkika u/jew responsabbiltà tal-persuna rimunerata. Barra minn hekk, porzjon sostanzjali tal-komponent tar-rimunerazzjoni varjabbli għandu jkun f’ishma jew fi strumenti marbuta ma’ ishma tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment, suġġett għall-istruttura legali tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment ikkonċernata jew, fil-każ ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment mhux kwotata, fi strumenti oħra ekwivalenti mhux kontanti tal-istituzzjoni ta’ kreditu u, fejn ikun f’loku, strumenti finanzjarji oħra b’data fit-tul li adegwatament jirriflettu l-kwalità ta’ kreditu ta’ din l-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. F’dan il-kuntest, il-prinċipju ta’ proporzjonalità huwa ta’ importanza kbira peress li jista’ ma jkunx dejjem adatt li dawn ir-rekwiżiti jiġu applikati fil-kuntest ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu u impriżi ta’ investiment żgħar. b’ kont meħud tar-restrizzjonijiet li jillimitaw l-ammont ta’ rimunerazzjoni varjabbli pagabbli fi flus kontanti u pagabbli inizjalment, l-ammont ta’ rimunerazzjoni varjabbli li jista’ jitħallas fi flus kontanti jew fl-ekwivalenti tal-kontanti mhux suġġett għad-differiment għandu jkun limitat biex l-objettivi personali tal-persunal jkunu allinjati ulterjorment mal-interessi fit-tul tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment.
(10)
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment għandhom jiżguraw li r-rimunerazzjoni totali varjabbli ma tillimitax il-kapaċità tagħhom biex isaħħu l-bażi tal-kapital tagħhom. Il-punt safejn il-kapital jeħtieġ li jinbena għandu jkun funzjoni tal-pożizzjoni attwali tal-kapital tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. F’dak il-kuntest, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom ikollhom is-setgħa li jillimitaw ir-rimunerazzjoni varjabbli, inter alia, bħala perċentwali tad-dħul totali nett meta dan ikun konsistenti maż-żamma ta’ bażi soda tal-kapital.
(11)
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment għandhom jirrikjedu li l-persunal tagħhom jaċċetta li ma jużax strateġiji ta’ kopertura personali jew assigurazzjonijiet li jdgħajfu l-effetti tal-allinjament tar-riskju integrat fl-arranġamenti ta’ rimunerazzjoni tiegħu.
(12)
Fir-rigward ta’ entitajiet li qed jibbenefikaw minn intervent eċċezzjonali tal-gvern, għandha tingħata prijorità lil bini ta’ bażi kapitali tagħhom u jipprovdu għall-irkupru tal-assistenza ta’ min iħallas it-taxxi. Kwalunkwe pagament ta’ rimunerazzjoni għandu jirrifletti dawn il-prijoritajiet.
(13)
Il-prinċipji rigward il-linji politiċi ta’ rimunerazzjoni għaqlija stabbiliti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ April 2009 dwar il-politika ta’ rimunerazzjoni fis-settur tas-servizzi finanzjarji (7) huma konsistenti mal-prinċipji speċifikati f’din id-Direttiva u jikkumplementawha.
(14)
Id-dispożizzjonijiet dwar ir-rimunerazzjoni għandhom ikunu mingħajr ħsara għall-eżerċizzju tad-drittijiet fundamentali garantiti bit-Trattati, b’mod partikolari għad-dipożizzjonijiet tal-Artikolu 153(5) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), il-prinċipji ġenerali tal-liġi nazzjonali dwar il-kuntratti u l-impjieg, il-leġislazzjoni rigward id-drittijiet u l-involviment tal-azzjonisti u r-responsabbiltajiet ġenerali tal-korpi amministrattivi u superviżorji tal-istituzzjoni kkonċernata, kif ukoll id-drittijiet, fejn applikabbli, tas-sħab soċjali li jikkonkludu u jinfurzaw ftehim kollettiv, f’konformità mal-liġijiet u t-tradizzjonijiet nazzjonali.
(15)
Sabiex jiġi żgurat infurzar rapidu u effikaċi, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikollhom ukoll is-setgħa li jimponu jew japplikaw penali jew miżuri finanzjarji jew mhux finanzjarji għall-ksur ta’ rekwiżit skont id-Direttiva 2006/48/KE, fosthom ir-rekwiżit li jkun hemm linji politiċi dwar ir-rimunerazzjoni li jkunu konsistenti ma’ mmaniġġar tajjeb u effikaċi tar-riskji. Dawn il-miżuri u penali għandhom ikunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi. Sabiex tiżgura l-konsistenza u kundizzjonijiet ugwali għal kulħadd, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-adozzjoni u l-applikazzjoni mill-Istati Membri ta’ dawk il-miżuri u penalifuq bażi aggregata fir-rigward tal-konsistenza tagħhom fi ħdan l-Unjoni.
(16)
Sabiex jiġi żgurat monitoraġġ superviżorju effikaċi tar-riskji maħluqa minn strutturi ta’ rimunerazzjoni inadegwati, il-politika u l-prattiċi tar-rimunerazzjoni adottati mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment għandhom ikunu inklużi fl-ambitu tar-reviżjoni superviżorja skont id-Direttiva 2006/48/KE. Matul dik ir-reviżjoni, is-superviżuri għandhom jivvalutaw jekk ikunx probabbli li dawk il-linji politiċi u l-prattiċi jinkoraġġixxu teħid eċċessiv ta’ riskju mill-persunal inkwistjoni. Barra minn hekk, is-CEBS għandu jiżgura li jkun hemm linji gwida għall-valutazzjoni tal-idonjetà tal-persuni li effettivament imexxu n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu.
(17)
Il-Green Paper tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Ġunju 2010 dwar it-tmexxija korporattiva fl-istituzzjonijiet finanzjarji u l-politika ta’ rimunerazzjoni tidentifika sensiela ta’ fallimenti fil-governanza korporattiva ta’ istituzzjonjiet tal-kreditu u ta’ azjendi tal-investiment li għandhom jiġu indirizzati. Fost is-soluzzjonijiet identifikati, il-Kummissjoni tirriferi għall-ħtieġa li jissaħħu b’mod sinifikanti r-rekwiżiti relatati mal-persuni li effettivament imexxu n-negozju tal-istituzzjoni ta’ kreditu li għandhom ikollhom fama tajba biżżejjed u jkollhom esperjenza adegwata u wkoll jiġu vvalutati rigward l-idonjeta tagħhom biex iwettqu l-attivitajiet professjonali tagħhom. Il-Green Paper tenfasizza wkoll il-ħtieġa li jittejjeb l-involviment tal-azzjonisti fl-approvazzjoi tal-politika dwar ir-rimunerazzjoni. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jieħdu nota tal-intenzjoni tal-Kummissjoni li, bħala segwitu, tressaq proposti leġiżlattivi, fejn ikun f’loku, dwar dawk il-kwistjonijiet.
(18)
Bil-għan li jtejbu aktar it-trasparenza rigward il-politika ta’ rimunerazzjoni tal-istituzzjonjiet ta’ kreditu u tal-impriżi ta’ investiment, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jiġbru informazzjoni dwar ir-rimunerazzjoni biex jimmudellaw ix-xejriet tar-rimunerazzjoni f’konformità mal-kategoriji ta’ informazzjoni kwantitattiva tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u impriżi ta’ investiment huma obbligati jiżvelaw skont din id-Direttiva. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu lis-CEBS b’ dik l-informazzjoni sabiex tkun tista’ twettaq valutazzjonijiet simili fil-livell tal-Unjoni.
(19)
Sabiex jippromwovi konverġenzi superviżorji fil-valutazzjoni tal-politika u l-prattiċi tar-rimunerazzjoni, jiffaċilita l-ġbir ta’ informazzjoni u l-implimentazzjoni konsistenti tal-prinċipji tar-rimunerazzjoni fis-settur bankarju, is-CEBS għandu jelabora linji gwida dwar il-politika għaqlija tar-rimunerazzjoni fis-settur bankarju. Il-Kumitat tar-Regolaturi Ewropej tat-Titoli għandu jassisti fl-iżvilupp ta’ dawn il-linji gwida safejn dawn japplikaw ukoll għall-politika dwar ir-rimunerazzjoni għal persuni involuti fl-għoti ta’ servizzi ta’ investiment u t-twettiq ta’ attivitajiet ta’ investiment minn istituzzjonijiet ta’ kreditu u minn impriżi ta’ investiment skont id-Direttiva 2004/39/KE. Is-CEBS għandu jwettaq konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa fir-rigward tal-istandards tekniċi u janalizza il-kosts u l-benefiċċji potenzjalment relatati. Il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tagħmel proposti leġislattivi li jafdaw f’idejn l-awtorità superviżorja Ewropea għall-affarijiet bankarji u, safejn ikun f’loku, lill-Awtorità superviżorja Ewropea għall-affarijiet tas-swieq u tat-titoli, kif stabbiliti skont il-proċess de Larosière dwar is-superviżjoni finanzjarja it-tfassil ta’ abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji u implimentattivi biex tiffaċilita l-ġbir tal-informazzjoni u l-implimentazzjoni konsistenti tal-prinċipji tar-rimunerazzjoni fis-settur bankarju u li għandhom ikunu adottati mill-Kummissjoni.
(20)
Minħabba li politika dwar rimunerazzjoni u skemi ta’ inċentivi mfassla ħażin jistgħu jżidu r-riskji li jkunu esposti għalihom l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment għal livell inaċċettabbli, għandha tittieħed azzjoni ta’ rimedju fil-pront u, jekk ikun hemm bżonn, għandhom jittieħdu l-miżuri korrettivi xierqa. Konsegwentement, huwa xieraq li jiġi żgurat li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom is-setgħat li jimponu miżuri kwalitattivi jew kwantitattivi fuq l-entitajiet rilevanti li jkunu mfassla sabiex jindirizzaw problemi li jkunu ġew identifikati b’rabta mal-politika dwar ir-rimunerazzjoni fir-reviżjoni superviżorja tal-Pilastru 2. Il-miżuri kwalitattivi disponibbli għall-awtoritajiet kompetenti jinkludu li jitolbu lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu u lill-impriżi ta’ investiment sabiex inaqqsu r-riskju inerenti fl-attivitajiet, il-prodotti jew is-sistemi tagħhom, anke billi jintroduċu bidliet fl-istrutturi ta’ rimunerazzjoni tagħhom jew li jiffriżaw il-partijiet varjabbli tar-rimunerazzjoni sal-punt li jkunu inkonsistenti ma’ mmaniġġar effikaċi tar-riskji. Il-miżuri kwantitattivi jinkludu rekwiżit li jkollhom fondi proprji addizzjonali.
(21)
L-istrutturi ta’ governanza tajba, it-trasparenza u l-iżvelar huma essenzjali għal linji politiċi għaqlija ta’ rimunerazzjoni. Sabiex jiżguraw trasparenza adegwata lis-suq rigward l-istrutturi tagħhom ta’ rimunerazzjoni u r-riskju assoċjat, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-impriżi ta’ investiment għandhom jiżvelaw informazzjoni dettaljata dwar il-politika u l-prattiċi tagħhom ta’ rimunerazzjoni u, minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, l-ammonti aggregati għal dawk il-membri tal-persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom għandhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni ta’ kreditu jew impriża ta’ investiment. Dik l-informazzjoni għandha tkun disponibbli għall-partijiet interessati kollha (l-azzjonisti, l-impjegati u l-pubbliku ġenerali). Madankollu, dan l-obbligu għandu jkun mingħajr ħsara għad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (8).
(22)
Biex tkun garantita l-effikaċja sħiħa u biex ma jkun hemm l-ebda effett diskriminatorju fl-applikazzjoni tagħhom, id-dispożizzjonijiet dwar ir-rimunerazzjoni stipulati f’din id-Direttiva għandhom ikunu applikati għar-rimunerazzjoni dovuta abbażi ta’ kuntratti konklużi qabel id-data tal-implimentazzjoni effettiva tagħhom f’kull Stat Membru u assenjati jew imħallsa wara dik id-data. Barra minn hekk, biex ikunu salvagwardjati l-għanijiet li din id-Direttiva tfittex tilħaq, speċjalment l-immaniġġar effikaċi tar-riskji, fir-rigward ta’ perjodi li għadhom ikkaratterizzati minn grad għoli ta’ instabbiltà finanzjarja, u biex jiġi evitat kull riskju ta’ tidwir mad-dispożizzjonijiet dwar ir-rimunerazzjoni stipulati f’din id-Direttiva matul il-perjodu ta’ qabel l-implimentazzjoni tagħhom, jeħtieġ li dawn id-dispożizzjonijiet ikunu applikati għar-rimunerazzjoni assenjata, imma mhux imħallsa, qabel id-data tal-implimentazzjoni effettiva tagħhom f’kull Stat Membru, għas-servizzi pprovduti fl-2010.
(23)
Ir-reviżjoni tar-riskji li għalihom tista’ tkun esposta l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha twassal għal miżuri superviżorji effikaċi. Għaldaqstant huwa neċessarju li tintlaħaq aktar konverġenza sabiex issostni deċiżjonijiet konġunti mis-superviżuri u tiżgura kundizzjonijiet ugwali ta’ kompetizzjoni fl-Unjoni.
(24)
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jinvestu f’rititolizzazzjonijiet huma meħtieġa skont id-Direttiva 2006/48/KE li jeżerċitaw id-diliġenza dovuta anki fir-rigward tat-titolizzazzjonijiet sottostanti u l-espożizzjonijiet mhux ta’ titolizzazzjoni li finalment huma bbażati fuqhom tal-ewwel. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jivvalutaw jekk l-espożizzjonijiet fil-kuntest ta’ programmi ta’ karti kummerċjali appoġġati mill-assi jikkostitwixxux espożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjonijiet, inklużi dawk fil-kuntest ta’ programmi li jakkwistaw segmenti superjuri ta’ gruppi separati ta’ self sħiħ fejn l-ebda wieħed minn dan is-self ma jkun espożizzjoni ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni, u fejn il-protezzjoni għall-ewwel telf għal kull investiment ikun ipprovdut mill-bejjiegħ tas-self. Fis-sitwazzjoni tal-aħħar, faċilità tal-likwidità speċifika għal grupp ġeneralment m’għandhiex tiġi kkunsidrata bħala espożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni peress li din tirrappreżenta segment minn grupp ta’ ass wieħed (jiġifieri, il-grupp applikabbli ta’ self sħiħ) li ma jkun fiha l-ebda espożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni. B’kuntrast, titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu li jkopri biss parti mit-telf lil hinn mill-protezzjoni pprovduta mill-bejjiegħ fid-diversi gruppi ġeneralment ikun jikkostitwixxi t-tqassim f’segmenti tar-riskju ta’ grupp ta’ assi multipli li jkun fiha tal-anqas espożizzjoni ta’ titolizzazzjoni waħda, u għalhekk tkun espożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni. Madankollu, jekk tali programm jiffinanzja lilu nnifsu kompletament bi klassi waħda ta’ karta kummerċjali, u jekk it-titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu ma jkunx rititolizzazzjoni jew il-karta kummerċjali tkun appoġġata għal kollox mill-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun qed tisponsorjah, u b’hekk l-investitur fil-karta kummerċjali jibqa’ effettivament espost għar-riskju ta’ inadempjenza tal-isponsor minflok tal-gruppi jew l-assi sottostanti, għalhekk dik il-karta kummerċjali ġeneralment m’għandhiex tiġi kkunsidrata bħala espożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni.
(25)
Id-dispożizzjonijiet dwar il-valutazzjoni prudenti fid-Direttiva 2006/49/KE għandhom japplikaw għall-istrumenti kollha mkejla fil-valur ġust, kemm jekk fil-ktieb tal-kummerċ kif ukoll jekk fil-ktieb mhux tal-kummerċ tal-istituzzjonijiet. Għandu jiġi kkjarifikat li, fejn l-applikazzjoni tal-valutazzjoni prudenti twassal għal valur miżmum fil-kotba aktar baxx milli fil-fatt rikonoxxut fil-kontijiet, il-valur assolut tad-differenza għandu jitnaqqas mill-fondi proprji.
(26)
L-istituzzjonijiet għandhom ikollhom għażla jekk japplikawx rekwiżit kapitali għal jew inaqqsu mill-fondi proprji dawk il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jirċievu piż ta’ riskju ta’ 1 250 % skont din id-Direttiva, irrispettivament minn jekk il-pożizzjonijiet ikunux fil-ktieb tal-kummerċ jew mhux tal-kummerċ.
(27)
Ir-rekwiżiti kapitali għar-riskji tas-saldu għandhom japplikaw ukoll għall-ktieb mhux tal-kummerċ.
(28)
L-istituzzjonijiet oriġinaturi jew sponsor ma għandhomx ikunu kapaċi jduru mal-projbizzjoni ta’ appoġġ impliċitu billi jużaw il-kotba tal-kummerċ tagħhom sabiex jipprovdu tali appoġġ.
(29)
Mingħajr ħsara għall-iżvelar mitlub b’mod espliċitu minn din id-Direttiva, l-għan tar-rekwiżiti ta’ żvelar għandu jkun li jipprovdi lill-parteċipanti tas-suq b’informazzjoni preċiża u komprensiva dwar il-profil tar-riskju ta’ istituzzjonijiet individwali. Għaldaqstant l-istituzzjonijiet għandhom ikunu meħtieġa li jiżvelaw informazzjoni addizzjonali mhux imsemmija espliċitament f’din id-Direttiva jekk tali żvelar ikun meħtieġ sabiex jintlaħaq dan l-għan.
(30)
Sabiex tkun żgurata implimentazzjoni koerenti tad-Direttiva 2006/48/KE madwar l-Unjoni, fl-2006 il-Kummissjoni u s-CEBS waqqfu grupp ta’ ħidma (Grupp għat-Traspożizzjoni tad-Direttiva dwar ir-Rekwiżiti Kapitali - CRDTG), li ġie afdat il-kompitu li jiddiskuti u jsolvi kwistjonijiet relatati mal-implimentazzjoni ta’ dik id-Direttiva. Skont is-CRDTG, ċerti dispożizzjonijiet tekniċi tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE jeħtieġ li jiġu speċifikati aktar. Għaldaqstant huwa xieraq li jiġu speċifikati dawk id-dispożizzjonijiet.
(31)
Meta valutazzjoni esterna tal-kreditu għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tinkorpora l-effett ta’ protezzjoni tal-kreditu pprovduta mill-istituzzjoni nnifisha li tinvesti, l-istituzzjoni ma għandhiex tkun tista’ tibbenefika mill-piż inqas tar-riskju li jirriżulta minn dik il-protezzjoni. Dan ma għandux iwassal għat-tnaqqis tat-titolizzazzjoni mill-kapital jekk ikun hemm modi oħra kif jiġi stabbilit piż ta’ riskju konformi mar-riskju attwali tal-pożizzjoni, mingħajr ma tiġi kkunsidrata protezzjoni tal-kreditu bħal din.
(32)
Fil-qasam tat-titolizzazzjoni, ir-rekwiżiti ta’ żvelar tal-istituzzjonijiet għandhom jissaħħu b’mod konsiderevoli. Partikolarment huma għandhom jikkunsidraw ukoll ir-riskji tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-ktieb tal-kummerċ. Barra minn hekk, sabiex tiġi żgurata trasparenza adegwata rigward in-natura tal-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni ta’ istituzzjoni, l-iżvelar għandu jirrifletti l-punt safejn l-istituzzjoni tisponsorja l-entitatiet ta’ sikurizzazzjoni b’skop speċjali u l-involviment ta’ ċerti entitajiet affiljati, peress li partijiet relatati mill-qrib jistgħu jkunu ta’ riskju kontinwu għall-istituzzjoni kkonċernata.
(33)
L-allokazzjonijiet għal riskju speċifiku għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu allinjati mar-rekwiżiti kapitali fil-ktieb tal-bank billi dawn tal-aħħar jipprovdu għal trattament aktar differenzjat u sensittiv għar-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni.
(34)
Fid-dawl tal-prestazzjoni dgħajfa riċenti tagħhom, l-istandards għall-mudelli interni biex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti kapitali tar-riskju tas-suq għandhom jissaħħu. Partikolarment, il-kopertura tagħhom tar-riskji għandha tiġi kkompletata fir-rigward tar-riskji tal-krediti fil-ktieb tal-kummerċ. Barra minn hekk, l-allokazzjonijiet kapitali għandhom jinkludu komponent adegwat għall-kundizzjonijiet ta’ tensjoni sabiex jissaħħu r-rekwiżiti kapitali minħabba l-kundizzjonijiet tas-suq li qegħdin jiddeterjoraw u sabiex jitnaqqas il-potenzjal għall-proċiklikalità. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu wkoll testijiet tal-kawżi possibbli ta’ eżiti ta’ kriżi speċifiċi (“reverse stress testing”) sabiex jiġu eżaminati liema xenarji jistgħu jkunu ta’ sfida għall-vijabilità tal-istituzzjonijiet sakemm ma jkunux jistgħu jipprovaw li jistgħu jgħaddu mingħajr test ta’ dan it-tip. Minħabba d-diffikultajiet partikolari riċenti sabiex il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni jiġu ttrattati bl-użu ta’ approċċi bbażati fuq mudelli interni, il-kapaċità tal-istituzzjonijiet li jimmudellaw ir-riskji tat-titolizzazzjoni fil-kotba tal-kummerċ għandha tkun limitata u allokazzjoni kapitali standard għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-ktieb tal-kummerċ għandha tkun meħtieġa b’mod awtomatiku.
(35)
Din id-Direttiva tistipula eċċezzjonijiet limitati għal ċerti attivitajiet ta’ kummerċ ta’ korrelazzjoni, li f’konformità magħhom, istituzzjoni tista’ titħalla mis-superviżur tagħha tikkalkola allokazzjoni kapitali komprensiva ta’ riskju suġġetti għal rekwiżiti minimi stretti. F’każijiet bħal dawn l-istituzzjoni għandha tkun obbligata li tissuġġetta tali attivitajiet għal allokazzjoni kapitali daqs jew akbar mill-allokazzjoni kapitali skont dan l-approċċ żviluppat internament u 8 % tal-allokazzjoni kapitali għal riskji speċifiċi skont il-metodu standardizzat ta’ kejl. M’għandhiex tiġi obbligata jissuġġetta dawk l-espożizzjonijiet għall-allokazzjoni kapitali inkrimentali tar-riskju, iżda għandhom madankollu, jiġu inkorporati fil-miżuri tal-valur fir-riskju u fil-miżuri tal-valur fir-riskju taħt tensjoni.
(36)
L-Artikolu 152 tad-Direttiva 2006/48/KE jesiġi li ċerti istituzzjonijiet ta’ kreditu jipprovdu fondi proprji li jkunu tal-anqas ugwali għal ċerti ammonti minimi speċifikati għat-tliet perjodi ta’ tnax-il xahar bejn il-31 ta’ Diċembru 2006 u l-31 ta’ Diċembru 2009. Fid-dawl tas-sitwazzjoni attwali fis-settur bankarju u l-estensjoni tal-arranġamenti tranżizzjonali għal kapital minimu adottati mill-Kumitat ta’ Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja, huwa f’loku li dan ir-rekwiżit jiġġedded għal perjodu limitat sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(37)
Sabiex l-istituzzjonijiet ta’ kreditu ma jiġux skoraġġuti milli jgħaddu għall-Approċċ Ibbażat fuq Klassifkazzjonijiet Interni (l-Approċċ IRB, Internal Ratings-Based Approach) jew Approċċi ta’ Kejl Avvanzati (Advanced Measurement Approaches) għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali matul il-perijodu transitorju minħabba spejjeż ta’ implimentazzjoni sproporzjonati u mhux raġonevoli, għandu jkun possibbli li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu li għaddew għall-approċ IRB jew Approċċi ta’ Kejl Avvanzati mill-1 ta’ Jannar 2010 ‘l hawn u li preċedentement ikkalkulaw ir-rekwiżiti kapitali tagħhom skont approċċi anqas sofistikati jitħallew, suġġett għall-approvazzjoni superviżorja, jużaw l-approċċi anqas sofistikati bħala l-bażi għall-kalkolu tal-minimu tranżitorju. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissorveljaw is-swieq tagħhom mill-qrib u jiżguraw kundizzjonijiet ugwali fis-swieq u s-segmenti tas-swieq kollha tagħhom u jevitaw distorsjonijiet fis-suq intern.
(38)
Skont il-punt 34 tal-Ftehim Interistituzzjonali dwar Tfassil Aħjar tal-Liġijiet (9), l-Istati Membri huma mħeġġa biex ifasslu, għalihom infushom u fl-interess tal-Unjoni t-tabelli tagħhom stess li, safejn ikun possibbli, juru l-korrelazzjoni bejn din id-Direttiva u l-miżuri ta’ traspożizzjoni, u biex jagħmluhom pubbliċi.
(39)
Id-dispożizzjonijiet f’din id-Direttiva jikkostitwixxu passi fil-proċess ta’ riforma b’risposta għall-kriżi finanzjarja. F’konformità mal-konklużjonijiet tal-G-20, il-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja u l-Kumitat ta’ Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja, għandu mnejn ikun jeħtieġisiru riformi ulterjuri, inkluża l-ħtieġa li jinbnew marġnijiet ta’ lqugħ kontraċikliċi, “il-provvista dinamika”, ir-razzjonal sottostanti għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital fid-Direttiva 2006/48/KE u miżuri supplimentari għar-rekwiżiti bbażati fuq ir-riskju għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jgħinu jrażżnu l-kumulazzjoni tal-leverage fis-sistema bankarja. Biex tkun żgurata s-superviżjoni demokratika xierqa tal-proċess, jeħtieġ li l-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiġu nvoluti b’mod f’waqtu u effikaċi.
(40)
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-applikazzjoni tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE biex tiżgura li d-dispożizzjonijiet tagħhom jiġu applikati b’mod ekwu li ma jwassalx għal diskriminazzjoni bejn istituzzjonijiet ta’ kreditu abbażi tal-istruttura legali jew tal-mudell ta’ sjieda tagħhom.
(41)
Il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa li tadotta atti ta’ delega skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward ta’ aġġustamenti tekniċi tad-Direttiva 2006/48/KE għall-kjarifika ta’ definizzjonijiet biex tkun assigurata l-applikazzjoni uniformi ta’ dik id-Direttiva jew sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; għall-allinjament tat-terminoloġija dwar u l-ifformular tad-definizzjonijiet f’konformità ma’ atti rilevanti sussegwenti; għall-espansjoni tal-kontenut jew l-adattament tat-terminoloġija tal-lista ta’ attivitajiet suġġetti għar-rikonoxximent reċiproku taħt id-Direttiva 2006/48/KE sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; għall-aġġustament tal-oqsma li fihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu skambju tal-infomazzjoni; għall-aġġustament tad-dipożizzjonijiet tad-Direttiva 2006/48/KE dwar fondi proprji sabiex ikunu riflessi l-iżviluppi fl-istandards tal-kontabilità jew fil-leġislazzjoni tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattika superviżorja; għall-espansjoni tal-listi ta’ klassijiet ta’ espożizzjoni għall-finijiet tal-Approċċ Standardizzat jew tal-Approċċ IRB sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; għall-aġġustament ta’ ċerti ammonti rilevanti għal dawk il-klassijiet ta’ espożizzjoni sabiex jittieħed kont tal-effetti tal-inflazzjoni; għall-aġġustament tal-lista u l-klassifikazzjoni ta’ elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ; u għall-aġġustament ta’ dispożizzjonijiet speċifiċi u kriterji tekniċi dwar it-trattament tar-riskju fir-rigward tal-kreditu tal-kontroparti, l-organizzazzjoni u t-trattament tar-riskju, l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB, il-mitigazzjoni tar-riskji tal-krediti, it-titolizzazzjoni, ir-riskju operattiv, ir-reviżjoni u evalwazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti u l-iżvelar sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji jew fl-istandards tal-kontabilità jew fil-leġislazzjoni tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza fil-prattika superviżorja. Il-Kummissjoni għandha jkollha wkoll is-setgħa li tadotta atti ta’ delega skont l- Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward ta’ miżuri sabiex ikun speċifikat id-daqs ta’ bidliet ħesrem u mhux mistennija fir-rati ta’ imgħax rilevanti għall-finijiet tar-reviżjoni u evalwazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti taħt id-Direttiva 2006/48/KE tar-riskju fir-rata ta’ imgħax emanenti minn attivitajiet mhux tal-kummerċ; għall-istipulazzjoni ta’ riduzzjoni temporanja fil-livell minimu ta’ fondi proprji jew piżijiet ta’ riskju speċifikati taħt dik id-Direttiva sabiex jittieħed kont ta’ ċirkostanzi speċifiċi; għall-kjarifika tal-eżenzjoni ta’ ċerti espożizzjonijiet mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ dik id-Direttiva dwar espożizzjonijiet kbar; u għall-aġġustament tal-kriterji għall-valutazzjoni mis-superviżuri taħt dik id-Direttiva tal-idoneità ta’ akkwirent propost għal istituzzjoni ta’ kreditu u tal-affidabbiltà finanzjarja ta’ kwalunkwe akkwist propost.
(42)
Il-Kummissjoni għandha jkollha wkoll is-setgħa li tadotta atti ta’ delega skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward ta’ aġġustamenti tekniċi tad-Direttiva 2006/49/KE għall-kjarifika ta’ definizzjonijiet biex tkun assigurata l-applikazzjoni uniformi ta’ dik id-Direttiva jew sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; għall-aġġustament ta’ ammonti ta’ kapital inizjali stipulati minn ċerti dispożizzjonijiet ta’ dik id-Direttiva u ammonti speċifiċi rilevanti għall-kalkolu ta’ rekwiżiti kapitali għall-ktieb tal-kummerċ sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fil-qasam ekonomiku u monetarju; għall-aġġustament ta’ kategoriji ta’ kumpanniji ta’ investiment eliġibbli għal ċerti derogi fil-livelli minimi rekwiżiti ta’ fondi proprji sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; għall-kjarifika tar-rekwiżit li l-kumpanniji ta’ investiment ikunu fil-pussess ta’ fondi proprji ekwivalenti għall-kwart tal-overheads fissi tagħhom tas-sena preċedenti sabiex tkun assigurata l-applikazzjoni uniformi ta’ dik id-Direttiva; għall-allinjament tat-terminoloġija u tad-definizzjonijiet f’konformità ma’ atti rilevanti sussegwenti; għall-aġġustament ta’ dipożizzjonijiet tekniċi ta’ dik id-Direttiva dwar il-kalkolu ta’ rekwiżiti kapitali għal klassijiet varji ta’ riskju u ta’ espożizzjonijiet kbar, dwar l-użu ta’ mudelli interni għall-kalkolu ta’ rekwiżiti kapitali u dwar il-kummerċ sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji jew fil-kalkolu tar-riskju jew fl-istandards tal-kontabilità, jew fil-leġislazzjoni tal-Unjoni, jew li jirrigwardaw il-konverġenza fil-prattika superviżorja; u għall-kunsiderazzjoni tar-riżultati tar-reviżjoni ta’ materji varji relatati mal-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2006/49/KE.
(43)
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikollhom perjodu ta’ tliet xhur mid-data tan-notifika biex joġġezzjonaw għall-att ta’ delega. Fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, dan il-perjodu jista’ jittawwal bi tliet xhur. Għandu jkun possibbli wkoll għall-Parlament Ewropew jew il-Kunsill li jgħarrfu lill-istituzzjonijiet l-oħra bl-intenzjoni tagħhom li ma jqajmux oġġezzjonijiet. Din l-approvazzjoni bikrija ta’ atti ta’ delega tkun partikolarment xierqa meta jkun jeħtieġ li jiġu rrispettati l-iskadenzi, pereżempju fejn hemm skemi ta’ skadenzi fl-att bażiku sabiex il-Kummissjoni tadotta atti ta’ delega.
(44)
Fid-Dikjarazzjoni 39 dwar l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, annessa mal-Att Finali tal-Konferenza Intergovernattiva li adottat it-Trattat ta’ Lisbona, iffirmat fit-13 ta’ Diċembru 2007, il-Konferenza ħadet nota tal-intenzjoni tal-Kummissjoni li tkompli tikkonsulta esperti maħtura mill-istati membri fit-tħejjija tal-abozzi ta’ atti ta’ delega fil-qasam tas-servizzi finanzjarji, f’konformità mal-prattika stabbilita.
(45)
Ladarba l-għanijiet ta’ din id-Direttiva, jiġifieri li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-kumpanniji ta’ investiment jiġu meħtieġa jistabbilixxu linji politiċi ta’ rimunerazzjoni li jkunu konsistenti mal-ġestjoni ta’ riskju effettiva u li jaġġustaw ċerti rekwiżiti kapitali, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jistgħu għalhekk minħabba l-iskali u l-effetti tal-azzjoni jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, b’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjeta’ kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. B’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(46)
Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom għalhekk jiġu emendati kif meħtieġ,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emendamenti lid-Direttiva 2006/48/KE
Id-Direttiva 2006/48/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
għandhom jiddaħħlu l-punti li ġejjin:
“(40a)
‘rititolizzazzjoni’ tfisser titolizzazzjoni fejn ir-riskju assoċjat ma’ grupp ta’ espożizzjonijiet sottostanti huwa mqassam f’segmenti u tal-anqas waħda mill-espożizzjonijiet sottostanti hija pożizzjoni ta titolizzazzjoni;
(40b)
‘pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni’ tfisser espożizzjoni għal rititolizzazzjoni;”;
(b)
għandu jiddaħħal il-punt li ġej;
“(49)
‘benefiċċji diskrezzjonarji tal-pensjoni’ tfisser benefiċċji mtejba tal-pensjoni mogħtija minn istituzzjoni ta’ kreditu lil impjegat fuq bażi diskrezzjonarja bħala parti mir-rimunerazzjoni varjabbli ta’ dak l-impjegat, li ma’ jinkludux beneffiċċji akkumulati mogħtija lil-impjegat skont it-termini tal-iskema ta’ pensjoni tal-kumpanija.”.
(2)
Fl-Artikolu 11(1), is-subparagrafu li ġej għandu jiżdied:
“Il-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej għandu jiżgura li jkun hemm linji gwida għall-valutazzjoni tal-idonjetà tal-persuni li effettivament imexxu n-negozju tal-istituzzjoni ta’ kreditu.”.
(3)
L-Artikolu 22 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. L-awtoritajiet kompetenti fl-Istat Membru ta’ domiċilju għandhom jesiġu li kull istituzzjoni ta’ kreditu jkollha arranġamenti għaqlija ta’ governanza, li jinkludu struttura organizzattiva ċara b’linji ta’ responsabbiltà definiti sewwa, trasparenti u konsistenti, proċessi effikaċi sabiex tidentifika, timmaniġġa, timmonitorja u tirrapporta r-riskji li hija esposta għalihom jew li tista’ tkun esposta għalihom, mekkaniżmi interni adegwati ta’ kontroll, fosthom proċeduri tajba ta’ amministrazzjoni u kontabbiltà, u politika u prattiċi tar-rimunerazzjoni li jkunu konsistenti ma’ u jippromwovu mmaniġġar tajjeb u effikaċi tar-riskji.”;
(b)
jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jużaw l-informazzjoni miġbura skont il-kriterji għall-iżvelar stabbiliti fil-punt 15(ea) tal-parti 2 tal-Anness XII biex jagħmlu benchmarks tax-xejriet u prattiċi tar-rimunerazzjoni. L-awtorità kompetenti għandha tipprovdi din l-informazzjoni lill-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej.
4. Il-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej għandu jiżgura l-eżistenza ta’ linji gwida dwar politika għaqlija tar-rimunerazzjoni li jaqblu mal-prinċipji stipulati fil-punti 23 u 24 tal-Anness V. Il-linji gwida għandhom jieħdu kont tal-prinċipji dwar linji politiċi għaqlija tar-rimunerazzjoni stipulati fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ April 2009 dwar il-politika tar-rimunerazzjoni fis-settur tas-servizzi finanzjarjis (*).
l-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej għandu, inter alia, jiżgura l-eżistenza ta’ linji gwida li:
(a)
iffissaw kriterji speċifiċi għad-determinazzjoni tal-proporzjonijiet xierqa bejn il-komponent fiss u dak varjabbli tar-rimunerazjoni totali fis-sens tal-punt 23(l) tal-Anness V;
(b)
ispeċifikaw strumenti li jistgħu jkunu eliġibbli bħala strumenti fis-sens tal-punt 23(o)(ii) tal-Anness V li jirriflettu adegwatament il-kwalità kreditizja ta’ istitituzzjonijiet ta’ kreditu fis-sens tal-punt 23(o) ta’ dak l-Anness.
Il-Kumitat tar-Regolaturi tat-Titoli Ewropej għandu jikkopera mill-qrib mal-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej fl-iżgurar tal-eżistenza ta’ linji gwida dwar il-politika tar-rimunerazzjoni għal kategoriji ta’ persunal involuti fl-għoti ta’ servizzi ta’ investiment u attivitajiet fis-sens tal-punt 2 tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE.
Il-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej għandu juża l-informazzjoni li jirċievi mill-awtoritajiet kompetenti skont il-paragrafu 3 biex jagħmlu benchmarks tax-xejriet u prattiċi ta’ rimunerazzjoni fil-livell tal-Unjoni.
5. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju għandhom jiġbru informazzjoni dwar l-għadd ta’ individwi għal kull istituzzjoni ta’ kreditu li jaqilgħu ta’ lanqas EUR 1 miljun jew aktar inklużi l-qasam ta’ negozju involut u l-elementi ewlenin tas-salarju, bonus, għotjiet fit-tul u kontribuzzjoni tal-pensjoni. Dik l-informazzjoni għandha tingħadda lill-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej li għandu jiżvelha fuq bażi aggregata skont l-Istat Membru ta’ domiċilju f’ format komuni ta’ rappurtar. Il-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej jista’ jfassal linji gwida biex jiffaċilita l-implimentazzjoni ta’ dan il-paragrafu u biex jiżgura l-konsistenza tal-informazzjoni miġbura.
(*) ĠU L 120, 15.5.2009, p. 22.”" 						
(4)
Fl-Artikolu 54, jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, għall-finijiet tal-ewwel paragrafu, l-awtoritajiet kompetenti rispettivi tagħhom ikollhom is-setgħa li jimponu jew japplikaw penali finanzjarji u mhux finanzjarji jew miżuri oħra. Dawk il-penali jew miżuri jridu jkunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi.”.
(5)
Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 57, il-punt (r) għandu jinbidel b’dan li ġej:
“(r)
l-ammont ta’ espożizzjoni ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jirċievu piż ta’ riskju ta’ 1 250 % skont din id-Direttiva u l-ammont ta’ espożizzjoni ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-ktieb tal-kummerċ li jirċievu piż ta’ riskju ta’ 1 250 % li kieku kienu fil-ktieb mhux tal-kummerċ tal-istess istituzzjonijiet ta’ kreditu.”.
(6)
Fl-Artikolu 64, jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“5. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom japplikaw ir-rekwiżiti tal-Parti B tal-Anness VII tad-Direttiva 2006/49/KE għall-assi kollha tagħhom imkejla fil-valur ġust meta jikkalkulaw l-ammont ta’ fondi proprji u għandhom inaqqsu mit-total tal-punti (a) sa (ca) għajr il-punti (i) sa (k) fl-Artikolu 57 l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustament addizzjonali meħtieġ tal-valur. Il-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej għandu jistabbilixxi linji gwida rigward id-dettalji tal-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni.”.
(7)
Fl-Artikolu 66, il-paragrafu 2 jinbidel b’dawn li ġejjin:
“2. Nofs it-total tal-entrati fil-punti (l) sa (r) tal-Artikolu 57 għandu jitnaqqas nofs mit-total tal-entrati fil-punti (a) sa (ca) għajr il-punti (i) sa (k) ta’ dak l-Artikolu, u nofs mit-total tal-entrati fil-punti (d) sa (h) ta’ dak l-Artikolu, wara l-applikazzjoni tal-limiti stabbiliti fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu. Sakemm nofs it-total tal-entrati fil-punti (l) sa (r) jaqbeż it-total tal-entrati fil-punti (d) sa (h) tal-Artikolu 57, iż-żejjed għandu jitnaqqas mit-total tal-entrati fil-punti (a) sa (ca) għajr il-punti (i) sa (k) ta’ dak l-Artikolu.
L-entrati fil-punt (r) tal-Artikolu 57 ma għandhomx jitnaqqsu jekk ikunu ġew inklużi għall-finijiet tal-Artikolu 75 fil-kalkolu tal-ammonti ta’ espożizzjonijiet peżati għar-riskju kif speċifikat f’din id-Direttiva jew fil-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali kif speċifikat fl-Anness I jew V tad-Direttiva 2006/49/KE.”.
(8)
Fl-Artikolu 75, il-punti (b) u (c) jinbidlu b’dan li ġej:
“(b)
fir-rigward tal-kummerċ tagħhom fil-ktieb tal-kummerċ, għar-riskju tal-pożizzjoni u r-riskju tal-kontroparti u, sakemm huwa awtoriżżat li l-limiti stabbiliti fl-Artikoli 111 sa 117 jinqabżu għal espożizzjonijiet kbar li jaqbżu tali limiti, ir-rekwiżiti kapitali stabbiliti skont l-Artikolu 18 u l-Artikoli 28 sa 32 tad-Direttiva 2006/49/KE;
(ċ)
fir-rigward tal-attivitajiet kummerċjali kollha tagħhom, għar-riskju tal-kambju, għar-riskju tas-saldu u għar-riskju tal-komoditajiet, ir-rekwiżiti kapitali stabbiliti skont l-Artikolu 18 tad-Direttiva 2006/49/KE;”.
(9)
Fl-Artikolu 101, il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. Istituzzjoni ta’ kreditu sponsor, jew istituzzjoni ta’ kreditu oriġinatriċi li fir-rigward ta’ titolizzazzjoni tkun għamlet użu mill-Artikolu 95 fil-kalkolu tal-ammonti ta’ espożizzjoni peżati għar-riskju jew tkun biegħet strumenti mill-ktieb kummerċjali tagħha lil SSPE sabiex ma tkunx għadha rikjesta jkollha l-fondi tagħha stess għar-riskji ta’ dawk l-istrumenti, ma għandhomx, bil-ħsieb li jnaqqsu t-telf potenzjali jew attwali lill-investituri, jipprovdu appoġġ lit-titolizzazzjoni lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tagħhom.”.
(10)
L-Artikolu 136 huwa emendat kif ġej:
(a)
fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, jiddaħħlu l-punti li ġejjin:
“(f)
jobbligaw lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jillimitaw ir-rimunerazzjoni varjabbli bħala perċentwali tad-dħul totali nett fejn tkun inkonsistenti maż-żamma ta’ bażi kapitali soda;
(g)
jobbligaw lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jużaw il-profitt netti ħalli jsaħħu l-bażi kapitali.”;
(b)
fil-paragrafu 2, jiddaħħal is-subparagrafu li ġej:
“Għall-finijiet li jiġi stabbilit il-livell xieraq ta’ fondi proprji abbażi tar-reviżjoni u l-evalwazzjoni mwettqa skont l-Artikolu 124, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw jekk tkunx meħtieġa xi impożizzjoni ta’ rekwiżit speċifiku dwar fondi proprji li jaqbeż il-livell minimu sabiex jaqbad riskji li istituzzjoni ta’ kreditu tista’ tkun esposta għalihom, billi tikkunsidra dawn li ġejjin:
(a)
l-aspetti kwantitattivi u kwalitattivi tal-proċess ta’ valutazzjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu msemmija fl-Artikolu 123;
(b)
l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu, imsemmija fl-Artikolu 22;
(ċ)
l-eżitu tar-reviżjoni u l-evalwazzjoni mwettqa skont l-Artikolu 124.”.
(11)
Fl-Artikolu 145, il-paragrafu 3 jinbidel b’dan li ġej:
“3. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jadottaw politika formali sabiex jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ żvelar stipulati fil-paragrafu 1 u 2, u jkollhom linji politiċi biex jivvalutaw l-adegwatezza tal-iżvelar tagħhom, fosthom il-verifika u l-frekwenza ta’ dan l-iżvelar. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom ikollhom ukoll linji politiċi sabiex jivvalutaw jekk l-iżvelar tagħhom jikkomunikax il-profil tar-riskju tagħhom b’mod komprensiv lill-parteċipanti tas-suq.
Fejn dan l-iżvelar ma jikkomunikax il-profil tar-riskju b’mod komprensiv lill-parteċipanti tas-suq, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jiżvelaw pubblikament l-informazzjoni meħtieġa flimkien ma’ dik rikjesta skont il-paragrafu 1. Madankollu, huma għandhom ikunu meħtieġa biss li jiżvelaw informazzjoni li hija materjali u mhux proprjetarja jew kunfidenzjali skont il-kriterji tekniċi stipulati fil-Parti 1 tal-Anness XII.”.
(12)
It-titolu tat-Titolu VI jinbidel b’dan li ġej:
“ATTI TA’ DELEGA U SETGĦAT TA’ EŻEKUZZJONI”.
(13)
L-Artikolu 150(1) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. Bla preġudizzju, f’dak li jirrigwarda l-fondi proprji, għall-proposta li l-Kummissjoni għandha tressaq skont l-Artiolu 62, l-aġġustamenti tekniċi […] fl-oqsma li ġejjin għandhom jiġu adottati permezz ta’ atti ta’ delega skont l-Artikoli 151a, 151b u 151c. Il-miżuri msemmija fil-punti (d) u (e) għandhom jiġu adottati skont il-proċedura regolatroja msemmija fl-Artikolu 151a, u suġġetta għall-kundizzjonijiet tal-Artikoli 151b u 151c:
(a)
il-kjarifika tad-definizzjonijiet biex jassiguraw l-applikazzjoni uniformi ta’ din id-Direttiva;
(b)
il-kjarifika tad-definizzjonijiet sabiex jittieħed kont, fl-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, ta’ żviluppi fis-swieq finanzjarji;
(ċ)
l-allinjament tat-terminoloġija dwar u l-ifformular tad-definizzjonijiet f’konformità mal-atti sussegwenti dwar l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-kwistjonijiet relatati;
(d)
l-espansjoni tal-kontenut tal-lista li hemm referenza dwarha fl-Artikoli 23 u 24 u stabbilita fl-Anness I jew l-adattament tat-terminoloġija użata f’dik il-lista biex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(e)
l-oqsma li fihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu skambju tal-infomazzjoni kif elenkata fl-Artikolu 42;
(f)
l-aġġustament tekniku fl- Artikoli 56 sa 67 u fl-Artikolu 74 bħala riżultat ta’ żviluppi fl-istandards tal-kontabilità jew fir-rekwiżiti li jieħdu kont tal-leġislazzjoni tal-Unjoni, jew li jirrigwardaw il-konverġenza tal-prattika superviżorja;
(g)
l-emenda tal-lista ta’ klassijiet ta’ espożizzjonijiet fl-Artikoli 79 and 86 sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(h)
l-ammont imsemmi fl-Artikolu 79(2)(c), l-Artikolu 86(4)(a),l-Anness VII, Parti 1, punt 5 u l-Anness VII, Parti 2, punt 15, biex jittieħed kont tal-effetti tal-inflazzjoni;
(i)
il-lista u l-klassifikazzjoni ta’ elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ fl-Annessi II u IV;
(j)
l-aġġustament tad-dispożizzjonijiet fl-Annessi III u V sa XII sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji (b’mod partikolari prodotti finanzjarji ġodda) jew fl-istandards tal-kontabilità jew fir-rekwiżiti li jieħdu kont tal-leġislazzjoni tal-Unjoni, jew li jirrigwardaw il-konverġenza tal-prattiċi superviżorji.
1a. Il-miżuri li ġejjin għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura regolatorja msemmija fl-Artikolu 151(2a):
(a)
aġġustament tekniku tal-lista msemmija fl-Artikolu 2;
(b)
tibdil fl-ammont ta’ kapital inizjali tabbilit fl-Artikolu 5 biex jittieħed kont tal-iżviluppi fil-qasam ekonomiku u monetarju.”;
(b)
il-paragrafu 2 huwa emendat kif ġej:
(i)
Fl-ewwel subparagrafu, il-parti introduttorju tinbidel b’dan li ġej:
“Il-Kummissjoni tista’ tadotta l-miżuri li ġejjin:”;
(ii)
it-tieni subparagrafu jinbidel b’dan li ġej:
“Il-miżuri msemmija fil-punti (a), (b), (c) u (f) tal-ewwel subparagrafu għandhom jiġu adottati permezz ta’ atti ta’ delega skont l-Artikoli 151a, u suġġetta għall-kundizzjonijiet tal-Artikoli:151b u 151c. Il-miżuri msemmija fil-punti (d) u (e) tal-ewwel subparagrafu għandhom jiġu adottati skont il-proċedura regolatorja msemmija fl-Artikolu 151(2a).”.
(14)
fl-Artikolu 151, il-paragrafi 2 u 3 huma mħassra.
(15)
Jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 151a
Eżerċizzju tad-delegazzjoni
1. Is-setgħa li tadotta atti ta’ delega msemmija fl-Artikolu 150(1) u fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 150(2) għandha tkun konferita lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ erba’ snin wara l-15 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport rigward is-setgħat delegati mhux aktar tard minn sitt xhur qabel tmiem il-perjodu ta’ erba’ snin. Id-degazzjoni tas-setgħat għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi ta’ tul identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jirrevokahiex skont l-Artikolu 151b.
2. Hekk kif tadotta att ta’ delega, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Is-setgħa li tadotta atti ta’ delega hija kkonferita lill-Kummissjoni suġġetta għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 151b u 151c.
Artikolu 151b
Revoka tad-delegazzjoni
1. Id-delegazzjoni ta’ setgħa li jirriferi għaliha l-Artikolu 150(1) u fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 150(2) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe waqt mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
2. L-istituzzjoni li tniedi proċedura interna biex tiddeċiedi jekk tirrevokax delega tas-setgħa għandha tagħmel ħilitha biex tinforma lill-istituzzjoni l-oħra u lill-Kummissjoni fi żmien raġonevoli qabel tittieħed deċiżjoni finali, filwaqt li tindika s-setgħat delegati li jistgħu jkunu suġġetti għal revoka.
3. Id-deċiżjoni tar-revoka għandha ttemm id-delegazzjoni tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din tidħol fis-seħħ immedjatament jew f’data aktar tard speċifikata fid-deċiżjoni. Ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti ta’ delega li jkunu diġà fis-seħħ. Id-deċiżjoni għandha tkun ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 151c
Oġġezzjonijiet għal atti ta’ delega
1. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal att ta’ delega fi żmien perjodu ta’ tliet xhur mid-data tan-notifika. Fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, dak il-perjodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur.
2. Jekk, meta jiskadi il-perjodu msemmi fil-paragrafu 1, la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma jkunu oġġezzjonaw għall-att ta’ delega, dan għandu jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandu jidħol fis-seħħ fid-data stipulata fih. L-att ta’ delega jista’ jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jidħol fis-seħħ fid-data qabel l-iskadenza ta’ dak il-perjodu jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma għarrfu lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħhom li ma jqajmux oġġezzjonijiet.
3. Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjona għal att ta’ delega fil-perjodu msemmi fil-paragrafu 1, dan ma għandux jidħol fis-seħħ. F’konformità mal-Artikolu 296 TFUE, l-istituzzjoni li toġġezzjona għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni tagħha għall-att ta’ delega.”.
(16)
Fl-Artikolu 152, jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“5a. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jikkalkulaw ammonti ta’ espożizzjonijiet peżati għar-riskju skont l-Artikoli 84 sa 89 għandhom jipprovdu sal-31 ta’ Diċembru 2011 fondi proprji li jkunu f’kull waqt ogħla minn jew daqs l-ammont indikat fil-paragrafu 5c jew il-paragrafu 5d jekk applikabbli.
5b. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jużaw l-Approċċi ta’ Kejl Avvanzati kif speċifikati fl-Artikolu 105 għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali tagħhom għar-riskju operattiv għandhom jipprovdu sal-31 ta’ Diċembru 2011 fondi proprji li jkunu f’kull ħin ogħla minn jew daqs l-ammont indikat fil-paragrafu 5c jew 5d jekk applikabbli.
5c. L-ammont imsemmi fil-paragrafi 5a u 5b għandu jkun 80 % tal-ammont minimu totali tal-fondi proprji li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jkunu meħtieġa jżommu skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 93/6/KEE u d-Direttiva 2000/12/KE, kif applikabbli qabel l-1 ta’ Jannar 2007.
5d. Suġġett għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu msemmija fil-paragrafu 5e, l-ammont imsemmi fil-paragrafi 5a u 5b jista’ jammonta għal sa 80 % tal-ammont minimu totali tal-fondi proprji li dawk l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jkunu meħtieġa jżommu skont l-Artikoli 78 sa 83, l-Artikolu 103 jew 104 u d-Direttiva 2006/49/KE kif applikabbli qabel l-1 ta’ Jannar 2011.
5e. Istituzzjoni ta’ kreditu tista’ tapplika l-paragrafu 5d biss jekk hi tkun bdiet tuża l-Approċċ IRB jew l-Approċċi ta’ Kejl Avvanzati għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali tagħha fl-1 ta’ Jannar 2010 jew wara.”.
(17)
l-Artikolu 154(5) jinbidel b’dan li ġej:
“5. Sal-31 ta’ Diċembru 2012, il-medja tal-LGD peżata għall-espożizzjonijiet kollha tal-imnut garantiti permezz ta’ proprjetajiet residenzjali u li ma jibbenfikawx minn garanziji minn gvernijiet ċentrali m’għandhiex tkun anqas minn 10 %.”.
(18)
fl-Artikolu 156, il-paragrafi li ġejjin jiddaħħlu wara t-tielet paragrafu:
“Sa April 2013. il-Kummissjoni għandha tirrivedi u tirrapporta fuq id-dispożizzjonijiet dwar ir-rimunerazzjoni, inklużi dawk stipulati fl-Annessi V u XII, partikolarment fir-rigward tal-effiċjenza, l-implimentazzjoni u l-infurzar tagħhom, b’ kont meħud tal-iżviluppi internazzjonali. Dik ir-reviżjoni għandha tidentifika kwalunkwe lakuna li toħroġ mill-applikazzjoni tal-prinċipju tal-proporzjonalità għal dawk id-dispożizzjonijiet. Il-Kummissjoni għandha tressaq ir-rapport tagħha quddiem il-Parlament Ewropew u l-Kunsill flimkien ma’ kwalunkwe proposta leġislattiva xierqa.
Sabiex tiżgura l-konsistenza u kundizzjonijiet ugwali għal kulħadd, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-implimentazzjoni tal-Artikolu 54 fir-rigward tal-konsistenza tal-penali u ta’ miżuri oħra imposti u applikati fl-Unjoni kollha kemm hi u, jekk ikun il-każ, għandha tressaq proposti.
Ir-reviżjoni perjodika min-naħa tal-Kummissjoni tal-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva għandha tiżgura li l-mod li bih tkun applikata ma jwassalx għal diskriminazzjoni bejn istituzzjonijiet ta’ kreditu abbażi tal-istruttura legali jew tal-mudell ta’ sjieda tagħhom.
Biex tiżgura l-konsistenza fl-approċċ prudenzjali għall-kapital, il-Kummissjoni għandha tirrivedi -rilevanza tar-referenza għall-istrumenti fis-sens tal-Artikolu 66(1a)(a) fil-punt 23(o)(ii) tal-Anness V hekk kif tieħu inizjattiva biex tirrivedi d-definizzjoni ta’ strumenti kapitali kif dispost fl-Artikoli 56 sa 67.”.
(19)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 156a
Sal-31 ta’ Diċembru 2011 il-Kummissjoni għandha tirrivedi u tirrapporta dwar jekk ikunx tajjeb li jsiru tibdiliet għall-allinjament tal-Anness IX ta’ din id-Direttiva b’kont meħud ta’ ftehim internazzjonali rigward rekwiżiti kapitali tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu għal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tressaq dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill flimkien ma’ kwalunkwe proposta leġislattiva xierqa.”.
(20)
L-Annessi huma emendati kif stipulat fl-Anness I ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 2
Emendamenti lid-Direttiva 2006/49/KE
Id-Direttiva 2006/49/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
Fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(1), jiddaħħal il-punt li ġej:
“(t)
‘pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni’ u ‘pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni’ jfissru, rispettivament, pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni u pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni kif iddefinit fid-Direttiva 2006/48/KE.”.
(2)
Fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 17(1), il-parti introduttorja tinbidel b’dan li ġej:
“Meta istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ espożizzjonijiet peżati mar-riskju għall-finijiet tal-Anness II ta’ din id-Direttiva skont l-Artikoli 84 sa 89 tad-Direttiva 2006/48/KE, għall-finijiet tal-kalkolu previst fil-punt 36 tal-Parti 1 tal-Anness VII tad-Direttiva 2006/48/KE, għandu japplika dan li ġej:”.
(3)
Fl-Artikolu 18(1), il-punt (a) jinbidel b’dan li ġej:
“(a)
ir-rekwiżiti kapitali, ikkalkulati skont il-metodi u l-alternattivi stabbiliti fl-Artikoli 28 sa 32 u l-Anness I, II, u VI u, kif meħtieġ, l-Anness V, għall-kummerċ tagħhom fil-ktieb tal-kummerċ, u l-punti 1 sa 4 tal-Anness II għall-kummerċ tagħhom fil-ktieb mhux tal-kummerċ.”.
(4)
It-titolu tat-Taqsima 2 tal-Kapitolu VIII jinbidel b’dan li ġej:
“Atti ta’ delega u setgħat ta’ eżekuzzjoni”.
(5)
L-Artikolu 41(2) jinbidel b’dan li ġej:
“2. Il-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati permezz ta’ atti ta’ delega skont l-Artikolu 42a, u suġġetta għall-kundizzjonijiet tal-Artikoli 42b u 42c.”
(6)
L-Artikolu 42(2) huwa mħassar.
(7)
Jiddaħħlu l-artikoli li ġejjin:
“Artikolu 42a
Eżerċizzju tad-delegazzjoni
1. Is-setgħa li tadotta atti ta’ delega msemmija fl-Artikolu 41 għandha tkun konferita lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ erba’ snin mill-15 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport rigward is-setgħat delegati mhux aktar tard minn sitt xhur qabel tmiem il-perjodu ta’ erba’ snin. Id-degazzjoni tas-setgħat għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi ta’ tul identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jirrevokahiex skont l-Artikolu 42b.
2. Hekk kif tadotta att ta’ delega, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Is-setgħa li tadotta atti ta’ delega hija kkonferita lill-Kummissjoni suġġetta għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 42b u 42c.
Artikolu 42b
Revoka tad-delegazzjoni
1. Id-delegazjoni ta’ setgħa li jirriferi għaliha l-Artikolu 41 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe waqt mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
2. L-istituzzjoni li tniedi proċedura interna biex tiddeċiedi jekk tirrevokax is-setgħa għandha tagħmel ħilitha biex tinforma lill-istituzzjoni l-oħra u lill-Kummissjoni fi żmien raġonevoli qabel tittieħed deċiżjoni finali, filwaqt li tindika s-setgħat delegati li jistgħu jkunu suġġetti għal revoka.
3. Id-deċiżjoni tar-revoka għandha ttemm id-delegazzjoni tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din tidħol fis-seħħ immedjatament jew f’data aktar tard speċifikata fid-deċiżjoni. Ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti ta’ delega li jkunu diġà fis-seħħ. Id-deċiżjoni għandha tkun ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 42c
Oġġezzjonijiet għal atti ta’ delega
1. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal att ta’ delega fi żmien perjodu ta’ tliet xhur mid-data tan-notifika. Fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, dan il-perjodu għandu jittawwal bi tliet xhur.
2. Jekk, meta jiskadi il-perjodu msemmi fil-paragrafu 1, la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma jkunu oġġezzjonaw għall-att ta’ delega, dan għandu jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandu jidħol fis-seħħ fid-data stipulata fih. L-att ta’ delega jista’ jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jidħol fis-seħħ fid-data qabel l-iskadenza ta’ dak il-perjodu jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma għarrfu lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħhom li ma jqajmux oġġezzjonijiet.
3. Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjona għall-att ta’ delega fil-perjodu msemmi fil-paragrafu 1, dan ma għandux jidħol fis-seħħ. F’konformità mal-Artikolu 296 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, l-istituzzjoni li toġġezzjona għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni tagħha għall-att ta’ delega.”.
(8)
L-Artikolu 47 jinbidel b’dan li ġej:
“Sat-30 ta’ Diċembru 2011 jew kwalunkwe data qabel speċifikata mill-awtoritajiet kompetenti skont il-każ, l-istituzzjonijiet li rċevew rikonoxximent ta’ mudell tar-riskju speċifiku qabel l-1 ta’ Jannar 2007 bi qbil mal-punt 1 tal-Anness V jistgħu, għal dak ir-rikonoxximent eżistenti, japplikaw il-punti 4 u 8 tal-Anness VII tad-Direttiva 93/6/KEE peress li dawn il-punti kienu validi qabel l-1 ta’ Jannar 2007.”.
(9)
L-Annessi huma emendati kif stipulat fl-Anness II ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 3
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji biex jikkonformaw ma’:
(a)
il-punti 3, 4, 16 u 17 tal-Artikolu 1, u l-punti 1, 2(c), 3, u 5(b)(iii) tal-Anness I, sal-1 ta’ Jannar 2011; u
(b)
id-dispożizzjonijiet kollha ta’ din id-Direttiva għajr dawk speċifikati fil-punt (a), sal-31 ta’ Diċembru 2011.
Meta l-Istati Membri jadottaw il-miżuri msemmija f’dan il-paragrafu, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. Il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet meħtieġa għall-konformità mal-punt 1 tal-Anness I għandhom jobbligaw lill-istituzzjonjiet ta’ kreditu biex japplikaw il-prinċipji stipulati hemmhekk:
(i)
għar-rimunerazzjoni dovuta abbażi ta’ kuntratti konklużi qabel id-data effettiva tal-implimentazzjoni f’kull Stat Membru u assenjati jew imħallsa wara dik id-data; u
(ii)
fir-rigward ta’ servizzi pprovduti fl-2010, għar-rimunerazzjoni assenjata, imma mhux imħallsa qabel id-data effettiva tal-implimentazzjoni f’kull Stat Membru.
3. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 4
Rapport
Fir-rigward tan-natura internazzjonali tal-qafas ta’ Basel u tar-riskji assoċjati ma’ implimentazzjoni mhux simultanja tal-bidliet f’dak il-qafas f’ġurisdizzjonijiet ewlenin, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-31 ta’ Diċembru 2010 dwar il-progress li jkun sar lejn l-implimentazzjoni internazzjonali tal-bidliet fil-qafas tal-adegwatezza kapitali, flimkien ma’ kwalunkwe proposta adatta.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 6
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, l-24 ta’ Novembru 2010.