ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o požadavcích na bezpečnost, které mají podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES splňovat evropské normy, aby se zabránilo určitým nebezpečím, která pro děti představují vnitřní clony, stínící prvky ovládané šňůrou a bezpečnostní zařízení
(Text s významem pro EHP)
(2011/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2001/95/ES se předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie.
(2)
Tyto evropské normy jsou vypracovávány evropskými normalizačními orgány na základě zvláštních bezpečnostních opatření stanovených Komisí.
(3)
V mnohých domácnostech můžeme nalézt clony a další typy stínících prvků ovládaných šňůrou, kterou se výrobek vytahuje a stahuje (ovládací šňůra) nebo jeho jednotlivé části drží pohromadě (vnitřní šňůra). Tyto šňůry představují pro děti nebezpečí uškrcení, protože jim při hře v blízkosti okna hrozí zamotání do vytvořených smyček. Děti také mohou lézt na okenní parapet nebo po nábytku, aby dosáhly na šňůru. K úrazu může také dojít v případě, že postele nebo dětské postýlky jsou umístěny v blízkosti okna, kde jsou šňůry v dosahu dětí.
(4)
Ze vzorku nemocnic v 15 členských státech z roku 1998 vyplynulo, že ve 129 případech byly děti hospitalizovány z důvodů zranění v souvislosti se smyčkou na vnitřní cloně nebo závěsovou šňůrou (2). Odhaduje se, že ve Spojeném království zemře jedno až dvě děti ročně v důsledku zamotání do šňůr clony. V nedávné době byla Komise informována o deseti smrtelných úrazech týkajících se dětí ve stáří mezi 15 a 36 měsíci, které se udály mezi roky 2008 a 2010 v Irsku, Finsku, Nizozemí, Spojeném království a Turecku. Ve Spojených státech bylo od roku 1999 zaznamenáno 119 úmrtí a 111 nebezpečných situací v souvislosti se stínícími prvky ovládaných šňůrou. V Kanadě bylo od roku 1986 dáno do souvislosti se stejnými výrobky 28 úmrtí a 23 nebezpečných situací. V Austrálii se od roku 2000 nešťastnou náhodou uškrtilo šňůrou od clony nejméně 10 dětí (3). Tyto údaje však postihují pouze část problému, protože mnohá zranění tohoto typu nejsou hlášena (4).
(5)
Výzkumy ukazují, že k většině nehod s následkem smrti v souvislosti se šňůrami od clon dochází v ložnicích a že se týkají dětí ve věku mezi 16 a 36 měsíci. Více než polovina těchto zranění se týká dětí přibližně ve věku 23 měsíců. Navzdory skutečnosti, že děti jsou v tomto věku již plně pohyblivé, je pro ně obtížné dostat se ze zamotaných šňůr, protože v porovnání s dospělými mají hlavu těžší než tělo a ovládání svalů není dosud zcela vyvinuto. Kromě toho dětská dýchací trubice není zcela vyvinutá, je tedy menší a křehčí než u dospělých a v případě stažení krku dítěte dochází k rychlejšímu udušení (5).
(6)
Evropská norma EN 13120:2009 obsahuje provozní požadavky na vnitřní clony včetně bezpečnosti. Některé modely clon, které se uvádějí v souvislosti se zraněními, však nejsou do uvedené normy zahrnuty.
(7)
Evropská norma EN 13120:2009 se vztahuje k ručně ovládaným, ale také k elektrickým vnitřním clonám, o kterých je pojednáno v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních (6). Uvedená směrnice se nicméně nevztahuje na bezpečnost dětí, konkrétně v souvislosti s nebezpečím uškrcení, ani se nevztahuje na ručně ovládané clony se šňůrou.
(8)
Vybavení zařízení motorem může zabránit nebezpečí v souvislosti s ovládacími šňůrami, ale nemá vliv na riziko, jež šňůry představují.
(9)
Obdobné nebezpečí představují pro děti všechny ostatní stínící prvky, které jsou vybaveny volnými šňůrami.
(10)
Zprávy ohledně zranění v souvislosti se šňůrami uvádějí jako příčinu smrti vnitřní zadušení. Stávající evropské normy vztahující se ke stínící prvkům a clonám neobsahují požadavky na řešení tohoto nebezpečí.
(11)
Výrobci by měli zlepšit design bezpečnostních zařízení nebo stínících prvků, aby nedocházelo k nebezpečí nesprávné nebo nedostatečné montáže a aby se zabránilo používání výrobku v případě, že bezpečnostní zařízení nebyla řádně nainstalována.
(12)
Je proto nezbytné stanovit požadavky na bezpečnost, které by zajistily, aby vnitřní clony a jiné stínící prvky ovládané šňůrou byly bezpečné pro děti a nehrozilo již riziko uškrcení a vnitřního zadušení zapříčiněné přístupnými šňůrami a malými částmi zařízení.
(13)
Kromě požadavků na bezpečnost obsluhy stínících prvků a clon musí být také vypracovány požadavky a informace ohledně bezpečnosti týkající se bezpečnostních zařízení.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 směrnice 2001/95/ES a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily nesouhlas s těmito opatřeními,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„vnitřní clonou“ se rozumí stínící výrobek do oken umístěný kdekoli na vnitřním povrchu budovy;
b)
„stínícími prvky ovládanými šňůrou“ se rozumí výrobek pokrývající okno, s výjimkou vnitřních clon, jehož charakteristickým rysem je volná šňůra. Stínící prvky mohou být umístěny z vnější strany okna nebo v prostoru mezi panely dvojitého okna nebo před oknem;
c)
„nebezpečnou smyčkou“ se rozumí smyčka volné šňůry, řetězu nebo podobně, která může i nemusí obsahovat tkaninu a která je tak velká, že se do ní vejde hlava dítěte nebo že se může omotat kolem krku, čímž představuje nebezpečí uškrcení;
d)
„bezpečnostními zařízeními“ se rozumí zařízení nebo provedení, která chrání děti před uškrcením například tím, že brání vytvoření nebezpečné smyčky ze šňůry nebo řetězu, umožňují přetržení nebezpečné smyčky, umožňují uvolnění šňůry nebo řetězu při vytvoření nebezpečné smyčky nebo je-li šňůra či řetěz pod zátěží, znesnadňují přístup dětem ke šňůře nebo řetězu, brání zamotání šňůr;
e)
„volně přístupnou šňůrou/šňůrami, řetězem/řetězy, kuličkovým řetězem / kuličkovými řetězy nebo podobně“ se rozumí šňůra/šňůry, řetěz/řetězy, kuličkový řetěz / kuličkové řetězy nebo podobně, které jsou vystaveny před, za nebo podél clony nebo stínících prvků a jsou tak v dosahu malých dětí, které za ně mohou tahat a tím se vystavit nebezpečí uškrcení. Výška umístění se nepovažuje za omezení přístupnosti.
Článek 2
Požadavky na bezpečnost u vnitřních clon, stínících systémů do oken obsluhovaných pomocí šňůry a bezpečnostních zařízení, které mají být splňovány v normách podle článku 4 směrnice 2001/95/ES, se stanoví v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 27. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Lulju 2011
dwar ir-rekwiżiti tas-sikurezza li għandhom jiġu ssodisfati mill-istandards Ewropej dwar ċerti riskji għat-tfal minħabba f’tendini interni, ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula u tagħmir tas-sikurezza skont id-Direttiva 2001/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/477/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2001/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-3 ta’ Diċembru 2001 dwar is-sigurtà ġenerali tal-prodotti (1), u partikolarment l-Artikolu 4(1)(a) tagħha,
Billi:
(1)
Skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 2001/95/KE, prodott jitqies li jkun sikur meta jikkonforma mal-istandards nazzjonali volontarji li jittrasponu l-istandards Ewropej, li r-referenzi għalihom ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(2)
Dawk l-istandards Ewropej għandhom ikunu stabbiliti mill-korpi Ewropej għall-istandardizzazzjoni abbażi tar-rekwiżiti tas-sikurezza speċifiċi stabbiliti mill-Kummissjoni.
(3)
Ħafna djar għandhom tendini u lqugħ tat-twieqi ieħor bil-ħbula li jintużaw biex jgħollu jew ibaxxu l-prodott (ħabel tat-tħaddim) jew biex iwaħħlu l-partijiet differenti tiegħu (ħabel intern). Dawn il-ħbula jistgħu jkunu ta’ periklu ta’ tgħalliq għat-tfal, peress li jistgħu jiffurmaw ħoloq li t-tfal jistgħu jitgħaqqdu fihom waqt li jkunu qed jilagħbu ħdejn it-tieqa. It-tfal jistgħu wkoll jixxabbtu mal-ħoġor tat-tieqa jew mal-għamara biex jaqbdu mal-ħbula. Jistgħu wkoll jiġru aċċidenti meta jitpoġġew sodod jew kottijiet ħdejn twieqi fejn hemm ħbula li jistgħu jiġu milħuqa mit-tfal.
(4)
Fl-1998, f’kampjun ta’ sptarijiet fi 15-il Stat Membru tal-Unjoni Ewropea, 129 tifel u tifla ddaħħlu l-isptar minħabba li weġġgħu f’aċċident li jinvolvi xi ħolqa tat-tendini tat-twieqi jew xi ħbula tal-purtieri (2). Fir-Renju Unit, huwa stmat li minn tifel/tifla sa tnejn imutu kull sena wara li jitgħaqqdu fil-ħbula tat-tendini. Riċentament, il-Kummissjoni saret konxja ta’ għaxar aċċidenti fatali fejn kienu involuti tfal ta’ bejn il-15 u s-36 xahar li seħħew fl-Irlanda, il-Finlandja, il-Pajjiżi l-Baxxi, ir-Renju Unit u t-Turkija fil-perjodu bejn l-2008 u l-2010. Fl-Istati Uniti, mill-1999 lil hawn, ġew irrapportati 119-il fatalità u 111-il każ gravi ieħor li kienu jinvolvu xi ħbula tal-ilqugħ tat-twieqi. Fil-Kanada, 28 fatalità u 23 każ ieħor gravi kienu assoċjati mal-istess tip ta’ prodotti mill-1986 lil hawn. Fl-Awstralja, mill-anqas għaxart itfal tgħallqu bi żball bi ħbula ta’ tendini mis-sena 2000 lil hawn (3). Madankollu, dawn iċ-ċifri juru biss parti mill-problema, peress li ħafna aċċidenti ta’ dan it-tip ma jiġux irrapportati (4).
(5)
Riċerka turi li ħafna imwiet aċċidentali li jinvolvu l-ħbula tat-tendini jiġru fil-kmamar tas-sodda u li t-tfal milquta jvarjaw fl-età bejn is-16 u s-36 xahar. Iktar minn nofs dawn l-inċidenti jiġru lil tfal ta’ madwar 23 xahar. Għalkemm ta’ dik l-età t-tfal ikunu jafu jimxu sew, huma jsibuha diffiċli biex jeħilsu lilhom infushom meta jitgħaqqdu fil-ħbula, peress li proporzjalment rashom tkun għadha tiżen aktar minn ġisimhom meta mqabbla mal-adulti, u l-kontroll muskolari tagħhom ikun għadu ma żviluppax għal kollox. Barra minn hekk, il-pajp tan-nifs tagħhom ikun għadu ma żviluppax kompletament u għalhekk ikun iżgħar u anqas riġidu minn dak tal-adulti jew ta’ tfal akbar fl-età, u għalhekk jifgaw aktar malajr jekk għonqhom jintgħafas (5).
(6)
L-istandard Ewropew EN 13120:2009 jinkludi rekwiżiti ta’ prestazzjoni għal tendini interni, inkluż is-sikurezza. Madankollu, xi mudelli ta’ tendini li kienu assoċjati ma’ aċċidenti, mhumiex inkluża fl-ambitu ta’ dan l-istandard.
(7)
L-istandard Ewropew EN 13120:2009 jirreferi għal tendini interni kemm dawk li jitħaddmu manwalment kif ukoll dawk bl-elettriku, b’dawn tal-aħħar koperti fil-kuntest tad-Direttiva 2006/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar il-makkinarju (6). Madankollu, din id-Direttiva ma tkoprix is-sikurezza tat-tfal fil-kuntest tar-riskju speċifiku tat-tgħalliq u ma tapplikax għal tendini bi ħbula li jitħaddmu manwalment.
(8)
Il-motorizzazzjoni tista’ telimina r-riskji assoċjati mal-ħbula tal-operat, imma mhux ir-riskji relatati mal-ħbula interni.
(9)
Ilqugħ tat-twieqi ieħor bi ħbula perikolużi mikxufa joħloq riskju simili għat-tfal.
(10)
Rapporti ta’ aċċidenti relatati mal-ħbula jiddeskrivu l-kawża tal-mewt bħala asfissija interna. L-istandards Ewropej eżistenti relatati mal-ilqugħ tat-twieqi u mat-tendini ma jinkludux rekwiżiti li jindirizzaw dan ir-riskju.
(11)
Biex ikopru r-riskju ta’ installazzjoni ħażina jew ta’ nuqqas ta’ installazzjoni, il-manifatturi għandhom itejbu d-disinn tat-tagħmir tas-sikurezza jew tal-ilqugħ tat-twieqi biex ma jippermettux li l-prodott jintuża jekk it-tagħmir tas-sikurezza ma jkunx installat kif suppost.
(12)
Għalhekk huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti rekwiżiti biex ikun żgurat li tendini interni u lqugħ tat-twieqi ieħor ikunu minnhom infushom sikuri għat-tfal, hekk li jeliminaw ir-riskji tat-tgħalliq u ta’ asfissija interna minħabba l-aċċessibilità għall-ħbula u partijiet żgħar.
(13)
Barra mir-rekwiżiti dwar it-tħaddim sikur tal-ilqugħ tat-twieqi u t-tendini, għandhom ikunu żviluppati rekwiżiti u informazzjoni dwar is-sikurezza tal-prodott għat-tagħmir tas-sikurezza.
(14)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15 tad-Direttiva 2001/95/KE u la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma opponewhom.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“tendini interni” għandha tfisser prodott tal-ilqugħ tat-tieqa mwaħħal internament fi kwalunkwe post fil-bini.
(b)
“ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula” għandha tfisser prodott li jintuża biex titgħatta t-tieqa, għajr tendina interna, li fih ħbula mikxufa. L-ilqugħ tat-twieqi jista’ jitpoġġa barra t-tieqa, jew ġewwa żewġ panewiet tat-tieqa, jew quddiem it-tieqa;
(ċ)
“ħolqa perikoluża” għandha tfisser ħolqa tal-ħabel mikxufa, katina jew xi ħaġa simili, li tista’ tkun ikkombinata mad-drapp inkella le, u li ras ta’ tifel tista’ tidħol fiha jew iddurlu ma’ għonqu u għalhekk toħloq periklu ta’ tgħalliq.
(d)
“tagħmir tas-sikurezza” għandha tfisser tagħmir jew disinn li jipproteġi tifel żgħir mir-riskju tat-tgħalliq billi, pereżempju, ma jippermettix li tifforma xi ħolqa perikoluża fil-ħabel jew fil-katina, ikisser il-ħolqa perikoluża, jerħi l-ħabel jew il-katina meta tifforma xi ħolqa perikoluża jew meta l-ħabel jew il-katina jkunu soġġetti għall-piż, ma jippermettix li l-ħabel jew il-katina jkunu aċċessibbli għat-tfal, ma jippermettix t-tagħqid tal-ħbula;
(e)
“ħabel/ħbula, katina/ktajjen, katina/ktajjen bill-boċċi jew xi ħaġa simili aċċessibbli” għandha tfisser ħabel/ħbula, katina/ktajjen, katina/ktajjen bill-boċċi jew xi ħaġa simili li huma mikxufa minn quddiem, minn wara jew mill-ġenb tat-tendina jew tal-ilqugħ tat-twieqi, u li tista’ tintlaħaq u tinġibed minn tifel żgħir b’mod li toħloq periklu tat-tgħalliq. L-għoli mhux meqjus bħala restrizzjoni għall-aċċessibilità.
Artikolu 2
Ir-rekwiżiti speċifiċi ta’ sikurezza għal tendini interni, ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula u tagħmir tas-sikurezza li għandhom jissodisfaw l-istandards Ewropej skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2001/95/KE huma stabbiliti fl-Anness ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Lulju 2011.