PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 792/2011
tal-5 ta’ Awwissu 2011
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw mit-Tajlandja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 (4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 118/2011 tal-10 ta’ Frar 2011 (2) (“ir-Regolament provviżorju”) imponiet dazju provviżorju ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw mit-Tajlandja.
(2)
Il-proċediment inbeda bħala riżultat ta’ ilment li ġie sottomess fis-6 ta’ April 2010 minn Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“il-kwerelant”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli (“RBM”). L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kienet meqjusa bħala biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment.
(3)
Huwa mfakkar li, kif stipulat fil-premessa (7) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “il-PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-ħsara”).
2. IL-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien deċiż li jiġu imposti miżuri provviżorji anti-dumping (“l-iżvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu biex jinstemgħu, b’mod partikolari żewġ importaturi u l-produttur mit-Tajlandja, ingħataw l-opportunità li jagħmlu dan.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li hija qieset bħala meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni. Minbarra l-verifiki msemmija fil-premessa (6) tar-Regolament provviżorju, twettqet verifika oħra fil-bini ta’ Rima Benelux Holding BV, l-uniku utent li kkoopera fl-investigazzjoni billi wieġeb għal kwestjonarju tal-utenti.
(6)
Il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju definittiv ta’ anti-dumping fuq importazzjonijiet ta’ ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli li joriġinaw mit-Tajlandja u l-ġbir definittiv tal-ammonti assigurati permezz tad-dazju provviżorju. Huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien li matulu setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara li dan ġie żvelat.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati kienu kkunsidrati u meqjusa fejn xieraq.
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(8)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-premessi (8) sa (11) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. DUMPING
4.1. Valur Normali
(9)
Huwa mfakkar li, kif spjegat fil-premessa (14) tar-Regolament provviżorju, fl-investigazzjoni kkoopera biss produttur esportatur wieħed mit-Tajlandja u li l-esportazzjonijiet tiegħu lejn l-Unjoni matul il-PI kienu jammontaw għall-esportazzjonijiet kollha mit-Tajlandja lejn l-Unjoni. Il-produttur esportatur u importatur wieħed mhux relatat li kkoopera sostnew li l-espert estern indipendenti li għen lill-Kummissjoni matul iż-żjara fuq il-post lill-produttur esportatur għamel xi żbalji ta’ kalkolu fir-rapport tiegħu. Wieħed mill-kompiti tal-espert kien li jeżamina l-proċess tal-kisi bin-nikil u l-ammont ta’ materja prima kkonsmata mill-produttur esportatur fil-fażijiet differenti tal-produzzjoni. Kif imsemmi fil-premessa (15) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni żvelat li l-produttur esportatur ipprovda informazzjoni inkompleta u żbaljata fir-rigward tal-elementi sinifikanti tal-ispiża tal-produzzjoni tiegħu u materja prima oħra. L-allegazzjonijiet magħmula mill-produttur esportatur u minn importatur rigward l-iżbalji ta’ kalkolu fir-rapport tal-espert kienu eżaminati mill-Kummissjoni u ġie konkluż li dawn ma kinux fondati. Għalhekk, is-sejbiet kif stabbiliti fil-premessa (15) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(10)
Il-produttur esportatur u importatur ikkontestaw ukoll is-sejbiet provviżorji kif stabbiliti fil-premessi (19) sa (20) tar-Regolament provviżorju. B’mod partikolari, huma sostnew li l-metodoloġija użata għad-determinazzjoni provviżorja tal-valur normali għal tipi oħrajn għajr dawk li għalihom kien stabbilit valur normali speċifiku kienet esaġerata, minħabba li hija kienet ibbażata inġustament fuq medja aritmetika tal-valuri normali. Il-Kummissjoni aċċettat it-talba, aġġustat il-metodoloġija u rrevediet il-kalkolu tal-valuri normali għal dawn it-tipi l-oħrajn billi kkunsidrat it-taħlita ta’ prodotti tal-produttur Tajlandiż, li b’mod aktar preċiż tirrifletti s-sitwazzjoni tiegħu.
(11)
Il-produttur esportatur kompla jsostni li r-rati użati għall-ispejjeż tal-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u l-ispejjeż amministrattivi (SGA) u l-marġni ta’ profitt ta’ 16 % u 8 % rispettivament kienu għoljin wisq. Il-produttur esportatur sostna li r-rata SGA ma għandhiex taqbeż it-12,59 %, li tirrifletti l-SGA tiegħu minbarra l-ispejjeż tal-merkanzija interni.
(12)
Huwa mfakkar li, kif deskritt fil-premessi (15) sa (17) tar-Regolament provviżorju, il-produttur esportatur ma kkooperax fl-investigazzjoni u konsegwentement ma pprovda l-ebda dejta dwar l-ispejjeż SGA totali tiegħu. Taħt dawn iċ-ċirkostanzi u minħabba l-fatt li ma ġietx ipprovduta aktar informazzjoni dwar l-ispejjeż SGA totali tal-kumpanija, ġie deċiż li hija għandha tkompli tiddependi fuq l-informazzjoni disponibbli fl-ilment. Barra minn hekk, fid-dawl tal-informazzjoni disponibbli u sakemm din tkun tista’ tiġi vverifikata, rata SGA ta’ 16 % kienet meqjusa bħala waħda raġonevoli. Għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata.
(13)
Il-produttur esportatur sostna li l-livell ta’ profitt ta’ 8 % użat fil-kalkolu provviżorju kien għoli wisq u minflok, kellu jintuża livell ta’ profitt ta’ 5 %. L-argumenti mressqa kienu, l-ewwel nett, li ntuża livell ta’ profitt ta’ 5 % għall-profitt fil-mira fl-analiżi tal-ħsara u, it-tieni, livell ta’ profitt ta’ 5 % ikun konformi mal-investigazzjonijiet preċedenti dwar l-istess prodott. Fir-rigward tal-ewwel argument, il-Kummissjoni innotat li d-determinazzjoni ta’ profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni u l-livell ta’ profitt użat għad-determinazzjoni ta’ valur normali ma jsegwux l-istess loġika u għalhekk, ma għandhomx għalfejn ikunu l-istess. Fir-rigward tat-tieni argument, il-Kummissjoni qablet li kien hemm xi raġunijiet validi għall-użu tal-istess livell ta’ profitt bħal fl-investigazzjonijiet preċedenti dwar l-istess prodott u ddeċidiet li taċċetta din it-talba u li tbiddel il-livell ta’ profitt użat fil-kalkolu tal-valuri normali, kif xieraq.
(14)
Wara l-iżvelar finali, l-industrija tal-Unjoni u l-produttur esportatur ippreżentaw xi kummenti. L-industrija tal-Unjoni ma qablitx mal-korrezzjoni li saret fir-rigward tal-marġni tal-profitt, filwaqt li sostniet li rata ta’ profitt ta’ 5 % ma tkunx biżżejjed sabiex jiġu koperti r-rekwiżiti tal-profittabbiltà tat-tliet kumpaniji relatati involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, iżda mingħajr ma pprovdiet argumenti sostanzjali oħrajn. Għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata.
(15)
Il-produttur esportatur sostna li l-ispiża għad-deprezzament, il-bini u l-assigurazzjoni użata fil-kalkolu tal-valur normali ta’ tip wieħed ma kinitx l-istess bħal dik li ntużat għat-tipi l-oħrajn u li l-istess ċifra għandha tapplika għat-tipi kollha. Il-Kummissjoni vverifikat l-allegazzjoni u tabilħaqq sabet żball fil-kalkolu. Madankollu, għall-kuntrarju tal-allegazzjoni tal-produttur esportatur, instab li l-iżball kien sar fil-kalkolu tal-valur normali tat-tipi l-oħrajn. Għaldaqstant, saret korrezzjoni fil-valur normali għat-tipi l-oħrajn, kif xieraq.
(16)
Il-produttur esportatur sostna wkoll li l-valuri normali għal tipi oħrajn għajr dawk li għalihom ġie stabbilit valur normali speċifiku ma kkunsidrawx kompletament it-taħlita ta’ prodotti attwali tal-produttur esportatur. F’dan ir-rigward, il-produttur esportatur tenna t-talba tiegħu li għandha tintuża medja peżata tal-valuri normali għat-tipi l-oħrajn, sabiex tkun riflessa t-taħlita ta’ prodotti attwali tal-produttur esportatur. Kif imsemmi fil-premessa (10) aktar ’il fuq, il-Kummissjoni qablet li tirrevedi l-kalkolu tal-valuri normali għal dawn it-tipi l-oħrajn sabiex tikkunsidra t-taħlita ta’ prodotti attwali tal-produttur Tajlandiż u, irrispettivament mill-volumi tal-bejgħ attwali għal kull tip, ġie kkalkolat valur normali għal RBM żgħar, medji u kbar. Madankollu, il-Kummissjoni rrifjutat l-argument li, minbarra dan, għandu jiġi kkunsidrat fattur importanti bbażat fuq il-bejgħ tal-esportatur lejn l-Unjoni fin-nuqqas ta’ raġunijiet issostanzjati.
(17)
Barra minn hekk, il-produttur esportatur sostna li l-metodu tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-NV fuq il-bażi tat-tul tal-mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli kien impreċiż u inkomplet u ppropona metodu ġdid għall-kalkolu tal-medji, li jikkunsidra t-tulijiet varji tagħhom b’mod aktar preċiż. Kif spjegat fil-premessa (16) hawn fuq, il-Kummissjoni kkalkolat valur normali għal tipi oħrajn għajr dawk li għalihom kien stabbilit valur normali speċifiku u kkalkolat valuri normali li jirriflettu RBM żgħar, medji u kbar. Il-kalkolu tal-esportatur instab li kellu xi nuqqasijiet u orjentat lejn ir-riżultati. Għalhekk, it-talba ġiet miċħuda.
(18)
Minbarra l-bidliet imsemmija hawn fuq u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-kontenut tal-premessi (15) sa (20) tar-Regolament provviżorju dwar l-istabbiliment tal-valur normali huwa b’hekk ikkonfermat definittivament.
4.2. Il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil
(19)
Il-produttur esportatur sostna li l-munita użata għall-komputazzjoni tal-ispejjeż tat-trasport fil-kalkolu tad-dumping ma kinitx dik korretta. Il-Kummissjoni aċċettat din it-talba.
(20)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-kontenut tal-premessi (21) sa (24) tar-Regolament provviżorju dwar l-istabbiliment tal-prezzijiet tal-esportazzjoni u t-tqabbil tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mal-valur normali rispettiv huwa b’dan ikkonfermat definittivament.
4.3. Il-marġni tad-dumping
(21)
Il-produttur esportatur sostna li l-kalkolu tal-marġni tad-dumping ma kkunsidrax il-valur normali speċifiku għaż-żewġ tipi. Din it-talba kienet aċċettata u emendata kif xieraq.
(22)
Fid-dawl tal-bidliet imsemmija fuq fil-kalkolu tal-valur normali u t-tqabbil, u wara korrezzjoni tal-iżball fil-kalkolu rigward il-prezz tal-esportazzjoni msemmi fuq, l-ammont tad-dumping li finalment ġie stabbilit, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, dazju mhux imħallas, huwa kif ġej:
Produttur esportatur
Il-marġni tad-dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, it-Tajlandja
16,3 %
(23)
Billi l-produttur esportatur li kkoopera kien responsabbli għall-esportazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat mit-Tajlandja lejn l-Unjoni, kien ikkunsidrat li l-marġni residwali tad-dumping għandu jiġi stabbilit fil-livell tal-marġni tad-dumping misjub għal dan il-produttur esportatur li kkoopera, jiġifieri 16,3 %.
5. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(24)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi (28) sa (32) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6. IL-ĦSARA
6.1. Il-konsum fl-Unjoni u l-importazzjonijiet mit-Tajlandja
(25)
Il-produttur mit-Tajlandja u bosta importaturi kellhom dubji dwar it-tendenzi fil-konsum tal-Unjoni stabbiliti fir-Regolament provviżorju. B’mod partikolari, huma sostnew li l-konsum naqas b’rata ogħla milli kien stabbilit b’mod provviżorju (b’madwar 30 %). Huma talbu wkoll għal kjarifiki dwar il-metodoloġija segwita mill-Kummissjoni sabiex tistabbilixxi l-konsum, minħabba li l-RBM hija inkluża f’intestatura ta’ tariffa doganali li tinkludi prodotti oħrajn.
(26)
Ta’ min isemmi li għalkemm dawn il-partijiet interessati kkontestaw is-sejbiet relatati mal-konsum, huma ma pprovdew l-ebda evidenza jew ċifra ta’ sostenn sabiex jissostanzjaw l-argumenti tagħhom. Huma naqsu wkoll milli juru xi nuqqas metodoloġiku.
(27)
Fir-rigward tal-metodoloġija, għandu jiġi mfakkar li, kif imsemmi fil-premessa (33) tar-Regolament provviżorju, il-konsum kien stabbilit fuq il-bażi taċ-ċifri tal-bejgħ ivverifikati pprovduti fit-tweġiba tal-kwestjonarju tal-partijiet li kkooperaw (iż-żewġ produtturi tal-Unjoni u l-esportatur Tajlandiż għall-perjodi PI-2008) u fuq il-bażi taċ-ċifri tal-Eurostat għall-bqija tal-importazzjonijiet. Minħabba li l-RBM minn sorsi oħrajn huma soġġetti għal miżuri anti-dumping, l-importazzjonijiet (mis-sorsi kollha) huma rreġistrati taħt il-kodiċi tas-subintestaturi fil-bażi ta’ dejta tat-tariffi doganali (TARIC) li fil-biċċa l-kbira tagħhom huma speċifiċi għall-prodott li jkun qed jiġi investigat. Dawn is-subintestaturi ntużaw sabiex jiżguraw li ġew ikkunsidrati biss l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, minkejja aġġornament minuri tad-definizzjoni tal-prodott f’din l-investigazzjoni.
(28)
Barra minn hekk, minħabba li ċ-ċifri tal-Eurostat huma espressi f’kilogrammi, filwaqt li l-konsum kien ikkalkolat f’biċċiet, kien hemm importatur wieħed li talab kjarifiki rigward il-metodoloġija użata sabiex il-kilogrammi jinqalbu f’biċċiet. Għalhekk, għandu jiġi ċċarat li ntuża fattur ta’ konverżjoni ta’ 50 gramma għal kull biċċa, li huwa konformi mal-investigazzjonijiet preċedenti u li nstab li huwa raġonevoli, meta mqabbel mal-informazzjoni pprovduta mill-produttur esportatur Tajlandiż. Għandu jingħad ukoll li kieku l-Kummissjoni użat eżattament il-piż medju għal kull biċċa li jirriżulta mill-informazzjoni pprovduta mill-produttur esportatur Tajlandiż, l-importazzjonijiet mit-Tajlandja kienu juru, matul il-perjodu globali tal-investigazzjoni tal-ħsara, żieda aktar f’daqqa f’termini kemm tal-volum assolut (b’25 %, meta mqabbel maż-żieda ta’ 19 % stabbilit fir-Regolament provviżorju) kif ukoll tal-ishma mis-suq (minn 11,8 % għal 15,5 %, meta mqabbel ma’ 12,0 % għal 15,0 % stabbilit fir-Regolament provviżorju).
(29)
Importatur wieħed sostna wkoll li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja fil-fatt naqsu b’40 % matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-ħsara, iżda dan kien ibbażat fuq il-valur tal-importazzjoni - u mhux fuq il-volum - għat-totalità tal-kodiċi doganali, biex b’hekk jiġu inklużi prodotti oħrajn għajr dawk taħt investigazzjoni. Din l-allegazzjoni kellha tiġi miċħuda.
(30)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, is-sejbiet fil-premessi (33) sa (40) tar-Regolament provviżorju dwar il-konsum tal-Unjoni (li naqas b’aktar minn 15 % bejn l-2008 u l-PI) u l-importazzjonijiet mit-Tajlandja, huma b’dan ikkonfermati.
6.2. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(31)
Importatur wieħed sostna li l-analiżi tal-ħsara ma kinitx imparzjali minħabba li s-sitwazzjoni finanzjarja ħażina tal-industrija tal-Unjoni għandha titqies flimkien mas-sitwazzjoni ta’ waħda mill-kumpaniji relatati magħha, li allegatament tkun qiegħda tagħmel profitti fin-negozju tal-RBM. F’dan ir-rigward, huwa innotat li l-analiżi tal-ħsara għandha tiffoka biss fuq il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat manifatturat fl-Unjoni. Minħabba li, kif imsemmi fil-premessa (69) tar-Regolament provviżorju, il-kumpanija relatata inkwistjoni mhijiex produttur fl-Unjoni u primarjament tinnegozja prodotti li ma joriġinawx mill-Unjoni, hija ma għandhiex tiġi kkunsidrata għall-iskop ta’ analiżi tal-ħsara.
(32)
Mingħajr ħsara għal dak li ntqal hawn fuq, huwa madankollu enfasizzat li l-importatur ma pprovda l-ebda informazzjoni li turi li l-kumpanija relatata msemmija hawn fuq ser tkun f’sitwazzjoni finanzjarja tajba. Għall-kuntrarju, iċ-ċifri miksuba matul l-investigazzjoni juru li anki din il-kumpanija naqqset b’mod sinifikanti l-volum tal-bejgħ tagħha ta’ RBM matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(33)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-analiżi tal-ħsara, il-premessi (41) sa (57) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati, u huwa konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3 (5) tar-Regolament bażiku.
7. KAWŻALITÀ
7.1. L-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(34)
Minkejja li xi partijiet interessati kkontestaw is-sejbiet provviżorji fir-rigward tal-effett ta’ fatturi oħrajn (ara hawn taħt), ħadd minnhom ma kkontesta l-konklużjoni provviżorja li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Il-premessi (58) sa (64) tar-Regolament provviżorju huma għalhekk b’dan ikkonfermati.
7.2. L-effetti ta’ fatturi oħrajn
(35)
Xi partijiet interessati kkontestaw is-sejbiet provviżorji li jikkonċernaw l-effett ta’ fatturi oħrajn, u sostnew li alternattivament, it-tnaqqis fid-domanda, il-kompetizzjoni bejn il-produtturi mill-Unjoni, l-importazzjonijiet mill-Indja u l-ħsara li wieħed jikkawża lilu nnifsu jkunu l-kawża prinċipali tal-ħsara.
(36)
Fir-rigward tat-tnaqqis fid-domanda, issir referenza għall-premessi (25) sa (30) imsemmija hawn fuq, li jikkonfermaw it-tendenza tal-konsum stabbilit fir-Regolament provviżorju. Għalhekk, l-allegazzjonijiet li l-effetti tat-tnaqqis fid-domanda ġew sottovalutati għandhom jiġu miċħuda. Madankollu, ta’ min ifakkar li l-premessa (67) tar-Regolament provviżorju kkonkludiet li t-tnaqqis fil-konsum tabilħaqq seta’ kkontribwixxa għall-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, għalkemm dan l-effett issaħħaħ b’mod konsiderevoli mill-effett ikkawżat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Madankollu, l-effett tat-tnaqqis fil-konsum ma kienx wieħed li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara li nstabet.
(37)
Kien sostnut ukoll mill-esportatur Tajlandiż li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata wkoll mill-kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni. Dan huwa primarjament minħabba li t-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kkoinċida maż-żieda fis-sehem mis-suq tal-produttur l-ieħor tal-Unjoni.
(38)
F’dan ir-rigward, anki jekk il-kalkoli ppreżentati mill-esportatur Tajlandiż mhumiex korretti għal kollox, huwa minnu li b’mod ġenerali, is-sehem mis-suq tat-tieni produttur żdied ukoll matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-ħsara. Madankollu, għandu jiġi mfakkar li, kif imsemmi fil-premessa (30) tar-Regolament provviżorju, dan il-produttur qiegħed jimporta kwantità sinifikanti ta’ RBM mit-Tajlandja. Huwa interessanti li, matul is-sena meta dan il-produttur irnexxielu jżid il-bejgħ tiegħu ta’ prodotti magħmula fl-UE u s-sehem mis-suq, huwa żied ukoll b’mod sinifikanti l-bejgħ tiegħu ta’ RBM mit-Tajlandja. Fil-fatt, huwa saħansitra sar importatur sinifikanti ta’ RBM mit-Tajlandja, billi xtara parti kbira mill-esportazzjonijiet Tajlandiżi matul dik is-sena. Għalhekk, anki jekk tabilħaqq it-tieni produttur tal-UE rnexxielu jieħu sehem mis-suq mill-industrija tal-UE, huwa diffiċli li ma tikkonkludix li din il-kumpanija rnexxielha tagħmel dan minħabba li hija bbenifikat ukoll mill-importazzjonijiet ta’ RBM mit-Tajlandja li huma l-oġġett ta’ dumping. Huwa mfakkar li dan il-produttur kien eskluż mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba l-attivitajiet importanti tiegħu ta’ importazzjoni meta mqabbla mal-produzzjoni tiegħu stess.
(39)
Barra minn hekk, l-allegazzjoni diġà indirizzata fil-premessa (69) tar-Regolament provviżorju li l-importazzjonijiet Indjani wkoll ikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni kienet imtennija mill-partijiet interessati. Din kienet ibbażata fuq il-fatt li l-Indja għandha sehem ta’ madwar 50 % mis-suq tal-Unjoni, jiġifieri tliet darbiet aktar mit-Tajlandja, u li l-prezzijiet medji korrispondenti naqsu bi 3 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li baxxiet il-prezzijiet tal-UE b’24 %. Kien enfasizzat ukoll li porzjon sinifikanti tal-importazzjonijiet mill-Indja nxtara minn kumpanija relatata mal-industrija tal-Unjoni.
(40)
Madankollu, ma tressaq l-ebda argument ġdid f’dan ir-rigward u dawn l-allegazzjonijiet kienu diġà indirizzati fir-Regolament provviżorju. Anki jekk il-livell assolut ta’ importazzjonijiet mill-Indja kien fil-fatt b’mod ġenerali ogħla minn dak tat-Tajlandja, fir-Regolament provviżorju ntwera li dawn l-importazzjonijiet żviluppaw b’mod differenti: filwaqt li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja żdiedu b’mod ġenerali matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-ħsara, kemm f’termini assoluti kif ukoll relattivi, l-importazzjonijiet mill-Indja naqsu (kważi b’10 %) u s-sehem mis-suq naqas ukoll bi ftit. Minbarra dan, il-livell tal-prezz medju fl-Indja kien ukoll ogħla mill-prezz tal-importazzjoni fit-Tajlandja. Barra minn hekk, anki jekk kumpanija relatata mal-industrija tal-Unjoni qiegħda timporta RBM mill-Indja, l-investigazzjoni stabbiliet li l-livell ta’ dawn l-importazzjonijiet naqas b’mod sinifikanti matul is-snin, kif imsemmi aktar ’il fuq fil-premessa (32).
(41)
Fl-aħħar nett, bosta partijiet interessati sostnew ukoll li l-kwerelant tilef il-klijenti tiegħu minħabba li sar attiv fis-suq downstream permezz tal-kumpanija prinċipali tiegħu, Ring International Holding (RIH), u li l-bejgħ tal-RBM lil kumpaniji relatati għandu jiġi kkunsidrat bir-reqqa minħabba li ma jsirx mill-bogħod. Madankollu, dawn l-allegazzjonijiet ġew irrifjutati minħabba li ma kinux issostanzjati u l-investigazzjoni wriet li l-bejgħ lil kumpaniji relatati kienu negliġibbli meta mqabbla mal-bejgħ totali.
7.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(42)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjonijiet provviżorji stipulati fil-premessi (65) sa (76) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati. Anki jekk fatturi oħrajn għajr l-importazzjonijiet kellhom ukoll xi impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, huwa konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament Bażiku, fuq il-bażi ta’ analiżi li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
(43)
Tnejn mill-ħames importaturi li kkooperaw matul l-investigazzjoni rreaġixxew għall-iżvelar tas-sejbiet provviżorji u ssottomettew kummenti bil-miktub. Wieħed minn dawn l-importaturi, kif ukoll importatur ieħor, talbu li jinstemgħu. Il-Kummissjoni ddeċidiet ukoll li tagħmel żjara fil-bini tal-uniku utent li pparteċipa fl-investigazzjoni.
(44)
Ma saru l-ebda kummenti fir-rigward tal-premessi (79) sa (90) tar-Regolament provviżorju li jikkonċerna d-deskrizzjoni tas-suq u t-taqsima relatata mal-interess tal-industrija tal-Unjoni.
8.1. L-importaturi u l-operaturi tas-suq
(45)
Huwa l-ewwel nett imfakkar li fir-Regolament provviżorju kien konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ jkollha biss impatt negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni ta’ importatur wieħed, li jipproduċi wkoll l-RBM fl-Unjoni. Dan l-importatur ma rreaġixxiex għall-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji.
(46)
Importatur ieħor, li talab ukoll li ssir seduta ta’ smigħ ippreseduta mill-Uffiċjal tas-Seduta, staqsa primarjament dwar il-kalkolu tal-marġni tad-dumping, l-analiżi tal-ħsara u l-kalkolu tal-konsum fl-Unjoni. Madankollu, huwa ma qajjem l-ebda kumment ġdid rigward l-analiżi tal-interess tal-Unjoni.
(47)
It-tielet importatur, li jirrappreżenta 20 % tal-importazzjonijiet globali mit-Tajlandja, talab li ssir seduta li matulha ġie spjegat li, kuntrarju għall-informazzjoni ppreżentata qabel matul l-investigazzjoni, huwa ma waqqafx l-attivitajiet kollha tiegħu relatati mal-RBM - kif imsemmi fil-premessa (92) tar-Regolament provviżorju - iżda ttrasferihom għal uffiċċju ieħor. Waqt is-seduta ta’ smigħ, dan l-importatur spjega li n-negozju tal-RBM tiegħu huwa kumplimentari biss għan-negozju prinċipali tiegħu li jkopri prodotti oħrajn u ma eskludiex l-importazzjoni tal-RBM mit-Tajlandja, anki jekk jiġu imposti l-miżuri. Madankollu, minħabba l-ispejjeż ġenerali tan-netwerk ta’ distribuzzjoni kbir tiegħu, dan ser jiddependi fuq il-livell tad-dazji anti-dumping u fuq il-possibbiltà li jiżdied il-prezz għall-klijenti. Alternattivament, dan l-importatur ma jsofrix konsegwenzi negattivi sinifikanti mill-waqfien tan-negozju tal-RBM minħabba l-importanza minuri ta’ din l-attività meta mqabbla man-negozju globali tiegħu.
8.2. L-utenti
(48)
Kif imsemmi fil-premessa (5) ta’ hawn fuq, it-tweġiba għall-kwestjonarju tal-uniku utent li kkoopera kienet ivverifikata waqt iż-żjara fil-bini tiegħu wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji. Dan l-utent qiegħed jixtri minn varjetà ta’ sorsi, inkluż mill-Unjoni, mill-Indja u mit-Tajlandja. Huwa kien jimporta wkoll miċ-Ċina, iżda biddel is-sors tal-provvista tiegħu minn mindu ġew imposti d-dazji anti-dumping.
(49)
L-importazzjonijiet mit-Tajlandja jirrappreżentaw madwar 10 % tax-xiri totali tagħha ta’ RBM, u l-kumpanija ddeċidiet li ma timportax prodotti Tajlandiżi minn mindu ġew imposti l-miżuri provviżorji. Anki jekk sa issa ma jidhirx li l-miżuri affettwaw is-sitwazzjoni ekonomika tagħha b’mod sinifikanti, madankollu, il-kumpanija lmentat dwar il-limitazzjoni tas-sorsi ta’ provvista tagħha, u speċjalment dwar il-fatt li issa hija ma tistax tiddependi dejjem fuq il-kunsinna tal-RBM għal perjodu ta’ żmien qasir.
(50)
Il-partijiet interessati tennew it-talba tagħhom, diġà indirizzata fir-Regolament provviżorju, li l-impożizzjoni tal-miżuri ser twassal għal sorsi limitati ta’ provvista fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, ta’ min jerġa’ jenfasizza li tabilħaqq l-investigazzjoni wriet li s-suq tal-Unjoni huwa kkaratterizzat minn numru limitat ta’ parteċipanti: hemm produttur wieħed fl-Indja, wieħed fit-Tajlandja, tnejn fl-Unjoni u xi wħud fiċ-Ċina. L-għan tal-miżuri anti-dumping huwa li jerġa’ jkun hemm kompetizzjoni ġusta fis-suq tal-UE u mhux li jipprevjenu l-importazzjonijiet. Dan jista’ tabilħaqq jirriżulta fi tnaqqis tal-livell tal-importazzjonijiet, filwaqt li l-miżuri jikkumpensaw in-natura ta’ tagħwiġ tal-kummerċ ta’ dawn l-importazzjonijiet. Madankollu, minnha nnifisha, din mhijiex raġuni suffiċjenti sabiex tiġi ddubitata l-impożizzjoni tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Jista’ jiġi sostnut ukoll li l-kompetizzjoni ġusta għandha tkun iggarantita fis-suq tal-Unjoni sabiex jiġi żgurat li s-sorsi kollha ta’ provvista jibqgħu jeżistu fit-tul.
(51)
Huwa mistenni li b’livell ta’ dazju definittiv, li huwa aktar baxx minn dak provviżorju, l-importazzjonijiet mit-Tajlandja xorta waħda jistgħu jidħlu fis-suq tal-Unjoni, filwaqt li l-investigazzjoni wriet li hemm ukoll sorsi oħrajn ta’ provvista, anki jekk f’għadd limitat.
8.3. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(52)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-premessi (77) sa (110) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati u huwa konkluż li b’mod ġenerali, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-Interess tal-Unjoni, ma hemm l-ebda raġuni konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi kontra l-importazzjonijiet tal-RBM li joriġinaw mit-Tajlandja.
9. IL-MIŻURI DEFINITTIVI ANTI-DUMPING
9.1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(53)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara, il-premessi (111) sa (114) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
9.2. Miżuri definittivi
(54)
Fir-rigward tal-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ ħsara, ġie kkummentat li d-dazju anti-dumping għandu jitnaqqas għal 6 %, billi l-importazzjonijiet allegatament Indjani mhumiex l-oġġett ta’ dumping u huma 6 % ogħla mill-importazzjonijiet mit-Tajlandja. F’dan ir-rigward, huwa innotat li l-iskop tad-dazji anti-dumping mhuwiex li jallinjaw il-prezzijiet ma’ dawk ta’ sorsi oħrajn, iżda li jeliminaw l-effetti ta’ tagħwiġ ta’ dumping li jikkawża ħsara.
(55)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u b’konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju definittiv anti-dumping fl-inqas livell tal-marġni tad-dumping u tal-ħsara misjub, skont ir-regola tal-inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha għaldaqstant tkun stabbilita fil-livell tad-dumping misjub. Din ġiet ikkalkolata li hi 16,3 % wara li naqset b’mod sinjifikanti mill-istadju provviżorju.
(56)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tad-dazju definittiv anti-dumping għall-esportatur li kkoopera hija ta’ 16,3 %.
10. IL-ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(57)
Minħabba d-daqs tal-marġni ta’ dumping misjub u minħabba l-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li huwa meħtieġ li l-ammonti assigurati permezz tad-dazju provviżorju anti-dumping impost mir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament sal-ammont tad-dazju impost definittivament minn dan ir-Regolament. Minħabba li d-dazju definittiv huwa aktar baxx mid-dazju provviżorju, l-ammonti assigurati lil hin mir-rata tad-dazju definittiv għandhom jiġu rilaxxati,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv anti-dumping huwa b’dan impost fuq ċerti mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli, li bħalissa huma kklassifikati bil-kodiċi NM ex 8305 10 00 (il-kodiċi TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 u 8305100036) li joriġinaw mit-Tajlandja. Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, il-mekkaniżmi tal-illegar bl-anelli għandhom jikkonsistu minn mill-inqas żewġ folji jew wajers tal-azzar b’mill-inqas erba’ nofs ċrieki magħmula minn wajer tal-azzar imwaħħlin magħhom u li huma miżmumin ma’ xulxin permezz ta’ kopertura tal-azzar. Dawn jistgħu jinfetħu billi jinġibdu n-nofs ċrieki jew billi jintuża mekkaniżmu żgħir tal-azzar li huwa mwaħħal mal-mekkaniżmu tal-illegar bl-anelli.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv anti-dumping għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 16,3 %.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
L-ammonti assigurati mid-dazji provviżorji anti-dumping skont ir-Regolament (UE) Nru 118/2011 għandhom jinġabru definittivament bir-rata tad-dazju definittiv impost skont l-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament. L-ammonti assigurati lil hinn mir-rata tad-dazju definittiv anti-dumping għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Awwissu 2011.