PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011
ze dne 4. srpna 2011,
kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).
(2)
Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období šetření
(7)
Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii:
-
společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,
-
společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a
-
společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.
b)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Lupin Limited, Mumbaí,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Indická vláda
-
ministerstvo obchodu, Dillí.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(16)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžných povolení („AAS“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);
d)
režim Focus Market Scheme („FMS“);
e)
povolení bezcelního dovozu;
f)
program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;
g)
program vývozních úvěrů a
h)
režim osvobození od daně z příjmu.
Regionální programy:
i)
program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a
j)
program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(18)
Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(19)
Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(20)
Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.
(21)
Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.
(22)
Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.2 Režim předběžných povolení
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(25)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i)
fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,
ii)
roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může - do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii)
dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv)
domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v)
ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(26)
Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(27)
Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).
(28)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(29)
Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.
(30)
I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(31)
Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.
(32)
Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.
(33)
Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.
e) Závěr
(34)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(35)
Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(36)
Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.
(37)
Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(38)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(39)
Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.
3.3 Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(43)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.
(44)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(45)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(46)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(47)
Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(48)
Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.
e) Závěry k režimu DEPB
(49)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.
(50)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(51)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
f) Výpočet výše subvence
(52)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(54)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(58)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(59)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(60)
Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.
(61)
Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(62)
Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.
e) Závěry k režimu EPCG
(63)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(64)
Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(65)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
f) Výpočet výše subvence
(66)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.
(67)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(68)
Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %-0,5 %.
3.5 Režim Focus Market Scheme („FMS“)
a) Právní základ
(69)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(71)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(72)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(73)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(74)
Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.
e) Závěry k režimu FMS
(75)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(76)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
(77)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
f) Výpočet výše subvence
(78)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(79)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí 0,1 %.
3.6 Povolení bezcelního dovozu
(80)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.7 Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón
(81)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Program vývozních úvěrů („PVÚ“)
a) Právní základ
(82)
Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(83)
Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(84)
Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(85)
Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
d) Závěry k programu PVÚ
(86)
Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.
(87)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(88)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(89)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.
3.9 Režim osvobození od daně z příjmu
(90)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.10 Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek
(91)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.11 Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek
(92)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.12 Výše napadnutelných subvencí
(93)
Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(94)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.13 Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(95)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(96)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.
(97)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.
(98)
Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(99)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
4. VÝROBA V UNII
(100)
Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.
(101)
Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Předběžná poznámka
(102)
Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.
(103)
S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.
5.2 Spotřeba na trhu Unie
(104)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.
(105)
Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.
(106)
Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:
-
objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,
-
objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,
-
objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a
-
odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.
(107)
Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.
Spotřeba (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dotčený výrobek a obdobný výrobek
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3 Dovoz z Indie
5.3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
Dovoz (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.
(110)
Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.
Podíl dovozu z Indie na trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.
(113)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
5.3.2 Cenové podbízení
(114)
Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.
(115)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.
(116)
K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.
5.4 Dovoz z jiných třetích zemí
Dovoz z třetích zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v tunách)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Čína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Ostatní třetí země
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Celkem
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.
Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)
2007
2008
2009
OPŠ
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Čína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Ostatní třetí země
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Celkem
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(119)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(120)
Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(121)
Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.
(122)
Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(123)
U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.
(124)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
(125)
Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Index kapacity
100
100
104
107
Index výroby
100
95
96
98
Index využití kapacity
100
95
92
91
(126)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.
(127)
Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.
(128)
V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.
5.5.2 Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu
5.5.2.1
Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
97
93
99
Index průměrné prodejní ceny
100
121
104
104
Index podílu na trhu
100
90
79
78
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.
(130)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.
(131)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
(132)
Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.
5.5.2.2
Závislý trh v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
115
122
128
Index průměrných prodejních cen závislého prodeje
100
100
111
110
Index podílu na trhu
100
109
104
100
(133)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.
(134)
Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.
5.5.2.3
Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
107
108
114
Index podílu na trhu
100
100
92
90
(135)
Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.
5.5.3 Zásoby
Stav zásob
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
74
63
46
(136)
Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.
5.5.4 Ziskovost
5.5.4.1
Ziskovost na volném trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
447
218
253
(137)
Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.
(138)
Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).
(139)
Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.
5.5.4.2
Ziskovost závislého prodeje
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
55
153
151
(140)
Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.
5.5.5 Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2007
2008
2009
OPŠ
Index investic
100
246
342
129
Index návratnosti investic
100
233
52
62
Index peněžního toku
100
236
83
107
(141)
Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.
(142)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.
(143)
Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Index zaměstnanosti
100
106
111
109
Index produktivity
100
89
87
89
Index mezd
100
104
106
106
(144)
Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.
5.5.7 Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(145)
Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.
(146)
Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.
5.6 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(147)
V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.
(148)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.
(149)
Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.
(150)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.
5.7 Účinek subvencovaného dovozu
(151)
Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(152)
Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
6.1 Volná kapacita v dotčené zemi
(153)
Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.
(154)
Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.
(155)
V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.
6.2 Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců
(156)
Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.
(157)
Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.
(158)
Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.
6.3 Závislý trh
(159)
Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50-60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.
6.4 Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(160)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.
7. ZÁJEM UNIE
(161)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
8. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(162)
Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.
(163)
Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.
9. UKONČENÍ PLATNOSTI
(164)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.
(165)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. srpna 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 803/2011
tal-4 ta’ Awwissu 2011
li jħassar id-dazju kompensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa li joriġinaw fl-Indja u li jtemm il-proċedura fir-rigward ta’ dawn l-importazzjonijiet, wara reviżjoni skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 18 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
F’Mejju 2005, wara reviżjoni kkombinata ta’ skadenza u interim (“ir-reviżjoni kkombinata”), il-Kunsill, permezz tal-Regolament (KE) Nru 713/2005 (2), impona dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa, jiġifieri amoxicillin trihydrate, ampicillin trihydrate u cefalexin mhux ippreżentati f’dożi mkejla jew f’forom jew f’pakketti għal bejgħ bl-imnut (“il-prodott ikkonċernat”) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġinaw fl-Indja. Il-miżuri kienu fil-forma ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 17,3 % u 32 %. Il-miżuri oriġinali kienu ġew imposti bir-Regolament (KE) Nru 2164/98 (3).
(2)
Wara reviżjoni interim parzjali, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1176/2008 (4), emenda r-rata tad-dazju kompensatorju li japplika għal esportatur Indjan partikolari.
1.2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni rċeviet talba għal tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 713/2005 skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, minn żewġ produtturi tal-Unjoni: DSM u Sandoz (“l-applikanti”), li jirrappreżentaw proporzjon maġġuri, f’dan il-każ b’aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa.
(4)
It-talba saret fuq il-bażi li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tas-sussidjar u ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
Qabel it-tnedija tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 10(9) u 22(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni avżat lill-Gvern tal-Indja (“GI”) li hija kienet irċeviet talba għal reviżjoni dokumentata kif xieraq. Il-GI kien mistieden għall-konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni rigward il-kontenut tat-talba u sabiex wieħed jasal għal soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Il-GI wieġeb tard wisq għal din l-istedina u, għaldaqstant, ma saru l-ebda konsultazzjonijiet.
1.3. Tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(6)
Wara li ġie stabbilit, wara l-konsultazzjonijiet mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm evidenza biżżejjed għat-tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fit-12 ta’ Mejju 2010, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“l-Avviż ta’ tnedija”), li kienet se tibda reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
1.4. Investigazzjoni
1.4.1. Il-perijodu ta’ investigazzjoni
(7)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perijodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perijodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kien ikopri l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perijodu kkunsidrat”).
1.4.2. Il-partijiet ikkonċernati bl-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni tat parir b’mod uffiċjali lill-applikanti, lill-produtturi magħrufa l-oħra tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-importaturi up-stream, lill-utenti kkonċernati, u lill-GI dwar it-tnedija tar-reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fiż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ tnedija.
(9)
Il-partijiet kollha interessati, li ressqu t-talba u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex kellhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(10)
Minħabba n-numru x’aktarx kbir ta’ produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat fl-Indja li ġew imsemmija fit-talba, kien ikkunsidrat xieraq, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, biex jiġi eżaminat jekk kellux jintuża t-teħid ta’ kampjun. Biex il-Kummissjoni tiddeċiedi kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjun u, kieku kien hekk, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq ġew mitluba, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, li jippreżentaw rwieħhom fi żmien 15-il jum mit-tnedija tar-reviżjoni u li jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni meħtieġa fl-Avviż ta’ tnedija. Tliet produtturi esportaturi biss ippreżentaw irwieħhom. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta’ kampjun.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet il-kwestjonarji lill-partijiet kollha kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw rwieħhom sad-data tal-għeluq stabbilita fl-Avviż ta’ tnedija. Waslu risposti mingħand tliet produtturi tal-Unjoni, tliet produtturi-esportaturi u mill-GI. Ħadd mill-produtturi l-oħra ma wieġeb għall-kwestjonarju jew ipprovda xi informazzjoni. Ħadd mill-importaturi ma ppreżenta ruħu matul l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjun u ħadd mill-importaturi l-oħra ma pprovda kwalunkwe informazzjoni lill-Kummissjoni jew ippreżenta ruħu matul il-perijodu ta’ investigazzjoni.
(12)
Wieħed mill-produtturi talab li l-valutazzjoni tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kellha tinkludi wkoll id-dejta mingħand produttur allegat ieħor tal-Unjoni. Iżda billi nstab li din tal-aħħar ma kinitx kumpannija li tipproduċi l-prodott ikkonċernat, din it-talba ma ntlaqgħetx.
(13)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li kienet meħtieġa sabiex ikunu stabbiliti l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar u l-ħsara li jirriżulta kif ukoll l-interessi tal-Unjoni. Saru żjajjar ta’ verifika fil-proprjetà tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (il-Pajjiżi l-Baxxi), li wieġbu wkoll għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni f’isem DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Spanja). Dawn iż-żewġ kumpanniji minn hawn ’il quddiem qed jissejħu b’mod konġunt “DSM”;
-
Deretil S.A. (qabel DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spanja, li minn hawn ’il quddiem qed tissejjaħ “Deretil”; u
-
Sandoz GmbH, Kundl (l-Awstrija), li wkoll wieġbet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni f’isem Sandoz Industrial Products S.A., Barċellona (Spanja). Iż-żewġ kumpanniji minn hawn ’il quddiem qed jissejħu “Sandoz”.
(b)
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Lupin Limited, Mumbai;
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh u Baddi; u
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
(c)
Il-Gvern tal-Indja (“GI”).
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ, New Delhi
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(14)
Il-prodott kopert b’din ir-reviżjoni huwa l-istess prodott bħal dak ikkonċernat bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 713/2005, jiġifieri amoxicillin trihydrate, ampicillin trihydrate u cefalexin mhux ippreżentat f’dożi mkejla jew f’forom jew f’pakketti għal bejgħ bl-imnut li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġina fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
(15)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni preċedenti, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti manifatturati u mibjugħa mill-produtturi-esportaturi fis-suq domestiku fl-Indja, kif ukoll dawk manifatturati u mibjugħa fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u, għaldaqstant, huma kkunsidrati bħala prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(16)
Kif issemma fil-premessa (11), kien hemm tliet produtturi-esportaturi li ppreżentaw irwieħhom u li mlew il-kwestjonarju. Madankollu, tnejn minn dawn it-tliet produtturi-esportaturi biss irrappurtaw li biegħu l-prodott ikkonċernat lill-Unjoni matul il-PIR.
(17)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża fit-talba għar-reviżjoni u fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
Skemi nazzjonali:
(a)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorization Scheme - “AAS”);
(b)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazji fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”);
(c)
Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”);
(d)
Skema tas-Suq Iffokat (Focus Market Scheme - “FMS”);
(e)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation - “DFIA”);
(f)
Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units - “EOU”)/Żoni ta’ Proċessar tal-Esportazzjoni (Export Processing Zones - “EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones - “SEZ”);
(g)
Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”); u
(h)
Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (Income Tax Exemption Scheme - “ITES”).
Skemi reġjonali:
(i)
Skema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab; u
(j)
Skema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat.
(18)
L-iskemi (a) sa (f) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Kontroll) il-Foreign Trade (Development and Regulation) Act tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). Il-Foreign Trade Act jawtorizza lill-GI biex joħroġ notifiki rigward il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn huma miġbura fil-qosor fid-dokumenti tal-Politika dwar il-Kummerċ Barrani (“FTP” - Foreign Trade Policy), li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u li jiġu aġġornati regolarment. Hemm żewġ dokumenti tal-FTP li huma rilevanti għall-PIR ta’ dan il-każ partikolari, jiġifieri l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’Awwissu 2009. Barra minn hekk, il-GI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 f”manwal ta’ proċeduri intitolat “Handbook of Procedures, Volume I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-manwal ta’ proċeduri wkoll jiġi aġġornat fuq bażi regolari.
(19)
L-Iskema (g) hija bbażata fuq it-taqsimiet 21 u 35 A tal-Att dwar il-Kontroll tal-Banek tal-1949, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (“RBI”) biex jidderieġi l-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(20)
L-Iskema (h) hija bbażata fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-1961, li tiġi emendata bl-Att Finanzjarju annwali.
(21)
L-Iskema (i) hija amministrata mill-Gvern ta’ Punjab u hija bbażata fuq il-politika industrijali u fuq il-kodiċi ta’ inċentivi tal-Gvern ta’ Punjab.
(22)
L-Iskema (j) hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u hija bbażata fuq il-politika ta’ inċentiv industrijali ta’ Gujarat.
3.2. Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorization Scheme - AAS)
(a) Bażi legali
(23)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-iskema tinstab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 u l-paragrafi 4.1 sa 4.30A tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(24)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa (25). Dawk is-sottoskemi huma differenti, inter alia, fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi-esportaturi u n-negozjanti-esportaturi “marbuta” ma’ manifatturi ta’ sostenn huma eliġibbli għall-esportazzjonijiet fiżiċi AAS u għall-AAS għar-rekwiżit annwali. Il-manifatturi-esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji ta’ “esportazzjoni meqjusa” imsemmija fil-paragrafu 8.2 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14, bħal fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (EOU), huma eliġibbli għas-sottoskema tal-esportazzjoni meqjusa tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji ta’ “esportazzjoni meqjusa” skont l-ARO - Advance Release Order u l-back-to-back inland letter of credit.
(c) Implimentazzjoni prattika
(25)
Awtorizzazzjonijiet bil-quddiem jistgħu jinħarġu għal:
(i)
esportazzjonijiet fiżiċi: din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti importazzjoni bla dazju ta’ materjali ta’ input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta’ esportazzjoni speċifiku. “Fiżiku” f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta’ importazzjoni u obbligu ta’ esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott ta’ esportazzjoni huma speċifikati fl-awtorizzazzjoni bil-quddiem;
(ii)
rekwiżit annwali: din l-awtorizzazzjoni bil-quddiem mhix konnessa ma’ prodott ta’ esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp ta’ prodotti aktar wiesa’ (pereżempju, prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta’ awtorizzazzjoni bil-quddiem jista’- sa ċertu limitu fil-valur iffissat skont kif tkun marret l-esportazzjoni fil-passat - jimporta bla ħlas ta’ dazju kull input li jkun ser jintuża fil-manifattura ta’ kull oġġett li jaqa’ f’dan il-grupp ta’ prodotti. Jista’ jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta li huwa fil-grupp ta’ produzzjoni li juża dan il-materjal eżenti mid-dazju;
(iii)
provvisti intermedji: din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkunu beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta’ produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista’ jimporta materjali ta’ input mingħajr dazju u jista’ jikseb għal dan l-għan AAS għal provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(iv)
meqjusa bħala esportati: din is-sottoskema tippermetti lil kuntrattur prinċipali li jimporta bla ħlas ta’ dazju l-inputs meħtieġa fil-produzzjoni ta’ prodotti li ser jinbiegħu bħala “meqjusa bħala esportati” lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafu 8.2(b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Skont il-GI, meqjusa bħala esportati tirreferi għal dawk it-transazzjonijiet li fihom l-oġġetti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvista huma kkunsidrati bħala oġġetti meqjusa esportati sakemm il-prodotti jkunu manifatturati fl-Indja, pereżempju provvista ta’ prodotti lejn EOU jew lejn kumpannija lokalizzata f’SEZ;
(v)
ARO: id-detentur tal-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem li għandu l-intenzjoni li jġib l-inputs minn sorsi indiġeni, minflok ma jimporta direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz tal-AROs. F’dawn il-każijiet l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma approvati lill-fornitur indiġenu wara l-kunsinna tal-oġġetti speċifikati fiha. L-approvazzjoni tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji fuq oġġetti meqjusa esportati kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 (jiġifieri, AAS għal provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, irtirar ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa esportati u r-rifużjoni ta’ dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ irtirar/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli għal inputs indiġeni kif ukoll għall-inputs importati;
(vi)
back-to back inland letter of credit: din is-sottoskema tkopri għal darb’oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista’ javviċina bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni bil-quddiem tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta, b’konnessjoni biss mal-valur u l-volum ta’ oġġetti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għal benefiċċji fuq oġġetti meqjusa esportati kif stabbiliti fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 (fi kliem ieħor, AAS għal provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, irtirar ta’ oġġetti meqjusa esportati u rifużjoni tad-dazju tas-sisa finali).
(26)
Matul il-PIR, wieħed miż-żewġ esportaturi li kkooperaw ingħata konċessjonijiet taħt l-AAS. Is-sottoskema li użat din il-kumpannija kienet (i) l-esportazzjonijiet fiżiċi. Għalhekk mhux meħtieġ li tiġi stabbilita l-kumpensabbiltà tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(27)
Il-materjal importat biex jintuża bħala input ma jkunx transferibbli u jrid jintuża biex ikun maħdum il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta’ esportazzjoni għandu jiġi sodisfatt fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Mir-reviżjoni kombinata ’l hawn din ġiet estiża għal 36 xahar (24 xahar bil-possibbiltà ta’ żewġ estensjonijiet ta’ sitt xhur kull waħda).
(28)
Għall-finijiet ta’ verifika mill-awtoritajiet Indjani, id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa obbligat bil-liġi biex iżomm reġistru ta’ konsum reali (“kont veru u proprju”) ta’ prodotti importati/akkwistati lokalment mingħajr dazju għal kull awtorizzazzjoni bil-quddiem, skont il-format preskritt (il-paragrafi 4.26, 4.30 u l-Appendiċi 23 tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14). Dan ir-reġistru jrid jiġi verifikat minn kontabilista awtorizzat estern/kontabilista tal-ispejjeż u x-xogħlijiet li jiċċertifika li r-reġistri preskritti u r-rekords rilevanti ġew eżaminati u li l-informazzjoni fornuta skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull aspett.
(29)
Rigward l-użu tal-AAS għal esportazzjonijiet fiżiċi matul il-PIR, kemm il-konċessjoni ta’ importazzjoni kif ukoll l-obbligu tal-esportazzjoni huma stabbiliti fil-volum u fil-valur mill-GI u jiġu dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Barra minn hekk, fil-mument tal-importazzjoni u l-esportazzjoni, it-transazzjonijiet li jikkorrispondu jridu jiġu dokumentati mill-uffiċjali tal-gvern fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Il-volum tal-importazzjonijiet awtorizzat skont din l-iskema huwa stabbilit mill-GI abbażi tan-normi bażiċi ta’ input-output (“SIONs” - standard input-output norms). Is-SIONs qegħdin hemm għal bosta prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat u jinħarġu mill-GI. Mir-reviżjoni kkombinata ’l hawn, is-SIONs ġew riveduti ’l isfel u matul il-PIR dawn kienu, għall-input ta’ materja prima prinċipali u skont il-prodott u r-rotta, 2,3 % sa 16,1 % inqas milli matul ir-reviżjoni kkombinata.
(30)
Minkejja li dawn is-SIONs tbaxxew, instab li għal wieħed mit-tipi ta’ prodotti kkonċernati, il-konsum attwali kien għadu xorta taħt is-SIONs. Barra minn hekk, instab li, għalkemm dan huwa obbligatorju, il-kumpannija ma żammitx ir-reġistru tal-konsum imsemmi fil-premessa (28) hawn fuq (“Appendiċi 23”), li jrid jiġi verifikat minn kontabilista estern. Minkejja l-ksur ta’ dan ir-rekwiżit, il-kumpannija għamlet użu mill-benefiċċji tal-AAS li kienu, barra minn hekk, minħabba l-valutazzjoni żejda ta’ SIONs li nstabet, iżjed mid-dispożizzjonijiet legali għal dawn.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(31)
Il-GI u produttur esportatur wieħed ressqu l-osservazzjonijiet dwar l-AAS.
(32)
Il-GI saħaq li l-AAS taħdem bħala irtirar tad-dazju permess jew bħala irtirar sostituttiv b’sistema ta’ verifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Annessi I, II u III tar-Regolament bażiku stabbilita biex tissorvelja r-rabta bejn l-inputs importati bla dazju u l-prodotti għall-esportazzjoni li jirriżultaw minnhom. Il-GI kompla jgħid li, skont ir-Regolament bażiku, jistgħu jiġu kkumpensati biss is-somma rtirata jew ir-rifużjoni tad-dazji fuq l-importazzjoni li jkunu akbar minn dawk miġbura fuq inputs importati li jiġu kkunsmati fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati. Rigward sistema ta’ verifika, insistew li teżisti sistema xierqa ta’ verifika. F’dan il-kuntest semmew għadd ta’ elementi tal-verifika li kienu disponibbli għall-GI biex jagħmel din il-verifika, inklużi s-SIONs, l-informazzjoni dwar kwantitajiet li jinsabu fid-dokumenti tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, u l-verifika tal-kumpens wara li jseħħu l-importazzjoni u l-esportazzjoni. Il-GI fakkar ukoll li l-iskema tippreskrivi li, jekk ikun jifdal xi materjal li ma jkunx intuża, għandu jitħallas id-dazju sħiħ bl-interessi.
(33)
Il-produttur esportatur li kien uża l-AAS għall-bejgħ lejn l-Unjoni ma kellux kummenti dwar is-sejbiet safejn jikkonċerna d-deskrizzjoni u l-implimentazzjoni prattika, kif mogħti fil-qosor fit-tasqsimiet (a) sa (c), iżda kkontesta għadd ta’ figuri fil-kalkolu tal-ammont tas-sussidju. Filwaqt li l-kalkolu ġie vverifikat u ma kellux bżonn ta’ korrezzjonijiet, dawn il-kwistjonijiet ġew iċċarati mal-kumpannija kkonċernata.
(e) Konklużjoni
(34)
L-eżenzjoni mid-dazji tal-importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-GI li jagħti benefiċċju lill-esportatur investigat.
(35)
Barra dan, l-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi hija b’mod ċar kontinġenti fil-liġi fuq kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr obbligu li tesporta, kumpannija ma tistax tikseb benefiċċji minn din l-iskema.
(36)
Din ir-reviżjoni ta’ skadenza, għaldaqstant, ikkonfermat li s-sottoskema prinċipali użata f’dan il-każ ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar tad-dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, (il-partita (i)), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. Minkejja li teżisti sistema jew proċedura ta’ verifika li tikkonferma jekk ġewx ikkunsmati l-inputs, u b’liema ammonti, fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ rtirar sostituttivi, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku), il-GI fil-prattika ma applikahiex. Is-SIONs stess ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala sistema ta’ verifika tal-konsum reali, peress li dawn instabu li kienu ġenerużi ż-żejjed u ġie stabbilit ukoll li l-benefiċċji li ttieħdu żejda ma ġewx mitluba mill-ġdid mill-GI. Fil-fatt, ma seħħx kontroll effettiv li twettaq mill-GI bbażat fuq reġistru ta’ konsum reali li jinżamm korrett. Barra minn hekk, il-GI ma wettaqx aktar stħarriġ ibbażat fuq l-inputs reali involuti, għalkemm dan ikun jeħtieġ normalment li jitwettaq fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Fl-aħħar nett, ġie kkonfermat li, għalkemm huwa obbligatorju bil-liġi, l-involviment ta’ kontabilisti awtorizzati fil-proċess ta’ verifika, fil-prattika, mhuwiex wieħed garantit.
(37)
L-AAS għall-esportrazzjonijiet fiżiċi hija, għaldaqstant, kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(38)
Fin-nuqqas ta’ sistemi permessi ta’ rtirar tad-dazju jew sistemi ta’ rtirar sostituttivi, il-benefiċċju kumpensabbli huwa r-remissjoni tad-dazji tal-importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tal-inputs. F’dan ir-rigward u fil-kwistjoni tal-affermazzjoni tal-GI fil-premessa (32), huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprevedix biss l-ammont kumpensatorju tar-remissjoni “żejda” tad-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kondizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li r-remissjoni żejda mid-dazji tkun ikkumpensata. Iżda, f’dan il-każ, dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx sodisfatti. Għalhekk, jekk jiġi stabbilit li mhemmx proċess ta’ sorveljanza xieraq, l-eċċezzjoni msemmija hawn fuq għal skemi ta’ rtirar tad-dazju mhix applikabbli u tapplika r-regola normali tal-ammont kumpensatorju fuq l-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), pjuttost milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta’ dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti sabiex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(39)
L-ammont ta’ sussidju għall-esportatur li uża l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta’ dazji tal-importazzjoni ċeduti (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal impurtat skont is-sottoskema użata għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, il-miżati li kellhom jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, billi s-sussidju huwa marbut mal-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma kienx mogħti b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(40)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR għall-produttur uniku li kkoopera u li għamel użu minnha hija ta’ 12,3 %.
3.3. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazji fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)
(a) Bażi legali
(41)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(42)
Kull manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(43)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Dawn ir-rati tad-DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu ddeterminati abbażi tas-SIONs (ara l-premessa (29)) u l-inċidenza tad-dazji doganali fuq il-kontenut preżunt importat, irrispettivament jekk ikunux tħallsu jew le d-dazji tal-importazzjoni. Ir-rati tad-DEPBS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR tal-investigazzjoni preżenti kienu ta’ 8 % għall-amoxicillin trihydrate u ta’ 7 % għall-ampicillin trihydrate u cephalexin, u għalhekk fil-każijiet kollha kienu ogħla milli matul ir-reviżjoni kkombinata.
(44)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpannija trid tesporta. Fiż-żmien tat-transazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-transazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li jkun ser jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-Gvern tal-Indja ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti biex jiġi kkalkulat il-benefiċċju hija dik li kienet applikata fil-mument li fih tkun saret id-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni. Għalhekk, m’hemm l-ebda possibbiltà għal emenda retroattiva għal-livell tal-benefiċċju.
(45)
Instab li skont l-istandards tal-kontabbiltà Indjani, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodotti li jistgħu jiġu importati mingħajr restrizzjonijiet - ħlief beni kapitali. Prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli mingħajr l-ebda ostaklu u validi għal perijodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(46)
L-applikazzjoni għal krediti tad-DEPBS tiġi ffajljata elettronikament u tista’ tkopri ammont mingħajr limitu ta’ transazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto, ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti tad-DEPBS. Is-sistema elettronika użata għall-immaniġġjar tad-DEPBS ma teskludix awtomatikament it-transazzjonijiet tal-esportazzjoni li jaqbżu l-iskadenza għas-sottomissjoni msemmija fil-paragrafu 4.47 tal-HOP I 04-09 u l-HOP 09-14. Barra minn hekk, kif stipulat b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 04-09 u u l-HOP 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati soġġett għall-impożizzjoni ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(47)
Instab li produttur-esportatur Indjan li kkoopera għamel użu minn din l-iskema matul il-PIR.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(48)
Il-GI afferma li “l-benefiċċju għal min jirċievi” jista’ jitkejjel u kemm jista’ jiġi kkumpensat is-sussidju jista’ jiġi ddeterminat biss meta l-liċenzji tad-DEPBS jinbiegħu fis-suq billi jagħtu benefiċċju biss jekk jinbiegħu fis-suq u meta dan iseħħ. Fi kliem ieħor, il-krediti tad-DEPBS ma jistgħux jiġu kkumpensati meta jintużaw bħala ħlas tad-dazji fuq l-oġġetti importati li jintużaw bħala inputs fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati.
(e) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(49)
Id-DEPBS jipprovdi s-sussidji fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, peress li l-kreditu eventwalment jintuża biex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk inaqqas id-dħul tal-GI mid-dazji li kieku jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex il-likwidità tiegħu titjieb mhux biss jekk tinbiegħ liċenzja fis-suq, kif iddikjara l-GI, iżda wkoll jekk jintuża bħala ħlas tad-dazju fuq oġġetti importati.
(50)
Barra dan, id-DEPBS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(51)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I partita (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-oġġetti importati bla dazju u l-ammont tal-kreditu mhux ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt intużaw. Barra minn hekk, ma hemm ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk seħħx ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni skont it-tifsira tal-partita(i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jikseb il-benefiċċju, ikun biżżejjed għall-esportatur li sempliċiment jesporta l-oġġetti mingħajr ma juri li kien importat materjal biex jidħol fil-prodott. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jintuża bħala input, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(52)
Skont l-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-reċipjent u li nstab li jeżisti matul il-PIR. F’dan ir-rigward, kien ikkunsidrat li l-benefiċċju jingħata lir-reċipjent fil-waqt meta ssir transazzjoni ta’ esportazzjoni skont din l-iskema. F’dan il-mument, il-GI huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(53)
Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi vvalutat il-benefiċċju taħt id-DEPBS bħala s-somma tal-krediti ggwadanjati fuq it-transazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(54)
Meta saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex wieħed jasal għall-ammont tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(55)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat kollu tal-esportazzjoni matul il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa kontinġenti mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(56)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li kkoopera li għamel użu minnha matul il-PIR jammonta għal 6,9 %.
3.4. Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)
(a) Bażi legali
(57)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 04-09 u tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(58)
Il-manifatturi-esportaturi, in-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi sekondarji u dawk li jipprovdu servizz huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(59)
Skont il-kondizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpannija hija awtorizzata li timporta beni kapitali (prodotti kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta’ 10 snin) b’rata mnaqqsa ta’ dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u pagament ta’ ħlas. L-iskema tipprovdi għal rata tad-dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 5 % applikabbli għall-beni kapitali kollha importati skont l-iskema. Biex ikun sodisfatt l-obbligu ta’ esportazzjoni, il-prodotti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul ċertu perijodu. Skont l-FTP 09-14 il-beni kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS, iżda f’dan il-każ il-perijodu ta’ żmien biex jiġi ssodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni ikun iqsar.
(60)
Id-detentur ta’ liċenzja EPCGS jista’ wkoll ifittex il-beni kapitali minn pajjiżu stess. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ beni kapitali jista’ japprofitta ruħu mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-beni kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjus fir-rigward tal-provvista ta’ beni kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(61)
Instab li ż-żewġ applikanti esportaturi li kkooperaw użaw din l-iskema matul il-PIR.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(62)
Mal-wasla tat-tagħrif il-GI kkuntesta l-kumpensabbiltà tal-EPCGS. Huwa saħaq, b’mod partikolari, li s-sussidji tal-EPCGS rigward ix-xiri ta’ beni kapitali fejn l-obbligu tal-esportazzjoni kien diġà ġie sodisfatt qabel il-PIR, ma għandux jibqa’ jiġi ttrattat bħala kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Produttur esportatur wieħed li nstab li kien irċieva s-sussidji tal-EPCGS saħaq li dawn is-sussidji ma kienx imisshom tqiesu billi ma kinux ser jintużaw għax-xiri ta’ beni kapitali użati fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(e) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(63)
L-EPCGS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpannija.
(64)
It-talba li s-sussidji tal-EPCGS rigward ix-xiri ta’ beni kapitali fejn l-obbligu tal-esportazzjoni kien diġà ġie sodisfatt qabel il-PIR, ma jibqax jiddependi mill-prestazzjoni tal-esportazzjoni ma tistax tintlaqa’. Tabilħaqq, mhuwiex ikkontestat li l-EPCGS hija soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji tal-EPCGS ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk, hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Il-mument eżatt meta dan l-obbligu ta’ esportazzjoni jiġi sodisfatt huwa irrilevanti f’dan ir-rigward. F’dak li jikkonċerna l-kwistjoni tal-użu jew in-nuqqas ta’ użu tal-beni kapitali fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, skont il-Kapitolu 5.2 tal-FTP 09-14, l-EPCGS tippermetti l-importazzjoni ta’ beni kapitali għal qabel il-produzzjoni, għall-produzzjoni u għal wara l-produzzjoni (inklużi s-“CKD” - complete knock-down/“SKD” - semi knock-down tagħhom kif ukoll is-sistemi ta’ software tal-kompjuter). Għalhekk jidher ċar li anki l-oġġetti mhux użati fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat jistgħu jibbenefikaw mill-EPCGS. Barra minn hekk ġie stabbilit li l-obbligi tal-esportazzjoni skont l-EPCGS ġie sodisfatt bl-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant it-talba ġiet miċħuda.
(65)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostitittuv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(66)
L-ammont ta’ sussidju kien ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq beni kapitali importati mifruxa fuq perijodu li jirrifletti l-perijodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-beni kapitali fl-industrija kkonċernata. L-interessi ġew miżjuda ma’ dan l-ammont biex ikun rifless il-valur totali tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata ta’ imgħaxijiet kummerċjali għas-self fil-munita lokali matul il-perijodu tal-investigazzjoni għar-reviżjoni fl-Indja kien ikkunsidrat xieraq għal dan l-iskop.
(67)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi mill-mod kif tkun marret l-esportazzjoni.
(68)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PIR tammonta għal 0,1 % - 0,5 %.
3.5. Skema tas-Suq Iffokat (Focus Market Scheme -FMS)
(a) Bażi legali
(69)
Id-deskrizzjoni dettaljata dwar l-FMS tinstab fil-paragrafu 3.9.1 sa 3.9.2.2 tal-FTP 04-09 u l-paragrafu 3.14.1 sa 3.14.3 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.20 sa 3.20.3 tal-HOP I 04-09 u l-paragrafu 3.8 sa 3.8.2 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(70)
Kull manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(71)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi notifikati skont l-Appendiċi 37(C) tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 2,5 % tal-valur FOB tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Ċertu tip ta’ attivitajiet ta’ esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, pereżempju esportazzjonijiet ta’ oġġetti importati jew oġġetti mibgħuta, oġġetti meqjusa bħala esportati, esportazzjonijiet ta’ servizzi u fatturat tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw taħt żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Esklużi wkoll mill-iskema huma ċerti tipi ta’ prodotti, pereżempju djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(72)
Il-krediti tad-dazju taħt l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perijodu ta’ 24 xahar mid-data ta’ ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe oġġetti li jidħlu fil-prodott jew oġġetti oħra, inklużi beni kapitali.
(73)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament ta’ kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara t-twettiq tal-esportazzjonijiet jew li jintbagħtu l-oġġetti. Sakemm l-applikant jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(74)
Wara li twassal it-tagħrif, il-GI talab li sakemm jinbiegħ iċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu fis-suq, hu ma jagħti l-ebda benefiċċju lir-reċipjent u, għaldaqstant, dan ma jkunx kumpensabbli. Fi kliem ieħor, il-krediti tal-FMS ma jistgħux jiġu kkumpensati meta jintużaw bħala ħlas tad-dazji fuq l-oġġetti importati li jintużaw bħala inputs fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati. Il-produttur esportatur li kkoopera li kien ħa l-benefiċċji skont l-FMS saħaq li l-iskema hija marbuta ġeografikament ma’ pajjiżi oħra, u għaldaqstant ma tistax tiġi kkumpensata mill-Unjoni.
(e) Konklużjoni dwar l-FMS
(75)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GI li inkella kien ikun dovut. Barra minn hekk, u mingħajr ma wieħed iqis jekk iċ-ċertifikat tal-intitolament għall-krediti jintużax biex jikkumpensa d-dazji jew jinbiegħx fis-suq, il-kreditu tad-dazju FMS jibbenefika lill-esportatur, billi l-likwidità tiegħu titjieb.
(76)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u jista’ jiġi kkumpensat skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Il-fatt li l-pajjiżi tal-Unjoni mhumiex koperti mill-FMS la jmur kontra l-implimentazzjoni prattika tal-iskema u lanqas kif jintuża l-benefiċċju tal-FMS, kif stabbilit fil-premessi (72) sa (74). Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(77)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv permissibbli fit-tifsira tal-Artikolu 2(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stipulati fl-Anness I partita (i), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-oġġetti importati bla dazju u l-ammont tal-kreditu mhux ikkalkulat b’konnessjoni mal-oġġetti li fil-fatt intużaw. Ma hemm ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema materjali jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ikunx sar ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-Anness I, partita (i), u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata każ jekk fil-fatt jimportax oġġetti biex jidħlu fil-prodott jew le. Sabiex jikseb il-benefiċċju, ikun biżżejjed għall-esportatur li sempliċiment jesporta l-oġġetti mingħajr ma juri li kien importat materjal biex jidħol fil-prodott. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw lokalment dak kollu li jidħol fil-prodott u ma jimportaw l-ebda oġġett li jista’ jintuża fil-prodott jibqgħu intitolati li jibbenifikaw mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta l-beni kapitali, għalkemm il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli ta’ rtirar ta’ dazju, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex huma ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(78)
L-ammont ta’ sussidji li jistgħu jiġu kkumpensati kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju li jingħata min jirċevih, li jinstab li jeżisti matul il-PIR kif prenotat mill-produttur-esportatur li uża l-iskema fuq bażi ta’ żieda bħala dħul fl-istadju ta’ tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) kien allokat fuq il-fatturat għall-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(79)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-produttur esportatur li kkoopera jammonta għal 0,1 %.
3.6. Skema ta’ Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation -“DFIA”)
(80)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-DFIA matul il-PIR. Għalhekk ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.7. Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units -“EOU”)/Żoni ta’ Proċessar għall-Esportazzjoni (Export Processing Zones -“EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones -“SEZ”)
(81)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-EOU/EPZ/SEZ matul il-PIR. Għalhekk ma kienx meħtieġ li dawn l-iskemi jiġu analizzati f’din l-investigazzjoni.
3.8. Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme -“ECS”)
(a) Bażi legali
(82)
Id-dettalji tal-iskema huma stabbiliti fiċ-Ċirkulari Prinċipali Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 tal-RBI, li hija indirizzata lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(b) Eliġibbiltà
(83)
L-esportaturi li jimmanifatturaw u n-negozjanti-esportaturi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni fil-prattika
(84)
Skont din l-iskema, l-RBI jiffissal-limiti massimi ta’ rati ta’ imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, kemm fir-rupee Indjan kif ukoll f’muniti barranin, li l-banek kummerċjali jistgħu jiċċarġjaw lill-esportatur. L-ECS jikkonsisti f’żewġ sottoskemi, l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Qabel l-Oġġetti Jintbagħtu Barra (kreditu għall-ippakkjar), li tkopri krediti pprovduti lill-esportatur għall-iffinanzjar tax-xiri, l-proċessar, il-manifatturar, l-imballaġġ u/jew it-trasport ta’ prodotti qabel l-esportazzjoni; u l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Wara li l-Oġġetti Jintbagħtu Barra, li tipprovdi għal self ta’ kapital tal-ħidma bl-iskop li jiġu ffinanzjati r-riċevibbli tal-esportazzjoni. Il-RBI ordna lill-banek ukoll biex jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom għall-iffinanzjar tal-esportazzjoni.
(85)
Bħala riżultat taċ-Ċirkolari Prinċipali tal-RBI, l-esportaturi jistgħu jiksbu l-krediti għall-esportazzjoni b’rati ta’ imgħax preferenzjali meta mqabbla mar-rati ta’ mgħax għall-kreditu kummerċjali ordinarju (kreditu f’kontanti), li huma ffissati purament skont il-kondizzjonijet tas-suq. Id-differenza fir-rati tista’ tonqos għal kumpanniji bi klassifikazzjoni tal-kreditu tajba. Kumpanniji bi klassifikazzjonijiet tajbin jistgħu jkunu f’pożizzjoni li jiksbu krediti ta’ esportazzjoni u kreditu fi flus kontanti bl-istess kondizzjonijiet.
(d) Konklużjoni dwar l-ECS
(86)
Ir-rati ta’ imgħax preferenzjali ta’ kreditu tal-ECS stabbiliti miċ-Ċirkolarijiet Prinċipali tal-RBI msemmija fil-premessa (85) jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż tal-imgħax ta’ esportatur meta mqabbla mal-ispejjeż ta’ kreditu stabbiliti purament mill-kondizzjonijiet tas-suq u li jikkonferixxu f’dan il-każ benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fuq tali esportatur. Il-finanzjament ta’ esportazzjoni mhuwiex per se iktar sigur mill-finanzjament domestiku. Fil-fatt, huwa ġeneralment ikkunsidrat li huwa iktar riskjuż u l-firxa tas-sigurtà meħtieġa għal ċertu kreditu, irrispettivament mill-għan ta’ finanzjar, hija deċiżjoni purament kummerċjali ta’ bank kummerċjali partikolari. Id-differenzi fir-rati fir-rigward ta’ banek differenti huma r-riżultat tal-metodoloġija tal-RBI li tistabbilixxi rati ta’ self massimi għal kull bank kummerċjali individwalment. Barra minn hekk, il-banek kummerċjali ma jkunux obbligati li jgħaddu, permezz ta’ min jagħmel self għal finanzjament ta’ esportazzjoni, rati ta’ mgħax aktar vantaġġjużi għall-krediti ta’ esportazzjoni f’munita barranija.
(87)
Minkejja li l-krediti preferenzjali skont l-ECS jingħataw mill-banek kummerċjali, dan il-benefiċċju huwa kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li la l-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku u lanqas l-ACSM ma jirrikjedu ħlasijiet fuq il-kontijiet pubbliċi, pereżempju r-rimborż tal-banek kummerċjali mill-GI, biex jistabbilixxi sussidju, iżda direzzjoni tal-gvern biss biex jiġu eżegwiti l-funzjonijiet imsemmija fil-punti (i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 3(1)(a) tar-Regolament bażiku. L-RBI huwa korp pubbliku u għalhekk jaqa’ taħt id-definizzjoni ta’ “gvern” kif stabbilit fl-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku. Huwa 100 % taħt il-pussess tal-gvern, isegwi l-għanijiet ta’ politika pubblika, pereżempju l-politika monetarja, u l-maniġment tiegħu huwa maħtur mill-Gvern tal-Indja. L-RBI jidderieġi l-korpi privati, skont it-tifsira tat-tieni inċiż tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku, billi l-banek kummerċjali huma marbuta mill-kondizzjonijiet li jimponi, inter alia, fir-rigward tal-livelli massimi għar-rati ta’ mgħax fuq krediti ta’ esportazzjoni obbligatorji fiċ-Ċirkolari Prinċipali tal-RBI u d-dispożizzjonijiet tal-RBI li l-banek kummerċjali għandhom jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom lejn il-finanzjament tal-esportazzjoni. Din id-direzzjoni tobbliga lill-banek kummerċjali biex iwettqu l-funzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, f’dan il-każ li jipprovdu self fil-forma ta’ finanzjament ta’ esportazzjoni preferenzjali. Dan it-tip ta’ trasferiment dirett ta’ fondi fil-forma ta’ self skont ċerti kondizzjonijiet normalment jaqa’ f’idejn il-gvern, u din il-prattika fl-ebda sens ma hija differenti, minn prattiċi normalment segwiti mill-gvernijiet, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa meqjus li huwa speċifiku u kumpensatorju billi r-rati ta’ mgħax preferenzjali huma disponibbli biss b’rabta mal-iffinanzjar tat-transazzjonijiet tal-esportazzjoni u għalhekk huma assoċjati mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(88)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat abbażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għall-krediti ta’ esportazzjoni użati matul il-PIR u r-rata ta’ mgħax li kienet tkun pagabbli għall-krediti kummerċjali ordinarji użati mill-produttur esportatur wieħed li kkoopera u li uża din l-iskema. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(89)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li kkoopera matul il-PIR u li uża din l-iskema kienet waħda negliġibbli.
3.9. Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (Income Tax Exemption Scheme - “ITES”)
(90)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-ITES matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.10. L-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab
(91)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.11. L-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat
(92)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.12. L-ammont tas-sussidji kumpensatorji
(93)
L-ammont tas-sussidji kumpensatorji stabbilit skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, imfisser ad valorem, għall-produtturi-esportaturi li ġew investigati kien ivarja bejn 7,5 % u 12,4 %. Dawn l-ammonti ta’ sussidjar qabżu l-limitu de minimis imsemmi fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(94)
Għalhekk hu kkunsidrat li, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, is-sussidjar issokta matul il-PIR.
3.13. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar
(95)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ għandhomx il-probabbiltà li jwasslu għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tal-issussidjar.
(96)
F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li kkooperaw biss żewġ produtturi esportaturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat. Mill-informazzjoni statistika tal-Indja u tal-Unjoni li hija disponibbli, is-sehem ta’ dawn l-esportaturi fil-bejgħ totali lill-Unjoni tal-produtturi-esportaturi Indjani tal-prodott ikkonċernat ma jistax ikun stabbilit. Madankollu, din l-informazzjoni statistika tissuġġerixxi li hemm diversi produtturi oħrajn li jistgħu jbigħu l-prodott ikkonċernat lill-Unjoni.
(97)
Kien stabbilit li matul il-PIR, il-produtturi-esportaturi li kkooperaw komplew igawdu mis-sussidju kumpensatorju mill-Gvern Indjan. L-iskemi ta’ sussidju analizzati aktar ’il fuq jagħtu benefiċċji rikorrenti u m’hemmx indikazzjonijiet li dawn il-programmi għandhom jitneħħew gradwalment jew jiġu modifikati fil-futur qrib jew li l-produtturi esportaturi li qed jikkooperaw għandhom jieqfu milli jiksbu benefiċċji taħt dawn l-iskemi.
(98)
Ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli li tista’ tindika li l-produtturi esportaturi l-oħra ma kinux ser ikomplu jgawdu mill-iskemi ta’ sussidju analizzati aktar ’il fuq. Għalhekk, ġie konkluż li s-sussidjar fuq livell nazzjonali kompla.
(99)
Minħabba s-sejbiet deskritti hawn fuq ġie konkluż li s-sussidjar kompla matul il-PIR u probabbli ser ikompli fil-futur.
4. PRODUZZJONI TAL-UNJONI
(100)
Matul il-perijodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni li ġejjin: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA u Antibioticos S.A. L-applikanti talbu reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri ta’ kontra s-sussidji fis-seħħ. L-informazzjoni disponibbli kollha rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluż l-informazzjoni li ngħatat fit-talba u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara t-tnedija tal-investigazzjoni tar-reviżjoni, intużat biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Fuq dik il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata matul il-PIR kienet ta’ 7 093 tunnellata.
(101)
Il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw il-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u, minn hawn ’il quddiem, qed jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”. Billi l-prodott simili mmanifatturat mit-tliet produtturi tal-Unjoni li wieġbu l-kwestjonarju matul il-PIR kienu jirrappreżentaw sa 95 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili, id-dejta ta’ dawn il-produtturi hija kkunsidrata bħala rappreżentattiva għall-industrija kollha tal-Unjoni.
5. SITWAZZJONI FIS-SUQ KOMUNITARJU
5.1. Rimarka preliminari
(102)
Biex ikunu analizzati l-volumi u x-xejriet tal-prezzijiet, intużat l-istatistika tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet għall-kodiċi TARIC 2941101010, 2941102010 u 2941900030 għas-snin 2007 u 2008 u l-kodiċi TARIC 2941100010 u 2941900030 għas-sena 2009 ’l quddiem, skont kif applikabbli matul il-perijodu kkunsidrat.
(103)
Meta jiġi kkunsidrat in-numru tal-produtturi tal-Unjoni u l-fatt li produttur wieħed kien qed jipproduċi l-prodott simili skont ftehim ta’ ħlas ta’ nollijiet ma’ produttur ieħor, l-informazzjoni li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni, fejn meħtieġ, ġiet murija f’indiċi jew f’faxex biss, sabiex tkun protetta l-kunfidenzjalità tad-dejta.
5.2. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(104)
Il-prodott simili jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati u jinbiegħ/jiġi trasferit lil kumpanniji relatati għal aktar proċessar downstream.
(105)
Il-bejgħ lil entitajiet mhux relatati kien ikkunsidrat li jifforma s-“suq ħieles”. Il-bejgħ/trasferimenti lil entitajiet relatati kien ikkunsidrat bħala l-“użu vinkolanti”.
(106)
Biex jiġi kkalkulat il-konsum probabbli tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-Kummissjoni żiedet:
-
il-volum tal-importazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni kif rappurtat mill-Eurostat,
-
il-volum ta’ bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni manifatturat mill-industrija tal-Unjoni,
-
il-volum tal-użu vinkolanti tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni, u
-
l-bejgħ stmat tal-prodott simili fl-Unjoni minn produtturi magħrufa oħra tal-Unjoni.
(107)
Ta’ min jinnota li, sabiex ikun evitat l-għadd doppju tal-volumi ta’ bejgħ, il-bejgħ li sar skont ftehim ta’ bejgħ b’nollijiet bejn żewġ produtturi tal-Unjoni kien eskluż mill-kalkolu t’hawn fuq.
(108)
Fuq il-bażi li ssemmiet hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili żdied gradwalment bi 28 % matul il-perijodu kkunsidrat:
Konsum (f’tunnellati)
2007
2008
2009
PIR
Prodott ikkonċernat u prodott simili
6 601
7 021
7 783
8 423
Indiċi
100
106
118
128
5.3. Importazzjonijiet mill-Indja
5.3.1. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjoni mill-Indja
Importazzjonijiet (f’tunnellati)
2007
2008
2009
PIR
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għal ċirkolazzjoni ħielsa
32,6
16,1
1,9
1,4
Indiċi
100
49
6
4
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
45,5
3,7
15,5
14,5
Indiċi
100
8
34
32
(109)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa naqas b’96 % matul il-perijodu kkunsidrat. Tnaqqis konsiderevoli b’51 punt perċentwali kien osservat fl-2008, segwit bi tnaqqis ieħor ta’ 43 punt perċentwali fl-2009 u b’żewġ punti perċentwali matul il-PIR.
(110)
Xejra kemmxejn differenti tista’ tiġi osservata għall-importazzjonijiet taħt ir-reġim ta’ proċessar ’il ġewwa li huma ħielsa mid-dazji kumpensatorji u doganali. Wara tnaqqis inizjali fl-importazzjonijiet bi 92 % bejn l-2007 u l-2008, l-importazzjonijiet żdiedu fl-2009 u baqgħu stabbli matul il-PIR.
Prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2007
2008
2009
PIR
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għal ċirkolazzjoni ħielsa
25 863
28 934
34 758
19 200
Indiċi
100
112
134
74
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
35 616
37 443
30 894
30 044
Indiċi
100
105
87
84
(111)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa żdied bi 34 % bejn l-2007 u l-2009, iżda dan naqas drastikament matul il-PIR, biex laħaq livell ta’ 26 % iktar baxx minn dak tal-2007. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjoni taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa segwew tendenza ’l isfel u naqsu b’16 % matul il-perijodu kkunsidrat. Ix-xejriet differenti fil-prezzijiet bejn iż-żewġ reġimi ta’ importazzjoni jistgħu jiġu spjegati permezz tat-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li kien l-aktar impurtat, jiġifieri cefalexin, li huwa aktar għali meta mqabbel mat-tipi l-oħra.
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
2007
2008
2009
PIR
Prodott ikkonċernat, importazzjonijiet għal ċirkolazzjoni ħielsa
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indiċi
100
46
5
3
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indiċi
100
8
29
25
(112)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa jew magħmula taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa kien baxx ħafna matul il-perijodu kkunsidrat u naqas fiż-żewġ każijiet.
(113)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-importazzjonijiet Indjani, li kienu bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat, kienu ġew stmati ħażin, peress li l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indjana turi volumi ta’ esportazzjoni ogħla minn dawk iddikjarati mill-Eurostat. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li hija prattika standard tal-Kummissjoni li tuża l-Eurostat bħala bażi għall-istatistika dwar l-importazzjoni. Ta’ min jinnota wkoll li l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indjana ma turix id-destinazzjoni aħħarija tal-esportazzjonijiet u jekk dawn humiex fil-fatt ser jidħlu fl-Unjoni. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
5.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(114)
Minħabba l-kwantità baxxa ħafna ta’ importazzjonijiet mill-Indja li daħlu fis-suq tal-UE għal ċirkolazzjoni ħielsa, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda konklużjoni notevoli rigward it-tnaqqis fil-prezz. Rigward l-importazzjonijiet taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa, il-marġini ta’ tnaqqis li nstab kien wieħed negattiv. Madankollu, dawn l-importazzjonijiet kienu jammontaw għal inqas minn għaxar tunnellati u kienu jikkonċernaw biss tip wieħed ta’ prodott (cefalexin), li huwa wkoll l-iktar wieħed għali u l-inqas tip ta’ prodott rappreżentat fis-suq. Għalhekk, ġie konkluż li d-dejta tat-transazzjonijiet li jikkonċernaw l-importazzjonijiet taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa ma kinitx rappreżentattiva sabiex jiġi kkalkulkat twaqqigħ notevoli u ma kinitx adattata għal aktar analiżi.
(115)
Produttur tal-Unjoni indika li analiżi separata taż-żewġ kategoriji ta’ importazzjonijiet, jiġifieri għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa u skont reġim ta’ proċessar ’il ġewwa, ma kinitx tikkonforma mal-approċċ tar-reviżjoni preċedenti u kienet ukoll tmur kontra l-prattika konsistenti tal-Kummissjoni.
(116)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li, kif ġie konkluż fil-premessa (115), il-kwantitajiet impurtati jew skont ir-reġim ta’ proċessar ’il ġewwa jew għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa ma kinux biżżejjed biex iwasslu għal konklużjonijiet sinifikattivi. Meta wieħed iqis il-livell baxx tal-volum aggregat, din il-konklużjoni tapplika bl-istess mod lil dak il-volum.
5.4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
2007
2008
2009
PIR
Volum (tunnellati)
Singapor
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indiċi
100
93
130
156
Ċina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indiċi
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indiċi
100
117
81
77
Pajjiżi terzi oħra
67,8
327,5
74,2
73,2
Indiċi
100
483
109
108
Total
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indiċi
100
114
144
162
(117)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi għajr l-Indja żdiedu bi 62 % matul il-perijodu kkunsidrat, bis-sehem tas-suq jiżdied b’10 punti perċentwali minn 37,6 % għal 47,7 %, li kien jikkoinċidi maż-żieda fil-konsum fis-suq tal-UE. Fost il-pajjiżi esportaturi, is-Singapor, iċ-Ċina u l-Oman kienu l-fornituri prinċipali fis-suq tal-Unjoni.
Prezz tal-importazzjoni medju għal kull tunnellata (EUR)
2007
2008
2009
PIR
Singapor
44 218
36 590
27 007
22 485
Indiċi
100
83
61
51
Ċina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indiċi
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indiċi
100
93
78
76
Pajjiżi terzi oħra
38 324
35 987
45 628
46 938
Indiċi
100
94
119
122
Total
39 020
32 953
25 193
22 385
Indiċi
100
84
65
57
(118)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi naqsu b’mod sinifikanti bi 43 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm il-prezzijiet tal-pajjiżi esportaturi ewlenin (is-Singapor, iċ-Ċina u l-Oman) waqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni b’madwar 20 % matul il-PIR fuq bażi ta’ prodott bi prodott u l-volumi tal-importazzjoni jistgħu jitqiesu bħala sinifikanti, dawn l-importazzjonijiet bi prezz baxx milli jidher ma affettwawx il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-analiżi tax-xejriet tal-prezzijiet medji tal-importazzjoni kien imissha qieset it-tipi differenti ta’ prodotti. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li, konformi mal-prattika normali, l-analiżi ta’, fost oħrajn, ix-xejriet tal-prezzijiet trid issir abbażi tal-prodott ikkonċernat mingħajr ma jitqies is-sehem mis-suq ta’ kull tip ta’ prodott. Ta’ min jinnota wkoll li, f’dan il-każ, ma ttieħdet ebda konklużjoni mix-xejra fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi matul il-perijodu kkunsidrat. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(120)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni saħqu li l-importazzjonijiet minn, fost oħrajn, iċ-Ċina u l-Oman huma prinċipalment ta’ amoxicillin trihydrate għall-użu veterinarju u dan kien imissu tqies fl-analiżi tal-prezzijiet ta’ hawn fuq. F’dan ir-rigward, wieħed jinnota li l-prodott ikkonċernat ikopri l-antibijotiċi għall-użu kemm tal-bniedem, kif ukoll dak veterinarju. Barra minn hekk, it-tagħrif ipprovdut li jsostni din l-allegazzjoni ma ġiex sostanzjat. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(121)
Produttur tal-Unjoni wera dubju dwar il-bażi li fuqha saru l-paraguni bejn il-prezzijiet tal-amoxicillin trihydrate u l-ampicillin trihydrate fil-PIR minħabba li d-dejta tal-Eurostat ma tagħmilx distinzjoni bejn dawn iż-żewġ tipi ta’ prodotti. F’dan ir-rigward instab li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni għal dawn iż-żewġ tipi ta’ prodotti kienu simili, ma kienx diffiċli li wieħed jagħmel paragun tal-prezzijiet aggregati.
(122)
Safejn jikkonċerna l-importazzjonijiet mis-Singapor, il-produtturi kollha tal-Unjoni saħqu li dawn saru bi prezz tat-trasferiment bejn il-partijiet relatati. F’dawn iċ-ċirkostanzi, jekk dawn l-importazzjonijiet jiġu inklużi, ikun hemm distorsjoni tal-prezzijiet medji minn pajjiżi terzi oħra. Wieħed għandu jinnota li, kieku dawn l-importazzjonijiet kellhom jitħallew barra mill-paragun tal-prezzijiet, is-sejba msemmija hawn fuq dwar il-marġni tat-twaqqigħ tal-prezz ma tinbidilx b’xi mod sinifikanti, u l-konklużjoni li l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi ma jaffettwawx il-profitti tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ valida.
5.5. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(123)
Għall-indikaturi ekonomiċi li ġejjin li jirrigwardaw l-industrija tal-Unjoni, instab li analiżi u valutazzjoni notevoli kellhom jiffukaw fuq is-sitwazzjoni li kien hemm fis-suq ħieles: il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, is-sehem tas-suq u l-kapaċità ta’ profitt. Fejn kien possibbli u ġustifikat, dawn is-sejbiet ġew imqabbla mad-dejta tas-suq vinkolanti, sabiex jipprovdu stampa sħiħa tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(124)
Rigward indikaturi ekonomiċi oħra, madankollu, instab fuq il-bażi tal-investigazzjoni, li dawn setgħu jiġu eżaminati b’mod raġonevoli biss billi ssir referenza għall-attività sħiħa. Fil-fatt, il-produzzjoni (kemm għas-suq vinkolanti kif ukoll għas-suq ħieles), il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-inventarji, l-investimenti, il-ħażniet, l-impjiegi, il-produttività, il-pagi, it-tkabbir, il-kapaċità li jinġabar il-kapital jiddependu fuq l-attività kollha, kemm jekk il-produzzjoni tkun vinkolanti kif ukoll jekk tkun mibjugħa fis-suq ħieles.
(125)
Għadd ta’ indikaturi ekonomiċi fil-premessi li ġejjin ġew ikkoreġuti wara li waslu l-kummenti ta’ produttur tal-Unjoni dwar l-iżvelar aħħari tal-fatti u tal-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie propost li tintemm il-proċedura. Dawn it-tibdiliet ma kinux ta’ tip li jbiddlu l-konklużjoni rigward is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5.5.1. Produzzjoni, kapaċità u użu tal-kapaċità
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-kapaċità
100
100
104
107
Indiċi tal-produzzjoni
100
95
96
98
Indiċi tal-użu tal-kapaċità
100
95
92
91
(126)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet stabbli bejn l-2007 u l-2008 qabel ma żdiedet b’4 % mill-2008 sal-2009 u bi 3 punti perċentwali oħra matul il-PIR.
(127)
Madankollu, il-volum tal-produzzjoni ma segwiex din iż-żieda minħabba diffikultajiet tekniċi mhux previsti minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fl-2008, meta l-volum tal-produzzjoni naqas b’5 % u rkupra gradwalment sal-PIR.
(128)
Bħala riżultat taż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni marbuta ma’ waqgħa żgħira fil-produzzjoni, ir-rata tal-użu tal-kapaċità waqgħet kontinwament matul il-perijodu kkunsidrat u laħqet livell fil-PIR li kien ta’ 9 % inqas milli kien fl-2007.
5.5.2. Volum tal-bejgħ, prezz tal-bejgħ, sehem tas-suq
5.5.2.1. Bejgħ fis-suq ħieles
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
97
93
99
Indiċi tal-prezz medju tal-bejgħ
100
121
104
104
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
90
79
78
(129)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati matul il-PIR kien kemmxejn taħt il-livell tal-2007, u waqa’ b’7 % fl-2009 u mbagħad żdied b’sitt punti perċentwali matul il-PIR.
(130)
Il-prezz tal-bejgħ medju tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b’4 % matul il-perijodu kkunsidrat. Il-prezzijiet l-ewwel żdiedu sew b’21 % fl-2008 qabel ma waqgħu bi 17-il punt perċentwali fl-2009 u baqgħu stabbli matul il-PIR.
(131)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-impatt tal-prezzijiet ta’ importazzjonijiet mill-Indja fuq l-industrija tal-Unjoni ma kienx ġie stmat sew. Dwar dan, ġie nnotat li ma kienx instab ebda twaqqigħ tal-prezzijiet, kif imsemmi fil-premessa (115) ta’ hawn fuq. Barra minn hekk, kif ġie indikat fil-premessa preċedenti, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’4 % matul il-perijodu kkunsidrat. F’din is-sitwazzjoni, huwa meqjus li l-importazzjonijiet mill-Indja ma kellhom ebda effett negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
(132)
It-tnaqqis tal-bejgħ lil partijiet mhux relatati fis-suq tal-Unjoni ġie rifless fl-iżvilupp tas-sehem tas-suq li waqa’ bi 22 punt perċentwali matul il-PIR meta mqabbel mal-2007.
5.5.2.2. Suq vinkolanti
Suq vinkolanti fl-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
115
122
128
Indiċi tal-prezz medju tal-bejgħ vinkolanti
100
100
111
110
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
109
104
100
(133)
Filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati kien qed jonqos minkejja ż-żieda fid-domanda matul il-perijodu kkunsidrat, il-bejgħ vinkolanti żdied bi 28 %.
(134)
Is-sehem tas-suq fir-rigward tas-suq vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni żdied b’9 punti perċentwali fl-2008 qabel ma naqas gradwalment għal-livell tal-2007.
5.5.2.3. Sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni/Tkabbir
Bejgħ lil partijiet mhux relatati, bejgħ vinkolanti u użu vinkolanti
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
107
108
114
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
100
92
90
(135)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kollha ġie mkejjel billi żdiedu l-volumi tas-suq ħieles u ta’ dak vinkolanti fl-Unjoni. Għalkemm dan il-volum żdied matul il-perijodu kkunsidrat b’14 %, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’10 punti perċentwali peress li l-konsum tas-suq żdied bi 28 % matul l-istess perijodu. Dan jindika li l-industrija tal-Unjoni ma gawdietx mit-tkabbir fil-konsum.
5.5.3. Inventarji
Ħażniet
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
74
63
46
(136)
Il-livell tal-ħażna naqas b’54 % mill-2007 sat-tmiem tal-PIR, dan jista’ jiġi spjegat prinċipalment biż-żieda tad-domanda vinkolanti.
5.5.4. Kapaċità ta’ profitt
5.5.4.1. Kapaċità ta’ profitt fis-suq ħieles
Kapaċità ta’ profitt fis-suq ħieles
2007
2008
2009
PIR
Indiċi
100
447
218
253
(137)
Il-kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati fis-suq tal-Unjoni tjieb sostanzjalment b’153 punt perċentwali matul il-PIR. Dan l-iżvilupp jista’ jiġi spjegat b’żieda medja fil-prezzijiet ta’ 2 % u bi tnaqqis fl-ispiża tal-produzzjoni. Meta mqabbel mal-marġni ta’ profitt miksub matul il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-aħħar investigazzjoni ta’ skadenza, il-profitt żdied b’iktar minn 400 punt perċentwali.
(138)
Ta’ min jinnota li, ħlief għas-sena 2007, il-livell fil-profitt tal-industrija tal-Unjoni kien ’il fuq mill-marġni ta’ profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza preċedenti; jiġifieri 10 % (“il-profitt fil-mira”), matul il-perijodu kkunsidrat.
(139)
Żewġ produtturi tal-Unjoni saħqu li l-profitabbiltà ma kinitx ġiet stmata sew minħabba li l-profitti li nkisbu minn fornituri upstream relatati ġew imnaqqsin mill-ispejjeż tagħhom. F’dan ir-rigward, hija prattika konsistenti li l-profitti miksubin minn partijiet relatati involuti fil-produzzjoni tal-materja prima jiġu mnaqqsin. F’dawn iċ-ċirkostanzi, dan l-argument kellu jiġi miċħud.
5.5.4.2. Kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti
Kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti
2007
2008
2009
PIR
Indiċi
100
55
153
151
(140)
Il-kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni tjieb b’51 % matul il-PIR. Dan l-iżvilupp huwa spjegat l-aktar b’żieda medja fil-prezzijiet ta’ 10 %. Madankollu, billi din ix-xejra fil-prezzijiet hija bbażata fuq il-prezzijiet tat-trasferiment, l-ebda konklużjoni notevoli ma tista’ tiġi stabbilita minn dak li ntqal aktar ’il fuq.
5.5.5. Investmenti, introjtu fuq l-investimenti, likwidità u kapaċità li jinġabar il-kapital
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-investimenti
100
246
342
129
Indiċi tal-introjtu fuq l-investimenti
100
233
52
62
Indiċi tal-likwidità
100
236
83
107
(141)
L-investimenti żdiedu matul il-perijodu kkunsidrat. L-investimenti kienu relatati maż-żidiet fil-kapaċità tal-produzzjoni ddestinata kemm għas-suq vinkolanti kif ukoll għal dak ħieles.
(142)
L-investigazzjoni żvelat ukoll li l-introjtu fuq l-investimenti, jiġifieri l-profitt nett ta’ qabel it-taxxa tal-prodott imfisser bħala perċentwal tal-valur nett fuq il-kotba tal-assi fissi allokati għall-prodott, naqas matul il-perijodu kkunsidrat.
(143)
Il-likwidità żdiedet b’7 % matul il-perijodu kkunsidrat minħabba li t-tnaqqis fil-kapaċità ta’ profitt setgħet tiġi kkumpensata bi tnaqqis fl-inventarju matul it-tieni nofs tal-perijodu kkunsidrat.
5.5.6. Impjiegi, produttività u pagi
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-impjiegi
100
106
111
109
Indiċi tal-produttività
100
89
87
89
Indiċi tal-pagi
100
104
106
106
(144)
L-impjiegi żdiedu b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat skont l-investimenti fil-kapaċità tal-produzzjoni, filwaqt li l-pagi medji żdiedu b’6 % biss. Il-produttività naqset bi 11 % b’mod ġenerali wara d-diffikultajiet tekniċi mhux mistennija li kellu jiffaċċja wieħed mill-produtturi tal-Unjoni.
5.5.7. Kobor tal-ammont ta’ sussidji kumpensatorji u tas-sussidjar ta’ qabel
(145)
Minħabba l-volum tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja, l-impatt tal-ammont attwali ta’ sussidjar ma jistax jiġi kkunsidrat bħala wieħed sinifikanti.
(146)
Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet sostanzjalment mill-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni ’l hawn u matul il-perijodu kkunsidrat. Għalhekk, wieħed jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tirkupra b’mod sħiħ mis-sussidji ta’ qabel.
5.6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(147)
Bejn l-2007 u l-perijodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni, il-volum tal-importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat kien wieħed żgħir ħafna. Bl-eċċezzjoni ta’ ċerti indikaturi ta’ ħsara bħas-sehem tas-suq, il-volum tal-produzzjoni u l-introjtu fuq l-investiment, ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara li jinkludu l-kapaċità ta’ profitt (+ 153 %), il-prezz tal-bejgħ (+ 4 %), il-volum tal-bejgħ (+ 14 %), l-impjiegi (+ 10 %) u l-investimenti (+ 29 %) żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perijodu kkunsidrat. Il-livelli ta’ profitt miksuba fis-suq tal-Unjoni kienu, ħlief għas-sena 2007, ’il fuq mill-marġni ta’ profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza preċedenti; jiġifieri 10 %. Ix-xejra pożittiva murija mill-maġġoranza l-kbira ta’ indikaturi hija dovuta l-aktar lejn il-kredibbiltà u r-relazzjoni twila ħafna mal-konsumaturi li l-Unjoni żviluppat matul is-snin li għaddew, iżda wkoll lejn il-livell tal-prezz li din irnexxielha tikseb fis-suq.
(148)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-analiżi tax-xejriet tal-prezzijiet u tal-profitti għandha tqis in-nuqqasijiet ta’ materja prima fl-2007 u fl-2008. Ġie ddikjarat li dawn in-nuqqasijiet wasslu għal żidiet eċċezzjonali fil-prezzijiet u fil-profitti fl-2008, u, b’mod limitat fl-2009. Dwar dan, kif jidher fit-tabelli 5.5.2.1 u 5.5.4.1, il-livelli eċċezzjonali fil-prezzijiet u l-profitti huma rilevanti biss għall-2008. Il-livelli tal-profitti miksubin fl-2009 u waqt il-PIR ma jidhirx li għadhom affettwati min-nuqqasijiet ta’ materja prima. Il-konklużjoni, fil-premessa (139), li l-profitti matul il-perijodu kkunsidrat kienu ogħla mill-profitt fil-mira, għadha valida.
(149)
Rigward il-bejgħ vinkolanti, l-għażla għall-industrija tal-Unjoni biex tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq vinkolanti żgurat livelli għolja ta’ użu tal-kapaċità u ppermettiet li l-industrija tal-Unjoni setgħet tnaqqas l-ispejjeż fissi u tibqa’ kompetittiva għan-nefqa.
(150)
Bħala konklużjoni, minħabba l-iżvilupp pożittiv tal-indikaturi li jappartjenu għall-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkunsidrat.
5.7. Effett tal-importazzjonijiet issussidjati
(151)
Minħabba l-volumi baxxi tal-prodott ikkonċernat li ġew impurtati fl-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet issussidjati ma laqtux b’mod ħażin il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, kif issemma aktar ’il fuq, qed jitqies li l-industrija ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkunsidrat.
6. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TA’ ĦSARA
(152)
Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkonsidrat peress li ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara żvelaw xejriet pożittivi matul dan il-perijodu. Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, għalhekk ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ x’aktarx jirriżultaw f’rikorrenza ta’ ħsara.
6.1. Kapaċità żejda fil-pajjiż ikkonċernat
(153)
L-investigazzjoni żvelat li l-użu tal-kapaċità tal-produtturi esportaturi Indjani li qed jikkooperaw laħqu livelli għoljin ħafna matul il-PIR. Fuq din il-bażi, kapaċitajiet żejda, li jistgħu jiġu diretti lejn is-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri, jidhru li huma limitati.
(154)
Wara l-iżvelar għadd ta’ produtturi tal-Unjoni saħqu li l-kapaċitajiet żejda fl-Indja kienu għoljin u li r-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi esportaturi Indjani li kkooperaw ma kinitx rappreżentattiva tas-settur Indjan kollu. Produttur tal-Unjoni wasal biex iddikjara li l-kapaċitajiet żejda ta’ seba’ esportaturi ewlenin Indjani jirrappreżentaw volumi li huma ferm ogħla mill-konsum tas-suq ħieles tal-Unjoni.
(155)
Rigward dan, l-ewwel irid jiġi enfasizzat li r-rata ta’ użu tal-kapaċità tat-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw kienet medja peżata kkalkolata abbażi tad-dejta vverifikata, u b’relazzjoni speċifika għall-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, it-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw li kienu kkonċernati kienu produtturi kbar, u fost is-seba’ esportaturi Indjani li kien sejħilhom “ewlenin” ir-rikorrent. Għal kuntrarju ta’ dan, id-dejta mressqa mill-produtturi tal-Unjoni dwar il-kapaċitajiet żejda ta’ dawn is-seba’ produtturi Indjani kienet ibbażata primarjament fuq “l-għarfien tas-suq” u minkejja li ntalbu speċifikament biex iressqu l-provi sostanzjali dwar dan, dawn tal-aħħar ma tressqux. Għaldaqstant, dan it-tagħrif kellu jitwarrab u ġie kkonfermat li, abbażi tad-dejta vverifikata fil-fajl, il-kapaċitajiet żejda Indjani jidher li huma limitati.
6.2. Imġiba tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi Indjani
(156)
Fuq il-bażi tad-dejta minn statistika uffiċjali Indjana, kien stabbilit li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-għaxar swieq ewlenin tal-esportazzjoni tal-Indja kienu bħala medja madwar 20 % iktar baxxi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Dawn il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani kienu skont il-prezzijiet tal-atturi ewlenin l-oħra fis-suq tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (119). Instab li l-importazzjonijiet bi prezz baxx matul il-perijodu kkunsidrat minn dawn il-pajjiżi l-oħra ma kellhomx effett negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. F’dawn iċ-ċirkostanzi, huwa meqjus li, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani x’aktarx ma jkunux ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni peress li din diġà qed tiffaċċja kompetizzjoni minn pajjiżi esportaturi oħrajn b’imġiba ta’ pprezzar simili mingħajr ma ssofri l-ebda ħsara materjali.
(157)
Żewġ produtturi tal-Unjoni ddikjaraw ukoll li, kieku l-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, il-produtturi Indjani jdawru l-esportazzjonijiet li bħalissa qed jinbiegħu fi swieq oħrajn lejn l-Unjoni minħabba l-ġibda tal-prezzijiet tas-suq tal-Unjoni. L-ewwel nett wieħed jinnota li, li kieku l-produtturi Indjani kellhom idawru l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni, jidħlu f’kompetizzjoni ma’ pajjiżi terzi oħra li diġà qegħdin jesportaw kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni. Minbarra dan, kif imsemmi fil-premessa (119), ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi bi prezzijiet simili għall-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn swieq oħra, ma affettwawx il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, huwa meqjus li kieku kellhom jiżdiedu l-kwantitajiet tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-UE bi prezzijiet simili għal dawk ta’ swieq oħra tal-esportazzjoni, l-industrija tal-Unjoni ma ġġarrab ebda ħsara materjali.
(158)
Żewġ produtturi tal-Unjoni saħqu wkoll li minħabba li fl-Istati Uniti jeżistu l-projbizzjonijiet fuq l-importazzjoni minn ċerti impjanti ta’ produzzjoni tal-antibijotiċi Indjani, dan ser iwassal għal tidwir ta’ kwantitajiet addizzjonali lejn is-suq tal-Unjoni. Iżda, dwar dan, il-konklużjonijiet fil-premessa preċedenti dwar it-tidwir possibbli tal-esportazzjonijiet jibqgħu validi.
6.3. Suq vinkolanti
(159)
Filwaqt li s-suq vinkolanti kien jammonta għal 50 sa 60 % tas-suq ħieles u ta’ dak vinkolanti tal-Industrija tal-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat, il-konsum fis-suq vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni żdied b’iktar minn 20 % matul l-istess perijodu. Meta wieħed jikkunsidra l-karatteristiċi u d-daqs ta’ dan is-suq, wieħed jemmen li, jekk dawn il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, is-suq vinkolanti ma jiġix affettwat biż-żieda probabbli fl-esportazzjonijiet Indjani u għalhekk ikompli jiżgura rati għolja ta’ użu ta’ kapaċità kif ukoll ekonomiji fil-kobor għall-industrija tal-Unjoni.
6.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara
(160)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal aktar ’il fuq, ġie stabbilit li, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja x’aktarx ma jikkawżaw ebda ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni, peress li ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perijodu kkunsidrat minkejja l-importazzjonijiet sinifikanti u li kienu qed jiżdiedu minn pajjiżi oħra li kienu pprezzati bl-istess mod bħall-esportazzjonijiet Indjani lejn pajjiżi oħra. Għalhekk, ġie konkluż li ma kienx ikun hemm ħsara materjali, kieku l-miżuri kellhom jitħallew jiskadu.
7. INTERESS TAL-UNJONI
(161)
Produttur tal-Unjoni saħaq li kien imissha saret analiżi eżaminattiva dwar l-interess tal-Unjoni. Dwar dan, billi ġie konkluż li ma hemmx probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara, test dwar l-interess tal-Unjoni ma jservi għal xejn. F’dawn iċ-ċirkostanzi, din l-istqarrija ġiet miċħuda.
8. SORVELJANZA SPEĊJALI
(162)
Minħabba s-sejba dwar il-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tas-sussidji, kif imsemmi fil-premessa (100) u l-impatt li dan jista’ jkollu fuq il-flussi tal-kummerċ fil-ġejjieni, il-Kummissjoni ser tissorvelja l-volumi ta’ importazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Jekk ikun hemm xi tibdil sinifikanti f’dawn il-kwantitajiet, il-Kummissjoni tqis x’miżuri jkollha tieħu, jekk dawn ikunu meħtieġa.
(163)
Is-sorveljanza ser tkun limitata għal sentejn wara l-pubblikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
9. TMIEM
(164)
Fid-dawl tar-riżultati ta’ din l-investigazzjoni tar-reviżjoni, huwa meqjus xieraq li jiġi mħassar id-dazju kompensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa li joriġinaw fl-Indja.
(165)
Il-partijiet interessati ġew infurmati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ġie propost li tintemm l-investigazzjoni u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ġew diskussi fit-taqsimiet rilevanti hawn fuq u ma kinux ta’ tip li jbiddlu l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri kompensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġinaw fl-Indja, li kienet imnedija skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, hija b’dan mitmuma u l-miżuri fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja huma mħassra.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Awwissu 2011.