ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-22 ta’ Marzu 2012
li ttemm il-proċediment antidumping rigward l-importazzjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja
(2012/163/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b'mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. L-Inizjazzjoni
(1)
Fit-13 ta' Mejju 2011, il-Kummissjoni Ewropea ("il-Kummissjoni") ħabbret, b'notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) ("notifika tal-inizjazzjoni"), li l-inizjazzjoni ta' proċediment antidumpling fir-rigward tal-importazzjoni fl-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja ("il-prodott ikkonċernat").
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ħabbret, b'notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), l-inizjazzjoni ta' proċediment kontra s-sussidju fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata.
(3)
Il-proċediment antidumping inbeda wara lment li tressaq fil-31 ta' Marzu 2011 mill-European Industrial Fasteners Institute (EiFi) ("il-kwerelant") f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw iżjed minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom. L-ilment inkluda evidenza prima facie ta' dumping tal-imsemmi prodott u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex jiġġustifika l-inizjazzjoni ta' investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi magħrufa, lill-utenti magħrufa li kienu kkonċernati, u lill-awtoritajiet Indjani dwar l-inizjazzjoni tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni.
(5)
Il-partijiet kollha interessati, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta' smigħ.
1.2.1. It-teħid tal-kampjuni għall-produtturi esportaturi fl-Indja
(6)
Fid-dawl tal-għadd kbir apparenti ta' produtturi esportaturi fl-Indja, it-teħid tal-kampjuni kien stipulat fin-notifika tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku.
(7)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni jkunx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi fl-Indja ntalbu jippreżentaw ruħhom sa 15-il ġurnata mid-data tal-inizjazzjoni tal-investigazzjoni u jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku tagħhom, l-attivitajiet preċiżi tagħhom fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat u l-ismijiet u l-attivitajiet tal-kumpaniji relatati tagħhom kollha involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta' April 2010 sal-31 ta' Marzu 2011 ("il-perjodu tal-investigazzjoni" jew il-"PI").
(8)
B'kollox, ħames produtturi esportaturi, inkluż grupp ta' kumpaniji relatati fl-Indja, taw l-informazzjoni mitluba lilhom u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Dawn il-kumpaniji li kkoperaw irraportaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. It-tqabbil bejn id-dejta tal-Eurostat dwar l-importazzjoni u l-volum tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat irrappurtat għall-perjodu tal-investigazzjoni mill-ħames kumpaniji li kkoperaw, juri li l-koperazzjoni tal-produtturi esportaturi Indjani kienet qrib il-100 %. Għalhekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni li taw dawn il-ħames produtturi esportaturi.
(9)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, intgħażel kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni li jista' jkun investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Abbażi tal-informazzjoni li taw il-produtturi esportaturi, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' tliet produtturi esportaturi li għandhom l-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Abbażi tal-informazzjoni mit-teħid tal-kampjuni, il-kumpaniji jew il-gruppi magħżula ammontaw għal 99 % tal-volum totali tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkoperaw. Għalhekk tqies li kampjun bħal dan jippermetti limitazzjoni tal-investigazzjoni għal numru raġonevoli ta' produtturi esportaturi li jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli filwaqt li jkun żgurat livell għoli ta' rappreżentanza.
1.2.2. L-għażla tal-kampjun tal-produtturi esportaturi fl-Indja li kkoperaw
(10)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati u l-awtoritajiet Indjani ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Iż-żewġ produtturi esportaturi li ma ntgħażlux fil-kampjun insistew biex inkunu inklużi wkoll fil-kampjun. Madanakollu, fid-dawl ta' kemm huwa rappreżentattiv il-kampjun propost, kif inhu msemmi fil-premessa (8) hawn fuq, ġie konkluż li ma kienx meħtieġ li l-kampjun jiġi emendat jew imkabbar.
1.2.3. Eżami individwali tal-kumpaniji li ma ntgħażlux fil-kampjun
(11)
Żewġ produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun, talbu eżami individwali u wieġbu għall-kwestjonarju tal-antidumping fil-limitu taż-żmien.
(12)
Minħabba l-konklużjonijiet li l-proċediment antidumping attwali għandu jintemm għar-raġunijiet imsemmija iżjed 'l isfel, it-talbiet għal eżami individwali ma ġewx ikkunsidrati iżjed.
1.2.4. It-teħid tal-kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(13)
Fid-dawl tal-għadd kbir apparenti ta' produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjun kien stabbilit fin-Notifika tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(14)
Fin-Notifika tal-inizjazzjoni, il-Kummissjoni ħabbret li hija kienet għażlet proviżorjament kampjun tal-produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun ikkonsista minn ħames kumpaniji, minn 15-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa minn qabel l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, magħżula abbażi tal-volum tal-bejgħ tagħhom, il-qies u l-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. Huma rrappreżentaw 37 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u biex jikkummentaw dwar kemm hija xierqa din l-għażla, fi żmien 15-il ġurnata mid-data tal-pubblikazzjoni tan-Notifika tal-inizjazzjoni. L-ebda parti interessata ma opponiet il-kampjun propost li fih ħames kumpaniji.
(15)
Sussegwentement wieħed mill-ħames produtturi tal-Unjoni li ntgħażel fil-kampjun irtira l-koperazzjoni tiegħu. L-erba' kumpaniji li baqa' fil-kampjun irrappreżentaw 31 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. Għaldaqstant il-kampjun tqies li jirrappreżenta l-industrija tal-Unjoni.
1.2.5. It-teħid tal-kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(16)
Fid-dawl tal-għadd potenzjalment kbir ta' importaturi involuti fil-proċediment, it-teħid tal-kampjuni kien maħsub għall-importaturi fin-notifika tal-inizjazzjoni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Żewġ importaturi taw l-informazzjoni mitluba lilhom u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Minħabba li kienu ftit l-importaturi li ppreżentaw ruħhom, ġie deċiż li ma jittiħdux kampjuni.
1.3. It-tweġibiet tal-kwestjonarju u l-verifiki
(17)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-partijiet l-oħra kollha li ppreżentaw ruħhom sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Għaldaqstant il-kwestjonarji ntbagħtu lill-produtturi esportaturi fl-Indja li ntgħażlu fil-kampjun, lill-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, lill-importaturi fl-Unjoni li kkoperaw u lill-utenti kollha magħrufa li huma kkonċernati mill-investigazzjoni.
(18)
It-tweġibiet waslu mingħand il-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun u mingħand l-erba' produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun. L-ebda importatur u l-ebda utent ma wieġeb il-kwestjonarju.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li taw il-partijiet interessati u li qisitha meħtieġa għad-determinazzjoni tal-antidumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni.
(20)
Waħda mill-partijiet indikat li wieħed mill-produtturi esportaturi ressaq wisq indikazzjonijiet għall-kunfidenzjalità u ma tax verżjoni pubblika sinifikanti biżżejjed tat-tweġibiet tal-kwestjonarju tiegħu. Għaldaqstant l-informazzjoni mressqa minn din il-kumpanija m'għandhiex tiġi kkunsidrata u hija għandha titqies bħala parti li ma kkoperatx fl-investigazzjoni.
(21)
Madanakollu l-verżjoni mhux kunfidenzjali tat-tweġiba ta' dan il-produttur esportatur, li tikkonsisti fi tweġiba inizjali u f'verżjoni sħiħa msejsa fuq ittra ta' defiċjenza, ġiet ivvalutata mill-ġdid u nstab li hija sħiħa biżżejjed sabiex tikkwalifika bħala tweġiba pubblika sinifikanti. Għalhekk din l-indikazzjoni ma ntlaqgħetx.
(22)
Saru żjarat ta' verifika fl-istabbilimenti tal-partijiet li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, l-Italja;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, l-Italja;
-
Ugivis S.A., Belley, Franza.
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(23)
L-investigazzjoni tad-dumping u tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' April 2010 sal-31 ta' Marzu 2011. L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu minn Jannar 2008 sal-aħħar tal-PI ("il-perjodu kkunsidrat").
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom ("SSF") li joriġinaw mill-Indja, u li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70.
2.2. Il-prodott simili
(25)
Instab li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għalhekk dawn tqiesu li huma simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Il-valur normali
(26)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili tal-produtturi esportaturi Indjani li ntgħażlu fil-kampjun lil klijenti indipendenti sarx f'volumi rappreżentattivi, jiġifieri jekk il-volum totali ta' dan il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta' bejgħ mill-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI.
(27)
Fil-każ ta' produttur esportatur wieħed li ntgħażel fil-kampjun instab li ma kellu l-ebda bejgħ rappreżentattiv tal-prodott simili fis-suq domestiku. Għal dan il-produttur esportatur, il-valur normali kellu jinbena abbażi tal-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
3.1.1. Il-produtturi esportaturi li kkoperaw fil-kampjun li għandhom volum ta' bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali
(28)
Għall-produtturi esportaturi li għandhom bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali, il-Kummissjoni sussegwentement identifikat dawk it-tipi ta' prodotti li jinbiegħu fis-suq domestiku mill-produttur esportatur, li kienu identiċi jew direttament kumparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(29)
Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott partikolari kien ikkunsidrat rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum ta' dak it-tip ta' prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta 5 % jew iżjed tal-volum totali tat-tip ta' prodott kumparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(30)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-kumpaniji kkonċernati jistax ikun kkunsidrat li sar fl-andament ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta' prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(31)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta' tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew iżjed mill-ispiża kkalkulata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta' dak it-tip, u fejn il-prezz medju differenzjat ta' dak it-tip kien daqs jew iżjed mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv. Dan il-prezz ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip li sar matul il-perjodi tal-investigazzjoni, irrispettivament jekk dan il-bejgħ għamilx qligħ jew le.
(32)
Fejn il-volum tal-bejgħ li jagħmel qligħ ta' tip ta' prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali tal-bejgħ ta' dak it-tip, jew fejn il-prezz medju differenzjat ta' dak it-tip kien inqas mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-bejgħ li jagħmel qligħ ta' dak it-tip biss.
(33)
Għal tipi ta' prodotti li ma jinbigħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-valur normali kellu jinbena abbażi tal-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, in-nefqiet ġenerali u amministrattivi tal-bejgħ ("SG&A") u l-marġinu raġonevoli tal-qligħ żdiedu mal-ispiża medja tal-esportatur stess għall-manifattura ta' kull tip ta' prodott matul il-PI. Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, il-persentaġġ għall-SG&A u l-marġinu tal-qligħ kienu bbażati fuq il-medja differenzjata tal-SG&A u l-marġinu tal-qligħ mill-bejgħ ta' kull tip ta' prodott fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-produttur esportatur rispettiv.
3.1.2. Il-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun, li m'għandhomx volum ta' bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali
(34)
Għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma għandhomx bejgħ domestiku rappreżentattiv, il-valur normali nbena skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku billi mal-ispejjeż tal-kumpanija stess għall-manifattura tal-prodott simili żdiedu n-nefqiet tal-SG&A u marġinu raġonevoli tal-qligħ għal kull tip ta' prodott matul il-PI. Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, il-persentaġġ għall-SG&A u l-marġinu tal-qligħ kienu bbażati fuq il-medja differenzjata tal-SG&A u l-marġinu tal-qligħ mill-bejgħ ta' kull tip ta' prodott fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-produttur esportatur.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(35)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għall-esportazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.3. It-tqabbil
(36)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar skont kif joħroġ mill-fabbrika.
(37)
Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(38)
Fuq din il-bażi, fejn applikabbli u ġustifikat, saru provvedimenti għal spejjeż tat-trasport, spejjeż tal-merkanzija fuq il-baħar u tal-assigurazzjoni, spejjeż tat-tqandil u t-tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, skontijiet li ma jissemmewx fil-fattura u kummissjonijiet.
3.4. Il-marġini tad-dumping
3.4.1. Għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun
(39)
Gћall-kumpaniji li ntgħażlu fil-kampjun, il-valur normali medju differenzjat ta' kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni tqabbel mal-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif inhu stipulat fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(40)
Abbażi tal-metodoloġija ta' hawn fuq, il-marġini tad-dumping, espressi bħala persentaġġ tal-prezz CIF tal-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġinu tad-dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Madanakollu għandu jiġu nnutat li l-produttur esportatur Indjan, li għalih ma nstab l-ebda dumping, irrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni.
(42)
Abbażi tal-analiżi tiegħu tad-dokument ta' informazzjoni tal-Kummissjoni, il-kwerelant ikkalkula differenza ta' 25 % bejn il-valur normali stabbilit għall-produtturi esportaturi li fil-kampjun instab li qed jagħmlu dumping u dak tal-kumpanija li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping. Il-kwerelant argumenta li differenza bħal din ma għandhiex teżisti f'suq kompetittiv u li din mhix realistika għall-industrija ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx. Barra minn hekk, il-kwerelant allega li l-produttur esportatur li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping, akkwista skart tal-azzar li ma jissaddadx mingħand kumpaniji relatati fl-Unjoni u li konsegwenza ta' dan, wieħed ma setax jistrieħ fuq il-prezzijiet tax-xiri tal-materja prima biex jikkalkula l-ispiża tal-produzzjoni.
(43)
Il-valur normali tal-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping issejjes fuq l-ispiża tal-produzzjoni tiegħu għal kull tip ta' prodott li hija irħas minn tal-produtturi esportaturi l-oħra li ttieħdu fil-kampjum. Dan ġara primarjament minħabba l-fatt li l-kumpanija li kkoperat u li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping, tipproduċi hija stess azzar li ma jissaddadx minn skart tal-azzar li ma jissaddadx, u għalhekk hija integrata kollha kemm hi u tibbenefika mill-ekonomiji ta' skala, filwaqt li l-kumpaniji l-oħrajn jixtru vireg tal-wajer tal-azzar li ma jissaddadx bħala l-materja prima tagħhom għall-produzzjoni tal-qfieli tal-azzar li ma jissaddadx, fis-suq ħieles, inkluż mingħand l-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping.
(44)
Il-valur normali tal-produtturi esportaturi li kkoperaw u li nstab li kienu qed jagħmlu dumping ġie ddeterminat l-iżjed abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku għal kull tip ta' prodott. Hemm kompetizzjoni limitata biss fis-suq domestiku tal-Indja u l-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping biegħ biss kwantitajiet mhux rappreżentattivi matul il-PI b'mod domestiku.
(45)
Fejn jidħol l-akkwist tal-iskart tal-azzar li ma jissaddadx mill-produttur esportatur li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping, l-investigazzjoni wriet li din il-kumpanija kisbet skart kemm mingħand fornituri relatati u mhumiex relatati, dawn tal-aħħar jirrappreżentaw iżjed minn 70 % tal-kwantitajiet li nkisbu. Il-livelli tal-prezz tax-xiri għaż-żewġ tipi ta' akkwisti kienu komparabbli, anke meta jitqies it-tip ta' grad ta' skart.
(46)
Minħabba f'hekk, id-determinazzjoni tal-valur normali tal-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun hija kkonfermata u l-indikazzjonijiet li tressqu mill-kwerelant ma ntlaqgħux.
3.4.2. Għall-produtturi esportaturi l-oħra li kkoperaw
(47)
Il-marġni medju differenzjat tad-dumping tal-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-marġini stabbiliti għall-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun u li nstab li kienu qed jagħmlu dumping. Fuq din il-bażi, il-marġini tad-dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun kien stabbilit għal 24,6 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(48)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjan li kkopera, wara l-iżvelar li l-Kummissjoni biħsiebha ttemm il-proċediment, insista li t-talba tiegħu għal eżami individwali għandha tiġi aċċettata, billi argumenta li l-marġinu tad-dumping żvelat għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun ma jirriflettix is-sitwazzjoni tiegħu.
(49)
It-talba għal eżami individwali ma ġietx ivvalutata mill-Kummissjoni minħabba li f'każ ta' terminazzjoni, id-determinazzjoni tal-marġinu ma jibqax kwistjoni.
3.4.3. Għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx
(50)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħra kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta' koperazzjoni. Tqabblu l-kwantitajiet ta' esportazzjoni totali indikati fit-tweġibiet tat-teħid tal-kampjuni li waslu mingħand il-produtturi esportaturi kollha li kkoperaw, mal-importazzjonijiet totali mill-Indja kif jirriżulta mill-istatistiki tal-Eurostat. Instab li l-persentaġġ tal-koperazzjoni kien ta' 97 %. Fuq din il-bażi, il-livell ta’ koperazzjoni tqies li huwa gћoli. Għalhekk kien ikkunsidrat xieraq li jiġi stabbilit marġinu tad-dumping għal produtturi esportaturi li ma kkoperawx fuq il-livell li jikkorrispondi mal-marġinu medju tad-dumping stabbilit għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun. Infatti, it-tagħrif disponibbli jissuġġerixxi li l-prezzijiet medja tal-esportazzjoni tal-esportaturi Indjani li ma kkoperawx, matul il-PI kienu jaqblu ma' dawk li nstabu għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda indikazzjoni disponibbli li turi valuri normali differenti għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx.
(51)
Fuq din il-bażi, il-livell tad-dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit gћal 24,6 % tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
4. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni
(52)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni li ngħatat fl-ilment, id-dejta li nġabret mingħand il-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(53)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata li hija madwar it-52 000 tunnellata matul il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-produtturi li ma ppreżentawx ruħhom fil-proċediment.
(54)
Kif indikat fil-premessa (13) ta' hawn fuq, it-teħid tal-kampjuni ġie applikat għall-investigazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni. Mill-15-il produttur tal-Unjoni li taw id-dejta qabel l-inizjazzjoni tal-proċediment, intgħażel kampjun ta' ħames kumpaniji. Sussegwentement, kif spjegat fil-premessa (15) ta' hawn fuq, kumpanija waħda ddeċidiet li ma tikkoperax fl-investigazzjoni. Il-bqija tal-kumpaniji li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun irrappreżentaw madwar 32 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI u tqiesu li jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni.
4.2. L-industrija tal-Unjoni
(55)
Il-produtturi kollha magħrufa tal-Unjoni, imsemmija fil-premessa (52) ta' hawn fuq jitqiesu li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn 'il quddiem jissejħu "l-industrija tal-Unjoni".
5. ID-DANNU
5.1. Kummenti preliminari
(56)
L-istatistiki rilevanti tal-Eurostat dwar l-importazzjoni, flimkien mad-dejta li ngħatat fl-ilment u d-dejta li nġabret mingħand il-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, inklużi t-tweġibijiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intużaw fl-evalwazzjoni tal-fatturi rilevanti tad-dannu.
(57)
L-analiżi tad-dannu fir-rigward tad-dejta makroekonomika, bħall-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, u l-impjiegi u l-produttività, hija bbażata fuq id-dejta tal-industrija tal-Unjoni b'mod sħiħ.
(58)
L-analiżi tad-dannu fir-rigward tad-dejta mikroekonomika, bħall-prezzijiet tat-tranżazzjoni, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment, il-ħila li jiżdied il-kapital, il-ħażniet, u l-pagi, hija bbażata fuq id-dejta tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun.
(59)
L-erba' produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intgħażlu wkoll fir-reviżjoni tal-iskadenza tal-miżuri antidumping li japplikaw għall-importazzjonijiet tal-SSF li joriġinaw miċ-Ċina u t-Tajwan, konkluża fis-7 ta' Jannar 2012 (4). F'dik ir-reviżjoni, kumpanija waħda oħra, li ma ntgħażlitx fil-kampjun tal-investigazzjoni preżenti, ġiet inkluża fil-kampjun. Minħabba li l-perjodu kkunsidrat għall-analiżi tad-dannu jaħbat ma' dak tar-reviżjoni tal-iskadenza, id-dejta għall-2008 u l-2009 huma identiċi ħlief għal dik il-kumpanija waħda. Billi jiġu żvelati ċ-ċifri tal-2008 u l-2009, ikun possibbli li jitnaqqsu ċ-ċifri tal-kumpanija li ma ġietx inkluża fil-kampjun tal-każ preżenti. Għaldaqstant, il-mikroindikaturi bħall-ħażniet, il-pagi, l-investimenti, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investimenti u l-profitabbiltà, ġew indiċjati.
5.2. Il-konsum tal-Unjoni
(60)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni stess kif intqal fl-ilment u kontrovverifikat bit-tweġibiet tal-kwestjonarji tal-kampjun u d-dejta vverifikata li nġabret mingħand il-produtturi li ntgħażlu fil-kampjun. Barra minn hekk, ġie kkunsidrat ukoll il-volum tal-importazzjonijiet ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat għall-perjodu kkunsidrat.
(61)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
2008
2009
2010
PI
Il-konsum tal-Unjoni (tunnellati)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indiċi (2008 = 100)
100
84
101
109
Sors: il-Eurostat, id-dejta fl-ilment u t-tweġibiet tal-kwestjonarju.
(62)
Il-konsum totali fis-suq tal-UE żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009 kien hemm tnaqqis drastiku ta' 16 %, allegatament minħabba l-effetti negattivi globali tal-kriżi ekonomika fuq is-suq, u li wara dan il-konsum reġa' rkupra b'21 % bejn l-2009 u l-2010 u b'7 % oħra bejn l-2010 u l-PI.
5.3. Importazzjonijiet mill-Indja
(63)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indja żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 2
2008
2009
2010
PI
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Indja (tunnellati)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indiċi (2008 = 100)
100
130
151
165
Is-sehem mis-suq
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indiċi (2008 = 100)
100
155
149
152
Sors: il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi esportaturi.
(64)
L-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b'mod sinifikanti b'65 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda kienet l-iżjed b'saħħitha bejn l-2008 u l-2009 meta l-importazzjonijiet żdiedu bi 30 % u meta l-konsum naqas b'16 %. Minn sena għal sena, l-importazzjonijiet mill-Indja baqgħu jiżdiedu matul l-2010 (+16 %) u matul il-PI (+10 %).
5.4. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
Tabella 3
2008
2009
2010
PI
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet f’EUR/tunnellata
3 531
2 774
2 994
3 216
Indiċi (2008 = 100)
100
79
85
91
Sors: il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(65)
Il-prezzijiet medja tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b'mod ġenerali b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan jispjega ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-Indja minn 12,1 % sa 18,3 % matul l-istess perjodu. L-ogħla żieda seħħet bejn l-2008 u l-2009, meta l-esportaturi Indjani kisbu iżjed minn sitt punti perċentwali tas-sehem mis-suq.
(66)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medja differenzjata tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun imposti fuq il-klijenti mhux relatati mas-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell kif joħroġ mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji differenzjati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-Indja lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(67)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala persentaġġ tad-dħul tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun matul il-PI, wera twaqqigħ tal-prezz li jvarja bejn it-3 % u t-13 %. Dwar dan, għandu jiġi nnutat li l-produttur esportatur Indjan li ma nstabx li kien qed jagħmel id-dumping, kellu l-ogħla marġinu ta' twaqqigħ.
5.5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(68)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkluda valutazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għall-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu analizzat.
5.5.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni, il-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
Tabella 4
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-produzzjoni (tunnellati)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indiċi (2008 = 100)
100
81
89
75
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indiċi (2008 = 100)
100
90
92
79
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
49 %
44 %
48 %
46 %
Indiċi (2008 = 100)
100
90
98
94
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(69)
It-tabella ta' hawn fuq turi li l-produzzjoni naqset b'mod sinifikanti b'25 % matul il-perjodu kkunsidrat. B'rabta mat-tnaqqis fid-domanda, il-produzzjoni naqset mod drastiku b'19 % fl-2009, u wara rkuprat b'madwar 10 % fl-2010. Matul il-PI, għalkemm il-konsum tal-Unjoni żdied b'7 % il-produzzjoni tal-Unjoni reġgħet naqset b'madwar 17 % meta mqabbla mas-sena ta' qabel.
(70)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’madwar 21 % matul il-perjodu kkunsidrat. Anke l-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset matul il-perjodu kkunsidrat, u b'mod konsistenti baqgħet taħt il-50 %.
5.5.2. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 5
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-bejgħ (tunnellati)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indiċi (2008 = 100)
100
80
82
86
Is-sehem mis-suq
4,65 %
4,41 %
3,76 %
3,66 %
Indiċi (2008 = 100)
100
95
81
79
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(71)
Fil-kuntest ta' żieda fil-konsum (+9 %), il-volum tal-bejgħ tal-prodott simili meta jinbiegħ lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni naqas b'14 % matul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba f'hekk, is-sehem mis-suq naqas minn 46,5 % fl-2008 għal 36,6 % matul il-PI. Wara tnaqqis qawwi fl-2009 (-20 %), il-volum tal-bejgħ irkupra daqsxejn fl-2010 u matul il-PI.
5.5.3. It-tkabbir
(72)
Il-konsum tal-Unjoni żdied b'9 % bejn l-2008 u l-PI. Madanakollu il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqsu fl-istess perjodu b'14 % u 21 % rispettivament. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b'mod sinifikanti b'65 %.
5.5.4. L-impjiegi
Tabella 6
2008
2009
2010
PI
In-numru ta’ impjegati
1 007
863
821
761
Indiċi (2008 = 100)
100
86
82
76
Il-produttività (unità/impjegat)
Indiċi (2008 = 100)
100
95
110
99
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(73)
Minħabba t-tnaqqis fl-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni, in-numru tal-impjegati tnaqqas bl-istess mod b'24 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-PI, l-ispiża għal kull impjegat żdiedet b'6 %.
(74)
Il-produttività tal-ħaddiema fl-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni għal kull persuna impjegata għal kull sena, naqset xi ftit b'1 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din laħqet l-iktar livell baxx fl-2009, u wara bdiet tirkupra lejn il-PI.
5.5.5. Il-prezzijiet tal-unità medji fl-Unjoni
Tabella 7
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-UE għal klijenti mhux relatati (EUR għal kull tunnellata)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indiċi (2008 = 100)
100
64
90
98
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi li ntgħażlu fil-kampjun.
(75)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kien sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ b'36 % fil-kuntest tar-riċessjoni ekonomika u tat-tnaqqis konsiderevoli fil-prezzijiet tal-importazzjoni mill-Indja (-21 %). Matul l-2010 u l-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni reġgħu rkupraw.
(76)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ fl-2009 irrifletta t-tnaqqis fl-ispejjeż li waqgħu bi 18 % meta mqabblin mal-livelli fl-2008. Primarjament it-tnaqqis fl-ispejjeż kien minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima, speċjalment tan-nikil, li għandu dinamika instabbli tal-prezz. Madanakollu, l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ iżjed mit-tnaqqis fl-ispejjeż, fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx fl-2009.
5.5.6. Il-profitabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital.
Tabella 8
2008
2009
2010
PI
Il-profitabilità tal-bejgħ fl-UE (% tal-bejgħ nett)
Indiċi (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Il-fluss tal-flus
Indiċi (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
L-investimenti (EUR)
Indiċi (2008 = 100)
100
29
59
6
Ir-redditu fuq l-investimenti
Indiċi (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(77)
L-investigazzjoni wriet li, anke meta t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ irrifletta parzjalment it-tnaqqis fl-ispejjeż, il-prezz tal-industrija tal-Unjoni kien taħt pressjoni bl-importazzjonijiet tal-SSF mill-Indja. Il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet negattiva sa mill-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Speċjalment fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ iżjed mit-tnaqqis fl-ispejjeż, fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx. Dan wassal biex matul dik is-sena tiddeterjora b'mod sinifikanti l-profitabbiltà. Madanakollu, fl-2010 u matul il-PI, il-profitabbiltà marret għall-aħjar, iżda xorta baqgħet negattiva.
(78)
Il-fluss tal-flus, li huwa l-ħila tal-industrija li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess, segwa xejra simili għal dik tal-profitabbiltà. Dan laħaq l-iktar livell baxx tiegħu fl-2009, u wara wera xejra ta' żieda u nbidel f'wieħed pożittiv matul il-PI.
(79)
Wara li fl-2008 saru investimenti fil-produzzjoni tal-SSF, l-investimenti naqsu b'94 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-redditu fuq l-investiment wera żvilupp negattiv simili li jaqbel mar-riżultati negattivi li kisbet l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u baqa' dejjem negattiv.
(80)
L-evoluzzjoni tal-profitabbiltà, il-fluss tal-flus u l-livell baxx tal-investimenti huma minħabba l-fatt li l-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun jista' jkun li sabu diffikultajiet biex iżidu l-kapital.
5.5.7. Il-ħażniet
Tabella 9
2008
2009
2010
PI
Il-ħażna tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni
Indiċi (2008 = 100)
100
92
100
103
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(81)
Il-livell tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun żdied bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009 il-livell tal-ħażna tal-għeluq naqas bi 8 %; u wara, fl-2010 u matul il-PI, dan żdied bi 8 % u 3 % rispettivament.
5.5.8. Il-kobor tal-marġinu attwali tad-dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(82)
Huwa mfakkar li l-ikbar produttur esportatur Indjan li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li ma kienx qed jagħmel dumping. Għaldaqstant l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping ammontaw għal 13 % tal-volum totali tal-SSF esportati mill-Indja lejn l-Unjoni. Meta wieħed iqis il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini attwali tad-dumping jista' jitqies bħala negliġibbli.
5.6. Konklużjoni dwar id-dannu
(83)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu bħall-produzzjoni (- 25 %), l-utilizzazzjoni tal-kapaċità (- 6 %), il-volum tal-bejgħ (- 14 %), is-sehem mis-suq (- 21 %), u l-impjiegi (- 24 %) iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Fil-kuntest ta' żieda fil-konsum, kemm il-volum tal-bejgħ kif ukoll is-sehem mis-suq waqgħu. Il-volum tal-bejgħ irkupra daqsxejn fl-2010 u matul il-PI meta mqabbel mal-2009; madanakollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx terġa' tikseb is-sehem tagħha li tilfet mis-suq fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani li żdiedu b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, bi prezzijiet li konsistentement naqqsu lil dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(84)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħall-fluss tal-flus u l-profitabbiltà kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-ħila tal-industrija Komunitarja biex iżżid il-kapital naqset ukoll.
(85)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. IL-KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(86)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja u li huma l-oġġett ta' dumping, ikkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jitħalla jiġi kklassifikat bħala materjali. Il-fatturi magħrufa ħlief l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li fl-istess waqt jista' jkun li qed jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll sabiex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi oħrajn ma ġiex attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(87)
Huwa mfakkar li l-ikbar produttur esportatur Indjan, imsemmi fil-premessi (40) u (41), li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li ma kienx qed jagħmel dumping. Għaldaqstant, 13 % biss tal-esportazzjonijiet Indjani tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI saru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Dawn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping kellhom sehem mis-suq ta' 2 % matul il-PI.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(88)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'14 % u s-sehem mis-suq waqa' b'21 %.
(89)
Fir-rigward tal-prezzijiet, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni, tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, instab li naqqsu l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Madanakollu, dawn kienu madwar 12 % ogħla mill-prezzijiet tal-kumpanija Indjana li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping.
(90)
Abbazi ta' dan kollu, huwa kkunsidrat li l-volum limitat tal-importazzjoni fuq l-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping, li kellu prezzijiet ogħla mill-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, seta' kellhom biss rwol limitat ħafna, jekk kellhom, fid-deterjorazzjoni s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex l-oġġett ta' dumping
(91)
Il-volum totali tal-importazzjonijiet mill-Indja żdied drammatikament b'65 % matul il-perjodu kkunsidat, u żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 12,1 % sa 18,3. Madanakollu, kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping irrappreżentaw 87 % tal-volum totali tal-esportazzjoni Indjana matul il-PI, li jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta' 15 % matul il-PI, b'kuntrast mas-sehem mis-suq ta' 2 % tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping fl-istess perjodu.
(92)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b'mod ġenerali b'9 % fil-perjodu kkunsidrat, u baqgħu dejjem inqas mill-prezzijiet tal-importazzjoni mill-bqija tad-dinja u mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madanakollu huwa xieraq li jkun innutat li kif spjegat fil-premessa (89), instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni li mhumiex l-oġġett ta' dumping naqqsu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni iżjed minn dawk tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
6.3.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
Tabella 10
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra f'tunnellati
50 010
37 633
54 454
59 255
Indiċi (2008 = 100)
100
75
109
118
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indiċi (2008 = 100)
100
90
107
109
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra f'EUR/tunnellata
5 380
5 236
5 094
5 234
Indiċi (2008 = 100)
100
97
95
97
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Malasja (tunnellati)
13 712
9 810
9 611
9 966
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Malasja
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Malasja f'EUR/tunnellata
4 203
2 963
3 324
3 633
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Filippini (tunnellati)
7 046
5 406
15 576
18 149
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Filippini
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Filippini f'EUR/tunnellata
4 645
3 474
3 714
3 912
Il-volum tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (tunnellati)
2 332
2 452
3 217
3 288
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina f'EUR/tunnellata
4 004
4 561
5 272
5 648
Il-volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (tunnellati)
4 304
3 703
6 451
6 640
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mit-Tajwan f'EUR/tunnellata
5 092
4 719
4 755
4 943
Sors: il-Eurostat.
(93)
Abbażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-SSF li joriġinaw minn pajjiżi terzi oħra żdied bi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess waqt, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu b'madwar 3 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tagħhom mis-suq żdied b'madwar 9 %.
(94)
Kien hemm miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-SSF mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mit-Tajwan fis-seħħ sa mid-19 ta' Marzu 2005. Minkejja li kien hemm il-miżuri, l-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm is-sehem mis-suq baqa' pjuttost modest, bi 2,5 % u 5,1 % rispettivament matul il-PI. Sorsi ewlenin oħra tal-importazzjonijiet huma l-Filippini u Malasja. L-importazzjonijiet, speċjalment dawk mill-Filippini żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, u żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 5,8 % fl-2008 għal 13,8 % matul il-PI.
(95)
Fir-rigward tal-Malasja, kien hemm xejra ta' tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat, iżda l-importazzjonijiet xorta kellhom sehem mis-suq ta' 7,6 % matul il-PI. Il-volum tal-importazzjoni mill-Filippini żdied b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Madanakollu, kif ħareġ mill-investigazzjoni, il-prezz medju tal-importazzjoni mill-Filippini kien ferm ogħla, notevolment madwar 20 %, mill-prezz medju tal-SSF Indjani.
(96)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-importazzjoni, il-prezzijiet medji ġenerali tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra baqgħu relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u kienu dejjem ogħla mill-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja.
(97)
Abbażi ta’ dan kollu, ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ma kkawżawx id-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika
(98)
Il-kriżi ekonomika tispjega parzjalment il-kontrazzjoni tal-konsum tal-Unjoni fl-2009. Madanakollu, huwa xieraq li jiġi nnutat li minkejja li l-konsum naqas b'16 % fl-2009, il-volum tal-importazzjonijiet Indjani żdied bi 30 %.
(99)
Fl-2010 u matul il-PI, il-konsum tal-Unjoni żdied meta mqabbel mal-irkupru ekonomiku ġenerali. Madanakollu, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied b'ammont żgħir, bi 3 % fl-2010 u b'4,7 % matul il-PI. Dan jaqbel maż-żieda annwali fl-importazzjonijiet Indjani b'16 % u 10 % rispettivament.
(100)
F’kundizzjonijiet ekonomiċi normali u fin-nuqqas ta’ pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet u livelli ogħla ta’ importazzjoni mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni seta’ kellha daqsxejn tad-diffikultà biex tlaħħaq mat-tnaqqis fil-konsum u ż-żieda fl-ispejjeż fissi ta’ unità minħabba t-tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità li ġarrbet. Madanakollu, l-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx, li l-maġġoranza tagħhom instab li mhumiex l-oġġett ta' dumping, intensifikaw l-effett tar-riċessjoni ekonomika u anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni setgħetx tirkupra u lanqas tikseb mill-ġdid is-sehem mis-suq li ntilef għall-importazzjonijiet Indjani.
(101)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika tal-2008-2009 setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, din ma tistax tiġi kkunsidrata li tħalli impatt materjali fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
6.3.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun
Tabella 12
2008
2009
2010
PI
Il-bejgħ esportat f'tunnellati
967
689
933
884
Indiċi (2008 = 100)
100
71
97
91
Il-prezz tal-bejgħ ta’ unità f’EUR
4 770
3 060
4 020
4 313
Indiċi (2008 = 100)
100
64
84
90
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(102)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun naqas b'9 % filwaqt li l-prezzijiet medji tal-esportazzjoni waqgħu b'10 %. Filwaqt li ma jistax jiġi eskluż li x-xejra negattiva tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tista' tħalli iżjed impatt negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li minħabba l-volum baxx tal-esportazzjonijiet meta mqabbel mal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, dan l-impatt mhuwiex materjali fir-rigward tad-dannu li nstab.
6.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(103)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li matul il-perjodu kkunsidrat kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li joriġinaw mill-Indja. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet naqqsu b'mod kostanti l-prezzijiet li titlob l-industija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(104)
Madanakollu, fid-dawl tas-sejba li l-ikbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżenta 87 % tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni fil-PI, ma esportax SSF lejn l-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping, huwa kkunsidrat li l-konnessjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li jammontaw għal 13 % biss tal-kwantità totali esportata mill-Indja, u d-dannu li ġarrbu l-industrija tal-Unjoni ma tistax tiġi stabbilita biżżejjed. Filfatt, ma jistax jiġi argumentat li l-esportazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta' dumping, fid-dawl tal-volum limitat tagħhom u tas-sehem limitat ħafna tagħhom mis-suq (2 %) u l-fatt li prezzijiet tagħhom kienu fil-medja 12 % ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, qed jikkawżaw id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(105)
L-analiżi tal-futturi magħrufa l-oħra, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, inklużi l-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-kriżi ekonomika u l-prestazzjoni fl-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun, turi li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni qed jidher li ġej mill-impatt tal-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex l-oġġett ta' dumping u li jirrappreżentaw 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI u li saru bi prezzijiet sinifikament iktar baxxi minn dawk tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
7. TERMINAZZJONI TAL-PROĊEDIMENT ANTIDUMPING
(106)
Fin-nuqqas ta' konnessjoni kawżali materjali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li l-miżuri antidumping mhumiex meħtieġa u għalhekk il-proċediment antidumping preżenti għandu jiġi terminat skont l-Artikolu 9(2) tar-Regolament bażiku.
(107)
Il-kwerelant u l-partijiet interessati l-oħra kollha ġew infurmati b’dan u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ma biddlux il-konklużjoni li l-proċediment antidumping preżenti għandu jiġi terminat.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment antidumping rigward l-importazzjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70, u li joriġinaw mill-Indja, huwa b'dan itterminat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Marzu 2012.