ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), kterou poskytlo Řecko společnosti United Textiles SA
(oznámeno pod číslem C(2011) 9385)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/541/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Po obdržení informací, že Řecko zamýšlí poskytnout státní záruku za nové úvěry ve výši 35 milionů EUR určené na financování společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE (která je známá pod anglickým názvem „United Textiles“ a na niž se dále odkazuje pomocí tohoto názvu), požádala Komise dopisy ze dne 11. září 2008, 14. října 2008, 20. října 2008, 18. listopadu 2008 a 4. prosince 2008 řecké orgány, aby se k tomuto opatření vyjádřily. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 15. října 2008 a 10. listopadu 2008, poskytnuté odpovědi však nebyly úplné.
(2)
Dne 3. března 2009 proto Komise vydala příkaz k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a požádala Řecko, aby poskytlo veškeré informace, které jsou potřebné pro posouzení toho, zda společnost United Textiles obdržela státní podporu a zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Řecko požadované informace poskytlo v dopise ze dne 11. března 2009.
(3)
Komise si vyžádala další informace ohledně státního opatření uvedeného v 1. bodě odůvodnění a řady dalších opatření ve prospěch společnosti United Textiles a jejích úvěrujících bank, a to dopisy ze dne 20. března 2009, 8. února 2010, 17. března 2010, 19. července 2010 a 23. srpna 2010. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 7. dubna 2009, 25. února 2010, 26. března 2010, 13. srpna 2010 a 30. srpna 2010.
(4)
Na žádost řeckých orgánů se dne 7. července 2010 uskutečnila schůzka. Při této příležitosti byl předložen nový návrh plánu restrukturalizace společnosti United Textiles. Společnost potvrdila, že nový plán není spojen s předchozími restrukturalizačními opatřeními, která byla provedena v roce 2007 a která byla neúspěšná.
(5)
Dopisem ze dne 27. října 2010 Komise Řecko informovala, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s ohledem na tato opatření:
a)
státní záruka poskytnutá v květnu 2007;
b)
restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, k níž došlo v roce 2009;
c)
státní záruka poskytnutá v červnu 2010.
(6)
Řecko podalo připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) dne 31. prosince 2010.
(7)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatřením vyjádřily.
(8)
Dne 7. a 9. února 2011 obdržela Komise připomínky společnosti United Textiles. Připomínky byly předány Řecku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jeho připomínky byly obdrženy dne 4. května 2011.
(9)
Dne 28. července 2011 si Komise od řeckých orgánů vyžádala doplňkové informace a Řecko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 30. srpna 2011.
(10)
Na žádost řeckých orgánů se dne 4. dubna 2011 uskutečnila schůzka. Na této schůzce předložily řecké orgány tvrzení ohledně údajných opatření podpory.
II. PODROBNÝ POPIS ÚDAJNÉ PODPORY
II.a) Potenciální příjemci
(11)
United Textiles je významná řecká textilní společnost, která je kótována na aténské burze cenných papírů. V roce 2008 činil její odbyt v Řecku 45 % (38 % v roce 2007), v ostatních státech EU 54 % (60 % v roce 2007) a ve třetích zemích 1 % (2 % v roce 2007).
(12)
V roce 2009 měla společnost celková aktiva ve výši 201,7 milionu EUR a obrat ve výši 4,5 milionu EUR (omezený prodej zásob). Odbyt v předchozích letech činil 30,6 milionu EUR v roce 2008 a 74,7 milionu EUR v roce 2007. Na konci roku 2009 měla společnost 839 zaměstnanců. Podnik má čtyři dceřiné společnosti nacházející se ve třech zemích, v Bulharsku, Albánii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Hlavním akcionářem podniku je offshore společnost s názvem European Textiles Investments Ltd (Mauricius).
(13)
Společnost United Textiles působí v oblasti výroby oděvů, vláken a tkanin. Své výrobky prodává na velkoobchodních i maloobchodních trzích. Má 12 výrobních závodů v různých řeckých krajích. Tyto výrobní závody i výrobní závody dceřiných společností uvedených v 12. bodě odůvodnění od roku 2008 kvůli nedostatku provozního kapitálu nefungují.
(14)
Situace společnosti se přinejmenším od roku 2004 soustavně zhoršuje, což se projevuje tím, že postupně klesá odbyt a podnik vykazuje záporný zisk před zdaněním a od roku 2008 záporný vlastní kapitál. Záporný vlastní kapitál znamená, že podle řeckých právních předpisů může být společnost zlikvidována (5).
(15)
Podle výročních zpráv společnosti je od roku 2001 podpora ze strany úvěrujících bank omezená a úvěrové linky a půjčky se snížily. Počínaje červnem 2008 byla velká část provozů společnosti uzavřena. V březnu 2009 byla výroba téměř úplně zastavena. V červenci 2008 se hlavní akcionář společnosti rozhodl, že se nebude podílet na plánovaném navýšení kapitálu. Od roku 2008 není většina bankovních úvěrů řádně splácena. Od února 2010 bylo obchodování s akciemi společnosti na aténské burze cenných papírů pozastaveno. Podle oznámení zveřejněných společností na jejích internetových stránkách (6) a na internetových stránkách aténské burzy cenných papírů (7) nebyla kvůli zastavení práce zveřejněna její účetní závěrka za rok 2010, přičemž tato situace přetrvala ke dni 29. srpna 2011, což je datum posledního dostupného oznámení.
(16)
Řeckými bankami, které společnosti United Textiles poskytovaly úvěry a jichž se týkají předmětná opatření státní podpory, jsou Ethnikí Trápeza tis Elládos (Řecká národní banka), Emporikí Trápeza (Komerční banka, „Emporiki Bank“), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Řecká zemědělská banka), Alpha Bank a Eurobank. Jedná se o komerční banky, které poskytují celou škálu finančních produktů a služeb. Všechny tyto banky mají dceřiné společnosti v ostatních zemích Evropské unie, konkrétně v Bulharsku, ve Francii, na Kypru, v Lucembursku, Německu, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku a ve Spojeném království (8).
II.b) Posuzovaná opatření
(17)
V letech 2007-2010 byla ve prospěch společnosti United Textiles provedena tři státní opatření, která mohla zahrnovat prvky státní podpory; tato opatření jsou popsána v 18. až 23. bodě odůvodnění.
První opatření: státní záruka z května 2007
(18)
Dne 30. května 2007 získala Řecká národní banka, úvěrující banka podniku United Textiles, státní záruku za nový úvěr, který zahrnoval: a) restrukturalizaci stávajícího úvěru ve výši 7,5 milionu EUR a b) nový úvěr ve výši 12,5 milionu EUR. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Nový úvěr měl úrokovou sazbu rovnající se šestiměsíční sazbě Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,85 % (9), což ke dni 30. května 2007 znamenalo úrokovou sazbu ve výši 6,10 %. Státní záruka byla poskytnuta bez prémie. Podle předložené smlouvy o restrukturalizaci dluhu byl stávající úvěr zajištěn zástavou na fixní aktivum. Podle výročních zpráv společnosti United Textiles za roky 2007, 2008 a 2009 se na nový úvěr vztahovala záruka, kterou poskytl hlavní akcionář, a předpokládalo se rovněž, že bude zajištěna zástavními právy na majetek, nejsou však uvedeny žádné odkazy na takovéto poskytnuté zástavy.
(19)
Záruka byla udělena na základě rozhodnutí ministra ze dne 26. ledna 2007 (rozhodnutí č. 2/75172/0025/26.01.2007). V rozhodnutí bylo stanoveno, že státní záruky mohou být poskytnuty za stávající úvěry pro průmyslové a důlní podniky, podniky živočišné výroby a hotely nacházející se v prefektuře Imathía (v níž se nachází část provozu společnosti United Textiles). Režim nevylučoval podniky v obtížích ani nestanovil žádnou prémii, která má být za státní záruku zaplacena. Nestanovil ani žádná objektivní kritéria pro výběr příjemců podpory. Režim nebyl oznámen v souladu s článkem 108 SFEU, a Komise si proto vyhrazuje právo prověřit jakákoli další státní opatření, která mohla být v jeho rámci provedena.
(20)
Na základě záruky byly dne 11. října 2007 podepsány úvěrové smlouvy.
Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení
(21)
Dne 25. května 2009 restrukturalizovaly řecké orgány dluhy společnosti na pojistném na sociální zabezpečení za období 2004-2009 ve výši 14,57 milionu EUR, které měly být nyní splaceny v 96 měsíčních splátkách, každé ve výši 0,19 milionu EUR. K restrukturalizaci dluhu došlo podle zákona č. 3762/2009 (10). Některé restrukturalizované dluhy již byly zahrnuty v předchozích restrukturalizacích, jejichž podmínky nebyly dodrženy. Podle předložených informací se nezdá, že by společnost United Textiles uhradila některé z těchto příspěvků.
Třetí opatření: státní záruka z října 2009 a června 2010
(22)
Dne 30. června 2010 poskytl řecký stát na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 záruku úvěrujícím bankám společnosti United Textiles, a to Řecké národní bance, Emporiki Bank, Řecké zemědělské bance, Alpha Bank a Eurobank. Záruka byla určena na pokrytí nového plánovaného syndikovaného úvěru ve výši 63,6 milionu EUR, který byl rozdělen na tři části, a to k těmto účelům:
a)
částka ve výši 36,6 milionu EUR na restrukturalizaci úvěrů, které společnosti poskytly úvěrující banky v období od srpna 2008 do září 2009. Podle dostupných informací byly úrokové sazby u dotyčných úvěrů v rozmezí od tříměsíční do šestiměsíční sazby Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,25 % až 3 %. Podle dostupných informací se na tyto úvěry zpočátku státní záruka nevztahovala;
b)
částka ve výši 15 milionů EUR na financování splacení dluhů společnosti vůči státu, dodavatelům a zaměstnancům;
c)
částka ve výši 12 milionů EUR na financování investic a provozních výdajů.
(23)
Plánovaný související syndikovaný úvěr měl trvat devět let. V rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 o udělení záruky není pro úvěry, které mají být zárukou pokryty, uvedena žádná úroková sazba. Pouze se v něm uvádí, že úvěry musí být poskytnuty s tržní sazbou. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Stát měl získat roční prémii ve výši 2 % průměrné roční dlužné částky. Kromě státní záruky měly úvěrující banky obdržet s ohledem na nový úvěr rovněž zajištění ve formě zastavených akcií společnosti, a to nejméně 25,9 % z celkového počtu akcií, a prvořadého zástavního práva na nemovitosti společnosti. Stát neměl za svou záruku obdržet žádné zajištění, pokud by však byla záruka uplatněna, mělo být zajištění převedeno na stát.
(24)
Zárukou, která byla poskytnuta v červnu 2010 na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025, byla zrušena předchozí záruka udělená dne 2. října 2009 (rozhodnutí ministra č. 2/71055/0025). Tato dřívější záruka byla poskytnuta za nový úvěr ve výši 40 milionů EUR, který byl rovněž určen na financování restrukturalizace úvěrů, jež byly společnosti poskytnuty v období od srpna 2008 do února 2009 (viz 22. bod odůvodnění písm. a)). Úvěr ve výši 40 milionů EUR však nebyl nikdy vyplacen, takže záruka z října 2009 nebyla aktivována. Tato záruka byla místo toho nahrazena novou zárukou z června 2010 vztahující se na syndikovaný úvěr ve výši 63,6 milionu EUR. Podle řeckých orgánů byla důvodem této změny skutečnost, že úvěr ve výši 40 milionů EUR již nepostačoval k pokrytí požadavků společnosti na likviditu.
(25)
Navzdory záruce nebyla související půjčka nikdy poskytnuta. Vzhledem k akutním problémům společnosti banky úvěrovou smlouvu nepodepsaly a úvěr nikdy nevyplatily.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(26)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. října 2010 měla Komise pochybnosti, zda jsou podmínky státních záruk z roku 2007 (první opatření) a z roku 2010 (třetí opatření) v souladu s tržními podmínkami a sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (11) (dále jen „sdělení o zárukách“).
(27)
Co se týká restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení (druhé opatření), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, že by za dané situace soukromý věřitel souhlasil s jakoukoli restrukturalizací. Vyhlídky na obdržení opožděné splátky dluhu se jevily jako slabé, jelikož společnost United Textiles již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby.
(28)
Komise si proto nebyla jistá, zda opatření, která jsou předmětem šetření, nepředstavují protiprávní státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a zda jsou slučitelná se SFEU.
IV. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(29)
Informace o dotyčných opatřeních, které předložily řecké orgány a příjemce, lze shrnout následovně.
IV.a) První opatření: státní záruka z května 2007
(30)
Co se týká prvního opatření, připomínky Řecka a příjemce se do značné míry překrývají a Komise je shrne společně.
(31)
Řecko a příjemce tvrdí, že v době poskytnutí záruky z roku 2007 měla společnost potíže vyplývající z mezinárodní konkurence zemí s nižšími náklady. Řecko uznává, že záruky poskytlo.
(32)
Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavovala státní podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla zaměřena na společnost United Textiles, nýbrž byla poskytnuta na základě rozhodnutí ministra, které se vztahovalo nejen na společnost United Textiles, nýbrž rovněž na jiné podniky.
(33)
Řecko a příjemce dále uvedli, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta na základě řeckého zákona č. 2322/1995, který ministru financí umožňoval udělovat bankovním institucím státní záruky za úvěry na restrukturalizaci dluhů nebo poskytnutí nového provozního kapitálu.
(34)
Řecko a příjemce tvrdí, že před obdržením záruky předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním ze strany bank a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen.
(35)
Řecko rovněž uvedlo, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla udělena pro úvěry s tržními úrokovými sazbami. Řecko tvrdí, že úvěr byl řádně zajištěn zastaveným majetkem a osobními zárukami akcionářů a že byl poskytnut na konkrétní transakci a s konkrétní dobou trvání.
(36)
Řecko a příjemce uvedli, že příjemce je jednou z největších textilních společností v Řecku, která zaměstnává vysoký počet pracovníků a působí především v příhraničních regionech.
(37)
Řecko a příjemce rovněž uvedli, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky.
(38)
Řecko a příjemce rovněž tvrdí, že záruka byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup.
IV.b) Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení
(39)
Řecko a příjemce uvedli, že opatření vychází ze zákona č. 3762/2009, což je obecný právní předpis vztahující se na všechny společnosti se splatnými nebo nesplacenými závazky týkajícími se veřejného pojištění; opatření není tudíž selektivní.
IV.c) Třetí opatření: státní záruka z června 2010
(40)
Řecko připouští poskytnutí záruky z roku 2010, uvedlo však, že tak učinilo kvůli tomu, že předchozí záruka z roku 2009 (která nebyla nikdy uplatněna) již nepostačovala k pokrytí požadavků společnosti na likviditu, a záruka z roku 2009 byla proto zahrnuta do záruky z roku 2010.
(41)
Řecko tvrdí, že záruka z roku 2010 je v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (12) a neposkytuje společnosti United Textiles výhodu. Řecko mimoto uvedlo, že nedošlo k porušení zásady „jednou a dost“, která je zakotvena v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, jelikož záruka z roku 2010 nahrazuje záruku z roku 2009 a mění řadu ustanovení záruky z roku 2007 (viz první opatření, 18. bod odůvodnění). Záruka z roku 2010 spojuje veškerá ustanovení, která upravují úvěry poskytnuté společnosti, do jednoho dokumentu s jednotnými ustanoveními. Řecko rovněž uvedlo, že záruka ještě není platná, jelikož ji příslušné oddělení ministerstva dosud neschválilo.
(42)
Řecko Komisi rovněž informovalo, že záruka z roku 2010 nebyla dosud aktivována, jelikož společnost nepodepsala s žádnou bankou úvěrovou smlouvu a nebyl poskytnut žádný úvěr. Řecké orgány Komisi upozornily na skutečnost, že rozhodnutí ministra o schválení záruky, tj. rozhodnutí č. 2/35129/0025/28.06.2010, stanoví, že první dvě splátky úvěru (36,6 milionu EUR a 15 milionů EUR) mají být uhrazeny do 28. července 2010 a že toto datum již uplynulo, takže podle podmínek záruky ji již ve skutečnosti nelze aktivovat.
(43)
Společnost United Textiles tvrdí, že související úvěrová smlouva nebyla podepsána, a proto nebyla stanovena žádná úroková sazba. Jakmile k tomu dojde, bude sazba stanovena za tržních podmínek.
(44)
Co se týká plánu restrukturalizace z roku 2010 (viz 4. bod odůvodnění), společnost United Textiles tvrdí, že tento plán předpokládá výrazné omezení výroby, a že předpokládané obnovení životaschopnosti proto nenaruší hospodářskou soutěž.
V. POSOUZENÍ PODPORY
(45)
V tomto oddíle Komise posoudí opatření na základě výše uvedených skutečností a tvrzení, která předložilo Řecko a společnost United Textiles. Komise za prvé posoudí situaci společnosti United Textiles v době provedení předmětných opatření, aby rozhodla, zda byla společnost podnikem v obtížích, či nikoli (oddíl V.a). Za druhé Komise posoudí, zda předmětná opatření zahrnují státní podporu (oddíl V.b). Pokud opatření zahrnuje podporu, posoudí Komise za třetí to, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem (oddíl V.c).
V.a) Situace společnosti
(46)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění a popsáno podrobněji v tabulce 1, v období 2004-2009 se provozní a finanční výsledky společnosti významně zhoršily.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje společnosti United Textiles (v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
154,3
97,5
64,6
74,7 (13)
30,6
4,5
Zisk před zdaněním
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Nahromaděné ztráty
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (14)
Zapsaný kapitál
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (14)
Vlastní kapitál akcionářů
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Údaje z účetních závěrek pro roky 2004-2009.
(47)
Na základě těchto finančních údajů vyvozuje Komise závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007-2010) byla společnost podnikem „v obtížích“ ve smyslu bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise se stejně tak domnívá, že společnost je podnikem v obtížích i v současnosti.
(48)
Pokud jde o bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, v období 2004-2009 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu společnosti, jak je prokázáno v jejích účetních závěrkách, nýbrž ten se ve skutečnosti zvýšil. V témže období se však snížil vlastní kapitál společnosti, v roce 2007 dosáhl minimální úrovně a v letech 2008 a 2009 byl záporný. Společnost nepřijala vhodná opatření, aby vyřešila pokles vlastního kapitálu, jak stanoví řecké právní předpisy (15). Opatření, která měla společnost k dispozici, zahrnovala buď navýšení kapitálu, nebo kapitalizaci ztrát, která by vymazala zapsaný kapitál. V případě společnosti United Textiles se však zdá, že schůdná byla pouze kapitalizace ztrát, a to vzhledem k její kritické finanční situaci (viz tabulka 1) a jejím problémům se získáním přístupu k financím (viz 15. bod odůvodnění). Komise se proto domnívá, že společnost skutečně ztratila více než polovinu zapsaného kapitálu.
(49)
Co se týká bodu 10 písm. c) pokynů, společnost splňovala od roku 2008 podmínky řeckého práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení (16).
(50)
Pokud jde o bod 11 pokynů, typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat a narůstající dluh, byly patrné přinejmenším od roku 2004.
V.b) Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(52)
Komise nyní posoudí, zda opatření přijatá s ohledem na společnost United Textiles představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b.1 První opatření: státní záruka z května 2007
a) Státní prostředky
(53)
Tato státní záruka je poskytnuta ze státních prostředků, jelikož je udělena přímo státem. Rozhodnutí přijal příslušný ministr, takže opatření lze rovněž přičíst státu. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
b) Výhoda
(54)
Řecko a příjemce tvrdí, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a že místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky. K doložení svého tvrzení předložili Řecko a příjemce dopis Řecké národní banky ze dne 24. prosince 2010, který byl odpovědí na dopis společnosti United Textiles ze dne 23. prosince 2010.
(55)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V předloženém dopise Řecká národní banka pouze uvádí, že je ochotna přezkoumat navrhovanou výměnu zajištění s výhradou určitých podmínek, přičemž hlavní z nich je to, že aktiva, která budou zastavena, vybere banka a že výměnu musí schválit všechny zúčastněné strany. Komise se proto domnívá, že Řecká národní banka ve skutečnosti navrhovanou výměnu zajištění neakceptovala.
(56)
Řecko rovněž tvrdí, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla poskytnuta za úvěry s tržními úrokovými sazbami.
(57)
Komise nemůže toto odůvodnění uznat a zastává názor, že záruka z roku 2007 poskytla společnosti United Textiles neoprávněnou výhodu. Podle bodů 2.2 a 3.2 sdělení o zárukách získá dlužník, který nezaplatí za záruku tržní cenu, výhodu. V některých případech by dlužník, který má finanční potíže, bez státní záruky nenašel finanční instituci, která by byla ochotna mu půjčit za jakýchkoli podmínek.
(58)
Záruka z roku 2007 byla poskytnuta za úvěry pro podnik v obtížích a ručiteli, státu, nebyla zaplacena žádná prémie. V souladu s body 3.2 a 4.2 sdělení o zárukách Komise podotýká, že se finanční situace společnosti v období 2004-2007 významně zhoršila, společnost nesplácela řádně své úvěry a její úvěrující banky od roku 2001 omezily svou podporu a snížily úvěrové linky a půjčky. Komise se domnívá, že v době přijetí opatření měla společnost United Textiles vážné potíže a musí být zařazena do ratingové kategorie „špatný“.
(59)
Komise mimoto podotýká, že podle výročních zpráv společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 se nadále předpokládalo, že zaručený úvěr má být zajištěn aktivy společnosti: k tomu však jednoznačně nedošlo (viz 18. bod odůvodnění). Komise rovněž poznamenává, že v prosinci 2010 bylo Řecké národní bance (úvěrující bance) navrženo, že by bylo možno státní záruku snížit a místo ní přijmout zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles (viz 37. bod odůvodnění). Komise má za to, že tento návrh jednoznačně naznačuje, že takovéto zajištění nebylo poskytnuto. Řecké orgány uvedly, že záruka z roku 2007 byla zajištěna zastaveným majetkem společnosti a osobními zárukami akcionářů (viz 35. bod odůvodnění); skutečnosti v daném případě však prokazují pouze poskytnutí osobních záruk ze strany akcionářů. Komise proto zastává názor, že související půjčka nebyla zajištěna.
(60)
Komise tudíž pochybuje, že by soukromý ručitel nabídl takovouto záruku a že by soukromá banka souhlasila s financováním společnosti bez státní záruky, jelikož by v této situaci bylo pro společnost mimořádně obtížné úvěr splatit, a pro ručitele tudíž vyhnout se uplatnění záruky. Komise se proto domnívá, že výše podpory vyplývající ze záruky z roku 2007 odpovídá celé částce zaručeného úvěru, tj. 16 milionů EUR (80 % z částky ve výši 20 milionů EUR).
c) Selektivita
(61)
Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla omezena na společnost United Textiles, nýbrž byla udělena na základě rozhodnutí ministra č. 2/75172/0025/26.01.2007, které se týkalo nejen společnosti United Textiles, nýbrž rovněž jiných podniků.
(62)
Komise podotýká, že rozhodnutí ministra, na němž byla záruka založena, se zaměřovalo na určitá odvětví v konkrétní zeměpisné oblasti, tj. prefektuře Imathía. V daném případě měly mimoto řecké orgány s ohledem na záruku pro společnost United Textiles velký manévrovací prostor, jelikož nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda záruku udělit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož jej orgány uplatnily individuálně na základě volného uvážení (17). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (18). Kritérium selektivity je proto splněno.
d) Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(63)
Společnost United Textiles působí v odvětví, s jehož výrobky se mezi členskými státy rozsáhle obchoduje a v němž existuje silná hospodářská soutěž. V době přijetí opatření podpory byla společnost United Textiles podnikem, který měl většinu svého odbytu v ostatních členských státech (viz 11. bod odůvodnění). Dotyčné opatření podpory proto poskytlo společnosti United Textiles výhodu ve srovnání s jejími konkurenty (viz 45., 46. a 47. bod odůvodnění). Podle ustálené judikatury platí, že pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou (19). Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(64)
Bankou, která poskytla úvěr, na nějž se vztahovala záruka z roku 2007, byla Řecká národní banka; šetřením bylo prokázáno, že tato banka nezískala v důsledku záruky žádnou výhodu. Záruka byla poskytnuta na novou úvěrovou smlouvu s novou dobou trvání v délce 10 let. Podle bodu 2.3.1 sdělení o zárukách může být podpora poskytnuta rovněž věřiteli, je-li záruka poskytnuta ex post na již uzavřenou půjčku, aniž by byly upraveny podmínky této půjčky; v daném případě se však podmínky stávající půjčky změnily, a to změnou doby jejího trvání. Komise má tudíž za to, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu pro věřitele.
(65)
Jediným účinkem záruky z roku 2007 bylo pouze to, že se banka nesnažila vymáhat svou půjčku okamžitě. Banka však mohla stávající úvěr získat zpět v likvidačním řízení. Komise podotýká, že úvěr z roku 2007 byl zajištěn zástavním právem na fixní aktivum (20).
(66)
Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z května 2007 (první opatření) představuje protiprávní státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(67)
Komise se domnívá, že státní záruka z května 2007 nepředstavuje státní podporu pro úvěrující banku, Řeckou národní banku, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b.2 Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociálním zabezpečení
a) Státní prostředky
(68)
Komise uvádí, že cílem příspěvků na sociální zabezpečení je financovat instituce sociálního zabezpečení, což jsou veřejnoprávní subjekty, které působí pod dohledem státu. Nevybráním těchto příspěvků přichází stát o prostředky. Toto kritérium je proto splněno.
b) Výhoda
(69)
Komise podotýká, že společnosti United Textiles byla k uhrazení finančního závazku poskytnuta ve skutečnosti osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Podle ustálené judikatury je za účelem rozhodnutí, zda byla nevymáháním dluhů společnosti United Textiles poskytnuta selektivní výhoda a zda by pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU měla být tato výhoda považována za státní podporu, nutno zjistit, zda společnost mohla tuto výhodu získat za běžných tržních podmínek (21). Základní otázkou, kterou je nutno si položit, je to, zda bylo za daných okolností chování státu srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele.
(70)
Podle řeckých orgánů společnost United Textiles předchozí dohody o restrukturalizaci dluhu nedodržela. Společnosti byla k uhrazení finančního závazku ve výši 14,57 milionu EUR (viz 16. bod odůvodnění) ve skutečnosti poskytnuta osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Takovéto prodloužení lhůty splatnosti by věřitel v tržním hospodářství nepovolil, zejména s ohledem na skutečnost, že předchozí restrukturalizace nebyly úspěšné.
(71)
Komise vyvozuje závěr, že chování řeckých orgánů není srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele, jelikož k restrukturalizaci dluhu z roku 2009 došlo navzdory neúspěchu předchozích dohod o restrukturalizaci a společnost již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby, takže se splacení dluhu jevilo jako nepravděpodobné.
(72)
Komise se proto domnívá, že pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytla restrukturalizace dluhů společnosti na pojistném na sociální zabezpečení společnosti výhodu.
c) Selektivita
(73)
Řecké orgány a příjemce uvedli, že restrukturalizace vycházela z obecného vnitrostátního právního předpisu vztahujícího se na všechny společnosti v Řecku (22), a že tudíž opatření není selektivní.
(74)
Komise nemůže toto tvrzení uznat. V daném případě měly řecké orgány s ohledem na zacházení s dluhy společnosti United Textiles na pojistném na sociální zabezpečení velký manévrovací prostor, jelikož neexistovala žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda restrukturalizaci dluhu povolit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož orgány jej uplatnily individuálně na základě volného uvážení (23). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (24). Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
d) Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(75)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno z důvodů objasněných v 63. bodě odůvodnění.
e) Závěr ohledně existence podpory v případě druhého opatření
(76)
Komise vyvozuje závěr, že restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představuje státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(77)
Výše podpory činí 14,57 milionu EUR, tj. odpovídá celkové částce nesplacených dluhů, které byly dne 25. května 2009 restrukturalizovány.
V.b.3 Třetí opatření: státní záruka z června 2010
(78)
Komise podotýká, že v roce 2009 společnost ukončila činnost a od té doby nezveřejnila své účetní závěrky (viz 15. bod odůvodnění). Záruka nepostačovala k zajištění nového financování a v době, kdy byla záruka k dispozici, podnik neobnovil svou činnost. Za této situace se Komise domnívá, že záruka nenarušila ani nemohla narušit hospodářskou soutěž. Nepředstavuje proto státní podporu.
V.c) Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
V.c.1 Obecná poznámka
(79)
Jelikož první a druhé opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit, zda jsou tato opatření slučitelná na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
V.c.2 Podnik v obtížích
(80)
Jak bylo prokázáno v 46. až 50. bodě odůvodnění, provozní a finanční výsledky společnosti se v období 2004-2009 významně zhoršily. Komise vyvozuje závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007-2010) byla společnost podnikem v obtížích ve smyslu bodů 10 a 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a Řecko a příjemce toto potvrdili. Komise se rovněž domnívá, že společnost je dosud podnikem v obtížích, jelikož se její situace nezlepšila.
V.c.3 Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(81)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se na ně neodvolávaly.
(82)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) se uvádí, že podpory lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem, jestliže se jedná o „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost United Textiles se nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a může být proto případně způsobilá pro regionální podporu.
(83)
Pokyny k regionální podpoře na období 2007-2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (25), které platily v době poskytnutí záruky z roku 2007 a restrukturalizace dluhu z roku 2009 (první a druhé opatření), stanoví podmínky pro schvalování regionální investiční podpory.
(84)
Pokyny k regionální podpoře ze své oblasti působnosti jednoznačně vylučují podniky v obtížích. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a není proto pro regionální podporu způsobilá. Komise vyvozuje závěr, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou na základě pokynů k regionální podpoře.
(85)
Komise posoudí slučitelnost dotyčných opatření rovněž podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (26). Komise podotýká, že podpora pro podnik v obtížích je z oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách vyloučena. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a podpora poskytnutá společnosti United Textiles proto není slučitelná podle obecného nařízení o blokových výjimkách.
(86)
Komise musí rovněž posoudit, zda může být některé z dotyčných opatření slučitelné podle krizových pravidel stanovených v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“) (27). Komise však podotýká, že společnost United Textiles již byla přede dnem 1. července 2008 jednoznačně podnikem v obtížích, a nebyla proto pro podporu na základě dočasného rámce způsobilá.
(87)
Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, lze slučitelnost podpory posoudit pouze na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(88)
Komise se za prvé domnívá, že opatření nelze považovat za slučitelná jako podporu na záchranu. Záruka neměla omezenou dobu trvání na nejvýše 6 měsíců, jak je stanoveno v bodě 25 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a restrukturalizace dluhu, která je srovnatelná s půjčkou, rovněž překračuje šestiměsíční lhůtu, která je přípustná u podpory na záchranu. Opatření nejsou omezená na minimální potřebnou částku, jak je stanovena v bodě 25 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a určena podle vzorce uvedeného v příloze těchto pokynů.
(89)
Za druhé, žádné z opatření nelze považovat za slučitelné jako podporu na restrukturalizaci. Řecko a příjemce tvrdí, že před poskytnutím záruky z roku 2007 předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním poskytnutým bankami a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen. Plán restrukturalizace je nezbytnou podmínkou pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, tato opatření však byla přijata, aniž by plán restrukturalizace existoval. Z důkazů získaných při šetření je zřejmé, že žádný takovýto plán neexistoval a že veškeré snahy o restrukturalizaci v tomto období ztroskotaly, takže společnost přestala prakticky fungovat a její akcie byly staženy z burzy cenných papírů. Navzdory tomuto neúspěšnému pokusu o restrukturalizaci poskytoval stát společnosti United Textiles prostřednictvím státní záruky z roku 2007 nadále provozní kapitál. Komise se proto domnívá, že první a druhé opatření představuje provozní podporu, která nebyla založena na věrohodném procesu restrukturalizace.
(90)
Oficiálně nebyla předložena ani žádná kompenzační opatření ve smyslu bodů 38 až 42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.
(91)
Co se týká způsobilosti společnosti United Textiles pro podporu na restrukturalizaci, Komise podotýká, že společnost dostávala provozní podporu nejméně od roku 2007, kdy již měla potíže. Komise se domnívá, že se jedná o porušení zásady „jednou a dost“ a že to prokazuje, že se potíže společnosti opakovaly a že podpora pro společnost narušila hospodářskou soutěž v rozporu se společným zájmem. Příjemce mimoto tvrdí, že záruka z roku 2007 byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup. Komise se však domnívá, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly existenci integrovaného přístupu k restrukturalizaci, jelikož opatření podpory přijatá v roce 2007, 2009 a 2010 byla prováděna po dobu několika let, aniž by se vyžadoval projekt restrukturalizace nebo strategie k obnovení životaschopnosti společnosti.
(92)
Komise vyvozuje závěr, že zásada „jednou a dost“ nebyla dodržena.
(93)
Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, nemůže Komise mít za to, že by k prohlášení údajné podpory za slučitelnou se SFEU mohl vést jakýkoli jiný soubor pravidel státní podpory.
V.c.4 Závěr ohledně slučitelnosti
(94)
Komise dospěla k závěru, že první a druhé opatření je neslučitelné se SFEU.
VI. NAVRÁCENÍ PODPORY
(95)
Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z roku 2007 a restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem. Komise dospěla k závěru, že státní záruka z roku 2010 nepředstavuje státní podporu.
(96)
Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(97)
Jelikož se dotyčná opatření považují za protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
(98)
Neslučitelný prvek podpory ve státní záruce z roku 2007 (první opatření) odpovídá celkové výši zaručeného úvěru. Komise odhaduje, že podpora poskytnutá společnosti United Textiles činí 16 milionů EUR.
(99)
Neslučitelný prvek podpory ve druhém opatření se rovná celkové výši restrukturalizovaných dluhů, takže podpora poskytnutá společnosti United Textiles tímto způsobem činí 14,57 milionu EUR. Od celkové částky, která má být navrácena jako protiprávní a neslučitelná podpora, lze odečíst platby, které byly provedeny mimo rámec plateb na základě dohody.
(100)
Řecko vypočítá přesnou částku, která má být navrácena, a příslušné úroky z vrácených částek,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Řecko poskytlo společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to v roce 2007 ve formě státní záruky a v roce 2009 ve formě restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, není slučitelná s vnitřním trhem.
2. Státní záruka poskytnutá v roce 2010 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Řecko získá od příjemce zpět státní podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (28).
4. S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Řecko všechny neprovedené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud není podpora uvedená v čl. 1 odst. 1 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Řecko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 22. února 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-22 ta’ Frar 2012
dwar għajnuna mill-Istat SA.26534 (C 27/10 ex NN 6/09) mogħtija mill-Greċja lill-United Textiles SA
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9385)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/541/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jressqu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1), u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li rċeviet informazzjoni li l-Greċja kienet qed tippjana li tagħti garanzija Statali għal selfiet ġodda ta’ EUR 35 miljun biex tiġi ffinanzjata l-Enómeni Klostoyfantourgía AE, (minn issa ’l quddiem imsejħa “United Textiles”), bl-ittri tal-11 ta’ Settembru 2008, tal-14 ta’ Ottubru 2008, tal-20 ta’ Ottubru 2008, tat-18 ta’ Novembru 2008 u tal-4 ta’ Diċembru 2008 l-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Griegi jagħtuha l-kummenti tagħhom dwar il-miżura. L-awtoritajiet Griegi wieġbu permezz tal-ittri tal-15 ta’ Ottubru 2008 u tal-10 ta’ Novembru 2008, iżda t-tweġibiet li taw ma kinix kompluti.
(2)
Għalhekk, fit-3 ta’ Marzu 2009 l-Kummissjoni ħarġet inġunzjoni għall-informazzjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (*) tat-Trattat tal-KE (2), li permezz tagħha talbet lill-Greċja tippreżenta l-informazzjoni kollha neċessarja sabiex ikun jista’ jiġi vvalutat jekk il-United Textiles kinitx irċeviet għajnuna mill-Istat u jekk kwalunkwe tali għajnuna kinitx kumpatibbli mas-suq intern. Il-Greċja ppreżentat l-informazzjoni mitluba bl-ittra tal-11 ta’ Marzu 2009.
(3)
Il-Kummissjoni talbet għal aktar informazzjoni rigward il-miżura Statali msemmija fil-premessa 1, u dwar diversi miżuri oħrajn li ttieħdu favur il-United Textiles u favur il-banek li sellfuha, bl-ittri tal-20 ta’ Marzu 2009, tat-8 ta’ Frar 2010, tas-17 ta’ Marzu 2010, tad-19 ta’ Lulju 2010 u tat-23 ta’ Awwissu 2010. L-awtoritajiet Griegi wieġbu bl-ittri tas-7 ta’ April 2009, tal-25 ta’ Frar 2010, tas-26 ta’ Marzu 2010, tat-13 ta’ Awwissu 2010 u tat-30 ta’ Awwissu 2010.
(4)
Fuq talba min-naħa tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa fis-7 ta’ Lulju 2010. Dakinhar, ġie ppreżentat pjan ġdid ta’ ristrutturazzjoni għall-United Textiles. Il-kumpanija rrikonoxxiet li l-pjan il-ġdid ma kellux rabta mal-miżuri preċedenti ta’ ristrutturazzjoni, li kienu ttieħdu fl-2007 u li ma kinux irnexxew.
(5)
Permezz tal-ittra tas-27 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni infurmat lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“it-TFUE”) fir-rigward tal-miżuri li ġejjin:
(a)
garanzija statali li ngħatat f’Mejju 2007;
(b)
skedar mill-ġdid tad-djun li saru fl-2009 fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni soċjali;
(c)
garanzija statali li ngħatat f’Ġunju 2010.
(6)
Il-Greċja ppreżentat il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”) fil-31 ta’ Diċembru 2010.
(7)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jagħmlu l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżuri.
(8)
Hija rċeviet kummenti mingħand il-United Textiles fis-7 u fid-9 ta’ Frar 2011. Dawn l-osservazzjonijiet ġew mgħoddijin lill-Greċja, li ngħatat iċ-ċans tikkummenta dwarhom. Il-kummenti tal-Greċja waslu fl-4 ta’ Mejju 2011.
(9)
Il-Kummissjoni għamlet talba għal aktar informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Griegi fit-28 ta’ Lulju 2011, u l-Greċja bagħtet it-tweġibiet tagħha permezz tal-ittra tat-30 ta’ Awwissu 2011.
(10)
Wara talba min-naħa tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa fl-4 ta’ April 2011. Waqt dik il-laqgħa, l-awtoritajiet Griegi ressqu l-argumenti tagħhom dwar l-allegati miżuri ta’ għajnuna.
II. DESKRIZZJONI FID-DETTALL TAL-ALLEGATA GĦAJNUNA
II(a). Il-benefiċjarji potenzjali
Il-United Textiles
(11)
Il-United Textiles hija kumpanija kbira Griega tat-tessuti li hija kkwotata fil-Borża ta’ Ateni. Fl-2008, 45 % tal-bejgħ tagħha sar il-Greċja (38 % fl-2007), 54 % f’pajjiżi oħrajn tal-UE (60 % fl-2007) u 1 % f’pajjiżi li mhumiex fl-UE (2 % fl-2007).
(12)
Fl-2009 kellha assi totali ta’ EUR 201,7 miljun u fatturat ta’ EUR 4,5 miljun (bejgħ limitat tal-istokk). Il-bejgħ fis-snin ta’ qabel kien ta’ EUR 30,6 miljun fl-2008 u ta’ EUR 74,7 miljun fl-2007. Fl-aħħar 2009 kellha 839 impjegat. Għandha erba’ sussidjarji fi tliet pajjiżi: il-Bulgarija, l-Albanija u Dik li Kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja. L-azzjonist ewlieni tagħha huwa kumpanija offshore li jisimha European Textiles Investments Ltd (Mauritius).
(13)
In-negozju tal-United Textiles huwa l-produzzjoni tal-ilbies, tal-ħjut u tat-tessuti. Hija tbigħ kemm fis-suq bl-ingrossa kif ukoll f’dak bl-imnut. Għandha 12-il impjant f’diversi distretti tal-Greċja. Dawn l-impjanti, u l-impjanti tas-sussidjarji msemmijin fil-premessa 12, ilhom ma jitħaddmu mill-2008, kaġun ta’ nuqqas ta’ kapital operatorju.
(14)
Il-qagħda tal-kumpanija ilha mill-inqas mill-2004 sejra lura bla waqfien, bil-bejgħ jonqos bil-mod il-mod, bi qligħ negattiv qabel it-taxxi u, mill-2008 ’l hawn, b’ekwità negattiva. L-ekwità negattiva tfisser li, skont il-leġiżlazzjoni Griega, il-kumpanija tista’ tkun stralċata (4).
(15)
Mill-2001 ’l hawn, skont ir-rapporti annwali tal-kumpanija, is-sostenn lill-kumpanija min-naħa tal-banek li jsellfu kien limitat, u l-linji tal-kreditu u s-self tnaqqsu. Minn Ġunju 2008 ’l hawn, parti kbira mill-operazzjonijiet tagħha kienet wieqfa. F’Marzu 2009, il-produzzjoni kważi waqfet għal kollox. F’Lulju 2008, l-azzjonist ewlieni tal-kumpanija ddeċieda li ma jipparteċipax f’żieda kapitali li kienet skedata biex issir. Mill-2008 ’l hawn, il-pagamenti fuq kważi s-selfiet kollha tagħha mal-banek kienu arretrati. Minn Frar 2010 ’l hawn, ġie sospiż in-negozjar tal-ishma tagħha fil-Borża ta’ Ateni. Skont id-dikjarazzjonijiet tal-kumpanija, kif ippubblikati fis-sit tagħha fuq l-Internet (5), u skont is-sit tal-Borża ta’ Ateni fuq l-Internet (6), id-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha għall-2010 ma ġewx ippubblikati minħabba waqfien mix-xogħol li kien għadu wieqaf fid-29 ta’ Awwisu 2011 (id-data tal-aħħar dikjarazzjoni disponibbli).
Il-banek li taw is-self
(16)
Il-banek Griegi li taw self lill-United Textiles u li huma involuti fil-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat li qed jiġu investigati, huma l-Bank Nazzjonali tal-Greċja, il-Bank Emporiki, il-Bank Agrikolu tal-Greċja, il-Bank Alpha u l-Eurobank. Dawn huma lkoll banek kummerċjali, li jipprovdu firxa sħiħa ta’ prodotti u servizzi finanzjarji. Ilkoll kemm huma għandhom preżenza, permezz ta’ sussidjarji, f’pajjiżi oħrajn tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikulari l-Bulgarija, Ċipru, Franza, il-Ġermanja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Polonja, ir-Rumanija u r-Renju Unit (7).
II(b). Il-miżuri li qed jiġu investigati
(17)
Fil-perjodu bejn l-2007 u l-2010, ittieħdu tliet miżuri mill-Istat favur il-kumpanija United Textiles li setgħu kienu jinvolvu elementi ta’ għajnuna mill-Istat, kif spjegat fil-premessi 18 sa 23.
Il-Miżura 1: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Mejju 2007
(18)
Fit-30 ta’ Mejju 2007, il-Bank Nazzjonali tal-Greċja, wieħed mill-banek li sellfu lill-United Textiles, ngħata garanzija Statali għal selfa ġdida sabiex jiġu inklużi: a) skedar mill-ġdid ta’ selfa eżistenti ta’ EUR 7,5 miljun u b) selfa ġdida ta’ EUR 12,5 miljun. Il-garanzija Statali kienet tkopri 80 % tas-selfa. Din is-selfa l-ġdida kellha rata ta’ mgħax ekwivalenti għar-rata EURIBOR għal sitt xhur, u magħduda magħha firxa ta’ 1,85 % (8), li fit-30 ta’ Mejju 2007 flimkien kienu jagħmlu rata totali ta’ mgħax ta’ 6,10 %. Ma kien hemm l-ebda primjum marbut mal-garanzija Statali. Skont il-kuntratt tal-iskedar mill-ġdid li ġie ppreżentat, is-selfa eżistenti kienet koperta permezz ta’ ipoteka fuq assi fiss. Barra minn hekk, skont ir-rapporti annwali tal-United Textiles għall-2007, għall-2008 u għall-2009, is-selfa l-ġdida msemmija hawn fuq kienet koperta permezz ta’ garanzija tal-azzjonist ewlieni u kien maħsub ukoll li tkun koperta permezz ta’ assi mirhunin. Madankollu, m’hemm referenza għall-ebda rahan bħal dan.
(19)
Il-garanzija kienet imsejsa fuq deċiżjoni ministerjali bid-data tas-26 ta’ Jannar 2007 (id-Deċiżjoni 2/75172/0025/26.1.2007). Id-deċiżjoni kienet tipprevedi li setgħu jingħataw garanziji Statali għal selfiet eżistenti ta’ kumpaniji li joperaw fl-oqsma tal-industrija, tal-minjieri, tat-trobbija tal-bhejjem u tal-lukandi fl-unità reġjonali tal-Emazja, fit-tramuntana tal-Greċja (fejn hemm parti mill-operazzjonijiet tal-United Textiles). L-iskema ma kinitx teskludi lill-impriżi f’diffikultà u ma kinitx titlob għal primjum għall-garanzija Statali. L-iskema ma kienet tipprovdi għall-ebda tip ta’ kriterji oġġettivi biex jintgħażlu l-kumpaniji benefiċjarji. Il-Kummissjoni tinnota li l-iskema ma ġietx immodifikata kif jitlob l-Artikolu 108 TFUE. Għalhekk, hija żżomm id-dritt li tinvestiga miżuri Statali oħrajn li setgħu ngħataw fuq il-bażi tal-iskema.
(20)
Fuq il-bażi tal-garanzija, il-ftehimiet dwar is-self ġew iffirmati fil-11 ta’ Ottubru 2007.
Il-Miżura 2: L-iskedar mill-ġdid tad-djun tal-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni soċjali
(21)
Fil-25 ta’ Mejju 2009 l-awtoritajiet Griegi skedaw mill-ġdid id-djun mhux imħallsin tal-kumpanija b’rabta mal-assigurazzjoni soċjali għall-perjodu bejn l-2004 u l-2009, li kienu jammontaw għal EUR 14,57 miljun, għal 96 pagament ta’ EUR 0,19 miljun il-wieħed li jitħallsu kull xahar. L-iskedar mill-ġdid sar skont il-Liġi 3762/2009 (9). Xi ftit mid-djun li issa ġew skedati mill-ġdid kienu diġà ġew inklużi fi skedar mill-ġdid li kien sar qabel, u li ma kienx ġie rrispettat. Mill-informazzjoni li ġiet ippreżentata, ma jidhirx li s’issal-United Textiles ħallset xi ħaġa minn dawn il-kontribuzzjonijiet.
Il-Miżura 3: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Ottubru 2009 u f’Ġunju 2010
(22)
Fit-30 ta’ Ġunju 2010, permezz tad-deċiżjoni ministerjali 2/35129/0025, l-Istat Grieg ħareġ garanzija lill-banek li taw self lill-United Textiles, jiġifieri l-Bank Nazzjonali tal-Greċja, il-Bank Emporiki, il-Bank Agrikolu tal-Greċja, il-Bank Alpha u l-Eurobank. Il-garanzija kienet tkopri selfa sindikata ġdida ppjanata, ta’ EUR 63,6 miljun, li kienet maqsuma fi tliet komponenti, għall-iskopijiet li ġejjin:
(a)
EUR 36,6 miljun biex jiġu skedati mill-ġdid selfiet li ngħataw lill-kumpanija mill-banek li ħarġu s-self fil-perjodu bejn Awwissu 2008 u Settembru 2009. Skont l-informazzjoni disponibbli, is-selfiet inkwistjoni kellhom rati ta’ mgħax bejn ir-rata EURIBOR għal tliet xhur u dik għal sitt xhur plus 1,25 % sa 3 %. Bl-istess mod, skont l-informazzjoni disponibbli, dawk is-selfiet fil-bidu ma kinux koperti minn garanzija Statali.
(b)
EUR 15-il miljun biex jiġi ffinanzjat il-pagament tad-djun li skadew li l-kumpanija kellha mal-Istat, mal-fornituri u mal-impjegati tagħha.
(c)
EUR 12-il miljun biex jiġu ffinanzjati l-investimenti u l-ispejjeż operazzjonali.
(23)
Is-selfa sindikata sottostanti li kien hemm il-ħsieb li tingħata kellha tkun għal disa’ snin. Id-deċiżjoni ministerjali Nru 2/35129/0025 biex tinħareġ il-garanzija ma speċifikat l-ebda rata ta’ mgħax għas-selfiet li kellhom jiġu koperti. Fiha ġie ddikjarat biss li s-selfiet kellhom ikunu skont ir-rata tas-suq. Il-garanzija Statali kopriet 80 % tas-selfa. L-Istat kellu jieħu primjum annwali ta’ 2 % tal-ammont annwali medju pendenti. Barra mill-garanzija Statali, il-banek li ħarġu s-self għandhom jirċievu titoli għas-selfa l-ġdida fil-forma ta’ ishma mirhunin fil-kumpanija, għal mill-inqas 25,9 % tal-ishma totali, u ipoteki tal-ewwel grad fuq l-assi ta’ proprjetà immobbli tal-kumpanija. L-Istat ma jirċievi l-ebda titolu għall-garanzija tiegħu, iżda jekk il-garanzija tintuża t-titoli jiġu ttrasferiti lill-Istat.
(24)
Il-garanzija li ngħatat f’Ġunju 2010 skont id-deċiżjoni ministerjali 2/35129/0025 ħassret garanzija li kienet ngħatat qabel, fit-2 ta’ Ottubru 2009 (id-deċiżjoni ministerjali 2/71055/0025). Din il-garanzija aktar bikrija ngħatat għal selfa ġdida ta’ EUR 40 miljun li bl-istess mod kienet maħsuba biex tiffinanzja l-iskedar mill-ġdid tas-selfiet li kienu ngħataw lill-kumpanija fil-perjodu bejn Awwissu 2008 u Frar 2009 (ara l-premessa 22 punt (a)). Iżda dik is-selfa ta’ EUR 40 miljun baqgħet qatt ma nħarġet, u b’hekk il-garanzija ta’ Ottubru 2009 ma ġietx attivata. Minflok, dik il-garanzija nbidlet bil-garanzija l-ġdida ta’ Ġunju 2010 li tkopri s-selfa sindikata ta’ EUR 63,6 miljun. Skont l-awtoritajiet Griegi, ir-raġuni wara l-bidla kienet li s-selfa ta’ EUR 40 miljun ma kinitx għadha biżżejjed biex tkopri l-bżonnijiet ta’ likwidità tal-kumpanija.
(25)
Minkejja l-garanzija, is-selfa sottostanti qatt ma nħarġet. Minħabba d-diffikultajiet akuti tal-kumpanija, il-banek żammew lura milli jiffirmaw il-ftehim tas-selfa, u qatt ma ħarġu l-flus tas-selfa.
III. IR-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(26)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tas-27 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar jekk il-kundizzjonijiet tal-garanzija Statali tal-2007 (il-Miżura 1) u dik tal-2010 (il-Miżura 3) kinux skont il-kundizzjonijiet tas-suq u skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (10) (“l-Avviż dwar il-Garanziji”).
(27)
Rigward l-iskedar mill-ġdid ta’ obbligi skaduti għall-assigurazzjoni soċjali (il-Miżura 2), fid-deċiżjoni tal-ftuħ tas-27 ta’ Ottubru 2010 l-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar jekk kreditur privat kienx, fiċ-ċirkustanzi, jaċċetta xi tip ta’ skedar mill-ġdid tad-djun. Il-prospett li jinkiseb ħlas lura tard tad-dejn kien jidher remot, minħabba li l-United Textiles kienet diġà f’diffikultajiet finanzjarji serji u kienet waqqfet il-biċċa l-kbira tal-produzzjoni tagħha.
(28)
Il-Kummissjoni, għalhekk, ma kinitx ċerta jekk il-miżuri li qed jiġu mistħarrġin kinux jikkostitwixxu, skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, għajnuna mill-Istat mogħtija mhux skont ir-regoli u u jekk kinux kumpatibbli mat-TFUE.
IV. IL-KUMMENTI TAL-GREĊJA U TAL-BENEFIĊJARJU
(29)
L-informazzjoni li ppreżentaw dwar il-miżuri inkwistjoni l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju, il-United Textiles, jistgħu jitqassru kif ġej.
IV(a). Il-Miżura 1: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Mejju 2007
(30)
Rigward il-Miżura 1, il-kummenti li ppreżentaw il-Greċja u l-benefiċjarju fihom ħafna partijiet li jgħidu l-istess ħaġa, u għaldaqstant il-Kummissjoni se tippreżenta taqsira tagħhom f’daqqa.
(31)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jirrikonoxxu l-fatt li fil-mument meta nħarġet il-garanzija tal-2007 l-kumpanija kienet f’diffikultà u dan, skonthom, kien kaġun ta’ kompetizzjoni internazzjonali minn pajjiżi fejn il-kostijiet għall-impriżi huma iktar baxxi. Il-Greċja tirrikonoxxi li l-garanziji fil-fatt ħarġithom.
(32)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jġibu l-argument li l-garanzija tal-2007 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna, għax ma kinitx selettiva: ma kinitx maħsuba għall-United Textiles imma ngħatat fuq il-bażi ta’ deċiżjoni ministerjali li kienet tapplika mhux biss għall-United Textiles imma wkoll għal kumpaniji oħrajn.
(33)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jargumentaw ukoll li l-garanzija tal-2007 ngħatat skont il-liġi Griega 2322/1995, li kienet tippermetti lill-Ministru tal-Finanzi jagħti garanziji Statali lil istituzzjonijiet bankarji għal selfiet li jiskedaw mill-ġdid id-djun jew li jipprovdu kapital operatorju ġdid.
(34)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jgħidu li qabel ma rċeviet il-garanzija, il-kumpanija ppreżentat lill-awtoritajiet Griegi pjan ta’ ristrutturazzjoni li kellha ssir b’finanzjament mill-banek u mingħajr l-ebda garanzija Statali. L-ebda pjan tali ta’ ristrutturazzjoni ma ġie ppreżentat formalment lill-Kummissjoni.
(35)
Il-Greċja targumenta wkoll li l-garanzija tal-2007 ngħatat b’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat li kienu fis-seħħ fl-Unjoni Ewropea. Hija tiddikjara li l-garanzija kienet tkopri massimu ta’ 80 % tas-selfa, u ngħatat għal selfiet li fuqhom kien hemm rati ta’ mgħax tas-suq. Tgħid ukoll li s-selfa kienet assigurata kif xieraq permezz ta’ proprjetà mirhuna u ta’ garanziji personali li ngħataw mill-azzjonisti, u li din ngħatat għal tranżazzjoni u dewma speċifiċi.
(36)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jġibu l-argument li l-benefiċjarju huwa waħda mill-ikbar kumpaniji tat-tessuti fil-Greċja, li tħaddem għadd kbir ta’ nies u li topera prinċipalment f’reġjuni li huma qrib il-fruntiera.
(37)
Jgħidu wkoll li l-Bank Nazzjonali tal-Greċja (il-bank li ħareġ is-self) aċċetta li jirrifjuta l-garanzija Statali u minflokha jieħu ipoteka fuq l-assi ta’ proprjetà immobbli tal-United Textiles, li b’hekk jiddiżattiva l-garanzija.
(38)
Fl-aħħar nett, il-Greċja u l-benefiċjarju jargumentaw li l-garanzija ġiet inkorporata fil-garanzija tal-2010, li juri li hemm approċċ integrat biex tissolva s-sitwazzjoni tas-self li ħadet il-kumpanija.
IV(b). Il-Miżura 2: L-iskedar mill-ġdid ta’ djun skaduti għall-assigurazzjoni pubblika
(39)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jġibu l-argument li l-miżura hija bbażata fuq il-Liġi 3762/2009, li hija liġi ġenerali u li hi applikabbli għall-kumpaniji kollha li għandhom obbligi tal-assigurazzjoni pubblika skaduti jew li ma tħallsux. Għaldaqstant, skonthom, il-miżura mhix selettiva.
IV(c). Il-Miżura 3: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Ġunju 2010
(40)
Il-Greċja tirrikonoxxi l-fatt li ħarġet il-garanzija tal-2010, u tgħid li dan għamlitu minħabba li l-garanzija ta’ qabel, li kienet inħarġet fl-2009 (li qatt ma ġiet implimentata), ma kinitx għadha biżżejjed biex tkopri l-bżonnijiet ta’ likwidità tal-kumpanija., u li l-garanzija tal-2009 konsegwentement ġiet inkorporata fil-garanzija tal-2010.
(41)
Il-Greċja ġġib l-argument li l-garanzija tal-2010 hija konformi mal-komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat biex jiġu salvati u ristrutturati ditti f’diffikultà (11) (“il-linji gwida dwar is-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni”), u li ma tagħtix vantaġġ lill-United Textiles. Barra minn hekk, tgħid li m’hemmx ksur tal-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba” kif minqux fil-linji gwida dwar is-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni, minħabba li l-garanzija tal-2010 ħadet post il-garanzija tal-2009 u tibdel diversi mid-dispożizzjonijiet tal-garanzija tal-2007 (ara l-Miżura 1 fil-premessa 18). Għalhekk, il-garanzija tal-2010 tiġbor it-totalità tal-klawżoli tas-selfiet tal-kumpanija f’test wieħed b’dispożizzjonijiet unifikati. Il-Greċja tiddikjara wkoll li l-garanzija għadha mhix fis-seħħ, minħabba li s-servizzi tal-Ministeru li huma responsabbli biex japprovawha għadhom m’għamlux dan.
(42)
Fl-aħħar nett, il-Greċja għarrfet lill-Kummissjoni li l-garanzija tal-2010 għadha ma ġietx attivata, minħabba li l-kumpanija ma ffirmat l-ebda kuntratt ta’ self ma’ xi bank u ma sar l-ebda pagament fuq xi self. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jiġbdu l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-fatt li d-deċiżjoni ministerjali Nru 2/35129/0025/28.6.2010, li tapprova l-garanzija tipprovdi li l-ewwel żewġ pagamenti parzjali tas-selfa (EUR 36,6 miljun + EUR 15-il miljun) kellhom jitħallsu sat-28 ta’ Lulju 2010, u din id-data diġà għaddiet. Għalhekk, kif inhuma l-affarijiet, il-garanzija ma tistax tiġi attivata.
(43)
Il-United Textiles iġġib l-argument li l-kuntratt tas-selfa għadu ma ġiex iffirmat, u li għalhekk għadha ma ġiet iddefinita l-ebda rata ta’ mgħax. Meta jsir dan, ir-rata tal-imgħax tkun konformi ma’ dik tas-suq.
(44)
Rigward il-pjan ta’ ristrutturazzjoni tal-2010 (ara l-paragrafu 4), il-United Textiles tgħid li dan jipprovdi għal tnaqqis drastiku tal-produzzjoni, u li konsegwentament ir-ritorn imbassar għall-vijabbiltà ma joħloqx distorsjoni għall-kompetizzjoni.
V. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(45)
Fuq il-bażi tal-fatti msemmijin hawn fuq u tal-argumenti li ġabu l-Greċja u l-United Textiles, f’din it-taqsima l-Kummissjoni se tivvaluta l-miżuri inkwistjoni. L-ewwel nett, se tivvaluta l-istat tal-United Textiles fil-mument meta ttieħdu l-miżuri li qed jiġu mistħarrġin, sabiex tasal għal konklużjoni dwar jekk il-kumpanija kinitx f’diffikultà jew le (it-taqsima V.a). It-tieni nett, il-Kummissjoni se tivvaluta l-preżenza ta’ għajnuna fil-miżuri li qed jiġu mistħarrġin, sabiex tasal għal konklużjoni dwar jekk dan hux każ ta’ għajnuna jew le (it-taqsima V(b)). It-tielet nett, fejn miżura tkun tabilħaqq tinvolvi għajnuna, il-Kummissjoni se tivvaluta l-kumpatibbiltà tagħha mas-suq intern (it-taqsima V(c).
V(a). L-istat tal-kumpanija
(46)
Kif muri fil-premessi 14 u 15 u ppreżentat f’aktar dettall fit-tabella 1 hawn taħt, il-prestazzjoni operazzjonali u finanzjarja tal-kumpanija marret għall-agħar b’mod sinifikanti fil-perjodu bejn l-2004 u l-2009.
Tabella 1
Id-dejta finanzjarja ewlenija tal-United Textiles (f’miljuni ta’ EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Fatturat
154,3
97,5
64,6
74,7 (**)
30,6
4,5
Qligħ qabel it-taxxa
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Telf akkumulat
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (***)
Kapital irreġistrat
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (***)
Kapital azzjonarju proprju
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Dejn/ekwità
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Dejta mid-dikjarazzjonijiet finanzjarji 2004-2009
(47)
Fuq il-bażi ta’ dawn iċ-ċifri finanzjarji, il-Kummissjoni tikkonkludi li, fil-mument meta ttieħdu l-miżuri li qed jiġu mistħarrġin (il-perjodu bejn l-2007 u l-2010), il-kumpanija kienet ‘f’diffikultà’ skont it-tifsira tal-punt 10 tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni. Il-Kummissjoni hija wkoll tal-fehma li, anki issa, il-kumpanija qiegħda f’diffikultà.
(48)
B’mod aktar speċifiku, fir-rigward tal-punt 10(a) tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, il-kapital irreġistrat tal-kumpanija kif jirriżulta mid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha tal-perjodu bejn l-2004 u l-2009, ma ntilifx iżda kiber fil-perjodu bejn l-2004 u l-2009. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li, fl-istess żmien, l-ekwità tal-kumpanija naqset, u laħqet livell minimali fl-2007 u livelli negattivi fl-2008 u fl-2009. Fl-istess ħin, il-kumpanija ma adottatx miżuri xierqa sabiex tindirizza t-tnaqqis fl-ekwità tagħha, kif previst mil-leġiżlazzjoni Griega (12). Il-miżuri disponibbli għall-kumpanija kienu jkunu jew żieda tal-kapital jew inkella kapitalizzazzjoni tat-telf, li kienu jħassru l-kapital irreġistrat. Jidher li l-unika triq fattibbli fil-każ tal-United Textiles kienet tkun il-kapitalizzazzjoni tat-telfiet, kaġun tal-qagħda finanzjarja kritika tal-kumpanija (ara t-tabella 1) u d-diffikultà li għandha biex tikseb finanzjament (ara l-premessa 15). Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li fir-realtà l-kumpanija tilfet aktar minn nofs il-kapital irreġistrat tagħha.
(49)
Fir-rigward tal-punt 10(c) tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, mill-2008 ’l hawn il-kumpanija kienet tissodisfa l-kriterji li jippermettu li tkun suġġetta għal proċedimenti kollettivi ta’ insolvenza skont il-liġi Griega (13).
(50)
Finalment, fir-rigward tal-punt 11 tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, is-sinjali tas-soltu ta’ meta impriża tkun f’diffikultà, bħal żieda fit-telf, tnaqqis tal-fatturat u dejn dejjem jikber, ilhom hemm mill-inqas mill-2004.
V(b). L-eżistenza ta’ għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE
(51)
L-Artikolu 107(2) TFUE jgħid: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkumpatibbli mas-suq intern.”
(52)
Il-Kummissjoni issa se tivvaluta jekk il-miżuri li qed jiġu mistħarrġin, li ttieħdu favur il-United Textiles, jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
V(b)(1). Il-Miżura 1: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Mejju 2007
L-għajnuna lill-United Textiles
(a) Ir-riżorsi tal-Istat
(53)
Il-Kummissjoni tosserva li l-garanzija Statali inkwistjoni fil-fatt tinvolvi riżorsi Statali, minħabba li ngħatat direttament mill-Istat. Id-deċiżjoni ttieħdet mill-Ministru responsabbli, u għalhekk il-miżura hija imputabbli wkoll għall-Istat. Għalhekk, il-kriterju tar-riżorsi Statali huwa ssodisfat.
(b) Il-vantaġġ
(54)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jgħidu li l-Bank Nazzjonali tal-Greċja (il-bank li ħareġ is-self), aċċetta li jirrifjuta l-garanzija Statali u minflokha jieħu ipoteka fuq l-assi ta’ proprjetà immobbli tal-United Textiles, u dan jiddiżattiva l-garanzija. Sabiex isostnu dak li qed jgħidu, il-Greċja u l-benefiċjarju ppreżentaw ittra mingħand il-Bank Nazzjonali tal-Greċja, datata l-24 ta’ Diċembru 2010, li kienet risposta għal ittra mingħand il-United Textiles datata t-23 ta’ Diċembru 2010.
(55)
Il-Kummissjoni dan ma tistax taċċetta dan l-argument. Fl-ittra li ġiet ippreżentata, il-Bank Nazzjonali tal-Greċja jgħid biss li l-bank ikun lest jixtarr il-proposta ta’ skambju ta’ titoli, soġġet għal kundizzjonijiet,m b’dawk prinċipalil jkunu li l-bank innifsu jagħżel l-assi li jiġu mirhunin u li l-iskambju jkun aċċettat mill-partijiet kollha kkonċernati. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, fil-verità, il-Bank Nazzjonali tal-Greċja ma aċċettax il-proposta ta’ skambju tat-titoli.
(56)
Il-Greċja ġġib ukoll l-argument li l-garanzija tal-2007 ngħatat b’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat li huma fis-seħħ fl-Unjoni Ewropea. Il-Greċja ssostni li l-garanzija ma kinitx tkopri iktar minn 80 % u ngħatat għal selfiet li kellhom rati ta’ mgħax skont is-suq.
(57)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din l-argumentazzjoni u hija tal-fehma li l-garanzija tal-2007 fir-realtà tat vantaġġ eċċessiv lill-United Textiles. Skont il-punti 2.2 u 3.2 tal-Avviż tal-Garanziji, meta min jissellef ma jħallasx prezz tas-suq għall-garanzija, ikun qed jingħata vantaġġ. F’ċerti każijiet, jekk min jissellef ikun f’diffikultà finanzjarja ma jirnexxilux isib istituzzjoni finanzjarja li tkun lesta ssellfu, ikunu xi jkunu l-kundizzjonijiet, mingħajr garanzija mill-Istat.
(58)
Fil-każ li qed jiġi mistħarreġ, il-garanzija tal-2007 nħarġet għal selfiet meħudin minn impriża f’diffikultà u ma kinitx tipprevedi primjum għall-garanti, jiġifieri l-Istat. Fid-dawl tal-punti 3.2 u 4.2 tal-Avviż tal-Garanziji, il-Kummissjoni tinnota li l-qagħda finanzjarja tal-kumpanija kienet iggravat b’mod sisnifikanti fil-perjodu bejn l-2004 u l-2007, il-fatt li l-pagamenti fuq is-selfiet tagħha ma kinux qed jitħallsu u l-fatt li sa mill-2001 is-sostenn tal-banek li kienu sellfuha kien limitat, b’linji ta’ kreditu u selfiet ridotti. Il-Kummissjoni tikkunsidra li fiż-żmien meta ttieħdet il-miżura l-United Textiles kienet tinsab f’diffikultà serja, u trid tiġi kklasssifikata fil-kategorija tal-kreditu “ħażin”.
(59)
Barra minn dan, il-Kummissjoni tosserva li, skont ir-rapporti annwali tal-kumpanija għall-2007, l-2008 u l-2009, kien għad hemm il-ħsieb li s-selfa ggarantita tiġi ttitolizzata permezz ta’ assi tal-kumpanija, huwa ovvju li t-titolizzazzjoni kienet għadha ma seħħitx (ara l-premessa 18). Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, f’Diċembru 2010 ġie ssuġġerit li l-Bank Nazzjonali tal-Greċja (il-bank li ħareġ is-self) jirrifjuta l-garanzija Statali u minflokha jieħu ipoteka fuq l-assi ta’ proprjetà immobbli tal-United Textiles (ara l-premessa 37). Il-Kummissjoni hija tal-fehma li din il-proposta hija indikazzjoni ċara li, tali titoli ma ngħatawx. Dwar din il-kwistjoni, l-awtoritajiet Griegi jgħidu li l-garanzija tal-2007 ġiet ittitolizzata permezz ta’ propjetà mirhuna tal-kumpanija u ta’ garanziji personali mogħtijin mill-azzjonisti tagħha (ara l-premessa 35), iżda l-fatti tal-każ jixhdu biss il-garanziji personali tal-azzjonisti. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li s-selfa sottostanti ma kinitx titolizzata.
(60)
Il-Kummissjoni għalhekk tiddubita kemm kien se jkun hemm xi garanti privat li joffri garanzija tali, u xi bank privat li jaċċetta li jiffinanzja lill-kumpanija mingħajr l-ebda garanzija Statali, minħabba li, f’sitwazzjoni hekk, ikun tassew diffiċli biex il-kumpanija jirnexxilha tħallas lura s-selfa u għaldaqstant biex il-garanti jevita li jkollu jonora l-garanzija. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ammont ta’ għajnuna li jirriżulta mill-garanzija tal-2007 huwa l-ammont kollu tas-selfa ggarantita, i.e. EUR 16-il miljun (80 % tal-EUR 20 miljun).
(c) Is-selettività
(61)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jġibu l-argument li l-garanzija tal-2007 ma tikkostitwixxix għajnuna, għax ma kinitx ristretta għall-United Textiles: ngħatat fuq il-bażi tad-deċiżjoni ministerjali Nru 2/75172/0025/26.1.2007 li kienet tapplika mhux biss għall-United Textiles imma wkoll għal kumpaniji oħrajn.
(62)
Il-Kummissjoni tosserva li d-deċiżjoni ministerjali li fuq il-bażi tagħha ngħatat il-garanzija kienet immirata lejn ċerti setturi ta’ żona ġeografika speċifika, i.e. il-Preferttura ta’ Imathía. Barra minn hekk, f’dan il-każ, l-awtoritajiet Griegi kellhom ħafna fejn jimmanuvraw fl-għoti ta’ garanzija favur il-United Textiles, minħabba li ma kienu ġew iffissati l-ebda kriterji oġġettivi biex jiġi deċiż jekk il-garanzija tingħatax jew le. Fin-nuqqas ta’ tali kriterji oġġettivi, il-miżura fir-realtà kienet selettiva, għax l-awtoritajiet applikawha individwalment skont id-diskrezzjoni tagħhom (14). Skont il-ġurisprudenza stabbilita (15), fejn l-entità pubblika li tagħti l-assistenza finanzjarja tkun tgawdi minn ammont ta’ libertà li jkun jippermettilha tagħżel lill-benefiċjarji jew il-kundizzjonijiet li bihom tingħata l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala waħda ta’ natura ġenerali. Għalhekk, il-kriterju tas-selettività huwa ssodisfat.
(d) Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-fatt li jiġi affettwat il-kummerċ bejn l-Istati membri
(63)
Il-United Textiles hija attiva f’settur li l-prodotti tiegħu huma kkummerċjalizzati ħafna bejn l-Istati Membri, u li fih isseħħ kompetizzjoni intensa. Fiż-żmien meta ttieħdu l-miżuri ta’ għajnuna, il-United Textiles kienet impriża li l-biċċa l-kbira tal-bejgħ tagħha kien isir lil Stati Membri oħrajn (ara l-premessa 11). Il-miżura ta’ għajnuna inkwistjoni tat lill-United Textiles vantaġġ fuq il-kompetituri tagħha (ara l-premessi 45, 46 u 47). Skont il-każistika stabbilita (16), meta l-għajnuna mill-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża meta mqabbla ma’ impriżi oħrajn li jikkompetu fil-kummerċ bejn l-Istati Membri, dawk l-impriżi l-oħrajn iridu jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna. Għalhekk, il-kriterju tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni u ta’ effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri huwa ssodisfat.
Għajnuna lill-banek li ħarġu s-self
(64)
Rigward il-bank li ħareġ is-selfa sottostanti tal-garanzija tal-2007 (il-Bank Nazzjonali tal-Greċja), l-istħarriġ wera li dan ma gawdiex mill-garanzija inkwistjoni. Fil-fatt, il-garanzija ngħatat fil-kuntest ta’ kuntratt ġdid ta’ self, b’durata ġdida ta’ 10 snin. Skont il-punt 2.3.1 tal-Avviż dwar il-Garanziji, jekk garanzija Statali tingħata ex post fir-rigward ta’ selfa, mingħajr ma jiġu aġġustati l-kundizzjonijiet ta’ din is-selfa, allura jista’ jkun hemm ukoll każ ta’ għajnuna lil min joħroġ is-self. Fil-każ li qed jiġi mistħarreġ, iżda, il-kundizzjonijiet tas-selfa eżistenti nbidlu permezz tal-bidla fid-durata tas-selfa. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-garanzija tal-2007 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna lil min ħareġ is-self.
(65)
Fl-istess ħin, il-garanzija tal-2007 wasslet sempliċiment biex il-bank ma jfittixx li jiġbor lura minnufih is-selfa li kien ħareġ. Madankollu, il-bank kien ikun jista’ jirkupra s-selfa eżistenti permezz tal-proċedimenti tal-likwidazzjoni. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li s-selfa tal-2007 kienet diġà koperta b’ipoteka fuq assi fiss (17).
Konklużjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuna fil-Miżura 1
(66)
Fuq il-bażi ta’ dak li ngħad aktar ’il fuq, il-konklużjoni hi li l-garanzija Statali ta’ Mejju 2007 (il-Miżura 1) tikkostitwixxi, skont l-Artikolu 107(1) TFUE, għajnuna mill-Istat mhux skont ir-regoli favur il-United Textiles.
(67)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li, skont l-Artikolu 107(1) TFUE, il-garanzija Statali ta’ Mejju 2007 ma kinitx tikkostitwixxi, għajnuna mill-Istat favur il-Bank Nazzjonali tal-Greċja, li ħareġ is-selfa.
V(b)(2) Il-Miżura 2: L-iskedar mill-ġdid ta’ obbligi li baqgħu mhux imħallsin għall-assigurazzjoni soċjali
(a) Ir-riżorsi tal-Istat
(68)
Il-Kummissjoni tosserva li l-għan tal-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni soċjali huwa li jiġi ffinanzjat il-baġit tal-organizzazzjonijiet tas-sigurtà soċjali, li jikkostitwixxu entitajiet pubbliċi taħt is-superviżjoni tal-Istat. Għal din ir-raġuni, jekk dawn il-kontribuzzjonijiet ma jinġabrux, dan iċaħħad lill-Istat mir-riżorsi. Għalhekk, dan il-kriterju huwa ssodisfat.
(b) Il-vantaġġ
(69)
Il-Kummissjoni tosserva li effettivament il-United Textiles ngħatat il-possibbilta li ddum tmien snin biex tħallas obbligu finanzjarju, meta kienet għaddejja minn diffikultà finanzjarja gravi u meta kien hemm probabbilta kbira ta’ inadempjenza. Skont każistika stabbilita sew (18), biex jiġi stabbilit jekk ikunx ngħata vantaġġ selettiv minħabba li l-ħlas tad-djun ma jkunx ġie infurzat u jekk il-vantaġġ jistax jitqies bħala għajnuna mill-Istat għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE, għad irid jiġi stabbilit li l-United Textiles ma setgħetx tikseb vantaġġ bħal dan fil-kundizzjonijiet normali tas-suq. F’dan ir-rigward, il-mistoqsija li wieħed bilfors irid jagħmel hija jekk l-imġiba tal-Istat bħala kreditur fiċ-ċirkostanzi partikulari jistgħux jitqabblu mal-imġiba ta’ kreditur privat diliġenti.
(70)
Skont l-awtoritajiet Griegi, il-United Textiles ma kinitx irrispettat il-ftehimiet ta’ skedar mill-ġdid li kienu saru qabel. Fl-istess ħin, il-kumpanija effettivament ingħatat il-possibbilta li ddum tmien snin biex tħallas obbligu finanzjarju ta’ EUR 14,57 miljun (ara l-premessa 16) meta kienet għaddejja minn diffikultà finanzjarja gravi u kien hemm probabbilta kbira ta’ inadempjenza. Estensjoni bħal din ma kinitx tingħata minn kreditur f’ekonomija tas-suq, speċjalment minħabba li l-eżerċizzji preċedenti ta’ skedar mill-ġdid kienu fallew.
(71)
Għar-raġunijiet iddikjarati hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-imġiba tal-awtoritajiet Griegi ma tistax titqabbel ma’ dik ta’ kreditur privat diliġenti, minħabba li l-iskedar mill-ġdid li sar fl-2009 ġie applikat minkejja l-falliment tal-ftehimiet preċedenti dwar skedar mill-ġdid u minkejja l-fatt li l-kumpanija kienet diġà f’diffikultajiet finanzjarji serji u kienet waqqfet il-biċċa l-kbira tal-produzzjoni tagħha. F’dawk iċ-ċirkustanzi, kien jidher improbabbli li d-dejn jitħallas lura.
(72)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-iskedar mill-ġdid li sar fl-2009 tad-dejn tal-kumpanija fir-rigward tal-assigurazzjoni pubblika ta vantaġġ lill-kumpanija, skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(c) Is-selettività
(73)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jgħidu li l-iskedar mill-ġdid kien ibbażat fuq liġi nazzjonali ġenerali (19), li hi applikabbli għall-kumpaniji kollha fil-Greċja. Għalhekk, skonthom, il-miżura ma kinitx selettiva.
(74)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument. Fir-realtà, f’dan il-każ l-awtoritajiet Griegi kellhom ħafna fejn jimmanuvraw fil-mod kif imxew fir-rigward tad-djun li l-United Textiles kellha mal-assigurazzjoni soċjali. Dan minħabba li ma kienu ġew iffissati l-ebda kriterji oġġettivi biex jiġi deċiż jekk isirx l-iskedar mill-ġdid jew le. Fin-nuqqas ta’ tali kriterji oġġettivi, il-miżura fir-realtà kienet selettiva, għax l-awtoritajiet applikawha individwalment skont id-diskrezzjoni tagħhom (20). Barra minn hekk, skont il-każistika stabbilita (21), fejn l-entità pubblika li tagħti l-assistenza finanzjarja tkun tgawdi minn ammont ta’ libertà li jkun jippermettilha tagħżel lill-benefiċjarji jew il-kundizzjonijiet li bihom tingħata l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala waħda ta’ natura ġenerali. Għalhekk, il-kriterju tas-selettività huwa ssodisfat.
(d) Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-fatt li jiġi affettwat il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(75)
Fl-aħħar nett, il-kriterju tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni u tal-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri hu ssodisfat għar-raġunijiet imsemmijin fil-premessa 63.
(e) Konklużjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuna fil-Miżura 2
(76)
Fuq il-bażi ta’ dak li ngħad hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskedar mill-ġdid li sar fl-2009 tal-obbligi mhux imħallsin għall-assigurazzjoni soċjali jikkostitwixxi, skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, għajnuna mill-Istat favur il-United Textiles.
(77)
L-ammont tal-għajnuna huwa ta’ EUR 14,57 miljun, li huwa l-ammont totali tad-djun skaduti li ġew skedati mill-ġdid fil-25 ta’ Mejju 2009.
V(b)(3). Il-Miżura 3: Il-garanzija Statali li ngħatat f’Ġunju 2010
(78)
Il-Kummissjoni tosserva li l-kumpanija kienet diġà waqqfet topera fl-2009 u minn dakinhar ’l hawn lanqas biss ippubblikat id-dikjarazzjonijiet finanzjarji (ara l-premessa 15). Il-garanzija ma kinitx biżżejjed biex jinkisbu finanzjamenti ġodda, u sakemm kienet għadha disponibbli l-kumpanija ma ssuktatx bl-attivitajiet tagħha. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-garanzija ma ħolqotx distorsjoni, jew heddet li loi toħloq distorsjoni għall-kompetizzjoni. Għalhekk, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
V(c). Il-kumpatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna mas-suq intern
V(c)(1). Ġenerali
(79)
Billi l-Miżuri 1 u 2 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, il-kumpatibbiltà tagħhom trid tiġi ikkunsidrata fid-dawl tal-eċċezzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dak l-Artikolu.
V(c)(2). Impriża f’diffikultà
(80)
Kif muri fil-premessi 46 sa 50, il-qagħda operazzjonali u finanzjarja tal-kumpanija marret għall-agħar b’mod sinifikanti fil-perjodu bejn l-2004 u l-2009. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni tikkonkludi li, fil-mument meta ttieħdu l-miżuri li qed jiġu mistħarrġin (il-perjodu bejn l-2007 u l-2010), il-kumpanija kienet f’diffikultà skont it-tifsira tal-punti 10 u 11 tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni. Dan irrikonoxxewh ukoll l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju. Il-Kummissjoni hija wkoll tal-fehma li, anki issa, il-kumpanija qiegħda f’diffikultà minħabba li minn dak iż-żmien ’l hawn is-sitwazzjoni ma tjibitx.
V(c)(3). Derogi li jippermettu l-Artikoli 107(2) u 107(3) TFUE
(81)
Huwa ċar li d-derogi stabbiliti fl-Artikolu 107(2) u fl-Artikolu 107(3)(d) u (e), mhumiex applikabbli, u l-awtoritajiet Griegi ma invokawhomx.
(82)
L-Artikolu 107(3)(a) jgħid li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn ikun hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg” tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli mas-suq intern. Il-United Textiles tinsab f’żona assistita skont l-Artikolu 107(3)(a), u għalhekk hija potenzjalment eliġibbli għal għajnuna reġjonali.
(83)
Il-linji gwida dwar l-għajnuna reġjonali għall-perjodu bejn l-2007 u l-2013 (22) (“il-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali”), li kienu applikabbli fil-mument meta daħlu fis-seħħ il-garanzija tal-2007 u l-iskedar tad-djun li sar fl-2009 (il-Miżuri 1 u 2), jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-approvazzjoni tal-għajnuna reġjonali għall-investiment.
(84)
Il-linji gwida dwar l-għajnuna reġjonali jeskludu b’mod ċar mill-kamp tal-applikazzjoni tagħhom lill-impriżi f’diffikultà. Il-United Textiles kienet diġa f’diffikultà fil-mument meta ttieħdu l-Miżuri 1 u 2, u għalhekk ma kinitx eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tistax tiġi ddikjarata kumpatibbli fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali.
(85)
Il-Kummissjoni se tivvaluta wkoll il-kumpatibbiltà tal-miżuri inkwistjoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 tas-6 ta’ Awwissu 2008, li jiddikjara ċerti kategoriji ta’ għajnuna bħala kumpatibbli mas-suq komuni skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat (‘ir-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa’) (23). Il-Kummissjoni tosserva li l-għoti ta’ għajnuna lil impriżi f’diffikultà huwa eskluż mill-kamp tal-applikazzjoni tar-regolament għal eżenzjoni ġenerali sħiħa. Il-United Textiles kienet diġa f’diffikultà fil-mument meta ttieħdu l-Miżuri 1 u 2, u għalhekk l-għajnuna li ngħatatilha mhix kumpatibbli mar-regolament għal eżenzjoni ġenerali sħiħa.
(86)
Il-Kummissjoni trid tivvaluta wkoll jekk xi miżuri minn dawk li qed jiġu mistħarrġin jistgħux ikunu kumpatibbli skont ir-regola dwar il-kriżi li hija stabbilita fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Qafas temportanju għal miżuri ta’ għajnuna mill-Istat biex isostnu l-appoġġ għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (24) (minn issa ’l quddiem “il-Qafas Temporanju”). Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li kien ċar li l-United Textiles kienet kumpanija f’diffikultà qabel l-1 ta’ Lulju 2008, u għalhekk ma kinitx eliġibbli għal għajnuna skont il-qafas temporanju.
(87)
Minħabba li fil-mument meta ttieħdu l-miżuri l-United Textiles kienet impriża f’diffikultà, il-kumpatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna tista’ tiġi vvalutata biss fid-dawl tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, i.e. skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE.
(88)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżuri inkwistjoni ma jistgħux jitqiesu bħala kumpatibbli bħala għajnuna għas-salvataġġ. Il-garanzija m’għandhiex durata limitata ta’ sitt xhur, kif previst fil-punt 25(c) tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, u anki l-iskedar mill-ġdid tad-dejn, li huwa paragunabbli ma’ selfa, jaqbeż il-limitu ta’ sitt xhur li huwa ammissibbli bħala għajnuna għar-ristrutturazzjoni. Barra minn dan, il-miżuri mhumiex limitati għall-ammont minimu neċessarju, kif previst fil-punt 25(d) tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni u li jirriżulta mill-formula stabbilita fl-Anness ta’ ma’ dawk il-linji gwida.
(89)
It-tieni nett, lanqas ma huwa l-każ li xi waħda mill-miżuri tista’ titqies kumpatibbli bħala għajnuna għar-ristrutturazzjoni.. Il-Greċja u l-benefiċjarju jgħidu li qabel ma rċeviet il-garanzija tal-2007, il-kumpanija kienet ippreżentat lill-awtoritajiet Griegi pjan ta’ ristrutturazzjoni li kellu jitwettaq b’finanzjament mill-banek u mingħajr l-ebda garanzija Statali. Madankollu, l-ebda pjan tali ta’ ristrutturazzjoni ma ġie ppreżentat uffiċċjalment lill-Kummissjoni. Dan ifisser li dawn il-miżuri ttieħdu mingħajr ma kien hemm pjan ta’ ristrutturazzjoni minkejja li pjan bħal dan huwa essenzjali biex jiġi żgurat li impriża terġa’ ssir vijabbli fuq medda twila ta’ żmien. Fil-fatt, mill-evidenza tal-istħarriġ jidher ċar li ma kien jeżisti l-ebda pjan bħal dan, u l-isforzi kollha li saru f’dan il-perjodu biex ikun hemm ristrutturazzjoni fallew, sal punt li l-kumpanija prattikament waqfet topera u tneħħiet mill-Borża. Minkejja li ma saritx ristrutturazzjoni, l-Istat kompla jipprovdi lill-United Textiles bil-kapital operatorju, permezz tal-garanzija tal-2007. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-Miżuri 1 u 2 kienu jikkostitwixxu sempliċiment għajnuna biex il-kumpanija tibqa’ għaddejja, bla ma sadanittant twettaq xi ristrutturazzjoni kredibbli.
(90)
Fl-aħħar nett, ma ġew ippreżentati uffiċjalment l-ebda miżuri kumpensatorji fis-sens tal-punti minn 38 sa 42 tal-Linji gwida dwar is-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(91)
Rigward l-eliġibbiltà tal-United Textiles biex tirċievi l-għajnuna għar-ristrutturazzjoni, il-Kummissjoni tosserva li l-kumpanija kienet ilha mill-inqas mill-2007 tingħata l-għajnuna operatorja, fi żmien meta kienet diġà f’diffikultà. Il-Kummissjoni hija tal-fehma li dan huwa ksur tal-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba”, għax juri li d-diffikultajiet tal-kumpanija huma ta’ natura rikorrenti u li l-miżuri ta’ għajnuna li ttieħdu favur il-kumpanija ħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni, kontra l-interess komuni. Barra minn hekk, il-benefiċjarju jargumenta li l-garanzija tal-2007 ġiet inkorporata fil-garanzija tal-2010, u li dan juri li l-affarijiet biex tissolva s-sitwazzjoni tas-self li ħadet il-kumpanija saru b’mod integrat. Iżda l-Kummissjoni hija tal-fehma li ma hemmx provi li jissuġġerixxu li kien hemm approċċ integrat għar-ristrutturazzjoni, minħabba li l-miżuri ta’ għajnuna tal-2007, tal-2009 u tal-2010 ngħataw fuq perjodu ta’ diversi snin mingħajr il-proġett jew strateġija waħdanija ta’ ristrutturazzjoni meħtieġa biex terġa iġġib il-vijabbiltà tal-kumpanija.
(92)
Fuq il-bażi ta’ dan, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-prinċipju ta’ “darba waħda, l-aħħar darba” ma ġiex irrispettat.
(93)
Fl-aħħar nett, minħabba li fil-mument meta ttieħdu l-miżuri l-United Textiles kienet f’diffikultà, il-Kummissjoni ma tistax taħseb f’xi sensiela oħra ta’ regoli dwar l-għajnuna mill-Istat li jistgħu jagħmlu lill-allegati miżuri ta’ għajnuna kumpatibbli mat-TFUE.
V(c)(4). Konklużjoni dwar il-kumpatibbiltà
(94)
B’dan ta’ hawn fuq f’moħħha, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Miżuri 1u 2 ta’ għajnuna mhumiex kumpatibbli mat-TFUE.
VI. L-IRKUPRU
(95)
Fuq il-bażi ta’ dak li għadu kif ingħad, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanzija Statali tal-2007 u l-iskedar mill-ġdid li sar fl-2009 tal-obbligi mhux imħallsin għall-assigurazzjoni soċjali jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat li hi inkumpatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni waslet ukoll għall-konklużjoni li l-garanzija Statali tal-2010 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(96)
L-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li “[f]ejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(97)
Għalhekk, minħabba li l-miżuri inkwistjoni huma meqjusin bħala għajnuna inkumpatibbli u mhux skont ir-regoli, l-ammont tal-għajnuna jrid jiġi rkuprat sabiex titreġġa’ lura s-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna. L-irkupru, għalhekk, jibda jgħodd mid-data meta ngħata l-vantaġġ lill-benefiċjarju, i.e. meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, u jkollu impost fuqu l-imgħax tal-irkupru sakemm ikun sar l-irkupru b’mod effettiv.
(98)
Huwa kkalkulat li l-element inkumpatibbli tal-garanzija Statali tal-2007 (il-miżura 1) jammonta għat-total tas-selfa ggarantita. Il-Kummissjoni tistma li l-għajnuna li ngħatat b’dan il-mod lill-United Textiles tammonta għal EUR 16-il miljun.
(99)
L-element tal-Miżura 2 li jikkostitwixxi għajnuna inkumpatibbli huwa kkalkulat bħala l-ammont totali tad-djun li ġew skedati mill-ġdid, u għalhekk l-ammont ta’ għajnuna li ngħata lill-United Textiles huwa EUR 14,57 miljun. Pagamenti li saru, minbarra l-ammonti mħallsin skont il-ftehim, jistgħu jitnaqqsu mis-somma li trid tiġi rkuprata bħala għajnuna inkumpatibbli u mhux skont ir-regoli.
(100)
L-ammont preċiż tal-irkupru u l-imgħax li jrid jiġi impost fuqu jridu jiġu kkalkulati mill-Greċja,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Greċja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur Enómeni Klostoÿfantourgía AE, fil-forma ta’ garanzija Statali mogħtija fl-2007 u ta’ skedar mill-ġdid li sar fl-2009 ta’ obbligi mhux imħalsin lill-assigurazzjoni soċjali, hija inkumpatibbli mas-suq intern.
2. Il-garanzija Statali tal-2010 ma tikkostitwixxix għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
1. Il-Greċja se tirkupra mingħand il-benefiċjarju l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1).
2. Is-somom li jridu jiġu rkuprati jkollhom fuqhom l-imgħax iġġenerat mid-data meta tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sakemm jiġu fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax jiġi kkalkulat b’mod kompost skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (25).
4. Il-Greċja tikkanċella l-pagamenti kollha li jifdal bħala parti mill-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1), b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-deċiżjoni.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1) ikun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja tiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja tissottometti t-tagħrif li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (il-kapital u l-imgħax fuq l-irkupru) li għandhom jiġu rkuprati mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u ta’ dawk li jkunu ppjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħudin sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna stipulata fl-Artikolu 1(1) ikun tlesta. Hija tissottometti minnufih, jekk issir talba mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk li jkunu ppjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Tipprovdi ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u ta’ mgħaxijiet fuq l-irkupru li jkunu diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, 22 ta’ Frar 2012.