ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 26. ledna 2011
o režimech podpory C 50/07 (ex N 894/06), které hodlá Francie zavést pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě
(oznámeno pod číslem K(2011) 267)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/319/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 28. prosince 2006 oznámila Francie Komisi režimy podpory pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, uvedené v návrhu opravného finančního zákona na rok 2006. Ustanovení těchto režimů převzal článek 88 zákona č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 o opravném finančním zákoně na rok 2006 (3). Francie sdělila Komisi doplňující informace v dopisech ze dne 26. února, 11. května a 18. září 2007.
(2)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (SFEU).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k dotčeným režimům podpory.
(4)
Francie předala své připomínky k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 21. prosince 2007.
(5)
Komise v této věci obdržela připomínky od několika zúčastněných stran. Předala je Francii a umožnila jí komentovat je, její poznámky obdržela v dopise ze dne 8. května 2008.
(6)
Francie předala Komisi doplňující informace v dopise ze dne 31. října 2008.
(7)
Některé zúčastněné strany předaly Komisi doplňující informace v průběhu měsíce února 2009.
(8)
V závěru setkání útvarů Komise s francouzskými orgány dne 2. června 2009 se francouzské orgány zavázaly, že posoudí možnost provedení určitých změn oznámených režimů a co nejdříve seznámí útvary Komise se svou analýzou.
(9)
Komise dopisem ze dne 22. září 2009 stanovila Francii lhůtu pro předání analýzy na 20 pracovních dnů.
(10)
Francouzské orgány dopisem ze dne 3. listopadu 2009 požádaly o přerušení formálního vyšetřovacího řízení až do dne 1. dubna 2010.
(11)
Komise dne 17. listopadu 2009 vyslovila souhlas s přerušením formálního vyšetřovacího řízení do 1. dubna 2010 podle kodexu osvědčených postupů pro provádění řízení ve věcech kontroly státní podpory (5), aby Francii umožnila upravit návrh zákona a přikročit k nezbytným konzultacím.
(12)
Francouzské orgány informovaly Komisi dopisem ze dne 26. dubna 2010, že případný změněný návrh režimu obdrží dne 17. května 2010.
(13)
Francouzské orgány předaly Komisi informace dopisem ze dne 27. května 2010, aniž však zamýšlely do oznámených režimů vnést změny.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
(14)
Předmětem rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování byly dva oddělené daňové režimy:
(15)
Prvním oznámeným opatřením je režim osvobození od daně z příjmu právnických osob uvedený v článku 207-2 všeobecného daňového zákoníku (dále jen „CGI“) a od ekonomické teritoriální kvóty (6) (článek 1461-1 CGI) z důvodu správy určitých smluv o zdravotním pojištění, takzvaně „založených na zásadách solidarity a odpovědnosti“. Tato osvobození budou ku prospěchu všem subjektům nabízejícím tyto smlouvy: vzájemné pojišťovny a spolky řídící se zákonem o vzájemném pojištění, fondy sociálního zabezpečení řídící se hlavou III knihy IX zákona o sociálním zabezpečení nebo knihou VII zemědělského zákoníku, jakož i všechny pojišťovny řídící se zákonem o pojišťovnictví.
(16)
Hlavním cílem tohoto opatření je rozšířit pomocí rozvoje tohoto typu smluv doplňkové zdravotní pojištění francouzského obyvatelstva. Z toho důvodu bude opatření doplňkem režimu osvobození od daně z úmluv o pojištění, které se vztahuje na stejný typ smluv a které Komise schválila rozhodnutími ze dne 2. června 2004 (7) a 29. října 2010 (8).
(17)
Smlouvy o zdravotním pojištění, na něž se tento režim osvobození vztahuje, byly ve Francii zavedeny v roce 2001 (9). Jedná se na jedné straně o smlouvy o kolektivních transakcích s povinnou účastí, na druhé straně o smlouvy o individuálních i kolektivních transakcích s dobrovolnou účastí.
(18)
Aby tyto smlouvy byly způsobilé, musí konkrétně splnit následující podmínky:
-
pojišťující subjekt nebude k účasti na dobrovolných smlouvách vyžadovat žádnou lékařskou zprávu o pojištěnci,
-
výše příspěvků nebo pojistného nebude stanovena podle zdravotního stavu pojištěnce,
-
poskytnuté záruky musí povinně krýt výkony spojené s prevencí a prohlídkami u ošetřujícího lékaře, jakož i s jeho recepty,
-
poskytnuté záruky nemohou krýt podíl na nákladech na lékařské ošetření, které by pojištěnec předkládal buď z důvodu překročení sazby honorářů za určité úkony nebo prohlídky, nebo kvůli tomu, že nebyl určen ošetřující lékař.
(19)
Aby pojišťující subjekty mohly využívat preferenčního režimu, musí kromě toho dodržovat prahové hodnoty týkající se počtu smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v celkovém portfoliu smluv o zdravotním pojištění. Tyto prahové hodnoty se mění v závislosti na povaze smluv:
-
smlouvy týkající se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí:
Jejich podíl musí činit 150 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 80 % až 90 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (10).
-
smlouvy týkající se kolektivních transakcí s povinnou účastí:
Jejich podíl musí činit 120 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 90 % až 95 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s povinnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (11).
(20)
Nakonec musí příjemci rovněž splnit nejméně jednu z následujících podmínek:
-
zavést úpravu tarifů nebo převzetí příspěvků v závislosti na sociální situaci upisovatelů a účastníků,
-
účastníci a upisovatelé, kteří využívají pomoci při uzavírání doplňkového zdravotního pojištění (12), tvoří nejméně 3 % až 6 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (13),
-
osoby ve věku nejméně 65 let tvoří nejméně 15 % až 20 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (14),
-
osoby mladší 25 let tvoří nejméně 28 % až 35 % příjemců smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (15).
(21)
Tato poslední kritéria podle francouzských orgánů ukládají sdružení tarifů nebo generací a dosažení minimálního stupně účinné solidarity. Mají podpořit nabídku smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a pojištění veškerého obyvatelstva, zejména přistoupením významného podílů mladých lidí nebo seniorů, což jsou dvě kategorie, které nejobtížněji uzavírají zdravotní pojištění (doplňkové) z důvodu nízkých příjmů (mladí lidé) nebo možných nákladů (senioři).
(22)
Mechanismus kromě toho ukládá, aby byla tato kritéria posuzována na úrovni skupin s ohledem na jejich činnosti zdanitelné ve Francii. Cílem tohoto ustanovení je zabránit obcházení mechanismu nebo spojením vedoucím k soustředění tohoto typu rizik do několika struktur ad hoc v rozporu s cílem vzájemnosti.
(23)
Podle francouzských orgánů je cílem všech těchto podmínek podnítit pojišťovací subjekty k rozšíření nabídky těchto smluv, k účasti na vytvoření všeobecného základního a doplňkového zdravotního pojištění a k nabídce doplňkového zdravotního pojištění všeho obyvatelstva za kontrolovaných tarifních podmínek. Cílovou skupinou jsou zejména osoby, jejichž zdravotní stav nebo finanční možnosti jim nedovolují pojistit se individuálně.
(24)
Nabytí účinnosti tohoto mechanismu, původně stanovené na 1. ledna 2008, pokud jde o osvobození právnických osob od daně, a finanční rok 2010, pokud jde o osvobození od ekonomické teritoriální kvóty, bylo odloženo na 1. ledna 2012, respektive na finanční rok 2013, v očekávání schválení dotyčných režimů ze strany Komise.
(25)
Tento druhý daňový mechanismus má umožnit pojišťujícím subjektům, aby využily daňového odpočtu ze subvencí vyrovnávacích rezerv týkajících se některých kolektivních smluv o doplňkovém pojištění (článek 39d GD CGI) nad to, co u takových rezerv umožňuje režim obecného práva (článek 39d GB).
(26)
Vytvoření vyrovnávací technické rezervy (16) předepisují účetní a finanční předpisy pro pojišťující subjekty. Článek 30 směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (17) definuje vyrovnávací rezervu následovně: „Vyrovnávací rezerva zahrnuje veškeré částky odložené v souladu s právními nebo správními předpisy pro vyrovnání kolísání ukazatelů ztrát v příštích letech anebo pro pokrytí zvláštních rizik.“
(27)
V daném případě je vyrovnávací rezerva určena na vyrovnání kolísání u škod týkajících se kolektivních transakcí pojištění proti úmrtí nebo úrazu (zdravotní postižení a invalidita). Tato kolísání výsledků (mezi finančními obdobími) jsou spojena s faktickým plněním záruk podle uzavřených pojistných smluv ve srovnání s předpoklady zavedení povinností záruk, které byly vzaty v úvahu při sestavování sazeb pojistného. Rezerva umožňuje srovnání technických výsledků spojených s dotyčnými transakcemi za účelem vyrovnání značného kolísání škod, k nimž by mohlo později dojít.
(28)
Podle francouzských orgánů se nová vyrovnávací rezerva podle článku 39d GD podílí na obecném cíli rozšíření a zkvalitnění nabídky záruk ze sociálního zabezpečení ze strany pojišťujících subjektů v rámci takzvaného „určovacího“ řízení. To se vztahuje na doplňkové kolektivní záruky vyplývající z úmluv nebo oborových či mezioborových kolektivních dohod nebo z rozhodnutí zaměstnavatele, v jejichž rámci určují pojišťující subjekt sociální partneři („určovací řízení“). Toto určení má pro určený subjekt za následek povinnost dodržovat smluvní podmínky dohodnuté sociálními partnery (18) (včetně doložek ohledně upravování tarifů). Určení se provádí na období nejdéle pěti let, na jehož konci musí být pojišťující subjekt povinně opět posouzen. Smlouvy s určovací doložkou, uplatňované na úrovni skupiny profesních oborů po dohodě sociálních partnerů, jsou vždy předmětem rozhodnutí o rozsahu ministra odpovědného za sociální zabezpečení. Následně se plně vztahují na všechny zaměstnance a bývalé zaměstnance v oboru, jakož i na jejich právní nástupce (bez ohledu na jejich zdravotní stav a věk), a jejich zaměstnavatelé jsou povinni na ně přistoupit a spojit se s určeným subjektem (19).
(29)
Podle francouzských orgánů umožňuje určení dotčenému určenému subjektu dosáhnout výhodnějšího poměru příspěvek/záruka a všem zaměstnancům hospodářského odvětví získat stejné záruky bez ohledu na velikost podniku, v němž jsou zaměstnáni. Předpokládá rovněž pravidelné přezkoumání organizačních podmínek vzájemnosti rizik a určení zvažovaného subjektu.
(30)
Toto opatření rovněž umožní zlepšit kontrolu tarifů a kvalitu výkonů ve prospěch individuálního spotřebitele v případě závažných událostí, například invalidity, zdravotního postižení nebo úmrtí se závažnými sociálními nebo finančními důsledky pro pojištěnce nebo jeho rodinu (dodatečné výdaje, ztráta příjmů, sociální vyloučení atd.).
(31)
Mechanismus rezervy na záruky v případě úmrtí, invalidity a zdravotního postižení, dohodnuté v rámci určovacího řízení, má konkrétněji určeným pojišťujícím subjektům umožnit:
-
převzetí deficitních rozdílů oproti původně předpokládanému průměru u tohoto typu smluv, které by mohly vzniknout z nepředvídaných výkyvů škod (částek a množství) nebo z vývoje rizika (změny údajů, podle nichž byla nastavena původní tarifikace),
-
zvýšení vlastního kapitálu a míry solventnosti subjektů, které tyto transakce nabízejí, díky vytvoření zvláštní rezervy.
(32)
V praxi je roční subvence na tvorbu rezervy uznávána pro odečtení dotyčných transakcí do výše technického zisku (20). Celková výše rezervy nesmí přesáhnout 130 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem těchto transakcí provedených v průběhu finančního období. Rezerva je určena k vyrovnání ztrátových technických výsledků za finanční období podle chronologického pořadí ročních subvencí.
(33)
Roční subvence, které zůstaly nevyužity po dobu deseti let, budou převedeny do zvláštní nezdaněné rezervy. Výše této zvláštní rezervy nesmí přesáhnout 70 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem dotyčných transakcí provedených v průběhu finančního období. Přebytek těchto subvencí bude po uplynutí 10 let od jejich zaúčtování převeden do zdanitelného zisku.
(34)
V režimu obecného práva mohou pojišťovny a zajišťovny (článek 39d GB) v současnosti vytvářet nezdanitelné vyrovnávací rezervy spojené s transakcemi skupinového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení nebo invaliditě do následující výše:
-
roční subvence rezervy je omezena na 75 % technického zisku z dotyčných smluv,
-
celková výše rezervy nesmí přesáhnout podíl 23 % až 100 % výše příspěvků spojených s dotyčnými smlouvami a získaných v průběhu finančního roku v závislosti na počtu pojištěnců.
Každá rezerva je určena k vyrovnání ztrátových technických výsledků za finanční období podle chronologického pořadí ročních subvencí. Subvence, které nemohly být využity ve lhůtě 10 let, budou převedeny do zdanitelného zisku.
III. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(35)
Komise v rozhodnutí ze dne 13. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřování vyjádřila pochybnosti ohledně použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, jestliže se týká obou dotyčných daňových opatření (21).
(36)
Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty z důvodu správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), Komise usoudila, že Francie neprokázala, že výhody se v plném rozsahu převedou přímo na spotřebitele.
(37)
Komise si také položila otázku, zda je splněna podmínka zákazu diskriminace na základě původu výrobku z důvodu existence prahových hodnot počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (podíl 80/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v portfoliu pojistných smluv o zdravotním pojištění dotyčných pojišťujících subjektů.
(38)
Pokud jde o druhé opatření (daňový odpočet subvencí vyrovnávacích rezerv), Komise má za to, že žádná ze tří prováděcích podmínek čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU zřejmě nebyla splněna.
(39)
Za prvé, sociální povaha opatření se nejeví Komisi jako zcela prokázaná, pokud se posuzuje v okamžiku podepsání pojistné smlouvy, tedy před tím, než nastanou uvedené závažné události.
(40)
Za druhé, převod podpory na spotřebitele/pojištěnce v plném rozsahu se tedy ještě více než v případě předchozího opatření jeví jako hypotetický a nahodilý. Mimoto z převodu výhody zřejmě mohou těžit rovněž zaměstnavatelé, pokud se rovněž podílejí na financování smlouvy.
(41)
Za třetí, vysoký stupeň soustředění trhu s určovacími smlouvami do rukou fondů sociálního zabezpečení by se v současném kontextu zřejmě mohl projevit ve faktické diskriminaci ve prospěch těchto institucí.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení zaslaly poznámky Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC - Que choisir), jakož i neznámý subjekt.
(43)
Většina zúčastněných stran hodnotí obě dotyčná opatření kladně a svými poznámkami se z velké části přidávají k argumentům francouzských orgánů. Zdůrazňují existenci silné konkurence na trhu doplňkového zdravotního pojištění, jakož i vynikající likviditu trhu. Zdůrazňují rovněž, že pojištění, jichž se obě opatření týkají, zmírňují nedostatky sociálního zabezpečení. Francouzské orgány tím, že vytvářejí daňové pobídky snadno dostupné všem účastníkům doplňkového zdravotního pojištění, vytvářejí podmínky pro přeměnu segmentu a priori nezajímavých osob co do rizikového profilu nebo solventnosti na nově ekonomicky lákavý segment.
(44)
Co se týče prvního opatření (osvobození u smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), FFSA se nicméně obává příliš vysokých prahových hodnot, které by představovaly zjevnou výhodu pro účastníky již rozsáhle působící na trhu. Ačkoli FFSA chápe zásadu prahové hodnoty za účelem zamezení příliš složitým a těžko zvládnutelným situacím, domnívá se, že je nezbytné, aby tato hodnota svou výší netvořila překážku poskytnutí podpory. Domnívá se rovněž, že kritéria spojená se strukturou pojištěného obyvatelstva (procento mladších 25 let, důchodců atd.) vedou k selekci příjemců podpory bez reálného odůvodnění s ohledem na vyhlášený cíl. Tato kritéria by zvýhodňovala homogenní vzájemné pojišťovny, přístupné na základě kritérií statutu nebo povolání, na úkor vzájemných pojišťoven otevřených celé veřejnosti. Tato kritéria by rovněž vytvářela potencionální rozdíl v jednání s pojištěnci.
(45)
CTIP upřesňuje, že mají-li být služby nabízené pojišťujícími subjekty kvalitní, vyžadují značné investice, které bude nutno amortizovat přes dostatečně početné skupiny pojištěnců. Tento cíl vysvětluje prahové hodnoty.
(46)
CTIP rovněž poukazuje na povinnost pojišťoven v Evropské unii vytvářet určitou míru solventnosti. Jestliže by veškeré technické zisky měly plynout pojištěncům, solventnost by nebyla dostatečná. Bylo by tudíž normální, aby alespoň část výhody sloužila ke krytí úplného nebo částečného každoročního zvýšení požadavku na solventnost.
(47)
CTIP kromě toho upřesňuje, že podle judikatury Soudního dvora nespadají profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu pod ustanovení práva Evropské unie o hospodářské soutěži (22). Na takové režimy se dále nemohou vztahovat obchodní daně, neboť se jedná o pojištění zmírňující nedostatky sociálního zabezpečení a zakládající se na úmluvách a kolektivních smlouvách.
(48)
FNMF se rovněž dovolává slučitelnosti prvního opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Na jedné straně je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Opatření má čelit selhání trhu, které směřuje k segmentaci obyvatelstva, neboť trh nedokáže účinně zajistit celkové dobré podmínky nevýnosnému obyvatelstvu. Na druhé straně bude podpora nezbytná a přiměřená, neboť dříve zavedené mechanismy neumožnily dosáhnout sledovaného cíle.
(49)
Neznámý subjekt zdůrazňuje nedostatek poznatků a statistických údajů francouzského státu o hospodářské a finanční situaci podniků působících na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním. To znemožňuje jakoukoli objektivní analýzu situace.
(50)
Tentýž neznámý subjekt rovněž poukazuje na vývoj ziskových marží, jichž dosáhly podniky v tomto odvětví mezi roky 2001 a 2007. Zatímco obrat dotyčných podniků se za uvedené období zvýšil o 50 %, výdaje za výkony týchž pojišťoven se zvýšily pouze o 35 %. Hrubé provozní marže se tedy v průběhu šesti let dále zvýšily o 15 %.
(51)
Pokud jde o druhé opatření (vyrovnávací rezerva), FFSA zastává názor, že nic neodůvodňuje výhodnější daňový režim pro smlouvy s určovací doložkou než pro skupinové podnikové smlouvy kryjící stejná rizika. Logika tvorby rezervy, jakož i rizika, jsou stejné při širší vzájemnosti, která omezuje jejich působení v případě smluv s určovací doložkou. Opatření je kromě toho fakticky určeno fondům sociálního zabezpečení. Ačkoli volba pojišťujícího subjektu sociálními partnery je z právnického hlediska otevřená, téměř všechny smlouvy tohoto typu určují v praxi fond sociálního zabezpečení zřízený z podnětu sociálních partnerů.
(52)
CTIP soudí, že je normální, když sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat.
(53)
CTIP kromě toho připomíná omezení, jimž by byly pojišťující subjekty vystaveny v případě určení:
-
striktní dodržování ustanovení dohody nebo kolektivní smlouvy (záruky, tarify, revalvační doložky, zachování práv v případě nejistoty atd.),
-
zákaz zrušení záruk i v případě neplacení,
-
povinnost pojistit všechny podniky zahrnuté do působnosti dohody nebo úmluvy,
-
nezbytnost zarovnat tarify na dobu cyklu dotčeného hospodářského odvětví, aby přizpůsobily zvyšování tarifů hospodářským krizím zasahujícím profesní odvětví.
(54)
CTIP kromě toho soudí, že smluvní režimy doplňkového sociálního zabezpečení tvoří složku zaměstnaneckých odměn, a proto nemohou podléhat obchodním daním. Mechanismus doplňkového odpočtu vyrovnávacích rezerv tedy v důsledku nelze označit za státní podporu.
(55)
CTIP i FNMF se rovněž dovolávají slučitelnosti druhého opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a upřesňují, že má usnadnit rozvoj trhu v oblasti sociálního zabezpečení bez narušení podmínek obchodu v míře odporující společnému zájmu.
(56)
CTIP se kromě toho odvolává na rozsudek Albany (23) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu. Obchodní daně z transakcí spojených se smluvními režimy sociálního zabezpečení zavedenými pojišťujícím subjektem by odporovaly plnění poslání obecného hospodářského zájmu, jímž byly pojišťující subjekty pověřeny.
V. POZNÁMKY FRANCIE
(57)
Pokud jde o dopad podpory na individuální spotřebitele, francouzské orgány tvrdí, že tento dopad bude zaručen konkurenční povahou trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním a samotným uspořádáním opatření.
(58)
Nejenže počet účastníků na trhu bude vysoký (24), ale také distribuční okruhy budou početné a rozmanité (běžní pojišťovací agenti, zástupci pojišťoven, zaměstnanci pojišťujících subjektů, přímý internetový prodej atd.). Hospodářskou soutěž v odvětví kromě toho zaručí Orgán pro dohled nad pojišťovnami a vzájemnými pojišťovnami (Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles, ACAM).
(59)
Tržní mechanismy by tudíž měly zaručit dopad výhody na spotřebitele v podobě snížení finanční účasti pojištěnce, aniž by bylo nutno zavádět mechanismus povinného přerozdělování daňové úspory. Kromě toho uspořádání opatření zaručí, že z výhody budou těžit kategorie spotřebitelů vyloučené z doplňkového zdravotního pojištění z důvodu svého věku nebo příjmů.
(60)
Pokud jde o případnou diskriminaci ve prospěch některých subjektů, Francie upřesňuje, že prahové hodnoty podněcují pojišťující subjekty ke sdružení „škodlivého rizika“ vzniklého z důvodu věku nebo úrovně příjmů dotyčných osob v jejich portfoliu.
(61)
Podíl nebo nedostatečný počet smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti neumožní dosažení tohoto cíle sdružení a bez těchto prahových hodnot by zamýšlená zproštění znamenala pro dotyčné organizace značnou výhodu. Jediným účinkem samotného fungování hospodářské soutěže (bez stanovení prahových hodnot) bude dopad daňového zvýhodnění na koncového spotřebitele a umožnění pojišťujícím subjektům, aby si zachovaly své podíly na trhu bez zvyšování míry pokrytí. Mechanismus dvojí prahové hodnoty (procentní podíl nebo absolutní hodnota) bude tedy nezbytnou složkou zvýšení míry pokrytí pojištění v současnosti nezabezpečených kategorií obyvatel.
(62)
V souvislosti s neustálým zdražováním doplňkových zdravotních pojištění by se návrh daňové pobídky pro tyto kategorie obyvatel stal skutečným vkladem do národní solidarity.
(63)
Francouzské orgány nejprve podtrhují, že daňový mechanismus v celku nelze považovat za podporu. Označení za státní podporu je třeba vyhradit pouze té části mechanismu, která nebude odůvodněna specifičností dotyčného pojištění s ohledem na finanční normy.
(64)
Specifičnosti určovacích smluv, která spočívá ve značných omezeních souvisejících s tarify, výběrem rizik a správou, vystavují tyto smlouvy značnou měrou rizikům výkyvů škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim subvencí.
(65)
Na jedné straně se rizika, krytá určovacími smlouvami uzavřenými v rámci kolektivních oborových dohod, týkají obyvatel specificky spojených s určitým odvětvím, a tudíž obzvlášť citlivých na cyklické zvraty v tomto odvětví. Dlouhodobé předjímání těchto cyklů tedy vyžaduje dlouhodobé vyrovnání výsledků určení.
(66)
Na druhé straně se určovací smlouvy plynoucí z podnikových dohod týkají nutně omezeného okruhu obyvatel, a tudíž odůvodňují zvýšené míry tvorby rezerv z důvodu značného kolísání škod.
(67)
Daňový odpočet subvencí takových rezerv za upravených a důraznějších podmínek, mimo daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, tak lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska.
(68)
Francouzské orgány nicméně uvádějí, že je velmi obtížné odůvodnit konkrétně přípustné míry subvencí těchto transakcí z důvodu technických potíží při ohodnocení „obvyklé“ úrovně tvorby rezerv na takto specifická rizika. Francouzské orgány nicméně upřesňují, že stropy odečitatelnosti subvencí rezerv byly stanoveny dohodou s odvětvím.
(69)
Pokud se týká slučitelnosti podpory s ohledem na čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, Francie tvrdí, že všechny tři podmínky tohoto ustanovení byly řádně splněny. Co se týče sociální povahy podpory, Francie upřesňuje, že kolektivní smlouvy uzavřené v rámci oborových dohod zaručují vysokou míru vzájemnosti rizik, jakož i nižší úroveň pojistného než na trhu s individuálními smlouvami, přičemž umožňují zaměstnancům a jejich rodinám přístup k vysokým zárukám.
(70)
Francie v odpovědi na argument Komise, podle něhož není prokázána sociální povaha opatření v okamžiku podpisu smlouvy, zdůrazňuje, že poskytnutí podpory před naplněním rizika je jediným prostředkem dosažení sledovaného společenského cíle.
(71)
Pokud jde o převod podpory na konečného spotřebitele, Francie nejprve rozlišuje mezi odvětvovými kolektivními dohodami a podnikovými dohodami. Ačkoli první soubor se skutečně může vyznačovat převahou fondů sociálního zabezpečení, tento trh by získal novou dynamiku a ostatní subjekty v pojišťovnictví by se o něj od té chvíle začaly zajímat. Konkurence mezi fondy sociálního zabezpečení by v každém případě byla skutečná a již by umožnila zaručit maximální dopad ve prospěch pojištěnce. Pokud jde o druhý soubor (podnikové dohody), existuje velmi silná konkurence mezi dohodami a není možno zjistit žádný monopol ve prospěch fondů sociálního zabezpečení.
(72)
Podle francouzských orgánů lze použít totéž odůvodnění, když se tarify snižují nebo zmírňují ve prospěch podniku. Účast zaměstnavatele na financování záruky odpovídá příplatku ke mzdě zaměstnance/pojištěnce, a tudíž jeho výhodě.
(73)
Ohledně existence faktické diskriminace ve prospěch fondů sociálního zabezpečení Francie upřesňuje, že opatření se týká rovným dílem všech subjektů bez ohledu na jejich stanovy. Trh sociálního zabezpečení není monopolním trhem ve prospěch fondů sociálního zabezpečení a od nynějška se vyznačuje silnou konkurencí mezi hlavními účastníky.
(74)
Francie rovněž připomíná, že volba pojišťujícího subjektu (určovací řízení) je v odpovědnosti zaměstnavatele a zástupců zaměstnanců. Transparentnost tohoto procesu a veřejná soutěž budou probíhat za obvyklých podmínek trhu otevřeného konkurenci. Veřejná soutěž se uskuteční formou výzvy několika pojišťovnám k podání nabídek na základě zadávací dokumentace vypracované sociálními partnery.
(75)
Francie má kromě toho za to, že posuzované opatření by bylo každopádně možno považovat za slučitelnou podporu určenou k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností a neměnící podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Prokázaný společenský cíl dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením.
(76)
Podle francouzských orgánů má být rozvoj smluv o sociálním zabezpečení s určovacím řízením zaměřen na rozvoj zavádění výhodnějších a spolehlivějších režimů doplňkového sociálního zabezpečení za současné podpory sociálního dialogu a účasti zaměstnanců.
(77)
Francie nakonec dodává, že poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení lze považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je vykonávána v paritním rámci.
(78)
Kolektivní úmluva stanovící záruky a určující pojišťovnu se může povinně vztahovat na všechny zaměstnance, bývalé zaměstnance a držitele práv podle řízení o rozsahu (články L 911-3 a 911-4 zákona o sociálním zabezpečení) z rozhodnutí odpovědného ministra. Právě toto rozhodnutí by mělo být považováno za akt, jímž členský stát ukládá podniku povinnosti veřejné služby.
(79)
Francie připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za službu obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství pro státní podporu v podobě vyrovnávací platby za poskytování veřejné služby (25). Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby.
VI. REAKCE FRANCIE NA POZNÁMKY TŘETÍCH STRAN
(80)
Francouzské orgány berou na vědomí poznámky třetích stran a odpovídají zvláště na poznámky Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA).
(81)
Pokud jde o osvobození od daně ve prospěch smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, francouzské orgány uvádějí, že skladba portfolií pojišťujících subjektů je homogenní, takže podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti ve srovnání s jinými typy smluv o zdravotním pojištění je dnes stejný u všech tří kategorií pojišťujících subjektů působících na trhu (podniky řídící se zákonem o pojišťovnictví, vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení).
(82)
Pokud jde o novou vyrovnávací rezervu, Francie zdůrazňuje, že možnost uzavírat profesní určovací smlouvy je otevřena všem subjektům, jak francouzským, tak zahraničním, které působí na trhu doplňkového sociálního zabezpečení.
(83)
Francie nakonec dodává, že fondy sociálního zabezpečení netěží z monopolní situace, a tudíž se nejedná o diskriminační zvýhodnění. Skutečnost, že trh se otevírá konkurenci pomalu a postupně, vyplývá z historických okolností, avšak nemění nic na stávající konkurenci mezi fondy sociálního zabezpečení. Skutečnost, že fondy sociálního zabezpečení jsou na toto odvětví více specializované, nestačí k prokázání jakékoli diskriminace.
VII. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE, KTERÉ FRANCIE POSKYTLA PO POZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(84)
V průběhu vyšetřovacího řízení navrhly útvary Komise Francii určité cesty vedoucí ke slučitelnosti režimů podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 SFEU.
(85)
Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty ze správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), byly navrženy následující cesty:
-
za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory,
-
za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby revidovaly mechanismus prahových hodnot.
(86)
Francie však v dopise ze dne 27. května 2010 uvedla, že se rozhodla ponechat oznámený režim podpory beze změny, a potvrdila svou analýzu, podle níž jsou oznámené režimy slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(87)
Francie v témže dopise dodala, že pojistné smlouvy o doplňujícím zdravotním pojištění představují pro pojištěnce věrnostní produkt, který umožňuje nabízet dále týmž pojištěncům výnosnější produkty, například smlouvy o životním pojištění. Všichni činitelé na trhu budou tudíž podněcováni k provádění přitažlivé tarifní politiky. Za těchto podmínek bude přímým důsledkem daňového zvýhodnění, které určitý subjekt povolil a převedl je na příspěvky pojištěnců, úprava tarifů jeho konkurentů, a tím dopad ve prospěch všech pojištěnců.
(88)
Co se týče druhého opatření (doplňující daňový odpočet z vyrovnávacích rezerv), útvary Komise navrhly Francii následující cesty:
-
za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory,
-
za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby zvážily zavedení povinného a transparentního mechanismu veřejné soutěže na přidělování určovacích smluv.
(89)
Francie však stejně jako u prvního opatření rozhodla ponechat oznámený mechanismus podpory ve prospěch rozvoje kolektivního sociálního zabezpečení beze změny.
(90)
Francie v dopise ze dne 27. května 2010 opět potvrdila zvláště omezující povahu určování, která odůvodňuje obzvláště obezřetný mechanismus subvencí. Proto tedy lze vyrovnávací rezervu považovat za státní podporu pouze ve velmi omezené míře a je třeba posoudit její slučitelnost s vnitřním trhem.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
VIII.1 Osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty z důvodu správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti
(91)
CTIP s odvoláním na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany (26) tvrdí, že profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu nespadají pod ustanovení práva Společenství o hospodářské soutěži.
(92)
Komise nicméně poznamenává, že opatření, na něž se vztahuje výše uvedená judikatura, se týká hlavně ze zákona povinné účasti průmyslových podniků v odvětvovém penzijním fondu využívajícím výsadního práva. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že režim osvobození týkající se prvního opatření se vztahuje rovněž na individuální smlouvy, jakož i na kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí. Kromě toho kolektivní smlouvy s povinnou účastí, na něž se opatření vztahuje, spadají do rámce svobodné volby sociálních partnerů uzavírat takové kolektivní úmluvy, a nikoli do rámce zákonné povinnosti uzavírat takové dohody nebo vstoupit do odvětvového či meziodvětvového fondu, jak tomu bylo v případě věci Albany.
(93)
Rozsudek Soudního dvora dále potvrzuje, že režimy pojištění rizik doplňující zákonný systém sociálního zabezpečení, jaký například oznámily francouzské orgány v daném případě, se řídí pravidly hospodářské soutěže a že fondy tvořící složku těchto režimů zcela odpovídají pojmu podniku ve smyslu článků 101 a následujících SFEU (27).
(94)
Komise má tudíž za to, že režim pojištění, na nějž se vztahuje první opatření, se nevymyká pravidlům Smlouvy v oblasti hospodářské soutěže, a zejména pravidlům v oblasti zákazu státní podpory.
(95)
Sociální zabezpečení (režim povinného zdravotního pojištění) hradí pouze část zdravotní péče pojištěnců v sociálním zabezpečení. Doplňková zdravotní pojištění tedy přebírají tu část výkonů, kterou nefinancuje režim povinného zdravotního pojištění.
(96)
Trh s doplňkovým zdravotním pojištěním zahrnuje hlavně tři následující skupiny subjektů:
-
vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky, řídící se zákonem o vzájemném pojištění,
-
fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení,
-
pojišťovny řídící se zákonem o pojištění.
(97)
Podle dopisu francouzských orgánů ze dne 21. prosince 2007 působí na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním 263 pojišťoven, 66 fondů sociálního zabezpečení a 1 201 vzájemných pojišťoven. Francouzské orgány rovněž uvádějí, že v roce 2006 představovalo 20 největších účastníků na trhu pouze 35 % trhu, přičemž podíl žádného z nich nepřesáhl 4 % a kromě toho 65 % trhu tvořili účastníci s podílem na trhu menším než 1 % (28).
(98)
Podle oficiálních číselných údajů zveřejněných v roce 2009 však počet účastníků na tomto trhu nečinil koncem roku 2008 více než 876 subjektů a od roku 2001 se neustále zmenšoval (snížení o 48 % v roce 2008 ve srovnání s rokem 2001) (29). Vzájemných pojišťoven bylo 748, pojišťoven 92 a počet fondů sociálního zabezpečení dosáhl 36.
(99)
Podle nedávné analýzy zpracované francouzským úřadem pro hospodářskou soutěž zaujímají největší podíl trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (podíl na trhu 7,7 %), vzájemná pojišťovna Groupama (30) (podíl na trhu 6,7 %) a dále pojišťovna Swiss Life (podíl na trhu 4 %) (31).
(100)
Pokud jde o trh s kolektivním doplňkovým pojištěním, největší tržní podíly zaujímají pojišťovna Axa (tržní podíl 17,51 %), skupina fondů sociálního zabezpečení Malakoff-Médéric (podíl na trhu 8,7 %) a dále uskupení AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (podíl na trhu 6,9 %) (33).
(101)
Komise navzdory žádostem v tomto směru neobdržela od francouzských orgánů přesnější informace o struktuře trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním, které by se týkaly uskupení vzájemných pojišťovacích společností, vzájemnostních spolků a institucí sociálního zabezpečení. Francouzské orgány navíc navzdory žádostem Komise v tomto směru nebyly schopny poskytnout statistiky týkající se smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti (jak úhrnné, tak za každou kategorii účastníků trhu). Statistiky převzaté v tabulkách 102. a 103. bodu odůvodnění se tudíž vztahují k trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním jako celku, včetně smluv, které nesplňují podmínky pro využívání oznámeného opatření. Zpráva, kterou vydal Francouzský účetní dvůr v roce 2008 (34), ostatně zdůrazňuje značné mezery ve statistikách doplňkového pojištění ohledně počtu pojištěnců, jejich rozdělení do jednotlivých kategorií pojistitelů a jednotlivých typů smluv (individuální smlouva, dobrovolná kolektivní smlouva a povinná kolektivní smlouva), jakož i výše hrazených výdajů podle kategorií domácností a příjmů. Na základě analýz provedených státním úřadem pro hospodářskou soutěž se však tento trh jeví jako roztříštěný, ba velmi roztříštěný, pokud se jedná o individuální smlouvy (35), které ovšem představují pouze jeden z dílčích trhů, na něž se oznámené opatření vztahuje.
(102)
V období mezi roky 2001 a 2007 se toto odvětví značně rozvinulo, jak dokládá tabulka na konci tohoto bodu odůvodnění (36). Úhrnný obrat těchto subjektů v roce 2007 dosáhl 27,4 miliard EUR, což je nárůst o 55,8 % oproti roku 2001, čili průměrný roční nárůst o 7,6 %. Obrat za rok 2008 překročí 29 miliard EUR a vykáže nárůst o 6 % oproti roku 2007 (37).
Vývoj obratu doplňkových subjektů v letech 2001-2007
(v miliardách EUR)
Vzájemné pojišťovny
Instituce sociálního zabezpečení
Pojišťovny
Celkem
2001
10,6
3,3
3,7
17,6
2007
16,0
4,7
6,7
27,4
2001-2007
+50,5 %
+43,15 %
+82,13 %
+55,8 %
(103)
Podle číselných údajů předaných francouzskými orgány bylo rozdělení mezi individuálními a kolektivními smlouvami provedeno následovně (údaje se týkají roku 2004):
Instituce sociálního zabezpečení
Vzájemné pojišťovny
Pojišťovny
Kolektivní smlouvy
38 %
33 %
29 %
Individuální smlouvy
6 %
67 %
27 %
Kolektivní + individuální smlouvy
18 %
54 %
28 %
(104)
Zatímco vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky nabízejí hlavně individuální smlouvy, fondy sociálního zabezpečení nabízejí hlavně smlouvy kolektivního typu (podnikové nebo oborové smlouvy). Pokud je o pojišťovny, jejich portfolio je vyváženější.
(105)
Míra pojištění obyvatel kromě toho výrazně vzrostla z 84 % v roce 1996 na 92,8 % v roce 2006. Bylo zjištěno 32 až 38 milionů příjemců vzájemného pojištění, 13 milionů od pojišťoven a 11 milionů od fondů sociálního zabezpečení, k nimž je třeba připočítat více než 4 miliony příjemců od fondů CMU-C (všeobecné zdravotní pojištění), které nabízí bezplatné doplňkové zdravotní pojištění nejméně majetným. To znamená, že v současnosti nemá doplňkové pojištění 7 % až 8 % Francouzů (38).
(106)
Podle článku 107 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.
(107)
Označení opatření za státní podporu tudíž předpokládá, že budou splněny následující kumulativní podmínky: 1) že dotyčné opatření poskytuje výhodu 2) ze státních zdrojů, 3) že je tato výhoda selektivní a 4) že dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(108)
Osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty nebo jejich snížení spočívající v odstranění nebo snížení nákladů, které dotyčné podniky běžně nesou, nepochybně představuje výhodu pro příjemce (39). Z toho důvodu tato daňová osvobození nebo snížení představují hospodářské výhody.
(109)
Komise s ohledem na odkazy CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark (40) (pro vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména odstavec 144, neboť třetí podmínka Altmark spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění.
(110)
Tyto výhody přiznává francouzský stát, který se tím vzdává vybírání daní. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů.
(111)
Opatření má rovněž selektivní povahu. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na odvětví hospodářství, to znamená na odvětví pojišťovnictví, jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). V tomto ohledu je třeba především konstatovat, že daň z příjmu právnických osob představuje daň, která se vztahuje na všechny právnické osoby bez ohledu na odvětví, v němž působí. Jelikož z osvobození od této daně má prospěch výhradně odvětví pojišťovnictví, jedná se o výjimku z obecného režimu daně z příjmu právnických osob, která tak specificky zvýhodňuje některé podniky. Je tomu tak i v případě osvobození od ekonomické teritoriální kvóty. Dotčené osvobození kromě toho rovněž podporuje v rámci odvětví pojišťovnictví určité smlouvy o zdravotním pojištění, v daném případě smlouvy o zdravotním pojištění založené na zásadách solidarity a odpovědnosti. Opatření tedy podporuje subjekty vázané smlouvami „založenými na zásadě solidarity“ na úkor subjektů vázaných „klasickými“ smlouvami.
(112)
Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho interní činnost s tím důsledkem, že se tím sníží šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu (41).
(113)
Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie.
(114)
Je tudíž třeba usoudit, že první opatření skutečně představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Francie toto označení nezpochybňuje.
(115)
Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(116)
Článek 107 odst. 2 písm. a) SFEU zní: „S vnitřním trhem jsou slučitelné: a) podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům za podmínky, že se poskytují bez diskriminace na základě původu výrobků“.
(117)
Opatření státní podpory je na základě tohoto ustanovení slučitelné, pokud jsou splněny všechny tři následující podmínky:
1.
podpora musí být sociální povahy;
2.
musí být poskytována individuálním spotřebitelům;
3.
musí být poskytována bez diskriminace, pokud jde o původ výrobku.
(118)
Je třeba nejprve upřesnit, že čl. 107 odst. 2 SFEU se odchyluje od zásady zákazu státních podpor, tak jak je formulován v čl. 107 odst. 1 SFEU, a je tudíž nutno jej vykládat restriktivně (42).
(119)
Co se týče konkrétněji použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, je ovšem třeba poznamenat, že rozhodovací postup Komise nevylučuje, aby byla podpora poskytnuta prostředníkovi, který se postará o její dopad na individuální spotřebitele (43). Za tohoto předpokladu je však nezbytné, aby zavedený mechanismus zaručil faktický dopad na konečného spotřebitele.
(120)
Komise se domnívá, že sociální povaha (první kritérium) opatření je řádně prokázána, pokud je zaměřeno na to, aby umožnilo osobám, které z důvodu svého věku, zdravotního stavu nebo nízkých příjmů mají obtížný přístup k doplňkovému zdravotnímu pojištění. Článek 207 CGI totiž stanoví kritéria sociální povahy, která musí splňovat pojišťující subjekty, aby mohly opatření využívat (44). Tato kritéria určují minimální podíly určitého sociálně slabého obyvatelstva, například osob s nízkým příjmem nebo seniorů, v pojistném portfoliu dotyčných subjektů. Předběžný návrh vyhlášky předložený francouzskými orgány, který upřesňuje některé podmínky obměňování tarifů v závislosti na sociální situaci pojištěnců (45), potvrzuje sociální povahu opatření ve prospěch sociálně slabého obyvatelstva.
(121)
Naproti tomu z posouzení opatření Komisí nevyplynulo, že z podpory budou mít faktický prospěch individuální spotřebitelé (druhé kritérium).
(122)
Podle francouzských orgánů budou mít z podpor poskytovaných podnikům nepřímo prospěch individuální spotřebitelé. Silná konkurence na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním zajistí převod podpor poskytnutých podnikům na spotřebitele cestou stanovení výše pojistného požadovaného na spotřebiteli.
(123)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Komise pokládala osvobození od poplatku ze smluv o zdravotním pojištění založených na zásadě solidarity, které zavedla Francie, za slučitelnou podporu podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU (46). V tomto případě nebylo totiž pochyb o tom, že z osvobození od poplatku mají prospěch v první řadě individuální spotřebitelé, na nichž břemeno poplatku fakticky spočívalo. Výše poplatku tvořila složku výše pojistného a osvobození od poplatku ve prospěch smluv založených na zásadě solidarity stejnou měrou sníží výši pojistného.
(124)
V daném případě nebyla poskytnuta podpora prostřednictvím nepřímého osvobození od poplatku úměrně výši pojistného placeného pojištěnci, nýbrž osvobozením od daně z příjmu právnických osob vypočtené na základě zisku, jehož dosáhl pojišťující subjekt ze všech pojištěnců, kteří podepsali smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti.
(125)
Faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečného spotřebitele je přinejmenším nejistý. Na jedné straně nemá Komise k dispozici údaje prokazující, že daň z příjmu právnických osob (a osvobození od takové daně) má při dotyčné transakci faktický dopad na individuální spotřebitele. Kromě toho nedávná zpráva Francouzského účetního dvora poukázala na velmi značná zvýšení ziskových marží v odvětví zdravotního pojištění v průběhu posledních let (v roce 2003 o 12 % a v roce 2007 o 23 %) (47). V tomto kontextu značného zvyšování ziskových marží je obtížné usoudit na existenci tržního mechanismu, který by zaručoval faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečné spotřebitele.
(126)
CTIP ostatně zdůrazňuje, že část zisků musí být vyčleněna na tvorbu rezerv, aby byly splněny povinnosti v oblasti solventnosti, a bylo by tudíž normální, aby výhoda alespoň zčásti sloužila k úplnému nebo částečnému krytí každoročního zvýšení požadavku na solventnost. Tento argument se snaží dokázat, že opatření vyvolá zvýšení zisků pojišťujících subjektů spíše než snížení cen pojištění dotyčných rizik pro spotřebitele.
(127)
Hodnocení Komise konečně nikterak nezpochybňuje argument Francie, podle něhož smlouvy o doplňkovém zdravotním pojištění představují věrnostní produkt pro pojišťující subjekty, které budou podněcovány k provádění přitažlivé tarifní politiky. Je totiž třeba připomenout, že čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU vyžaduje, aby výhoda byla fakticky postoupena individuálním spotřebitelům. Existence pouhého podnětu k postoupení části výhody konečným spotřebitelům tedy nesplňuje požadavek faktického postoupení.
(128)
Komise tudíž soudí, že opatření nezaručuje faktický převod výhody na individuální spotřebitele, jak požaduje čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(129)
Vyšetřování Komise rovněž dospělo k závěru, že nebyla splněna podmínka týkající se neexistence diskriminace na základě původu výrobku (třetí kritérium). Pro získání jistoty, že je splněna tato podmínka, je třeba ověřit, zda spotřebitelé mají z dotyčné podpory prospěch bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které jsou schopny plnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává, a že pro pojišťující subjekty sídlící v Evropské unii neexistuje žádná překážka přístupu (48). Kromě podmínek týkajících se typu způsobilých smluv musí podniky, které hodlají využít režimu, ve svém portfoliu smluv o doplňkovém zdravotním pojištění dodržet prahové hodnoty ohledně počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (80 %/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti.
(130)
Francouzské orgány se domnívají, že tyto prahové hodnoty představují pobídku pro hromadné rozšíření tohoto typu smlouvy tím, že sdružují „škodlivé riziko“ vzniklé z důvodu věku nebo úrovně příjmů pojištěnců v jejich portfoliu a kromě toho jsou nezbytné pro to, aby se daňové zvýhodnění nevztahovalo jen na příliš malou část činnosti subjektů, a bylo tak dosaženo cílů solidarity a vzájemnosti. Sledování společenského cíle opatření lze zajistit pouze mechanismem, který uloží pojišťujícím subjektům, aby do svého portfolia smluv o zdravotním pojištění zahrnuly minimální počet nebo významný podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti. Bez tohoto mechanismu prahových hodnot by žádné uspořádání nemohlo zajistit zvýšení míry pojištění dosud nezabezpečeného obyvatelstva a osvobození od daně by se projevilo jednoduše jako značná výhoda pro pojišťující subjekty. Prahová hodnota vyjádřená v procentech by umožnila malým subjektům, jejichž takřka výhradním předmětem činnosti jsou tyto smlouvy, aniž přitom dosahují čistě kvantitativní prahové hodnoty, aby využily opatření, zatímco prahové hodnoty v absolutním vyjádření umožňují subjektům nabízejícím značný počet smluv tohoto typu (jako nevýhradní činnost) využít opatření.
(131)
Komise nejprve konstatuje, že francouzské orgány nemohly poskytnout žádnou přesnou informaci ohledně současného rozdělení smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti mezi jednotlivé účastníky trhu ani ohledně počtu a podílu těchto smluv v jejich portfoliu. Z analýzy Komise však vyplývá, že vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky jsou ze zákona povinny nabízet pouze smlouvy založené na zásadě solidarity (49). V praxi se rovněž jeví, že fondy sociálního zabezpečení podléhají téže povinnosti. Vzájemné pojišťovny a fondy sociálního zabezpečení tedy musí vždy splnit kritérium hodnoty vyjádřené v procentech, kdežto pojišťovny s omezeným působením na trhu smluv založených na zásadě solidarity a ty, které se na něm hodlají výrazněji podílet, by mohly mít problémy se splněním kritérií prahových hodnot (vyjádřeno jak v procentech, tak v absolutní hodnotě), a tudíž s využitím osvobození od daně. Konkrétněji by se jednalo o pojišťovny s významným portfoliem „klasických“ smluv o doplňkovém zdravotním pojištění, které nesplňují podmínky pro to, aby byly považovány za smlouvy založené na základě solidarity.
(132)
Prahové hodnoty v tomto kontextu nepovedou k ekvivalentnímu úsilí bez ohledu na pojišťující subjekt a nebudou působit jako pobídka pro pojišťující subjekty, které již splňují kritéria prahových hodnot (zejména vzájemné pojišťovny, vzájemnostní spolky a fondy sociálního zabezpečení). V rozporu s tvrzením Francie nemůže tudíž zavedení prahových hodnot svou povahou zabránit případnému značnému zvýhodnění.
(133)
Podle Komise bude důsledkem těchto prahových hodnot zcela jednoduše diskriminace na základě původu výrobku. Tyto hodnoty tak zřejmě mohou vyloučit určitý počet subjektů z možnosti využít osvobození, i když budou tyto subjekty nabízet smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, které francouzské orgány hodlají podporovat. Existence těchto hodnot kromě toho může zvýhodnit subjekty, jež na trhu již působí, a představovat překážku vstupu některých účastníků, kteří by je nemohli splnit nebo by se obávali, že je nemohou splnit, na zvažovaný trh.
(134)
Nakonec je pravděpodobné, že částka podpory je u každého pojišťujícího subjektu jiná v závislosti na dosaženém zisku z dotyčných transakcí, což se neshoduje s požadavkem, podle něhož spotřebitelé musí mít prospěch z dotčené podpory bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které mohou splnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává (50).
(135)
Je tudíž třeba dospět k závěru, že Francií oznámený režim podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(136)
Nedovolává-li se Francie výslovně jiného ustanovení týkajícího se slučitelnosti státních podpor, je třeba konstatovat, že žádné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se na daný případ nevztahuje.
(137)
Co se týče ustanovení čl. 107 odst. 2 SFEU jiných než písmeno a), je třeba uvést, že kritéria slučitelnosti, stanovená v písmenech b) a c), se zřejmě na daný případ nevztahují.
(138)
Podporu lze považovat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud je určena k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(139)
Podle FNMF je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Komise však navzdory žádostem neobdržela od francouzských orgánů číselné údaje, které by podepřely použitelnost kritéria slučitelnosti uvedeného v předchozím bodu odůvodnění, ani ohledně účinku stávajících daňových opatření na smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, ani ohledně vztahu mezi zamýšleným dodatečným zvýhodněním a dodatečnými náklady nebo požadavky spojenými se správou tohoto typu smluv. Komise tudíž není schopna se přesvědčit o nezbytnosti a přiměřenosti zamýšlených nových osvobození vzhledem k dosažení popsaného cíle. Každopádně je třeba konstatovat, že osvobození od daně z příjmu právnických osob není spojeno s investicemi ani s vytvářením pracovních míst nebo specifických projektů. Představuje tedy stálé zmírnění poplatků, které znamená podporu činnosti a které podle ustálené praxe nelze v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU prohlásit za slučitelné.
(140)
Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU.
(141)
Podle CTIP je předmětem opatření založených na úmluvách a kolektivních dohodách, jako je dotčené opatření, zmírnit nedostatky sociálního zabezpečení. Komise poznamenává, že CTIP se výslovně nedovolává existence služby obecného hospodářského zájmu a že Francie, jíž přísluší dokázat slučitelnost dotčené podpory se Smlouvou, se nedovolává čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise za těchto okolností není schopna posoudit slučitelnost dotčené podpory ve světle čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise kromě toho poznamenává následující:
(142)
V čl. 106 odst. 2 SFEU se stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.
(143)
Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že s výjimkou odvětví, kde již tato otázka byla předmětem právní úpravy Evropské unie, mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu. Ovšem i za předpokladu, že se v daném případě jedná o službu obecného hospodářského zájmu (což Francie neuvedla), je třeba konstatovat, že pro účely čl. 106 odst. 2 SFEU nesmí náhrada poskytnutá podnikům zejména přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s nimi souvisejí, jakož i k přiměřenému zisku z plnění těchto povinností.
(144)
V této souvislosti stačí uvést, že dotčené daňové opatření neobsahuje mechanismus, který by vyloučil nadměrnou vyrovnávací platbu ve srovnání s náklady, které dotyčné subjekty vynakládají ve spojitosti s tímto pověřením. Je totiž třeba konstatovat, že výše dotčené podpory (osvobození dotyčných transakcí od daně) není žádným způsobem spojena s dodatečnými náklady, které vynakládají pojišťující subjekty. Není spojena ani s pojistným placeným pojištěnci, ani s počtem smluv.
(145)
Komise v této souvislosti došla k závěru, že dotyčné opatření každopádně nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU.
VIII.2 Daňový odpočet subvencí na vyrovnávací rezervy týkající se některých kolektivních smluv o doplňkovém pojištění
(146)
Trh se „sociálním pojištěním“ zahrnuje transakce, jejichž předmětem je prevence a pojištění rizik v případě úmrtí, tělesného postižení osob nebo rizik spojených s mateřstvím nebo pracovní neschopností nebo invaliditou nebo ztrátou zaměstnání (51) jako doplněk k zákonnému systému sociálního zabezpečení.
(147)
Pojištění sociálního zabezpečení umožňují:
-
usnadnit přístup k lékařské péči doplňující úhradou zdravotních výloh v případě nemoci, mateřství, úrazu atd.,
-
zajistit zachování celé nebo částečné mzdy v případě pracovní neschopnosti, invalidity nebo zdravotního postižení,
-
zajistit partnerovi a dětem majetek a důchody v případě úmrtí pojištěnce,
-
plánovat finanční doplněk v případě závislosti.
(148)
Na tomto trhu působí tři kategorie podniků: společnosti řídící se zákonem o pojišťovnictví (pojišťovny, vzájemné pojišťovny a bankovní pobočky), vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení.
(149)
Pojištění sociálního zabezpečení lze uzavřít buď kolektivně přistoupením ke kolektivní smlouvě prostřednictvím zaměstnavatele, profesního nebo meziodvětvového oboru, nebo individuálně přímo s pojišťovnou nebo vzájemnou pojišťovnou.
(150)
V současnosti je převážná většina zaměstnanců pojištěna kolektivní smlouvou o sociálním zabezpečení. Účast může být povinná nebo dobrovolná.
(151)
Kolektivní režim sociálního zabezpečení tvoří trojstranný vztah:
-
zaměstnavatel se zavazuje vůči zaměstnancům a podepisuje pojistnou smlouvu (52),
-
pojišťující subjekt pojišťuje riziko a za to vybírá příspěvky,
-
zaměstnanci jsou příjemci.
(152)
Podle předaných odhadů francouzských orgánů za rok 2005 dosahoval trh sociálního zabezpečení ročního obratu 20 miliard EUR (kolektivní i individuální pojištění). Pojišťovny zaujímaly největší podíl na trhu se 71 % vybraných příspěvků, zatímco fondy sociálního zabezpečení a vzájemné pojišťovny zaujímaly 21 %, respektive 8 % trhu. Je však třeba upřesnit, že tyto posledně uvedené číselné údaje se vztahují na všechny kategorie smluv v tomto odvětví: individuální smlouvy, kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí a kolektivní smlouvy s povinnou účastí.
(153)
Francouzské orgány se kromě toho domnívají, že trh profesního určení (53) u rizik úmrtí, zdravotního postižení a invalidity převyšuje 4 miliardy EUR a zahrnuje téměř všechny transakce sociálního zabezpečení zajišťované fondy sociálního zabezpečení (4,2 miliardy EUR), jakož i část kolektivních smluv pojišťoven a vzájemných pojišťoven. Nebyl však sdělen žádný přesný číselný údaj ohledně této části, kterou zaujímají posledně zmíněné subjekty.
(154)
Ačkoli Francie ve svém oznámení připustila označení opatření za státní podporu, následně upozornila na to, že přinejmenším část mechanismu nelze považovat za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU z důvodu specifičností určovacích smluv (značná omezení v oblasti tarifů, výběru rizik a správy), které by se tak staly zvláště citlivými na výkyvy škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim rezerv, a tedy i zvýšenou daňovou odečitatelnost subvencí rezerv, aniž by tím vznikla výhoda.
(155)
Francie se tedy domnívá, že daňový odpočet subvencí za upravených a důraznějších podmínek, mimo stávající daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska, a že tak nevytváří výhodu.
(156)
Je tudíž především třeba zjistit, zda opatření zvýhodňuje dotyčné pojišťující subjekty.
(157)
Podle čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona stanoví, že odečitatelné jsou „rezervy vytvořené za účelem krytí jasně stanovených ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné, pokud byly fakticky zjištěny z účetních dokladů za finanční období“. Zákon v určitých případech počítá s paušální odečitatelností u určitých typů transakcí. To je konkrétně případ v oblasti pojištění a zajištění, kde články 39d G až 39d GD zákona stanoví specifická pravidla pro odečitatelnost rezerv, aby zohlednily specifičnosti odvětví pojišťovnictví, jehož hlavní činnost spočívá právě v pojišťování rizik. Ke zjištění případné existence výhody je tedy třeba ověřit, zda z transakcí spadajících pod opatření skutečně vyplývají ztráty nebo dodatečné náklady ve smyslu čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona v míře stanovené článkem 39d GD.
(158)
Na úvod je třeba přistoupit na zásadu, podle níž se povaha a velikost rizik škodovosti v odvětví doplňkového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě mohou měnit v závislosti na typech pojištěného obyvatelstva a způsobech pojištění (individuální/kolektivní smlouvy, smlouvy s dobrovolnou/povinnou účastí).
(159)
Smlouvy vzešlé z podnikových dohod, včetně určovacích smluv vzešlých z takových dohod, se týkají omezeného okruhu obyvatel. Způsobují „bodové“ riziko (riziko škodní události v podniku), aniž by nabízely možnost vzájemnosti mezi širokými vrstvami obyvatelstva. Kolektivní smlouvy zaměřené na určité odvětví (obor) se však týkají širší vrstvy obyvatelstva, a tudíž s sebou a priori nesou větší vzájemnost. U tohoto typu smlouvy však existuje pevná spojitost mezi škodovostí a krizovými obdobími, která může ovlivnit celé hospodářské odvětví. Krizová období podle CTIP zesilují kolísavost škodních událostí na úrovni oboru.
(160)
Pokud se týká určovacích kolektivních smluv vzešlých z podnikové dohody, Komise má za to, že není důvodu domnívat se, že povaha a velikost (a tedy kolísání) rizika škod se značně liší podle situace, kdy jsou smlouvy tohoto typu uzavírány mimo vyjednávání na paritní úrovni mezi odbory a zaměstnavateli (a tudíž mimo určovací postup).
(161)
Kromě toho bez přesných informací o škodovosti v tomto odvětví nic neopravňuje k závěru, že kolísání rizik vlastních oborovým určovacím smlouvám (smlouvám vyznačujícím se zvýšenou citlivostí na konjunkturu, ale také větší vzájemností), jsou větší než stejná rizika vztahující se k podnikovým smlouvám (smlouvám vyznačujícím se bodovým rizikem a menší vzájemností).
(162)
Mimoto i v případě, kdy by faktickým účinkem omezení určení, jichž se Francie dovolává, byl dodatečný tlak na pojistné vybírané pojišťujícími subjekty, je nutno konstatovat, že se jedná o okolnost, která může ovlivnit výnosy, a nikoli náklady na škodní události. Na tento typ rizika (ztráta výnosu) se tedy nevztahuje čl. 39 odst. 1 bodu 5 CGI, a nemůže tudíž využít odečitatelných subvencí rezerv.
(163)
Není tedy prokázán rozdíl v riziku mezi smlouvami s určující doložkou a vnitropodnikovými skupinovými smlouvami pojišťujícími stejná rizika. Účinkem doplňkové daňové odečitatelnosti podle článku 39d GD je tedy snížení nebo odstranění břemene daně z příjmu právnických osob, které dotyčné podniky běžně nesou. Z toho důvodu představuje doplňkové odečtení hospodářskou výhodu.
(164)
Komise s ohledem na odkazy Francie a CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark (za účelem vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména 189. bod odůvodnění - třetí podmínka judikatury Altmark totiž spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění.
(165)
Tyto výhody, které opatření poskytuje, přiznává francouzský stát, který se tím vzdává daňových příjmů. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů.
(166)
Z důvodů, které již byly vyloženy ohledně prvního opatření, je také druhé opatření selektivní. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na jedno odvětví hospodářství, a sice na odvětví pojišťovnictví, a jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). Opatření prospívá určitým podnikům odvětví pojišťovnictví, které uzavírají kolektivní smlouvy pojišťující proti úmrtí a škodám na zdraví v rámci určujícího řízení vedeného sociálními partnery. Opatření se tudíž nevztahuje na smlouvy pojišťující stejná rizika mimo určovací řízení. Mimoto je třeba konstatovat, že opatření se nevztahuje na zajišťovny vystavené stejnému typu rizika.
(167)
Je však třeba ověřit, zda tato selektivnost není odůvodněna povahou a logikou referenčního daňového systému. Ačkoli CGI ve věci odečítání rezerv stanoví paušální odečitatelnost subvencí určitých typů rezerv, je nutno konstatovat, že z výše uvedených důvodů (viz 156.-163. bod odůvodnění) odečitatelnost přesahující výši stanovenou v článku 39d GB není odůvodněna logikou systému, který předpokládá tvorbu rezerv ve výši ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné.
(168)
Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho provoz s tím důsledkem, že se tím zmenší šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu. Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Je rovněž třeba dodat, že závaznost určovacích smluv zvýšenou měrou narušuje hospodářskou soutěž. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie.
(169)
Je tudíž třeba usoudit, že druhé opatření skutečně představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud předpokládá vyšší stupeň odečitatelnosti, než je stanoveno v článku 39d GB CGI.
(170)
Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(171)
Komise má především za to, že sociální povaha (první kritérium) opatření je dokázána, jak poukazují francouzské orgány, pokud transakce spravované v rámci určovací doložky směřují k co nejširšímu pojištění zaměstnanců proti rizikům, která sociální zabezpečení přebírá pouze v malé míře (úmrtí, zdravotní postižení, invalidita). Sociální povaha se projevuje prostřednictvím značné vzájemnosti mezi generacemi a mezi kategoriemi zaměstnanců, jednotnosti příspěvků (bez diskriminace na základě věku, pohlaví, zdravotního stavu), jakož i uplatňování opatření sociální povahy (bezplatné dávky v případě nezaměstnanosti, na nezaopatřené děti atd.). V dobrovolném a výlučně individuálním rámci je rovněž třeba očekávat, že zaměstnanci s nízkými příjmy se rozhodnou neuzavírat pojištění proti závažným, ale výjimečným rizikům.
(172)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení usoudila, že sociální povaha opatření nebyla zcela prokázána, pokud ji hodnotíme v okamžiku podepsání pojistné smlouvy (před tím, než nastanou uvedené závažné události). Je však třeba konstatovat, jak Francie zdůrazňuje, že poskytnutí pomoci před naplněním rizika prostřednictvím pojištění dotyčných rizik je fakticky jediným prostředkem k dosažení sledovaného sociálního cíle.
(173)
Naproti tomu z důvodů, které již byly vyloženy v rámci posouzení prvního opatření, posouzení opatření provedené Komisí neumožnilo prokázat, že podpora zaručuje faktický dopad výhody na individuální spotřebitele (druhé kritérium). Účinkem doplňkové odečitatelnosti vyrovnávacích rezerv je zmenšení nebo odstranění daňových nákladů právnických osob, a tudíž je tento účinek rovnocenný mechanismu osvobození, který se týká prvního opatření.
(174)
Co se týče argumentu, který Komise uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož má případný dopad výhody přiznané pojišťujícím subjektům prospět nejen pojištěncům/zaměstnancům, ale rovněž zaměstnavatelům (kteří přispívají na placení části pojistného), Francie i CTIP soudí, že účast zaměstnavatele na financování smluvních režimů doplňkového sociálního zabezpečení představuje odměnu zaměstnanců a výhodu pro ně. Komise nicméně zastává názor, že i když financování pojistného režimu zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnanců skutečně představuje výhodu pro zaměstnance, je nesporné, že případné snížení příspěvků znamená rovněž snížení nákladů zaměstnavatele, a tak výhodu pro něho.
(175)
Pokud jde o případnou existenci diskriminace podle původu výrobků (třetí kritérium), Komise potvrzuje své hodnocení, podle něhož vysoký stupeň koncentrace do fondů sociálního zabezpečení, jímž se v současnosti vyznačují činnosti související s určujícími smlouvami, se projevuje jako faktická diskriminace ve prospěch těchto subjektů. Ačkoli Francie nebyla schopna poskytnout přesné informace ohledně rozdělení trhu mezi jeho jednotlivé účastníky, Komise poznamenává, že na základě dostupných informací fondy sociálního zabezpečení v současnosti spravují velkou většinu určovacích smluv.
(176)
Ačkoli je pojišťující subjekt určený sociálními partnery závislý pouze na jejich volbě, jak upřesňují francouzské orgány, je nutno konstatovat, že žádné zákonné ustanovení neukládá sociálním partnerům vyhlásit na určení subjektu veřejnou soutěž za účasti všech účastníků trhu. FFSA tvrdí, aniž by francouzské orgány jejímu tvrzení odporovaly, že sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat.
(177)
Ačkoli z výše uvedené judikatury Albany vyplývá, že dohody, které jsou uzavírány v rámci kolektivního vyjednávání mezi sociálními partnery a jež sledují sociální cíle, nespadají pod čl. 101 odst. 1 SFEU, který se týká zákazu určitých dohod, je nutno konstatovat, jak již bylo uvedeno výše, že tato judikatura nikterak neznamená, že podpora poskytnutá pojišťujícímu subjektu v rámci určovacího řízení je slučitelná s čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(178)
Jiné pojišťující subjekty než fondy sociálního zabezpečení, zejména pojišťovny působící na trhu s kolektivním sociálním zabezpečením na úrovni podniků, mohou být tudíž předmětem diskriminace z důvodu neexistence povinnosti sociálních partnerů obracet se na konkurenci s cílem umožnit každému účastníkovi trhu, aby v případě svého zájmu nabídl pojištění výkonů dohodnutých mezi sociálními partnery a mohl být vybrán z důvodu vyšší kvality svých služeb a/nebo jejich nižší ceny. Pro srovnání je třeba uvést, že některé francouzské mechanismy doplňkového zdravotního pojištění počítají s mechanismem volby pojišťujícího subjektu (pojišťujících subjektů) na základě transparentní soutěže (54).
(179)
Je tudíž třeba dospět k závěru, že dvě ze tří kritérií slučitelnosti nebyla splněna a že Francií oznámený režim podpory ve prospěch určovacích smluv v oblasti sociálního zabezpečení není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.
(180)
Kritéria slučitelnosti stanovená v čl. 107 odst. 2 písm. b) a c) SFEU se zcela zjevně na daný případ nevztahují.
(181)
Pokud jde o slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, Francie upřesňuje, že prokázané společenské opatření dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením. Tento rozvoj spadá do cíle veřejného zdravotnictví, ekonomické a sociální soudržnosti, rozvoje sociálního dialogu, ochrany pracujících a boje proti nejistotám, což jsou cíle Evropské unie v oblasti společného zájmu. Komise však soudí, že nezbytnost a přiměřenost opatření nebyly prokázány. Komise zastává názor, který vyslovila již v posouzení existence výhody, že nic neodůvodňuje vyloučení prospěšnosti opatření u skupinových smluv na úrovni podniků pojišťujících stejná rizika, avšak neuzavřených v rámci určení. Opatření je tudíž nepřiměřené, pokud nezahrnuje smlouvy mimo určení. Kromě toho je třeba konstatovat, jak již Komise učinila u prvního opatření, že opatření přináší stálou úlevu od nákladů, která představuje podporu činnosti a kterou podle ustálené praxe nelze prohlásit za slučitelnou v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU.
(182)
Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU.
(183)
Podle Francie a CTIP lze poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je prováděna v paritním rámci. CTIP se rovněž odvolává na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany (55) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu.
(184)
Toto ustanovení stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly uloženy. Kromě toho rozvoj obchodu nesmí být ovlivněn v míře, která by byla v rozporu se zájmem Evropské unie.
(185)
Jak již bylo uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (56), mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu.
(186)
Komise rovněž poznamenává, že Soudní dvůr ve výše uvedené věci Albany dospěl k závěru, že udělení výhradního práva spravovat doplňkový důchodový režim v určitém odvětví lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zdůrazňuje význam sociální funkce doplňkových důchodů.
(187)
V této souvislosti není vyloučeno, že výkony poskytované pojišťujícími subjekty v rámci určení sociálními partnery lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, pokud se dohoda mezi sociálními partnery v rámci určení povinně vztahuje na všechny podniky dotyčného odvětví (nebo na dotyčný podnik) a pojišťuje rizika, která veřejný systém sociálního zabezpečení nepojišťuje nebo pojišťuje nedostatečně. Jak bylo již uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (57), finanční opatření na podporu takového mechanismu se však musí omezit na to, co je nezbytné k náhradě dodatečných nákladů pojišťujících subjektů z titulu povinností veřejné služby.
(188)
Rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (58) určuje podmínky, za kterých Komise považuje takovou náhradu za slučitelnou podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Poskytnutá vyrovnávací platba zejména nesmí přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s ní souvisejí, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk z plnění uvedených závazků.
(189)
V tomto ohledu je však třeba konstatovat, že daňová úspora vyplývající z doplňkové odečitatelnosti subvencí vyrovnávacích rezerv tuto podmínku nesplňuje. Nelze totiž zjistit jakoukoli souvislost mezi výší daňové úspory a náklady na poskytování veřejné služby.
(190)
Francie v dopise ze dne 31. října 2008 připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za poskytování služby obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství. Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby.
(191)
Komise nicméně zastává názor, že kritéria stanovená rámcem Společenství je nutno přesně dodržovat, neboť umožňují zajistit nezbytnou rovnováhu mezi řádným fungováním služeb obecného hospodářského zájmu na jedné straně a nedostatečným rozvojem obchodu v míře odporující zájmu Evropské unie na straně druhé.
(192)
Komise tudíž zastává názor, že podmínky čl. 106 odst. 2 SFEU, rozpracované v rámci Společenství, nebyly splněny, a opatření tedy nelze na základě tohoto ustanovení prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
IX. ZÁVĚR
(193)
Komise shledala, že Francií oznámené režimy podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, jakož i kolektivních smluv o sociálním zabezpečení, představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Mimoto shledala, že navzdory prokázanému společenskému cíli dotyčných režimů podpor způsoby jejich uplatnění brání splnění podmínek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3, jakož i čl. 106 odst. 2 SFEU. Oba režimy podpory je tudíž nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režimy podpory, které hodlá Francie zavést podle čl. 207 odst. 2, čl. 1461 odst. 1 a článku 39d GD všeobecného daňového zákoníku jednak pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, a jednak pro rozvoj kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Z toho důvodu nesmí být tyto režimy podpory zavedeny.
Článek 2
Francie bude informovat Komisi ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijala k jeho plnění.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 26. ledna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-26 ta’ Jannar 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 50/07 (ex N 894/06) li Franza tippjana li twettaq favur l-iżvilupp ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) u kuntratti ta’ assigurazzjoni komplementari kollettivi kontra r-riskju ta’ mewt, diżabilità u invalidità
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 267)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/319/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108 (2) (1) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati li jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom skont l-Artikolu (2) msemmi hawn fuq u wara li kkunsidrat dawn l-osservazzjonijiet,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra bid-data tat-28 ta’ Diċembru 2006, Franza nnotifikat lill-Kummissjoni bi skemi ta’ għajnuna favur l-iżvilupp ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) hekk kif maħsuba f’emenda ta’ abbozz tal-Liġi tal-finanzi għall-2006. Id-dispożizzjonijiet ta’ dawn l-iskemi ġew inklużi fl-Artikolu 88 tal-Liġi Nru 2006-1771 tat-30 ta’ Diċembru 2006 tal-finanzi li jemendaw għall-2006 (3). Franza kkomunikat informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni permezz tal-ittri tas-26 ta’ Frar, il-11 ta’ Mejju u t-18 ta’ Settembru 2007.
(2)
Permezz tal-ittra tat-13 ta’ Novembru 2007, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali kif previst fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (TFUE) rigward din l-għajnuna.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-iskemi tal-għajnuna diskussi.
(4)
Franza bagħtet l-osservazzjonjiet tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali permezz tal-ittra tal-21 ta’ Diċembru 2007.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonjiet dwar dan is-suġġett min-naħa ta’ diversi partijiet terzi interessati. Din għaddiethom lil Franza filwaqt li tatha l-opportunità li tikkummenta dwarhom, u rċeviet il-kummenti tagħha permezz tal-ittra tat-8 ta’ Mejju 2008.
(6)
Franza għaddiet informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni permezz tal-ittra tal-31 ta’ Ottubru 2008.
(7)
Uħud mill-partijiet terzi ttrasmettew informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni matul ix-xahar ta’ Frar 2009.
(8)
Wara laqgħa li saret fit-2 ta’ Ġunju 2009 bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-aworitajiet Franċiżi, dawn tal-aħħar impenjaw ruħhom li janalizzaw il-possibilità li jintroduċu ċerti modifiki fl-iskemi notifikati u li jwasslu l-analiżi tagħhom lill-Kummissjoni fl-iqsar żmien possibbli.
(9)
Permezz tal-komunikazzjoni tat-22 ta’ Settembru 2009, il-Kummissjoni tat 20 jum ta’ xogħol bħala żmien biex Franza tittrasmetti l-analiżi tagħha.
(10)
Permezz tal-ittra tat-3 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Franċiżi talbu sospensjoni tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali sal-1 ta’ April 2010.
(11)
Fid-data tas-17 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni tat l-approvazzjoni tagħha dwar is-sospensjoni tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali sal-1 ta’ April 2010, fl-applikazzjoni tal-kodiċi tal-prattika tajba biex jitmexxew il-proċeduri ta’ kontroll tal-għajnuna mill-Istat (5) sabiex tippermetti lil Franza li tadatta l-abbozz tal-leġiżlazzjoni u tipproċedi għall-konsulti meħtieġa.
(12)
Permezz tal-ittra tas-26 ta’ April 2010, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni li abbozz emendat għal skema ser jintbagħat fis-17 ta’ Mejju 2010.
(13)
Permezz tal-komunikazzjoni tas-27 ta’ Mejju 2010, l-awtoritajiet Franċiżi għaddew l-informazzjoni lill-Kummissjoni, madankollu mingħajr ma ppjanaw l-emendi għall-iskemi notifikati.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
(14)
Żewġ sistemi fiskali distinti kienu s-suġġett tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali:
Eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji u mit-taxxa professjonali territorjali minħabba attivitajiet ta’ ġestjoni ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)
(15)
L-ewwel miżura notifikata hija skema ta’ eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji, introdotta fl-Artikolu 207-2 tal-Kodiċi ġenerali tat-taxxa (CGI), u mit-taxxa professjonali territorjali (6) (l-Artikolu 1461-1o tal-CGI) minħabba operazzjonijiet ta’ ġestjoni ta’ ċerti kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa imsejħa “contrats solidaires et responsables”. Dawn l-eżenzjonijiet jibbenefikaw lill-organizzazzjonijiet kollha li joħorġu dawn il-kuntratti: mutwalitajiet u junjins sostnuti mill-kodiċi tal-pooling, istituzzjonijiet tal-welfare irregolati mit-Titolu III tal-Volum IX tal-Kodiċi tas-sigurtà soċjali jew mill-Volum VII tal-Kodiċi rurali kif ukoll l-intrapriżi kollha tal-assigurazzjoni rregolati mill-kodiċi tal-assigurazzjoni.
(16)
L-għan prinċipali ta’ din il-miżura huwa, bl-iżvilupp ta’ dan it-tip ta’ kuntratt, li tiżdied il-kopertura tas-saħħa kumplimentari tal-popolazzjoni Franċiża. Għalhekk, il-miżura ser tkun kumplimentari għall-iskema ta’ eżenzjoni mit-taxxa fuq il-ftehim tal-assigurazzjoni li tapplika għall-istess tip ta’ kuntratti u li l-Kummissjoni awtorizzat bid-Deċiżjonijiet tagħha tat-2 ta’ Ġunju 2004 (7) u tad-29 ta’ Ottubru 2010 (8).
(17)
Il-kuntratti tal-assigurazzjoni tas-saħħa kkonċernati minn din l-iskema ta’ eżenzjoni ġew introdotti fi Franza fl-2001 (9). Minn naħa waħda, dawn huma kuntratti relatati ma’ operazzjonijiet kollettivi bi sħubija obbligatorja, u min-naħa l-oħra kuntratti relatati ma’ operazzjonijiet individwali u kollettivi bi sħubija volontarja.
(18)
Biex ikunu eliġibbli, dawn il-kuntratti għandhom partikolarment jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
L-ebda informazzjoni medika dwar il-persuna assigurata m’għandha tintalab mill-entità tal-assigurazzjoni għal sħubija ta’ kuntratti volontarji;
-
L-ammont tal-kontribuzzjonijiet jew tal-poloz ma jkunx stabbilit skont l-istat ta’ saħħa tal-persuna assigurata;
-
Il-garanziji mogħtija għandhom bilfors ikopru s-servizzi marbuta mal-prevenzjoni u mal-konsultazzjonijiet tat-tabib li jagħmel it-trattament kif ukoll għall-preskrizzjonijiet tiegħu;
-
Il-garanziji mogħtija m’għandhomx ikopru l-ħlasijiet mediċi li l-persuna assigurata tista’ tiddikjara jew minħabba li tkun qabżet il-limitu tal-ħlas għal ċerti azzjonijiet jew għal ċerti konsulti, jew minħabba n-nuqqas ta’ għażla ta’ tabib għat-trattament.
(19)
Biex jibbenefikaw mill-iskema preferenzjali, l-entitajiet tal-assigurazzjoni għandhom ukoll jirrispettaw il-limiti relatati man-numru ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (contrats solidaires et responsables) fil-portafoll tagħhom tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa. Dawn il-limiti jvarjaw skont it-tip ta’ kuntratti:
-
Kuntratti relatati ma’ operazzjonjiet individwali u kollettivi ta’ sħubija volontarja:
Il-parti tagħhom għandha tirrappreżenta 150 000 persuna jew proporzjon minimu (stabbilit minn digriet) li jinkludi bejn 80 % u 90 % tal-persuni kollha li ffirmaw il-poloz u tal-membri li għandhom kuntratti relatati ma’ operazzjonijiet individwali u kollettivi ta’ sħubija volontarja rreġistrati mal-entità (10).
-
Kuntratti relatati ma’ operazzjonijiet kollettivi ta’ sħubija obbligatorja:
Il-parti tagħhom għandha tirrappreżenta 120 000 persuna jew proporzjon minimu (stabbilit minn digriet) li jinkludi bejn 90 % u 95 % tal-persuni kollha li ffirmaw il-poloz u tal-membri li għandhom kuntratti relatati ma’ operazzjonijiet individwali u kollettivi ta’ sħubija obbligatorja rreġistrati mal-entità (11).
(20)
Fl-aħħar nett, l-entitajiet li jibbenefikaw għandhom ukoll jissodisfaw tal-anqas waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
Jimplimentaw modulazzjoni tat-tariffi jew tal-ħlas tal-kontribuzzjonijiet skont is-sitwazzjoni soċjali tal-persuni li ffirmaw il-poloz u tal-membri msieħba;
-
Il-membri msieħba u l-assiguraturi li jibbenefikaw minn għajnuna biex jiksbu assigurazzjoni supplementari tas-saħħa (12) jirrappreżentaw bejn 3 % u 6 % tal-anqas tal-parteċipanti u tal-persuni li ffirmaw il-poloz tal-kuntratti tal-assigurazzjoni tas-saħħa relatati ma’ operazzjonijiet individwali u kollettivi bi sħubija volontarja msieħba mal-entità (13);
-
Il-persuni li għandhom tal-anqas ħamsa u sittin sena jirrappreżentaw tal-anqas bejn 15 % u 20 % tal-membri li jipparteċipaw jew li ffirmaw poloz tal-assigurazzjoni tas-saħħa msieħba tal-entità (14);
-
Il-persuni li għandhom anqas minn ħamsa u għoxrin sena jirrappreżentaw tal-anqas bejn 28 % u 35 % tal-benefiċjarji ta’ poloz ta’ assigurazzjoni tas-saħħa msieħba tal-entità (15).
(21)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn l-aħħar kriterji jimponu pooling ta’ tariffi jew tal-etajiet u t-twettiq ta’ livell minimu ta’ solidarjetà effikaċi. Dawn għandhom l-għan li jinkoraġġixxu t-tqassim tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) u l-kopertura tal-popolazzjoni kollha, partikolarment billi jaċċettaw proporzjon sinifikanti ta’ persuni żgħażagħ jew anzjani, żewġ kategoriji li jaffaċċjaw l-akbar diffikultajiet biex jiksbu assigurazzjoni (komplementari) tas-saħħa minħabba n-nuqqas ta’ riżorsi (żgħażagħ) jew l-ispiża prinċipali li dawn jippreżentaw (persuni anzjani).
(22)
Is-sistema timponi wkoll li dawn il-kriterji jingħataw aktar importanza fil-livell ta’ gruppi, skont l-attivitajiet taxxabbli tagħhom fi Franza. Din id-dispożizzjoni għandha l-għan li tevita t-tgħawwiġ tas-sistema jew tal-istrutturi li jwasslu għal konċentrazzjoni ta’ dan it-tip ta’ riskju f’xi strutturi ad hoc, b’kuntradizzjoni tal-objettiv tal-mutwalizzazzjoni.
(23)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-kundizzjonijiet kollha għandhom l-għan li jħeġġu lill-entitajiet tal-assigurazzjoni li jiżviluppaw il-firxa ta’ dawn il-kuntratti, biex jipparteċipaw fl-implimentazzjoni tal-kopertura tas-saħħa universali ta’ bażi u komplementari u li joffru kopertura tas-saħħa komplementari lill-popolazzjoni kollha f’kundizzjonijiet ta’ tariffi stabbli. Partikolarment huma inklużi l-persuni li l-istat tas-saħħa tagħhom jew il-kapaċitajiet finanzjarji tagħhom ma jippermettulhomx li jkollhom kopertura individwali.
(24)
Id-dħul fis-seħħ ta’ din is-sistema fiskali, li inizjalment kienet ippjanata għall-1 ta’ Jannar 2008 f’dak li jikkonċerna l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji u s-sena finanzjarja 2010 f’dak li jikkonċerna l-eżenzjoni mit-taxxa professjonali territorjali, tmexxa għall-1 ta’ Jannar 2012 u għas-sena finanzjarja 2013 rispettivament, fi stennija tal-approvazzjoni tal-iskemi konċernati mill-Kummissjoni.
Tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet ta’ ugwalizzazzjoni relatati ma’ ċerti kuntratti komplementari kollettivi
(25)
Din it-tieni sistema fiskali għandha l-għan li tippermetti lill-entitajiet tal-assigurazzjoni li jibbenefikaw minn tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet ta’ ugwalizzazzjoni relatati ma’ ċerti kuntratti ta’ assigurazzjoni komplementari kollettivi (l-Artikolu 39 (d) GD tal-CGI) lil hinn minn dak li tippermetti l-iskema ta’ dritt komuni (l-Artikolu 39 (d) GB) għal dispożizzjonijiet bħal dawn.
(26)
L-istabbiliment ta’ dispożizzjoni teknika ta’ ugwalizzazzjoni (16) huwa stipulat mir-regolamentazzjoni tal-kontabilità u prudenzjali tal-entitajiet tal-assigurazzjoni. L-Artikolu 30 tad-Direttiva 91/674/KEE tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1991 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati ta’ intrapriżi tal-assigurazzjoni jiddefinixxi d-dispożizzjoni ta’ ugwalizzazzjoni kif ġej: “Id-dispożizzjoni ta’ ugwalizzazzjoni għandha tinkludi kull ammont imwarrab inkonformità mal-ħtiġiet ġuridiċi jew amministrattivi għall-ugwalizzazzjoni ta’ proporzjonijiet ta’ ċaqliq fit-telf fi snin futuri jew biex jiġi provdut għal riskji speċjali.” (17).
(27)
F’dan il-każ, id-dispożizzjoni tal-ugwalizzazzjoni hija maħsuba biex taffaċċja l-varjazzjonijiet fit-telf relatati mal-operazzjonijiet kollettivi li jkopru r-riskji tal-mewt jew ta’ ħsara fuq il-persuna (diżabilità u invalidità). Dawn il-varjazzjonijiet fir-riżultat (minn sena finanzjarja għall-oħra) ser ikunu marbuta mat-twettiq effikaċi tal-garanziji previsti mill-kuntratti tal-assigurazzjoni mħallsa mqabbla mal-ipoteżi ta’ implimentazzjoni tal-obbligi tal-garanziji li kienu nżammu matul l-iżvilupp tat-tariffi tal-poloz tal-assigurazzjoni. Id-dispożizzjoni tippermetti t-twittija tar-riżultati tekniċi relatati mal-operazzjonijiet konċernati bil-ħsieb li jkunu koperti l-varjazzjonijiet tal-pretensjonijiet importanti li jistgħu jiġu nnutati.
(28)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, id-dispożizzjoni ta’ ugwalizzazzjoni l-ġdida stipulata fl-Artikolu 30 (d) GD tikkontribwixxi għall-objettiv ġenerali ta’ żvilupp u titjib tal-offerta, mill-entitajiet tal-assigurazzjoni, tal-garanziji tal-welfare sottoskritti fil-qafas ta’ proċedura msejħa “għad-deżinjazzjoni”. Huma kkonċernati l-garanziji kollettivi komplementari li jirriżultaw minn ftehim kollettiv professjonali jew interprofessjonali, ftehim tal-kumpaniji jew deċiżjonijiet ta’ min jimpjega mwettqa li fil-qafas tagħhom l-entità tal-organizzazzjoni tiġi magħżula mill-imsieħba soċjali (“proċedura għad-deżinjazzjoni”). Din l-għażla timponi fuq l-entità magħżula l-obbligu li tirrispetta l-kundizzjonijiet konvenzjonali nnegozjati mill-imsieħba soċjali (18) (inkluż il-klawżoli fil-kuntest ta’ aġġustament mill-ġdid tat-tariffi). L-għażla ssir għal perjodu massimu ta’ ħames snin, perjodu li fit-tmiem tiegħu għandha ssir b’mod obbligatorju investigazzjoni mill-ġdid tal-entità magħżula. Il-kuntratti bi klawżola ta’ għażla mwaqqfa fil-livell ta’ fergħat professjonali bi ftehim bejn l-imsieħba soċjali huma dejjem suġġetti għal deċiżjoni ta’ estensjoni mill-Ministru responsabbli mis-Sigurtà Soċjali. Għalhekk huma applikabbli għall-persuni li jirċievu salarju jew li kienu jirċievu salarju mill-fergħa, kif ukoll id-dipendenti tagħhom (ikun xi jkun l-istat tas-saħħa u l-età tagħhom), u min iħaddimhom huwa responsabbli li jissottoskrivi u jingħaqad mal-entità magħżula (19).
(29)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-għażla tippermetti li jinkiseb, mingħand l-entità magħżula, rapport tal-kontribuzzjonijiet/garanziji l-aktar vantaġġuż, u li l-persuni li jirċievu salarju mill-istess settur ekonomiku jingħataw aċċess għall-istess garanziji, ikun xi jkun id-daqs tal-intrapriża li huma jappartjenu għaliha. Din tinkludi wkoll investigazzjoni mill-ġdid perjodika tat-termini tal-organizzazzjoni tal-mutwalizzazzjoni tar-riskji u l-ħatra tal-entità kkunsidrata.
(30)
Din il-miżura tippermetti wkoll li jittejjeb, għall-benefiċċju tal-konsumatur individwali, il-kontroll tat-tariffi u l-kwalità tas-servizzi pprovduti meta jinqalgħu riskji gravi bħalma huma d-diżabilità, l-invalidità jew il-mewt li għall-persuna assigurata u l-familja tagħha jwasslu għal konsegwenzi soċjali u finanzjarji sinifikanti (spejjeż addizzjonali, telf fid-dħul, esklużjoni, eċċ.).
(31)
B’mod aktar preċiż, il-mekkaniżmu tad-dispożizzjoni favur il-garanziji f’każ ta’ mewt, diżabilità u invalidità sottoskritti fil-qafas ta’ proċedura ta’ deżinjazzjoni jippermetti lill-entitajiet tal-assigurazzjoni magħżula:
-
Teħid ta’ responsabilità għal differenzi fid-defiċit fuq dawn it-tipi ta’ kuntratti, mqabbel mal-medja prevista fil-bidu, li jistgħu jirriżultaw mill-kontinġenzi għal telf (ammonti u numri) jew bħala riżultat tar-riskju (bidliet fl-informazzjoni li minnha kienet saret il-kalkolazzjoni tat-tariffa inizjali);
-
It-titjib tal-fondi u l-marġini tas-solvenza tal-organizzazzjonijiet li jipproponu dawn l-operazzjonijiet bis-saħħa tal-istabbiliment tad-dispożizzjoni speċjali.
(32)
Fil-prattika, il-kontribuzzjoni annwali għad-dispożizzjoni hija aċċettata bi tnaqqis fil-limitu tal-benefiċċju tekniku (20) tal-operazzjonijiet konċernati. L-ammont totali tad-dispożizzjoni ma jistax jeċċedi 130 % tal-ammont totali tal-kontribizzjonijiet relatati ma’ dawn l-operazzjonijiet kollha mwettqa matul is-sena finanzjarja. Id-dispożizzjoni hija relatata mal-kumpens tar-riżultati tekniċi ta’ defiċit tas-sena finanzjarja fl-ordni tal-anzjanità tal-kontribuzzjonijiet annwali.
(33)
Il-kontribuzzjonijiet annwali li ma jintużawx fi żmien għaxar snin jiġu trasferiti f’fond ta’ riserva speċjali b’eżenzjoni mit-taxxa. L-ammont ta’ dan il-fond ta’ riserva speċjali ma jistax jaqbeż 70 % tal-ammont totali tal-kontribuzzjonijiet relatati mal-operazzjonijiet kollha konċernati mwettqa matul is-sena finanzjarja. Is-surplus ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet jingħaqad mal-benefiċċju taxxabbli wara perjodu ta’ 10 snin wara l-kontabilità tagħhom.
(34)
Fl-iskema ta’ dritt komuni, l-intrapriżi tal-assigurazzjoni u ta’ assigurazzjoni mill-ġdid (l-Artikolu 39 (d) GB) fil-fatt jistgħu jikkostitwixxu eżenzjonijiet mit-taxxa għad-dispożizzjonijiet tal-ugwalizzazzjoni relatati mal-operazzjonijiet tal-assigurazzjoni tal-grupp kontra r-riskji ta’ mewt, diżabilità jew invalidità fil-limiti li ġejjin:
-
il-kontribuzzjoni annwali tad-dispożizzjoni hija limitata għal 75 % tal-benefiċċju tekniku tal-kuntratti konċernati;
-
l-ammont totali tad-dispożizzjoni ma jistax jeċċedi, mqabbel mal-ammont tal-kontribuzzjonijiet relatati mal-kuntratti konċernati miksuba matul is-sena finanzjarja, proporzjon inkluż bejn 23 % u 100 % skont l-ammont tal-persuni assigurati.
Kull dispożizzjoni hija relatata mal-kumpens tar-riżultati tekniċi ta’ defiċit tas-sena finanzjarja fl-ordni tal-anzjanità tal-kontribuzzjonijiet annwali. Min-naħa l-oħra, il-kontribuzzjonjiet li ma setgħux jintużaw fi żmien 10 snin jiġu miżjuda mal-benefiċċju taxxabbli.
III. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(35)
Fid-deċiżjoni tagħha tal-ftuħ ta’ investigazzjoni formali tat-13 ta’ Novembru 2007, il-Kummissjoni spjegat id-dubji tagħha fir-rigward tal-applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2a) tat-TFUE rigward iż-żewġ miżuri fiskali konċernati (21).
(36)
F’dak li jikkonċerna l-ewwel miżura (eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji u tat-taxxa professjonali territorjali minħabba attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)), il-Kummissjoni qieset li Franza ma tatx il-prova tat-trasferiment integrali tal-vantaġġ lill-konsumaturi.
(37)
Il-Kummissjoni qajmet mistoqsijiet dwar ir-rispett tal-kundizzjoni ta’ nuqqas ta’ diskiminazzjoni fir-rigward tal-oriġini tal-prodott minħabba l-eżistenza ta’ limiti relatati man-numru (120 000/150 000 kuntratt) jew għall-proporzjon (rata ta’ 80/90 %) tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) fil-portafoll tal-kuntratti tas-saħħa tal-entitajiet tal-assigurazzjoni konċernati.
(38)
Fir-rigward tat-tieni miżura (tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet tal-ugwalizzazzjoni), il-Kummissjoni kienet tal-opinjoni li l-ebda waħda mit-tliet kundizzjonijiet tal-applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE, ma kienet tidher sodisfatta.
(39)
L-ewwel nett, il-karattru soċjali tal-miżura ma kienx jidher bis-sħiħ skont il-Kummissjoni meta wieħed jibda jkollu suspetti dwar il-kuntratt tal-assigurazzjoni, jiġifieri qabel ma seħħu dawn l-avvenimenti gravi.
(40)
It-tieni nett, it-trasferiment integrali tal-għajnuna lill-konsumatur/persuna assigurata kien jidher aktar ipotetiku u għall-għarrieda milli għall-miżura preċedenti. It-trasferiment tal-vantaġġ kien jidher ukoll li jista jkun ta’ profitt għal min iħaddem safejn dawn jikkontribwixxu wkoll għall-finanzjament tal-kuntratt.
(41)
It-tielet nett, il-grad għoli tal-konċentrazzjoni tas-suq tal-kuntratti tad-deżinjazzjoni f’idejn l-istituzzjonijiet tal-welfare fil-kuntest kien jidher li jista’ jittraduċi ruħu permezz ta’ diskriminazzjoni de facto għall-benefiċċju tal-istituzzjonijiet.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(42)
Wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Federazzjoni Nazzjonali tal-Mutwalità Franċiża (Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF)) irċeviet il-kummenti tal-Federazzjoni Franċiża tal-Kumpaniji tal-Assigurazzjoni (Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA)), taċ-Ċentru Tekniku tal-Istituzzjonijiet tal-Welfare (Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP)), tal-Unjoni Nazzjonali Interfederali tax-Xogħlijiet u l-Entitajiet Privati Sanitarji u Soċjali (Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS)), tal-Federazzjoni Nazzjoni tal-Kumitati Femminili għall-Ġlieda Kontra l-Kanċer (Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers), l-Unjoni Federali tal-Konsumaturi (Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC - Que choisir)), kif ukoll ta’ parti terza anonima.
(43)
Il-maġġoranza tal-partijiet interessati jikkunsidraw b’mod pożittiv iż-żewġ miżuri fiskali in kwistjoni u l-kummenti tagħhom jaqblu fil-parti l-kbira mal-argumenti esposti mill-awtoritajiet Franċiżi. Huma jenfasizzaw l-eżistenza ta’ kompetizzjoni qawwija fuq is-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa kif ukoll likwidità eċċellenti fis-suq. Huma jenfasizzaw ukoll li l-koperturi konċernati miż-żewġ miżuri jikkumpensaw għan-nuqqasijiet tas-sigurtà soċjali. Bil-ħolqien ta’ inċentivi fiskali aċċessibbli b’mod faċli għal kull attur tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa, l-awtoritajiet Franċiżi joħolqu l-kundizzjonijiet għat-trasformazzjoni tas-segment ta’ persuni li ma tantx huma interessanti a priori fit-termini tal-profil ta’ riskju jew ta’ solvenza f’segment li jippreżenta attrazzjoni ekonomika ġdida.
(44)
F’dak li jikkonċerna l-ewwel miżura (eżenzjoni għall-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)) il-FFSA madankollu tistaqsi dwar l-eżistenza ta’ limiti għoljin wisq li jistgħu jikkostitwixxu vantaġġ ovvju għall-operaturi li diġà għandhom preżenza qawwija fis-suq. Jekk il-FFSA tifhem li l-prinċipju ta’ limitu biex ikunu evitati sitwazzjonijiet li huma kumplessi wisq biex jiġu amministrati, din tqis ukoll li huwa indispensabbli li dan il-limitu ma jikkostitwix, fih innifsu, ostaklu għall-għotja tal-għajnuna. Din tqis ukoll li l-kriterji marbuta mal-istruttura tal-popolazzjoni koperta (perċentwali ta’ anqas minn 25 sena, ta’ persuni rtirati, eċċ.) jwasslu għall-għażla tal-benefiċjarji tal-għajnuna mingħajr ġustifikazzjoni reali fir-rigward tal-objettiv relatat. Dawn il-kriterji jkunu ta’ vantaġġ għall-mutwalitajiet omoġeni li l-aċċess tagħhom huwa suġġett għal kriterji tal-istat jew tal-professjoni, għad-detriment tal-mutwalitajiet miftuħa għall-pubbliku kollu. Dawn il-kriterji jintroduċu wkoll differenza potenzjali tat-trattament bejn il-persuni assigurati.
(45)
Is-CTIP jippreċiża min-naħa tiegħu li s-servizzi proposti mill-entitajiet tal-assigurazzjoni jeħtieġu, biex ikunu ta’ kwalità, investimenti importanti li jridu jkunu jistgħu jitqassmu fuq gruppi ta’ persuni assigurati li huma numerużi biżżejjed. Dan l-għan jispjega l-limiti.
(46)
Is-CTIP jagħmel referenza għall-obbligu tal-intrapriżi tal-assigurazzjoni fl-Unjoni Ewropea biex jikkostitwixxu marġini ta’ solvenza. Jekk il-benefiċċji tekniċi kollha jkollhom jingħataw lura lill-persuni assigurati, is-solvenza ma tkunx sodisfatta. Għalhekk huwa normali li parti sservi biex tkopri, b’mod totali jew parzjali, it-tkabbir ta’ kull sena tal-ħtieġa ta’ solvenza.
(47)
Is-CTIP jippreċiża wkoll li, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, l-iskemi professjonali ta’ natura konvenzjonali ma jaqgħux, minħabba n-natura u l-għan tagħhom, taħt id-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Unjoni Ewropea relatati mal-kompetizzjoni (22). Skemi bħal dawn barra minn hekk ma jistgħux ikunu kkonċernati minn taxxi kummerċjali, minħabba l-koperturi li jistgħu jikkumpensaw għan-nuqqasijiet tas-sigurtà soċjali u li huma bbażati fuq il-ftehimiet u l-qbil kollettivi.
(48)
Il-FNMF issejjaħ ukoll il-kompatibilità tal-ewwel miżura fuq il-bażi tal-Artikolu 107 (3)(c) tat-TFUE. Min-naħa, l-għajnuna hija maħsuba biex jiġi faċilitat l-iżvilupp tal-kopertura tas-saħħa komplementari li jirrispetta l-karattri tal-kuntratti tal-assigurazzjoni (“contrats solidaires et responsables”) fil-kundizzjonijiet li ma jbiddlux il-kundizzjonijiet tal-iskambju f’miżura li tmur kontra l-interess komuni. Il-miżura għandha taħseb biex tikkumpensa nuqqas tas-suq li jipproduċi segmentazzjoni tal-poplu, filwaqt li s-suq ma jippermettix b’mod effiċjenti li jiżgura l-benesseri globali tal-popolazzjonijiet mhux vijabbli. Min-naħa l-oħra, l-għajnuna għandha tkun neċessarja u proporzjonata, is-sistemi implimentati qabel ma ppermettewx li jintlaħaq l-għan mixtieq.
(49)
Parti terza anonima tenfasizza d-defiċit tal-għarfien u l-informazzjoni statistika tal-Istat Franċiż dwar is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-intrapriżi attivi fuq is-suq tal-assigurazzjonijiet komplementari tas-saħħa. Dan jagħmel kull analiżi objettiva tas-sitwazzjoni impossibbli.
(50)
L-istess parti terza anonima tagħmel ukoll referenza għall-evoluzzjoni bejn l-2001 u l-2007 tal-marġini benefiċjarji mwettqa mill-intrapriża tas-settur. Filwaqt li d-dħul tal-intrapriżi konċernati kellu jiżdied b’50 % matul il-perjodu msemmi, l-ispejjeż tas-servizzi tal-istess assiguraturi żdiedu biss b’35 %. Il-marġini gross tal-esplojtazzjoni għalhekk ipprogressa bi 15 % fi żmien 6 snin.
(51)
Fir-rigward tat-tieni miżura (dispożizzjoni ta’ ugwalizzazzjoni), il-FFSA hija tal-opinjoni li xejn ma jiġġustifika skema fiskali aktar vantaġġuża għall-kuntratti bi klawżola ta’ deżinjazzjoni għal dawk il-kuntratti tal-grupp ta’ intrapriżi li jkopru l-istess riskji. Il-loġika tal-kostituzzjoni tad-dispożizzjoni kif ukoll ir-riskji huma l-istess, b’mutwalizzazzjoni aktar wiesgħa f’każ ta’ kuntratti bi klawżola ta’ deżinjazzjoni. Barra minn dan, il-miżura għandha tkun riservata għall-istituzzjonijiet ta’ welfare. Għalkemm l-għażla tal-entità li tassigura l-imsieħba soċjali tkun miftuħa skont il-liġi, dan it-tip ta’ kuntratt fil-prattika kważi kollu jaħtar l-istituzzjoni tal-assigurazzjoni magħmula fuq l-inizjattiva tal-imsieħba soċjali.
(52)
Is-CTIP iqis min-naħa tiegħu li huwa normali li l-imsieħba soċjali kienu jippreferu li jagħżlu li titwaqqaf istituzzjoni ta’ welfare li wara jkunu jistgħu jiżguraw il-ġestjoni tagħha.
(53)
Is-CTIP ifakkar ukoll il-limiti li jaffettwaw lill-entitajiet tal-assigurazzjoni f’każ ta’ għażla:
-
applikazzjoni stricto sensu tad-dispożizzjonijiet previsti fil-ftehim jew fil-qbil kollettiv (garanziji, tariffi, klawżoli ta’ valutazzjoni mill-ġdid, żamma ta’ drittijiet f’każ ta’ sitwazzjonijiet prekarji, eċċ.);
-
l-interdizzjoni ta’ sospenzjoni tal-garanziji anke f’każ ta’ nuqqas ta’ ħlas;
-
l-obbligu tal-assigurazzjoni tal-intrapriżi kollha koperti mill-qasam tal-applikazzjoni tal-qbil jew tal-ftehim;
-
Il-ħtieġa li t-tariffa tinfirex fuq it-tul taċ-ċiklu tas-settur ekonomiku kopert sabiex ikun hemm korrelazzjoni taż-żidiet tat-tariffi tal-kriżijiet ekonomiċi li jaffettwaw settur professjonali.
(54)
Is-CTIP iqis ukoll li l-iskemi konvenzjonali tal-protezzjoni soċjali komplementari jikkostitwixxu remunerazzjoni għall-persuni li jirċievu salarju u għalhekk ma jistgħux ikunu suġġetti għal taxxa kummerċjali. B’konsegwenza, is-sistema ta’ tnaqqis komplementari tad-dispożizzjonijiet tal-ugwalizzazzjoni ma tistax titqies li tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat.
(55)
Is-CTIP, kif ukoll il-FNMF jistaqsu wkoll dwar il-kompatibilità tat-tieni miżura abbażi tal-Artikolu 107 (3)(c) tat-TFUE bi preċiżjoni li din hija maħsuba li tiffaċilita l-iżvilupp tas-suq tal-welfare mingħajr bidla fil-kundizzjonijiet tal-kummerċ f’miżura kuntrarja għall-interess komuni.
(56)
Barra minn dan, is-CTIP jagħmel referenza għas-sentenza Albany (23) fejn ippreċiża li l-iskemi konvenzjonali tal-protezzjoni soċjali bi sħubija obbligatorja jissodisfaw missjoni ta’ interess ekonomiku ġenerali. Is-sottomissjoni tal-operazzjonjiet marbuta ma’ skemi konvenzjonali ta’ protezzjoni soċjali implimentati minn entità ta’ assigurazzjoni għal taxxi kummerċjali, hija f’kuntradizzjoni mat-twettiq tal-missjoni ta’ interess ekonomiku ġenerali mogħtija lill-entità tal-assigurazzjoni.
V. IL-KUMMENTI TA’ FRANZA
Eżenzjonijiet mit-taxxa tal-kumpaniji u mit-taxxa professjonali territorjali minħabba attivitajiet ta’ ġestjoni ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)
(57)
F’dak li jikkonċerna r-riperkussjoni tal-għajnuna fuq il-konsumaturi individwali, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li din ir-riperkussjoni għandha tkun assigurata mill-karattru kompetittiv tas-suq tal-assigurazzjoni tas-saħħa komplementari u mill-istess ekonomija tal-miżura.
(58)
Mhux biss in-numru ta’ atturi fuq is-suq ser ikun għoli (24) imma wkoll il-mezzi tad-distribuzzjoni għandhom ikunu numerużi u varjati (aġenti ġenerali tal-assigurazzjoni, dealers, persuni li jirċievu salarju li jaħdmu mal-entitajiet tal-assigurazzjoni, bejgħ dirett permezz tal-Internet, eċċ.). Il-karattru kompetittiv ta’ dan is-settur barra minn dan għandu jkun garantit mill-Awtorità tal-Kontroll tal-assigurazzjonijiet mutwali (Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM)).
(59)
Il-mekkaniżmi tas-suq għalhekk għandhom jiggarantixxu r-riperkussjoni tal-vantaġġ lill-konsumaturi taħt forma ta’ tnaqqis fis-sehem finanzjarju tal-persuna assigurata, mingħajr ma jkun meħtieġ li titwaqqaf sistema ta’ tqassim mill-ġdid obbligatorju fl-ekonomija fiskali. Barra minn dan, l-ekonomija tal-miżura tiggarantixxi li l-vantaġġ huwa ta’ vantaġġ lill-kategoriji tal-konsumaturi esklużi minn kopertura tas-saħħa komplementari minħabba l-età jew ir-riżorsi tagħhom.
(60)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ diskriminazzjoni eventwali favur ċerti organizzazzjonijiet, Franza tippreċiża li l-limiti joħolqu inċentiv għall-entitajiet tal-assigurazzjoni biex jaqsmu bejniethom “ir-riskju ħażin”, ikkaratterizzat mill-età jew mil-livell ta’ riżorsi tal-persuni konċernati, fil-portafoll tagħhom.
(61)
Proporzjon jew numru insuffiċjenti ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) ma jippermettix li jintlaħaq dan l-għan ta’ mutwalizzazzjoni u, fin-nuqqas ta’ tali limiti, l-eżenzjonijiet previsti jistgħu jipprovdu lill-entitajiet konċernati effett ta’ qligħ mhux ġustifikat. Il-kompetizzjoni (mingħajr it-twaqqif tal-limitu) jkollha biss l-effett li dan il-vantaġġ fiskali jgħaddi lill-konsumatur finali u jippermetti lill-entitajiet assiguraturi li jżommu l-partijiet tagħhom tas-suq, mingħajr ma tiżgura żieda fir-rata tal-kopertura. Il-mekkaniżmu ta’ limitu doppju (perċentwali jew valur assolut) għalhekk għandu jkun element indispensabbli fiż-żieda tar-rata tal-kopertura tal-kategoriji tal-popolazzjoni li bħalissa mhumiex koperti.
(62)
F’kuntest ta’ żieda kontinwa fil-prezz tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa, il-proposta ta’ inċentiv fiskali lill-kategoriji tal-popolazzjoni tkun ġejja tassew minn twettiq ta’ solidarjetà nazzjonali.
Tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet ta’ ugwalizzazzjoni f’ċerti kuntratti ta’ assigurazzjoni komplementari kollettivi
(63)
L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu l-ewwel nett li s-sistema fiskali ma tistax titqies fl-integralità tagħha bħala għajnuna. Il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għandha tinżamm biss għal dik il-parti mis-sistema li mhux se tkun ġustifikata mill-ispeċifiċità tal-attività tal-assigurazzjoni konċernata fir-rigward tal-istandards ta’ prudenza.
(64)
L-ispeċifiċità tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni, filwaqt li żżomm mal-limitazzjonijiet sodi f’termini ta’ tariffi, ta’ għażla tar-riskji u ta’ ġestjoni, tagħmel lil dawn il-kuntratti partikolarment sensittivi għar-riskji li ġejjin mit-telf meta mqabbla mal-istimi oriġinali u għalhekk jiġġustifikaw bis-sħiħ skema ta’ kontribuzzjoni partikolarment prudenti.
(65)
Min-naħa waħda, ir-riskji koperti mill-kuntratti ta’ deżinjazzjoni konklużi fil-qafas tal-ftehim kollettiv tal-fergħa jikkonċernaw popolazzjoni speċifikament marbuta ma’ settur wieħed tal-attività u għalhekk partikolarment sensittiva għat-tibdil taċ-ċikli li jirriżultaw minn dan is-settur. Fuq perjodu twil, l-antiċipazzjoni taċ-ċikli tkun teħtieġ għalhekk twittija fit-tul tar-riżultati ta’ deżinjazzjoni.
(66)
Min-naħa l-oħra, il-kuntratti ta’ deżinjazzjoni li ġejjin mill-ftehim tal-intrapriża jikkonċernaw popolazzjoni li bilfors hija ristretta u għalhekk jiġġustifikaw ir-rati tal-finanzjament miżjuda minħabba l-varjazzjonijiet importanti fir-rati tal-klejm.
(67)
It-tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għal dawn id-dispożizzjonijiet f’kundizzjonijiet adattati u msaħħa, lil hinn minn sistema fiskali ta’ liġi komuni hekk kif prevista fl-Artikolu 39 (d) GB tal-CGI, b’hekk huwa ġġustifikat skont pjan regolamentari u prudenzjali.
(68)
L-awtoritajiet Franċiżi madankollu jindikaw li huwa diffiċli ħafna li wieħed jiġġustifika preċiżament ir-rati tal-kontribuzzjonijiet aċċettabbli għal dawn l-operazzjonijiet minħabba d-diffikultà teknika tal-valutazzjoni ta’ livell “normali” ta’ finanzjament għal riskji daqstant speċifiċi. L-awtoritajiet Franċiżi madankollu jippreċiżaw li l-limiti ta’ tnaqqis tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet ġew stabbiliti bi ftehim mal-professjoni.
(69)
F’dak li jikkonċerna l-kompatibilità tal-għajnuna fir-rigward tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE, Franza tikkonferma li t-tliet kundizzjonijiet ta’ din id-dispożizzjoni huma rispettati sew. F’dak li jikkonċerna l-karattru soċjali tal-għajnuna, din tippreċiża li l-kuntratti kollettivi negozjati fil-qafas tal-ftehim tal-fergħa jassiguraw grad għoli ta’ qsim tar-riskji kif ukoll livell ta’ poloz aktar baxx milli hemm fis-suq tal-kuntratti individwali, filwaqt li l-persuni li jirċievu salarji u l-familji tagħhom xorta waħda għandhom aċċess għal garanziji għoljin.
(70)
B’risposta għall-argument tal-Kummissjoni skont liema l-karattru soċjali tal-miżura ma jintweriex kompletament jekk wieħed ipoġġi ruħu fil-ħin tal-affiljazzjoni mal-kuntratt, Franza ssostni li l-għotja tal-għajnuna qabel it-twettiq tar-riskju hija l-uniku mod kif jista’ jintlaħaq dan l-għan soċjali mixtieq.
(71)
Fir-rigward tat-trasferiment tal-għajnuna lill-konsumatur finali, Franza mill-ewwel tistabbilixxi distinzjoni bejn il-ftehim kollettiv u l-ftehim tal-intrapriża. Għalkemm l-ewwel wieħed jista’ fil-fatt ikun karatterizzat minn predominanza tal-istituzzjonijiet tal-welfare, dan is-suq ser ikun suġġett għal dinamika ġdida u l-atturi l-oħra tal-assigurazzjoni jinteressaw ruħhom f’dan is-suq. Il-kompetizzjoni bejn l-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni għandha tkun reali u tippermetti li tkun garantita riperkussjoni massima fil-profitt tal-persuna assigurata. F’dak li jikkonċerna t-tieni punt (ftehim tal-intrapriża), teżisti kompetizzjoni qawwija ħafna bejn il-ftehim u l-ebda sitwazzjoni ta’ monopolju ta’ profitt tal-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni ma tkun tista’ tiġi karatterizzata.
(72)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-istess raġunament jista’ jiġi applikat f’każ ta’ tnaqqis jew moderazzjoni fit-tariffi li jsir għall-profitt tal-intrapriża. Fil-fatt, il-parteċipazzjoni ta’ min iħaddem fl-iffinanzjar tal-garanzija jikkorrispondi għal żieda fis-salarju tal-impjegat/assigurat u għalhekk b’vantaġġ għal dan tal-aħħar.
(73)
F’dak li jikkonċerna l-eżistenza ta’ diskriminazzjoni de facto għall-profitt tal-istituzzjonijiet tal-welfare, Franza tippreċiża li l-miżura tittratta b’mod ugwali lill-operaturi kollha, hu x’inhu l-istat tagħhom. Is-suq tal-assigurazzjoni ma jkunx f’sitwazzjoni ta’ monopolju favur l-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni u dan diġà jkun karatterizzat minn kompetizzjoni qawwija bejn l-atturi prinċipali.
(74)
Franza tfakkar ukoll li l-għażla tal-entità tal-assigurazzjoni (proċedura ta’ deżinjazzjoni) tirriżulta mir-responsabilità ta’ min iħaddem u r-rappreżentanti tal-persunal. It-trasparenza u l-kompetizzjoni ta’ dan il-proċess jitwettqu fil-kundizzjonijiet normali ta’ suq li huwa miftuħ għall-kompetizzjoni. Il-kompetizzjoni ssir permezz ta’ sejħa għal offerti mingħand assiguraturi differenti, abbażi tal-ispeċifikazzjonijiet żviluppati mill-imsieħba soċjali.
(75)
Franza tqis ukoll li l-miżura valutata tista’ madankollu titqies bħala għajnuna maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi u li ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ f’miżura kuntrarja għall-interess komuni f’konformità mal-Artikolu 107 (3c) tat-TFUE. L-għan soċjali juri li l-miżura tista’ tipprova l-importanza li ser ikollu fil-futur l-iżvilupp tas-suq tal-welfare.
(76)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-iżvilupp tal-kuntratti ta’ welfare li jinkludu proċedura ta’ deżinjazzjoni għandu l-għan li jiżviluppa t-twaqqif ta’ skemi ta’ protezzjoni soċjali komplementari aktar favorevoli u aktar protettivi għall-persuni li jirċievu salarju filwaqt li jiffavorixxu d-djalogu soċjali u l-parteċipazzjoni tal-ħaddiema.
(77)
Fl-aħħar nett, Franza żżid tgħid li s-servizzi tal-assigurazzjoni komplementari fil-qasam tal-welfare fil-qafas tal-proċedura ta’ deżinjazzjoni jistgħu jitqiesu li jikkostitwixxu servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali fis-sens tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE, partikolarment meta l-isħubija fi skema ta’ servizzi hija obbligatorja u li l-ġestjoni tagħha ssir f’kuntest ta’ parità.
(78)
Il-ftehim kollettiv li jipprevedi garanziji u li jaħtar lill-assiguratur jista’ jsir obbligatorju għall-persuni kollha li jirċievu salarju, persuni li kienu jirċievu salarju u dipendenti skont proċedura ta’ estensjoni (l-Artikoli L 911-3 u 911-4 tal-Kodiċi dwar is-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ sentenza tal-Ministru kompetenti. Hija din is-sentenza li għandha titqies bħala l-att li bih l-Istat Membru qiegħed jagħti l-obbligi tas-servizz pubbliku lil intrapriża.
(79)
Franza tammetti li l-ammont tal-kumpens (ekonomija fiskali) għas-servizz tal-interess ekonomiku ġenerali ma jirispettax il-kundizzjonijiet ippreżentati mill-qafas Komunitarju tal-għajnuna f’forma ta’ kumpens mis-servizz pubbliku (25). Madankollu, din tqis li dawn il-kundizzjonijiet mhumiex adattati għall-punti partikolari tal-operazzjonijiet konċernati. Skont Franza, il-mekkaniżmu tat-tnaqqis fiskali huwa aktar adattat u aktar flessibbli minn sussidju fuq il-bażi ta’ valutazzjoni preċiża tal-ispejjeż supplimentari li jirriżultaw mill-ġestjoni tas-servizz.
VI. IR-REAZZJONI TA’ FRANZA GĦALL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET TERZI
(80)
L-awtoritajiet Franċiżi jinnutaw il-kummenti tal-partijiet terzi u jirrispondu b’mod aktar speċifiku għall-osservazzjonijiet tal-Federazzjoni Franċiża tal-Kumpaniji tal-Assigurazzjoni (Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA)).
(81)
F’dak li jikkonċerna l-eżenzjoni fiskali tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”), l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li l-kompożizzjoni tal-portafolli tal-entitajiet tal-assigurazzjoni hija omoġena, b’tali mod li l-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) mqabbla ma’ tipi oħra ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni ta’ saħħa illum tkun ekwivalenti fit-tliet kategoriji wiesgħa ta’ entitajiet tal-assigurazzjoni li joperaw fis-suq (intrapriżi li jaqgħu taħt il-kodiċi tal-assigurazzjoni, mutwalitajiet li jaqgħu taħt il-kodiċi tal-mutwalizzazzjoni u istituzzjonijiet ta’ welfare li jaqgħu taħt il-kodiċi tas-sigurtà soċjali).
(82)
Fir-rigward tad-dispożizzjoni l-ġdida tal-ugwalizzazzjoni, Franza tenfasizza li l-possibilità ta’ konklużjoni ta’ kuntratti ta’ deżinjazzjoni professjonali hija miftuħa għall-operaturi kollha, kemm Franċiżi u kemm barranin, li huma attivi fis-suq tal-welfare komplementari.
(83)
Fl-aħħar nett, Franza żżid li l-istituzzjonijiet tal-welfare ma jibbenefikawx minn sitwazzjoni ta’ monopolju u għalhekk, b’konsegwenza ta’ dan, m’hemm l-ebda vantaġġ ta’ diskriminazzjoni. Il-fatt li l-ftuħ tas-suq għall-kompetizzjoni huwa bil-mod u progressiv huwa relatat ma’ fattur storiku imma ma jqajjimx dubji dwar il-kompetizzjoni eżistenti bejn l-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni. Il-fatt li l-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni huma diġà speċjalizzati f’dan is-settur mhuwiex biżżejjed biex tkun stabbilita xi tip ta’ diskriminazzjoni.
VII. INFORMAZZJONI ADDIZZJONALI PPREŻENTATA MINN FRANZA WARA S-SOSPENSJONI TAL-PROĊEDURA
(84)
Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni, is-servizzi tal-Kummissjoni pproponew ċerti direzzjonijiet lil Franza sabiex l-iskemi tal-għajnuna jsiru kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107 (2) tat-TFUE.
(85)
F’dak li jikkonċerna l-ewwel miżura (eżenzjonijiet mit-taxxa tal-kumpaniji u t-taxxa professjonali territorjali għall-ġestjoni tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)), ġew proposti l-istrateġiji li ġejjin:
-
Sabiex ikun rispettat it-tieni kriterju (trasferiment effettiv vantaġġuż), ġie propost lil Franza biex tieħu l-ideat mis-sistema ta’ sussidji hekk kif approvata qabel mill-Kummissjoni għall-kopertura komplementari tas-saħħa tal-uffiċjali Franċiżi (N 911/06), b’sistema ta’ kreditu għat-taxxa għall-profitt tal-konsumaturi individwali jew ta’ kull sistema li tippermetti l-garanzija effettiva tal-għajnuna;
-
Sabiex jevitaw kull diskriminazzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ġew mistiedna li jirrevedu l-mekkaniżmu tal-limiti.
(86)
Bil-komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2010, madankollu Franza indikat li din kienet iddeċidiet li żżomm l-iskema tal-għajnuna li din kienet notifikat mingħajr l-ebda bidla u kkonfermat l-analiżi tagħha skont liema skemi notifikati kienu kompatibbli mas-suq intern fis-sens tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
(87)
Fl-istess komunikazzjoni, Franza żiedet li l-kuntratti tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa kienu jikkostitwixxu prodott ta’ lealtà għall-persuni assigurati li jippermetti li wara jiġu proposti lill-istess persuni assigurati l-prodotti li joffru l-akbar remunerazzjoni, bħal fil-każ tal-kuntratti tal-assigurazzjoni tal-ħajja. Biex jinżamm il-klijent, l-atturi tas-suq għalhekk ikunu mħeġġa li jipprattikaw politika ta’ tariffi attraenti. F’dawn il-kundizzjonijiet, il-vantaġġ fiskali approvat minn entità u rkuprat minn din tal-aħħar ikollu bħala effett dirett adattament ta’ tariffi skont dawk tal-kompetituri, biex b’hekk tiżgura li tibbenefika mill-profitt flimkien mal-persuni assigurati.
(88)
F’dak li jikkonċerna t-tieni miżura (tnaqqis fiskali addizzjonali għad-dispożizzjonijiet ta’ ugwalizzazzjoni), is-servizzi tal-Kummissjoni pproponew dawn id-direzzjonijiet lil Franza:
-
Sabiex ikun rispettat it-tieni kriterju (trasferiment effikaċi tal-vantaġġ) ġie propost lil Franza li tieħu l-ideat mis-sistema ta’ sussidju hekk kif approvata preċedentement mill-Kummissjoni għall-kopertura komplementari tas-saħħa tal-uffiċjali Franċiżi (N 911/06), ta’ sistema ta’ kreditu ta’ taxxa li jibbenefikaw il-konsumaturi individwali jew kull sistema li tippermetti li tkun garantita riperkussjoni effikaċi tal-għajnuna;
-
Sabiex tiġi evitata kull diskriminazzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ġew mistiedna li jaħsbu biex jintroduċu mekkaniżmu obbligatorju u trasparenti ta’ kompetizzjoni għall-għotja tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni.
(89)
Bħal fil-każ tal-ewwel miżura, Franza mandankolu ddeċidiet li żżomm mhux mibdula l-iskema tal-għajnuna li kienet innotifikat għall-iżvilupp tal-welfare kollettiva.
(90)
Fil-komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2010, Franza sostniet il-karattru partikolarment restrinġenti tad-diżinjazzjoni li tiġġustifika skema ta’ kontribuzzjonijiet partikolarment prudenti. Għalhekk biss b’mod limitat ħafna li d-dispożizzjoni għall-ugwalizzazzjoni tista’ titqies bħala għajnuna mill-Istat u li l-kompatibilità tagħha mas-suq intern għandha tkun eżaminata.
VIII. APPREZZAMENT TAL-GĦAJNUNA
VIII.1. Eżenjonijiet mit-taxxa tal-kumpaniji u ta’ taxxa professjonali territorjali minħabba attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)
Rimarka preliminari
(91)
B’referenza għall-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kwistjoni Albany (26), is-CTIP jikkonferma li l-iskemi professjonali ta’ natura konvenzjonali, minħabba n-natura u s-suġġett tagħhom, ma jaqgħux taħt id-dispożizzjonijiet tal-liġi Komunitarja relatati mal-kompetizzjoni.
(92)
Madankollu l-Kummissjoni tinnota li l-miżura stipulata mill-ġurisprudenza diġà msemmija tirrelata prinċiparjament mal-affiljazzjoni legali obbligatorja tal-intrapriżi industrijali ma’ fond ta’ pensjoni li jibbenefika minn dritt esklussiv. Għaldaqstant, ta’ min jinnota li l-iskema tal-eżonerazzjoni relattiva mal-ewwel miżura tistabbilixxi kuntratti individwali kif ukoll kuntratti kollettivi ta’ sħubija volontarja. Barra minn dan, il-kuntratti kollettivi ta’ sħubija obbligatorja stabbiliti mill-miżura jaqgħu fil-qafas ta’ għażla libera tal-imsieħba soċjali biex jikkonkludu dan il-ftehim kollettiv, u mhux fil-qafas ta’ obbligu legali biex jiġu konklużi tali ftehimiet jew ta’ sħubija f’fond settorjali jew intersettorjali, kif ġara fil-każ ta’ Albany.
(93)
Is-sentenza tal-Qorti tikkonferma wkoll li l-iskemi ta’ kopertura ta’ riskju li jikkompletaw is-sistema legali ta’ siġurtà soċjali, hekk kif notifikata mill-awtoritajiet Franċiżi, huma soġġetti għar-regoli tal-kompetizzjoni u li l-fondi li jiffurmaw tali skemi jirrispondu sew għall-idea tal-intrapriża fis-sens tal-Artikoli 101 u ta’ wara tat-TFUE (27).
(94)
Għalhekk il-Kummissjoni tqis li l-iskema tal-kopertura stabbilita mill-ewwel miżura ma taħrabx ir-regoli tat-Trattat fil-qasam tal-kompetizzjoni u partikolarment ir-regoli fil-qasam tal-interdizzjoni tal-għajnuna mill-Istat.
Deskrizzjoni tas-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa fi Franza
(95)
Is-Sigurtà Soċjali (skema ta’ assigurazzjoni ta’ saħħa obbligatorja) tħallas lura parti biss mill-kura tas-saħħa tal-persuni li għandhom assigurazzjoni soċjali. L-assigurazzjonijiet komplementari tas-saħħa għalhekk ikopru l-parti tas-servizzi li mhumiex iffinanzjati mill-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja.
(96)
Is-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa jinkludi l-aktar it-tliet gruppi ta’ atturi li ġejjin:
-
il-mutwalitajiet u l-junjins ta’ mutwalizzazzjoni rregolati mill-kodiċi tal-mutwalizzazzjoni (code de la mutualité);
-
l-istituzzjonijiet ta’ welfare rregolati mill-kodiċi tas-Sigurtà Soċjali;
-
Is-soċjetajiet tal-assigurazzjoni rregolati mill-kodiċi tal-assigurazzjoni.
(97)
Skont il-komunikazzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi tal-21 ta’ Diċembru 2007, 263 intrapriża tal-assigurazzjoni, 66 istituzzjoni tal-welfare u 1,201 kumpanija tal- mutwalità kienu joperaw fis-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa. L-Awtoritajiet Franċiżi jindikaw ukoll li fl-2006, l-ewwel 20 attur tas-suq kienu jirrappreżentaw biss 35 % mis-suq mingħajr ma ħadd minnhom jaqbeż aktar minn 4 % u, barra minn dan, li 65 % tas-suq kien magħmul minn atturi li jirrappreżentaw anqas minn 1 % tal-partijiet tas-suq (28).
(98)
Madankollu, skont iċ-ċifri uffiċjali ppubblikati fl-2009, in-numru ta’ atturi fuq dan is-suq ma kienx jirrappreżenta aktar minn 876 operatur fit-tmiem tal-2008 u kien ilu jonqos b’rata kostanti mill-2001 (48 % ta’ tnaqqis fl-2008 meta mqabbla mal-2001) (29). Il-mutwalitajiet għandhom numru ta’ 748, il-kumpaniji tal-assigurazzjoni 92, u n-numru ta’ istituzzjonijiet ta’ welfare jitla’ għal 36.
(99)
Skont analiżi reċenti magħmula mill-Awtorità Franċiża għall-Kompetizzjoni, l-akbar sehem mis-suq fis-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa individwali huwa miżmum minn Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (7,7 % tas-suq), il-grupp tal-assigurazzjoni Groupama (30) (6,7 % tas-suq), u wkoll il-kumpanija tal-assigurazzjoni Swiss Life (4 % tas-suq) (31).
(100)
Fir-rigward tas-suq tal-assigurazzjoni komplementari kollettiva, l-akbar ishma mis-suq huma tal-kumpanija tal-assigurazzjoni Axa (17,51 % mis-suq), il-grupp ta’ isituzzjonijiet tal-welfare Malakoff-Médéric (8,7 % tas-suq), kif ukoll il-grupp AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (6,9 % tas-suq) (33).
(101)
Minkejja t-talbiet għal dan indirizzati lill-awtoritajiet Franċiżi, il-Kummissjoni m’għandha l-ebda informazzjoni aktar preċiża dwar l-istruttura tas-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa, bħal dawk relatati mal-kumpaniji tal-mutwalità, il-mutwalitajiet, junjins tal-mutwalizzazzjoni u istituzzjonijiet tal-welfare. Barra minn dan, minkejja talbiet dwar dan mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ma kinux f’pożizzjoni li jgħaddu statistika dwar kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) (kemm fuq livell globali u kemm fuq livell għal kull kategorija ta’ atturi fis-suq). L-istatistika inkluża fit-tabella li tidher fil-punti 102 u 103 għalhekk hija relatata mas-suq kollu tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa, inkluż il-kuntratti li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet li jippermettu li jittieħed benefiċċju mill-miżura notifikata. Rapport ippubblikat mill-Qorti tal-Awdituri Franċiża fl-2008 (34) jenfasizza wkoll in-nuqqasijiet statistiċi inportanti f’dak li għandu x’jaqsam l-assigurazzjoni komplementari, dwar in-numri ta’ persuni assigurati, it-tqassim tagħhom bejn kategoriji diferenti ta’ assiguraturi u t-tipi differenti ta’ kuntratti (kuntratt individwali, kuntratt kollettiv volontarju, u kuntratt kollettiv obbligatorju) kif ukoll l-ammont tal-ispejjeż imħallsa lura skont il-kategoriji ta’ nfiq u ta’ dħul. Fuq il-bażi tal-analiżi mwettqa mill-awtorità nazzjonali tal-kompetizzjoni, dan is-suq jidher madankollu maqsum f’ħafna partijiet, anke maqsum ħafna f’dak li jikkonċerna l-kuntratti individwali (35), li madankollu jikkostitwixxi biss wieħed mis-swieq sekondarji kkonċernati mill-ewwel miżura notifikata.
(102)
Bejn l-2001 u l-2007, dan is-settur żviluppa b’rata qawwija kif tixhed it-tabella li tidher hawn taħt (36). Id-dħul globali ta’ dawn l-entitajiet laħaq 27.4 biljun euro fl-2007, b’żieda ta’ 55,8 % meta mqabbel mal-2001, jiġifieri rata ta’ tkabbir annwali medja ta’ 7,6 %. Id-dħul relatat mas-sena 2008 għandu jaqbeż id-29 biljun euro u jirrappreżenta żieda ta’ 6 % meta mqabbel mal-2007 (37).
Evoluzzjoni tad-dħul tal-entitajiet komplementari 2001-2007
(f’biljuni ta’ EUR)
Mutwalitajiet
Istituzzjonijiet tal-welfare
Kumpaniji tal-assigurazzjoni
Total
2001
10,6
3,3
3,7
17,6
2007
16,0
4,7
6,7
27,4
2001-2007
+50,5 %
+43,15 %
+82,13 %
+55,8 %
(103)
Skont iċ-ċifri kkomunikati mill-awtoritajiet Franċiżi, it-tqassim bejn il-kuntratti individwali u kollettivi jaħdem kif ġej (ċifri relatati mas-sena 2004):
Istituzzjonijiet tal-welfare
Mutwalitajiet
Kumpaniji tal-assigurazzjoni
Kuntratti kollettivi
38 %
33 %
29 %
Kuntratti individwali
6 %
67 %
27 %
Kuntratti kollettivi + individwali
18 %
54 %
28 %
(104)
Filwaqt li l-mutwalitajiet u l-junjins tal-mutwalizzazzjoni jqassmu prinċiparjament il-kuntratti individwali, l-istituzzjonijiet tal-welfare iqassmu essenzjalment kuntratti ta’ tip kollettiv (kuntratti ta’ kumpaniji jew ta’ sussidjarji). Il-kumpaniji tal-assigurazzjoni min-naħa tagħhom għandhom portafoll aktar bilanċjat.
(105)
Ir-rata tal-kopertura tal-popolazzjoni wkoll żdiedet b’mod sinifikanti billi minn 84 % fl-1996 telgħet għal 92.8 % fl-2006. Wieħed jgħodd bejn 32 miljun u 38 miljun benefiċjarju fil-qasam tal-mutwalizzazzjoni, 13-il miljun fil-kumpaniji tal-assigurazzjoni u 11-il miljun fl-istituzzjonijet tal-welfare li magħhom iridu jiżdiedu 4 miljuni li jibbenefikaw mill-fondi CMU-C (kopertura ta’ mard universali) li joffri kopertura komplementari tas-saħħa mingħajr ħlas għall-persuni mċaħħda. Dan ifisser li llum, bejn 7 u 8 % tal-Franċiżi m’għandhomx kopertura komplementari (38).
Karattru tal-għajnuna tal-miżura
(106)
Fit-termini tal-Artikolu 107 tat-TFUE huma “inkompatibbli mas-suq intern, safejn dawn jaffettwaw l-iskambji bejn l-Istati Membri, l-għajnuna mogħtija mill-Istati jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, taħt kwalunkwe forma, li joħolqu distorzjoni jew li jheddu li joħolqu distorzjoni tal-kompetizzjoni billi jiffavorixxu ċerti intrapriżi jew ċerti produzzjonijiet”.
(107)
Il-kwalifikazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat għalhekk timplika li l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin huma sodisfatti, jiġifieri: (1) li l-miżura in kwistjoni tagħti vantaġġ, (2) permezz ta’ riżorsi tal-Istat, (3) li dan il-vantaġġ huwa selettiv u (4) li l-miżura in kwistjoni tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u tkun suxxettibbli li taffettwa l-iskambji bejn l-Istati Membri.
(108)
M’hemmx dubju li l-eżenzjonijiet jew it-tnaqqis tat-taxxa tal-kumpaniji u ta’ taxxa professjonali territorjali jwasslu biex iwaqqfu jew inaqqsu spiża li l-intrapriżi konċernati normalment ikollhom iħallsu jikkostitwixxu vantaġġ lil min jibbenefika minnhom (39). Għalhekk, dawn l-eżenzjonijiet jew tnaqqis jikkostitwixxu vantaġġ ekonomiku.
(109)
Fir-rigward tas-sejħiet magħmula mis-CTIP għal missjoni eventwali ta’ servizz pubbliku, il-Kummissjoni tinnota li l-kundizzjonijiet identifikati fil-każ Altmark (40) (biex tkun eskluża l-kwalifika ta’ għajnuna f’ċerti każijiet ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali) mhumiex sodisfatti f’dan il-każ (ara partikolarment il-paragrafu 144, it-tielet kundizzjoni Altmark kienet tikkonsisti fil-fatt nuqqas ta’ kumpens żejjed). Għalhekk wieħed verament qed jiffaċċja vantaġġ ekonomiku.
(110)
Dawn il-vantaġġi jingħataw mill-Istat Franċiż li, meta jagħmel dan, jirrifjuta li jirċievi riċevuti fiskali. Għalhekk huwa jagħti dan il-vantaġġ permezz ta’ riżorsi tal-Istat.
(111)
Din il-miżura għandha wkoll karattru selettiv. Is-selettività tirriżulta minn naħa mil-limitazzjoni tal-miżura in kwistjoni għal settur tal-ekonomija, jiġifieri s-settur tal-assigurazzjoni, u min-naħa l-oħra fil-limitazzjoni tagħha f’dan is-settur għal tip partikolari ta’ kuntratti (sottosettur). F’dan ir-rigward, jaqbel l-ewwel nett li wieħed josserva li t-taxxa tal-kumpaniji tikkostitwixxi taxxa li l-kamp ta’ applikazzjoni tagħha tkopri l-kumpaniji kollha, ikun xi jkun is-settur li fih jaħdmu dawn tal-aħħar. Eżenzjoni minn din it-taxxa tkun ta’ benefiċċju esklussivament lis-settur tal-assigurazzjoni, u b’hekk tikkostitwixxi deroga għall-iskema ġenerali tat-taxxa tal-kumpaniji, li tiffavorixxi b’mod speċifiku lil ċerti intrapriżi. Dan huwa l-istess għal dak li jikkonċerna l-eżenzjoni mit-taxxa professjonali territorjali. Min-naħa l-oħra, l-eżenzjoni tiffavorixxi wkoll, fil-qafas tas-settur tal-assigurazzjoni, il-produzzjoni ta’ ċerti kuntratti tal-assigurazzjoni tas-saħħa, speċifikament “contrats solidaires et responsables”. Għalhekk il-miżura tiffavorixxi l-operaturi marbuta b’ “contrats solidaires”, għad-detriment tal-operaturi marbuta b’kuntratti “klassiċi”.
(112)
Fl-aħħar nett, minbarra l-fatt li s-settur tal-assigurazzjoni huwa suġġett ta’ skambji fl-Unjoni Ewropea, jaqbel li jitfakkar li meta Stat Membru jagħti għajnuna lill-intrapriża, l-attività interna tista’ tinżamm jew tiżdied, u dan bil-konsegwenza li jitnaqqsu l-opportunitajiet għal intrapriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra li jidħlu fis-suq ta’ dan l-Istat Membru (41).
(113)
Il-pożizzjoni tal-intrapriżi konċernati għalhekk ser tkun imsaħħa fil-kummerċ li jsir fl-Unjoni Ewropea. Din il-miżura għalhekk hija suxxettibbli li toħloq tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u taffetwa l-kummerċ fl-Unjoni Ewropea.
(114)
Għalhekk jaqbel li jkun konkluż li l-ewwel miżura tikkostitwixxi effettivament għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE. Franza ma tikkuntestax din il-kwalifika.
Analiżi tal-kompatibilità tal-miżura skont l-Artikolu 107 (2a) tat-TFUE
(115)
Minħabba li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, hemm lok li wieħed jipproċedi għal analiżi tal-kompatibilità tagħha mas-suq intern. L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-miżura in kwistjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kompatibbli fl-applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2a) tat-TFUE.
(116)
L-Artikolu 107 (2a) tat-TFUE jgħid: “Huma kompatibbli mas-suq intern: (a) l-għajnuna ta’ karattru soċjali mogħtija lill-konsumaturi individwali, sakemm dawn jingħataw mingħajr diskriminazzjoni marbuta mal-oriġini tal-prodotti”.
(117)
Miżura ta’ għajnuna mill-Istat hija kompatibbli abbażi ta’ din id-dispożizzjoni sakemm ikunu sodisfatti t-tliet kundizzjonijiet li ġejjin:
1.
l-għajnuna għandu jkollha karattru soċjali;
2.
din għandha tingħata lill-konsumaturi individwali;
3.
din għandha tingħata mingħajr diskriminazzjoni għall-oriġini tal-prodott.
(118)
Ta’ min jippreċiża l-ewwel nett li l-Artikolu 107 (2) tat-TFUE jagħti deroga għall-prinċipju ta’ interdizzjoni tal-għajnuna mill-Istat hekk kif iddikjarat fl-Artikolu 107 (1) tat-TFUE u għalhekk għandu jkun interpretat b’mod ristrett (42).
(119)
F’dak li jikkonċerna b’mod aktar partikolari l-applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE, madankollu ta’ min jinnota li l-prattika ta’ teħid ta’ deċiżjoni mill-Kummissjoni ma teskludix li l-għajnuna tingħata lil intermedjarju responsabbli li jgħaddiha lill-konsumaturi individwali (43). Madankollu, f’dan il-każ huwa neċessarju li l-mekkaniżmu stabbilit jiggarantixxi tqassim effikaċi lill-konsumatur finali.
(120)
Il-Kummissjoni tqis li l-karattru soċjali (l-ewwel kriterju) tal-miżura huwa stabbilit sew safejn din għandha l-għan li tippermetti lill-persuni li, minħabba l-età tagħhom, l-istat tas-saħħa tagħhom jew ir-riżorsi tagħhom, isibu diffikultà li jkollhom aċċess għall-kopertura tas-saħħa komplementari. L-Artikolu 207 CGI fil-fatt jipprevedi kriterji ta’ natura soċjali li għandhom jiġi rrispettati mill-entitajiet tal-assigurazzjoni biex jibbenefikaw minn din il-miżura (44). Dawn il-kriterji jintroduċu proporzjon minimu ta’ ċerti persuni dgħajfa, bħal persuni bi dħul baxx jew il-persuni anzjani, fil-portafoll tal-assigurazzjoni tal-entitajiet konċernati. L-abbozz ta’ Digriet ikkomunikat mill-awtoritajiet Franċiżi li jippreċiża ċerti termini ta’ varjazzjonijiet fit-tariffi skont is-sitwazzjoni soċjali tal-persuni assigurati (45) jikkonferma l-karattru soċjali tal-miżura favur il-persuni dgħajfa.
(121)
Min-naħa l-oħra, l-investigazzjoni tal-miżura mill-Kummissjoni ma ppermettitx li jkun ikkunsidrat li l-għajnuna kienet tibbenefika effettivament lill-konsumaturi individwali (it-tieni kriterju).
(122)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-għajnuna mogħtija lill-intrapriżi tkun ta’ benefiċċju indirett lill-konsumaturi individwali. Il-kompetizzjoni qawwija fis-suq tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa tiggarantixxi t-trasferiment tal-għajnuna riċevuta mill-intrapriżi lill-konsumatur minħabba li jkun iffissat l-ammont tal-ħlas għall-poloz mitlub lill-konsumatur.
(123)
F’dan ir-rigward, jaqbel li jkun innutat li l-eżenzjoni applikata minn Franza tat-taxxa fuq il-kuntratti tal-assigurazzjoni ta’ mard “contrat solidaire” kien ġie meqjus mill-Kummissjoni bħala għajnuna kompatibbli fl-Applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE (46). Fil-fatt ma kienx hemm dubju f’dan il-każ li l-eżenzjoni tat-taxxa kienet tibbenefika l-ewwel nett lill-konsumaturi individwali, li effettivament kellhom fuqhom il-piż tal-ħlas tat-taxxa. L-ammont tat-taxxa kien jikkostitwixxi parti mill-ammont tal-ħlas tal-polza, u l-eżenzjoni tat-taxxa favur kuntratti konġunti kienet tnaqqas bl-istess ammont il-ħlas tal-polza.
(124)
F’dan il-każ, l-għajnuna mhix mogħtija permezz ta’ eżenzjoni mit-taxxa indiretta b’mod proporzjonali għall-ammont tal-poloz li jridu jitħallsu mill-persuni assigurati imma permezz ta’ eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji li tiġi kkalkulata fuq il-bażi tal-benefiċċji mwettqa mill-entità tal-assigurazzjoni fuq il-persuni assigurati kollha li għandhom kuntratt ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”)
(125)
It-tqassim effettiv tal-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji fuq il-konsumatur finali huwa inċert. Minn naħa waħda, il-Kummissjoni m’għandhiex l-elementi li jippermettu li jintwera li t-taxxa tal-kumpaniji (u l-eżenzjoni ta’ tali taxxa) tinqasam b’mod effikaċi fuq il-konsumaturi individwali fis-suq konċernat. Min-naħa l-oħra, rapport reċenti tal-Qorti tal-Awdituri Franċiża wera l-eżistenza ta’ żidiet sinifikanti fil-marġini tal-benefiċjarji fis-settur tal-assigurazzjoni tal-saħħa matul l-aħħar snin (minn 12 % fl-2003 għal 23 % fl-2007) (47). F’dan il-kuntest ta’ żieda sinifikanti fil-marġini tal-benefiċjarji, huwa diffiċli li wieħed jikkonkludi dwar l-eżistenza ta’ mekkaniżmu tas-suq li jiggarantixxi t-tqassim effettiv tal-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji fuq il-konsumaturi finali.
(126)
Is-CTIP jinnota wkoll li parti mill-benefiċċji għandha tintefa fir-riservi sabiex ikunu rrispettati l-obbligi fil-qasam ta’ solvenza u li għalhekk ikun normali li tal-anqas parti mill-vantaġġ iservi biex ikopri, kollu kemm hu jew parti, it-tkabbir kull sena tal-ħtieġa ta’ solvenza. Dan l-argument juri li l-miżura tagħti lok għal żieda fil-benefiċċji għall-entitajiet tal-assiguraturi aktar milli tnaqqis fil-prezz tal-kopertura tar-riskji konċernati għall-konsumaturi.
(127)
Fl-aħħar nett, l-apprezzament tal-Kummissjoni mhux iddubitat mill-argument ta’ Franza skont liema l-kuntratti tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa jikkostitwixxu prodott li jattira lill-klijenti għall-entitajiet assiguraturi li jkunu mħeġġa li jipprattikaw politika ta’ tariffi attraenti. Għalhekk ta’ min infakkru li l-Artikolu 107 (2a) tat-TFUE jirrikjedi li l-vantaġġ jingħata b’mod retroattiv lill-konsumaturi individwali. Għaldaqstant, l-eżistenza ta’ inċentiv biex parti mill-vantaġġ jingħata b’mod retroattiv lill-konsumaturi finali ma tkunx tista’ tissodisfa l-ħtieġa ta’ tqassim effikaċi.
(128)
Il-Kummissjoni tqis għalhekk li l-miżura ma tiggarantix it-trasferiment effettiv tal-vantaġġ lill-konsumaturi individwali, hekk kif meħtieġ mill-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
(129)
L-investigazzjoni tal-Kummissjoni tikkonkludi wkoll dwar in-nuqqas ta’ rispett tal-kundizzjoni relatata man-nuqqas ta’ diskriminazzjoni fir-rigward tal-oriġini tal-prodott (it-tielet kriterju). Biex tiżgura ruħha mir-rispett ta’ din il-kundizzjoni, tajjeb li jkun verifikat jekk il-konsumaturi humiex qed jibbenefikaw mill-għajnuna in kwistjoni hu min hu l-operatur ekonomiku li jipprovdi l-prodott jew is-servizz suxxettibbli li jissodisfa l-objettiv soċjali evidenzjat mill-Istat Membru konċernat u li ma jkun hemm l-ebda ostakolu għad-dħul ta’ entitajiet assiguraturi stabbiliti fl-Unjoni Ewropea (48). Madankollu, minbarra l-kundizzjonijiet relattivi għat-tip ta’ kuntratti eliġibbli, l-intrapriżi li jixtiequ jibbenefikaw mill-iskema għandhom jirrispettaw il-limiti relatati man-numru (120 000/150 000 kuntratt) jew il-proporzjoni (rata ta’ 85 %/93 %) tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) fil-portafoll tagħhom tal-kuntratti tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa.
(130)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li dawn il-limiti jikkostitwixxu inċentiv għall-iżvilupp qawwi ta’ dan it-tip ta’ kuntratti bi tqassim tar-“riskju ħażin” ikkaratterizzat mill-età jew mil-livell ta’ riżorsi tal-persuna assigurata fil-portafoll tagħhom, u barra minn dan meħtieġa biex ikun evitat li l-vantaġġ fiskali ma jkunx ibbażat fuq porzjon żgħir wisq tal-attività tal-entitajiet u dan minflok jintlaħqu l-objettivi ta’ solidarjetà u ta’ pooling. It-twettiq tal-objettiv soċjali tal-miżura jista’ jkun żgurat biss permezz ta’ mekkaniżmu li jimponi fuq l-entitajiet tal-assigurazzjoni li jżommu fil-portafoll tagħhom ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa numru minimu jew proporzjon sinifikanti ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”). Fin-nuqqas ta’ dan il-mekkaniżmu ta’ limitu, l-ebda disposizzjoni ma kienet tiggarantixxi żieda fir-rata tal-kopertura tal-persuni li attwalmnt mhumiex koperti u l-eżenzjonijiet fiskali jitbiddlu biss permezz ta’ effett ta’ qligħ mhux ġustifikat għall-entitajiet tal-assigurazzjoni. Il-limitu espress bħala perċentwali jippermetti li l-organizzazzjonijiet iż-żgħar li jkollhom bħala attività kważi esklussiva dawn il-kuntratti ma jilħqux il-limitu kwantitattiv biex jibbenefikaw mill-miżura, filwaqt li l-limiti tal-valur assolut jippermettu lill-organizzazzjonijiet li joffru numru sinifikanti ta’ dan it-tip ta’ kuntratt (mingħajr ma jkunu esklussivi) li jibbenefikaw mill-miżura.
(131)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li ma setgħet tingħata l-ebda informazzjoni preċiża mill-awtoritajiet Franċiżi dwar it-tqassim attwali tal-kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) bejn l-atturi differenti tas-suq, u l-anqas dwar in-numru u l-proporzjon ta’ dawn il-kuntratti fil-portafolli tagħhom. Skont l-analiżi tal-Kummissjoni, madankollu jirriżulta li l-mutwalitajiet u l-junjins tal-mutwalizzazzjoni huma marbuta legalment li ma joffrux kuntratti konġunti (49). Fil-prattika, jidher ukoll li l-istituzzjonijiet tal-welfare huma suġġetti għall-istess obbligu. Il-mutwalitajiet u l-istituzzjonijiet tal-welfare għalhekk dejjem għandhom jissodisfaw il-kriterju tal-limitu espress bħala perċentwali, filwaqt li l-kumpaniji tal-assigurazzjoni li għandhom preżenza limitata fis-suq tal-kuntratti konġunti u li jixtiequ jinvestu f’dan, jistgħu jkollhom diffikultajiet li jissodisfaw il-kriterju tal-limitu (kemm f’termini ta’ proporzjon u kemm f’termini assolut) u għalhekk biex jibbenefikaw mill-eżenzjonijiet fiskali. Partikolarment dan ikun aktar il-każ għal kumpaniji tal-assigurazzjoni li għandhom portafoll wisa’ eżistenti ta’ kuntratti komplementari tal-saħħa “klassiċi” li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet biex jiġu kkunsidrati bħala kuntratti konġunti.
(132)
F’dan il-kuntest, il-limiti għalhekk ma jwasslux għal sforz ekwivalenti, tkun liema tkun l-entità tal-assiguratur, u lanqas ma jkollhom xi effett indikattiv għall-entitajiet tal-assigurazzjoni li diġà jissodisfaw il-kriterji tal-limitu (partikolarment il-mutwalitajiet, il-junjins tal-mutwalizzazzjoni u istituzzjonijiet ta’ welfare). Kontra għal dak li tiddikjara Franza, l-introduzzjoni tal-limiti m’għandhiex in-natura li tevita effett eventwali ta’ qligħ mhux ġustifikat.
(133)
Skont il-Kummissjoni, dawn il-limiti ser ikollhom biss effett li jwasslu għax diskriminazzjoni fir-rigward tal-oriġini tal-prodott. Għalhekk, il-limiti jidhru suxxettibbli li jeskludu ċertu numru ta’ entitajiet mill-benefiċċju tal-eżenzjoni, anke jekk dawn joffru kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) li l-awtoritajiet Franċiżi jixtiequ li jsostnu. L-eżistenza ta’ dawn il-limiti barra minn dan jistgħu jagħtu vantaġġ lill-entitajiet li diġà huma preżenti fis-suq u joħolqu ostakolu għad-dħul fis-suq ikkunsidrat għal ċerti atturi li ma jkunux jistgħu, jew jibżgħu li ma jkunux jistgħu jirrispettawhom.
(134)
Fl-aħħar nett, huwa possibbli li l-ammont tal-għajnuna jvarja minn entità tal-assigurazzjoni għal oħra minħabba l-benefiċċji mwettqa fuq l-operazzjonijiet konċernati, li ma jkunx konformi mal-ħtieġa skont liema l-konsumaturi għandhom jibbenefikaw mill-għajnuna in kwistjoni ikun min ikun l-operatur ekonomiku li joffri l-prodott jew is-servizz suxxettibbli li jissodisfa l-objettiv soċjali ddikjarat mill-Istat Membru konċernat (50).
(135)
Jaqbel ukoll li wieħed jikkonkludi li l-iskema tal-għajnuna notifikata minn Franza favur l-iżvilupp ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) mhix kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
Analiżi tal-kompatibilità tal-miżura skont dispożizzjonijiet oħra tal-Artikolu 107 TFUE
(136)
Jekk Franza ma tiddikjarax b’mod espliċitu xi dispożizzjoni oħra relatata mal-kompatibilità tal-għajnuna mill-Istat, hemm lok li jkun osservat li l-ebda wieħed mill-kriterji ta’ kompatibilità previsti fl-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE ma japplika f’dan il-każ.
(137)
F’dak li jikkonċerna d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107 (2) tat-TFUE, minbarra l-punt a), jaqbel li jkun osservat li l-kriterji tal-kompatibilità previsti fil-punti b) u c) ma jistgħux jiġu applikati għal dan il-każ.
(138)
Fuq il-bażi tal-Artikolu 107 (3)(c) tat-TFUE, għajnuna tista’ titqies bħala kompatibbli jekk hija maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, meta din ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess komuni.
(139)
Skont il-FNMF, l-għajnuna tkun maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp tal-kopertura komplementari tas-saħħa li tirrispetta l-karattru tal-“contrats solidaires et responsables” f’kundizzjonijiet li ma jbiddlux il-kundizzjonijiet tal-iskambju b’mod kuntrarju għall-interess komuni. Madankollu, minkejja t-talbiet tagħha, il-Kummissjoni ma kisbitx l-informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Franċiżi relatata maċ-ċifri li jippermettu li tkun sostnuta l-applikabilità tal-kriterju ta’ kompatibilità msemmi fil-punt preċedenti, la dwar l-effett tal-miżuri fiskali eżistenti fuq it-tqassim ta’ kuntratti ta’ assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”), u l-anqas dwar ir-relazzjoni bejn il-vantaġġ supplementari maħsub u l-ispejjeż jew il-ħtiġijiet addizzjonali marbuta mal-ġestjoni ta’ dan it-tip ta’ kuntratti. Għalhekk, il-Kummissjoni mhix f’pożizzjoni li tiżgura l-karattru meħtieġ u proporzjonali tal-eżenzjonijiet il-ġodda maħsuba biex jintlaħaq l-objettiv deskritt. Madankollu ta’ min jinnota li l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji mhix marbuta mat-twettiq ta’ investimenti, u l-anqas mal-ħolqien ta’ impjiegi jew ta’ proġetti speċifiċi. Għalhekk din tikkostitwixxi tħaffif fl-ispejjeż kontinwi li jikkostitwixxi għajnuna għall-funzjonament li mhuwiex, skont prattika kostanti, suxxettibbli li jiġi ddikjarat kompatibbli fil-qafas tal-Artikolu 107 (3) tat-TFUE.
(140)
Fl-aħħar nett, l-ebda kriterju tal-kompatibilità previst fl-Artikolu 107 (3) tat-TFUE ma ġie ddikjarat minn Franza.
Eżistenza ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali kompatibbli abbażi tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE
(141)
Skont is-CTIP, il-miżuri bbażati fuq il-ftehim u l-qbil kollettiv, bħall-miżuri in kwistjoni, għandhom l-għan li jikkumpensaw għan-nuqqasijiet tas-sigurtà soċjali. Il-Kummissjoni tosserva li s-CTIP ma jiddikjarax b’mod espliċitu l-eżistenza ta’ servizz ekonomiku ta’ interess ġenerali u Franza, li għandha r-responsabilità li turi l-kompatibilità mat-Trattat tal-għajnuna in kwistjoni, ma tiddikjarax l-Artikolu 106 (2) tat-TFUE. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni mhijiex f’pożizzjoni li tagħti stima tal-kompatibilità tal-għajnuna in kwistjoni fid-dawl tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE. Barra minn dan, il-Kummissjoni tirrimarka dan li ġej.
(142)
L-Artikolu 106 (2) tat-TFUE jistabbilixxi li l-intrapriżi responsabbli mill-ġestjoni tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew li jippreżentaw il-karattru ta’ monopolju fiskali huma suġġetti għar-regoli tat-Trattat, partikolarment dawk li jirreferu għar-regoli tal-kompetizzjoni, safejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma tostakolax it-twettiq de jure jew de facto tal-missjoni partikolari li ngħatat lilhom. L-iżvilupp tal-kummerċ m’għandux jiżviluppa b’mod kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni Ewropea.
(143)
Mil-Liġi tal-Qorti tal-Ġustizzja jirriżulta li, bl-eċċezzjoni tas-setturi li fihom din il-kwistjoni diġà hija suġġetta għal regolamentazzjoni tal-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri għandhom poter qawwi ta’ apprezzament fir-rigward tan-natura tas-servizzi suxxettibbli li jiġu kkwalifikati bħala ta’ interess ekonomiku ġenerali. Madankollu, anke jekk wieħed jaħseb li dan il-każ jittratta servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (u dan ma ġiex allegat minn Franza), ta’ min wieħed jinnota li, għall-fini tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE, il-kumpens imħallas lill-intrapriżi responsabbli minn missjoni ta’ servizz pubbliku ma jistax jaqbeż l-ispejjeż tal-provvista tas-servizz pubbliku, b’kunsiderazzjoni għall-irċevuti relatati kif ukoll ta’ benefiċċju raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(144)
Għalhekk, huwa biżżejjed li jkun innutat li l-miżura fiskali in kwistjoni ma tinkludix mekkaniżmu li jippermetti l-esklużjoni ta’ kumpens żejjed meta mqabbel mal-ispejjeż imħallsa mill-operaturi konċernati. Ta’ min josserva fil-fatt li l-ammont tal-għajnuna in kwistjoni (eżenzjonijiet fiskali fuq l-operazzjonijiet konċernati) bl-ebda mod ma hu marbut mal-ispejjeż addizzjonali mħallsa mill-entitajiet tal-assigurazzjoni. Barra minn dan m’huwiex marbut mal-ħlas tal-poloz li ħallsu l-persuni assigurati, u lanqas man-numru ta’ kuntratti.
(145)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tikkonkludi li f’kull każ, il-miżura kkonċernata ma tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 106 (2) TFUE.
VIII.2. Tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet tal-ugwalizzazzjoni relatati ma’ ċerti kuntratti ta’ assigurazzjoni komplementari kollettivi
Deskrizzjoni tas-suq tal-welfare fi Franza
(146)
Is-suq tal-“welfare” jgħaqqad l-operazzjonijiet li għandhom bħala għan il-prevenzjoni u l-kopertura tar-riskju ta’ mewt, riskji li jipperikolaw l-integrità fiżika tal-persuna jew marbuta mal-maternità jew riskji ta’ invalidità għax-xogħol jew ta’ diżabilità jew ta’ riskju ta’ qgħad (51), addizzjonalment għas-sistema legali tas-sigurtà soċjali.
(147)
Il-koperturi ta’ welfare jippermettu:
-
li jkun faċilitat l-aċċess għal kura medika billi tagħti ħlas supplementari għall-ispejjeż tas-saħħa f’każ ta’ mard, ta’ maternità, ta’ inċident, eċċ.,
-
li tkun żgurata ż-żamma totali jew parzjali tas-salarju f’każ ta’ waqfien mix-xogħol, ta’ invalidità jew ta’ diżabilità,
-
li jkun garantit kapital u ħlasijiet lill-konjuġi u lit-tfal f’każ ta’ mewt tal-persuna assigurata,
-
li jkun stabbilit ħlas finanzjarju f’każ ta’ dipendenza.
(148)
Tliet kategoriji ta’ intrapriżi huma ppreżentati fuq dan is-suq: il-kumpaniji rregolati mill-kodiċi tal-assigurazzjoni (kumpaniji tal-assigurazzjoni, mutwalitajiet tal-assigurazzjoni u kumpaniji sussidjarji tal-banek), il-mutwalitajiet irregolati mill-kodiċi tal-mutwalizzazzjoni, u l-istituzzjonijiet tal-welfare irregolati mill-kodiċi tas-Sigurtà soċjali.
(149)
Tista’ tittieħed sħubija f’assigurazzjoni ta’ welfare kemm bħala grupp kollettiv, b’affiljazzjoni għal kuntratt kollettiv permezz ta’ min iħaddem, ta’ fergħa professjonali jew interprofessojnali, kemm bħala individwu billi wieħed jirrikorri direttament għand kumpanija tal-assigurazzjoni jew mutwalità.
(150)
Illum, il-maġġor parti tal-persuni li jirċievu salarju huma koperti minn kuntratt ta’ welfare kollettiv. Is-sħubija tista’ tkun ta’ tip obbligatorju jew volontarju.
(151)
Skema kollettiva ta’ welfare taqa’ f’relazzjoni trijangulari:
-
min jimpjega jimpenja ruħu fir-rigward tal-impjegati u għaldaqstant, jissieħeb f’kuntratt ta’ assigurazzjoni (52),
-
l-entità tal-assigurazzjoni tkopri r-riskju, filwaqt li tirċievi l-kontribuzzjonijiet,
-
l-impjegati huma l-benefiċjarji.
(152)
Skont l-istimi kkomunikati mill-awtoritajiet Franċiżi għas-sena 2005, is-suq tal-welfare kien jirrappreżenta dħul annwali tal-20 biljun euro (assigurazzjonijiet kollettivi u individwali). Il-kumpaniji tal-assigurazzjoni jirrappreżentaw l-akbar parti ta’ dan is-suq b’71 % tal-kontribuzzjonijiet irċevuti, filwaqt li l-istituzzjonijiet ta’ welfare u l-mutwalitajiet jirrappreżentaw 21 % u 8 % tas-suq rispettivament. Madankollu wieħed għandu jippreċiża li dawn iċ-ċifri tal-aħħar jirrelataw għall-kategoriji kollha ta’ dan is-settur: kuntratt individwali, kuntratt kollettiv bi sħubija volontarja u kuntratt kollettiv bi sħubija obbligatorja.
(153)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu wkoll li s-suq tad-deżinjazzjoni professjonali (53) għar-riskji ta’ mewt, diżabilità jew invalidità huwa ta’ aktar minn 4 biljun euro u kważi jkopri l-operazzjonijiet kollha ta’ welfare koperti mill-istituzzjonijiet ta’ welfare (4,2 biljun euro) kif ukoll parti mill-kuntratti kollettivi tal-entitajiet tal-assigurazzjoni u l-mutwalitajiet. Madankollu ma ġiet ikkomunikata l-ebda ċifra dwar is-sehem ta’ dawn tal-aħħar fis-suq tad-deżinjazzjoni.
Il-Karattru tal-għajnuna tal-miżura
(154)
Għalkemm Franza ammettiet il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat tal-miżura fin-notifika tagħha, hija wara rrimarkat li tal-anqas parti mis-sistema m’għandhiex titqies bħala għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE minħabba speċifikitajiet tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni (limiti qawwija f’termini ta’ tariffi, ta’ għażla tar-riskju u ta’ ġestjoni) li jagħmlu dawn il-kuntratti partikolarment sensittivi għar-riskji ta’ telf imqabbla mal-istimi oriġinali u li għalhekk jiġġustifikaw bis-sħiħ skema ta’ fornitura partikolarment prudenti u għalhekk tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet għal dispożizzjonijiet aktar għolja mingħajr ma dan jippermetti l-eżistenza ta’ vantaġġ.
(155)
Għalhekk Franza tqis li parti mit-tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet f’dawn il-kundizzjonijiet adattati u msaħħa, li jmorru lil hinn mis-sistema fiskali ta’ dritt komuni li teżisti fl-Artikolu 39 (d) GB tal-CGI, huwa ġustifikat fuq pjan regolamentari u prudenzjali u ma jkunx jikkostitwixxi vantaġġ.
(156)
Għalhekk jaqbel li l-ewwel nett ikun eżaminat jekk il-miżura tagħtix lok għall-eżistenza ta’ vantaġġ fl-uffiċċju tal-entitajiet tal-assigurazzjoni konċernati.
(157)
L-Artikolu 39 (1,5) tal-Kodiċi diġà msemmi jistabbilixxi li jistgħu jitnaqqsu “id-dispożizzjoniijet stabbiliti biex jagħmlu tajjeb għal telf jew spejjeż ippreċiżati sew u li l-avvenimenti li jkunu għaddejjin jagħmlu possibbli, sakemm dawn ikunu ġew innutati fid-dokumenti tas-sena finanzjarja”. Il-kodiċi jistipula li f’ċerti każijiet għandu jsir tnaqqis volontarju għal ċerti tipi ta’ operazzjonijiet. Dan huwa partikolarment il-każ fil-qasam tal-assigurazzjoni u tal-assigurazzjoni mill-ġdid fejn l-Artikoli 39 (d) G sa 39 (d) GD tal-kodiċi jistabbilixxu regoli speċifiċi fil-qasam ta’ tnaqqis fis-servizzi, sabiex jiġu kkunsidrati l-ispeċifikitajiet tas-settur tal-assigurazzjoni li l-attività prinċipali tiegħu hija preċiżament li jkopri r-riskji. Biex tkun determinata l-eżistenza eventwali ta’ vantaġġ, hemm lok għalhekk li jkun verifikat jekk l-operazzjonijiet koperti mill-miżura jwasslux fil-fatt għal telf jew ħlasijiet supplementari fis-sens tal-Artikolu 39 (1,5) tal-Kodiċi diġà msemmi kif inhu previst mill-Artikolu 39 (d) GD.
(158)
B’mod preliminari, jaqbel li jkun aċċettat il-prinċipju skont liema n-natura u l-intensità tar-riskji ta’ telf fis-settur tal-assigurazzjoni komplementari kontra r-riskji ta’ mewt, diżabilità u invalidità huma suxxettibbli li jvarjaw skont it-tip ta’ persuni koperti u t-termini tal-kopertura (kuntratti individwali/kollettivi, kuntratti volontarji/obbligatorji).
(159)
Il-kuntratti li joħorġu mill-ftehimiet tal-intrapriża, inkluż il-kuntratti ta’ deżinjazzjoni li ġejjin minn tali ftehim, jikkonċernaw popolazzjoni ristretta. Huma jippreżentaw riskju ta’ “ponta” (riskju ta’ telf fl-intrapriża kkonċernata) mingħajr ma joffru l-possibilità ta’ mutwalizzazzjoni fil-qafas ta’ popolazzjoni kbira. Il-kuntratti kollettivi ffukati fuq settur wieħed (fergħa) jikkonċernaw popolazzjoni aktar wiesgħa u għalhekk iwasslu a priori tqassim akbar. Għal dan it-tip ta’ kuntratt tal-aħħar, madankollu hemm korrelazzjoni qawwija bejn it-telf u l-perjodi ta’ kriżi li jistgħu jaffettwaw settur ekonomiku sħiħ. Skont is-CTIP, il-perjodi ta’ kriżi jistgħu jkomplu jkabbru l-volatilità tat-telf fuq il-livell tal-fergħa.
(160)
F’dak li jikkonċerna l-kuntratti kollettivi ta’ deżinjazzjoni li ġejjin mill-ftehim tal-intrapriża, il-Kummissjoni tqis li m’hemmx għalfejn wieħed jaħseb li n-natura u l-intensità (u għalhekk il-varjazzjonijiet) tar-riskju ta’ telf ikunu kemmxejn differenti mis-sitwazzjoni fejn dan l-istess tip ta’ kuntratt jiġi konkluż barra min-negozju fuq livell pari fir-relazzjonijiet industrijali (u għalhekk barra mill-proċess ta’ deżinjazzjoni).
(161)
Min-naħa l-oħra, fin-nuqqas ta’ informazzjoni preċiża dwar il-frekwenza tat-telf f’dan is-settur, xejn ma jippermetti li jiġi konkluż li l-varjazzjonijiet tar-riskji tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni tal-fergħa (kuntratti karatterizzati minn aktar sensittività għan-negozju imma wkoll għal tqassim akbar) ser ikunu aktar wiesgħa mill-istess riskji relatati mal-kuntratti tal-intrapriża (kuntratti karatterizzati b’riskju ta’ ponta u minn tqassim iżgħar).
(162)
Barra minn dan, fl-istess każ fejn il-limitazzjonijiet tad-deżinjazzjoni rrappurtati minn Franza fil-fatt ikollhom l-effett li jwasslu pressjoni supplementari fil-livell tal-poloz riċevuti mill-entitajiet tal-assigurazzjoni, wieħed għandu josserva li hemm ċirkostanza li tista’ taffetwa d-dħul u mhux l-ispejjeż tat-telf. Dan it-tip ta’ riskju (telf ta’ dħul) għalhekk mhux stabbilit fl-Artikolu 39 (1,5) CGI u għalhekk mhux suxxettibbli li jibbenefika minn kontribuzzjonijiet għas-servizzi li jistgħu jitnaqqsu.
(163)
Għalhekk m’hemmx differenza fir-riskju muri bejn il-kuntratti bi klawżola ta’ deżinjazzjoni u l-kuntratti tal-grupp fl-intrapriżi li jkopru l-istess riskji. B’konsegwenza ta’ dan, it-tnaqqis fiskali komplementari previst fl-Artikolu 39 (d) GD għandu l-għan li jnaqqas jew li jwaqqaf ħlas ta’ taxxa tal-kumpaniji li l-intrapriżi konċernati jkollhom iħallsu normalment. Għalhekk, it-tnaqqis komplementari jikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku.
(164)
Fir-rigward tar-referenzi magħmula minn Franza u mis-CTIP għal missjoni eventwali ta’ servizz pubbliku, il-Kummissjoni tinnota li l-kundizzjonijiet identifikati fil-kwistjoni Altmark (biex tkun eskluża wkoll il-kwalifika ta’ għajnuna f’ċerti każijiet ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali) mhumiex sodisfatti f’dan il-każ (ara partikolarment il-punt 189 - it-tielet kundizzjoni tal-ġurisprudenza Altmark fil-fatt tikkonsisti f’nuqqas ta’ kumpens żejjed). Għalhekk wieħed jista’ jara biċ-ċar il-preżenza ta’ vantaġġ ekonomiku.
(165)
Il-vantaġġi mogħtija mill-miżura jingħataw mill-Istat Franċiż li, meta jagħmel dan, jirrinunċja li jirċievi riċevuti fiskali. Huwa qed jagħti dan il-vantaġġ permezz ta’ riżorsi tal-Istat.
(166)
Għar-raġunijiet diġà esposti f’dak li jikkonċerna l-ewwel miżura, it-tieni miżura tippreżenta wkoll karattru selettiv. Is-selettività tirriżulta minn naħa mil-limitazzjoni tal-miżura in kwistjoni għal settur wieħed tal-ekonomija, jiġifieri s-settur tal-assigurazzjoni, u min-naħa l-oħra l-limitazzjoni tiegħu f’dan is-settur għal tip partikolari ta’ kuntratti (sottosettur). Il-miżura hija ta’ benefiċċju għal ċerti intrapriżi mis-settur tal-assigurazzjoni li jikkonkludu kuntratti kollettivi li jkopru r-riskju ta’ mewt u ta’ ħsara fuq il-persuna fil-qafas tal-proċedura ta’ deżinjazzjoni mill-imsieħba soċjali. Il-miżura għalhekk ma tapplikax għall-kuntratti li jkopru l-istess riskji barra mill-proċedura ta’ deżinjazzjoni. Barra minn dan, jaqbel li jkun osservat li l-miżura ma tapplikax għall-intrapriżi ta’ assigurazzjoni mill-ġdid esposti għall-istess tip ta’ riskju.
(167)
Madankollu, jaqbel li jkun verifikat jekk din is-selettività mhix ġustifikata min-natura u l-loġika tas-sistema fiskali ta’ referenza. Għalkemm il-CGI jipprevedi, fil-qasam ta’ tnaqqis ta’ servizzi, tnaqqis volontarju tal-kontribuzzjonijiet għal ċerti tipi ta’ servizzi, għandu jiġi kkonstatat li, minħabba r-raġunijiet esposti hawn fuq (ara l-punti (156) sa (163)), it-tnaqqis li jeċċedi l-ammont previst fl-Artikolu 39 (d) GB mhux ġustifikat mill-loġika tas-sistema li tipprevedi provvediment għal telf jew ta’ ħlas li l-avvenimenti li jkunu qed iseħħu jagħmlu probabbli.
(168)
Fl-aħħar nett, apparti l-fatt li s-settur tal-assigurazzjoni huwa suġġett għal kummerċ fl-Unjoni Ewropea, jaqbel li jitfakkar li meta Stat Membru jagħti għajnuna lil intrapriża, l-attività interna tista’ tinżamm jew tiżdied, bil-konsegwenza li ċ-ċansijiet tal-intrapriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra li jidħlu fis-suq ta’ dan l-Istat Membru jitnaqqsu. Il-pożizzjoni tal-intrapriżi konċernati ser tissaħħaħ permezz tal-kummerċ fl-Unjoni Ewropea. Wieħed irid iżid li l-karattru obbligatorju tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni jsaħħaħ it-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni. Għalhekk din il-miżura hija suxxettibbli li toħloq tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni Ewropea.
(169)
Għalhekk wieħed irid jikkonkludi li t-tieni miżura effettivament tikkostitwixxi għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE, minħabba li din tipprevedi livell ta’ tnaqqis superjuri għal dak li huwa previst fl-Artikolu 39 (d) GB tas-CGI.
Analiżi tal-kompatibilità tal-miżura skont l-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE
(170)
Minħabba li l-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, wieħed jista’ jipproċedi għal analiżi tal-kompatibilità tagħha mas-suq intern. L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-miżura in kwistjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kompatibbli fl-applikazzjoni tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
(171)
Il-Kummissjoni tqis l-ewwel nett li l-karattru soċjali (l-ewwel kriterju) tal-miżura huwa stabbilit safejn, bħalma talbu l-awtoritajiet Franċiżi, l-operaturi amministrati fil-qafas ta’ klawżola ta’ deżinjazzjoni għandhom l-għan li jiffavorixxu l-akbar kopertura possibbli tal-persuni li jirċievu salarju kontra r-riskji li huma koperti b’mod dgħajjef mis-Sigurtà Soċjali (mewt, diżabilità, invalidità). Il-karattru soċjali jonqos minħabba l-mutwalizzazzjoni bejn il-ġenerazzjonijiet u bejn il-kategoriji tal-persuni li jirċievu salarju, l-uniċità tal-kontribuzzjoni (l-ebda diskriminazzjoni skont l-età, is-sess, l-istat tas-saħħa), kif ukoll l-implimentazzjoni tal-miżuri b’karattru soċjali (drittijiet mingħajr ħlas f’każ ta’ qgħad, għat-tfal taħt l-età, eċċ.). F’qafas volontarju u kompletament individwali, wieħed għandu jistenna wkoll li l-persuni b’paga baxxa jagħżlu li ma jissiħbux fil-garanziji li jkopru riskji gravi imma f’każijiet eċċezzjonali.
(172)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni kienet stmat li l-karattru soċjali tal-miżura ma kienx intwera bis-sħiħ sakemm ma jsirx fl-istadju tal-iffirmar ta’ kuntratt tal-assigurazzjoni (qabel ma jitwettqu l-avvenimenti gravi msemmija). Madankollu, ta’ min wieħed josserva, bħalma qajmet il-punt Franza, li l-għotja tal-għajnuna qabel ma jseħħ ir-riskju, minħabba li l-assigurazzjoni tkopri r-riskji in kwistjoni, hija fil-fatt l-uniku mod kif jista’ jintlaħaq l-għan soċjali mixtieq.
(173)
Min-naħa l-oħra, għar-raġunijiet diġà msemmija fil-qafas tal-investigazzjoni tal-ewwel miżura, l-investigazzjoni tal-miżura mill-Kummissjoni ma ppermettietx li jintwera li l-għajnuna kienet tiggarantixxi riperkussjoni effettiva li tagħti vantaġġ lill-konsumaturi individwali (it-tieni kriterju). It-tnaqqis komplementari tad-dispożizzjonijiet tal-ugwalizzazzjoni għandu l-effett li jnaqqas jew li jwaqqaf il-ħlas tat-taxxa tal-kumpaniji u għalhekk għandu effett ekwivalenti għas-sistema ta’ eżenzjoni tal-ewwel miżura.
(174)
F’dak li jikkonċerna l-argument imqajjem mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-ftuħ, skont liema r-riperkussjoni tal-vantaġġ mogħti lill-entitajiet tal-assigurazzjoni għandu mhux biss ikun ta’ benefiċċju għall-persuni assigurati/impjegati imma wkoll lil min iħaddem (li jikkontribwixxi għall-ħlas ta’ parti mill-poloz), Franza kif ukoll CTIP iqisu li l-parteċipazzjoni ta’ min jimpjega fl-iffinanzjar tal-iskemi konvenzjonali ta’ protezzjoni soċjali komplementari jikkostitwixxu remunerazzjoni għall-persuni li jirċievu salarju u hija vantaġġ għal dawn tal-aħħar. Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, jekk il-finanzjament ta’ skema ta’ kopertura għall-profitt tal-persuni li jirċievu salarju minn min iħaddimhom fil-fatt jikkostitwixxi vantaġġ għall-persuni li jirċievu salarju, wieħed ma jistax jiċħad li tnaqqis eventwali tal-kontribuzzjonijiet għandu jikkostitwixxi wkoll tnaqqis tal-ispejjeż ta’ min iħaddem u għalhekk vantaġġ għalih.
(175)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ diskriminazzjoni marbuta mal-oriġini ta’ prodotti (it-tielet kriterju), il-Kummissjoni tikkonferma l-apprezzament tagħha skont liema l-grad għoli ta’ konċentrazzjoni f’idejn l-istituzzjonijiet tal-welfare, li jikkaratterizzaw l-attivitajiet relatati mal-kuntratti tad-deżinjazzjoni, li jista’ jittraduċi ruħu permezz ta’ diskriminazzjoni de facto għall-benefiċċju tal-istituzzjonijiet. Għalkemm Franza ma kinitx f’pożizzjoni li tipprovdi informazzjoni preċiża dwar it-tqassim tas-suq tad-deżinjazzjoni bejn l-atturi differenti tas-suq, il-Kummissjoni tosserva li, fuq il-bażi tal-informazzjoni li għandha, il-parti l-kbira tal-kuntratti ta’ deżinjazzjoni fil-fatt huma amministrati mill-istituzzjonijiet tal-assigurazzjoni.
(176)
Għalkemm, kif jippreċiżaw l-awtoritajiet Franċiżi, l-entità tal-assigurazzjoni maħtura mill-imsieħba soċjali tiddependi biss mill-għażla tagħhom, wieħed għandu jinnota li l-ebda dispożizzjoni legali ma tobbliga lill-imsieħba soċjali li jpoġġu lill-atturi kollha tas-suq f’kompetizzjoni matul l-għażla tal-entità. Il-FFSA issostni, mingħajr oġġezzjoni mingħand l-awtoritajiet Franċiżi, li l-imsieħba soċjali jippreferu t-twaqqif ta’ istituzzjoni ta’ welfare li wara jistgħu jiżguraw il-ġestjoni tagħha.
(177)
Għalkemm mill-ġurisprudenza Albany diġà msemmija jirriżulta li l-ftehimiet konklużi fil-qafas tan-negozjati kollettivi bejn l-imsieħba soċjali u li jsegwu l-objettivi soċjali li ma jaqgħux taħt l-Artikolu 101 (1) tat-TFUE dwar projbizzjoni fuq akkordji restrittivi, għandu jiġi kkonstatat li din il-ġurisprudenza ma tinkludi xejn, hekk kif ġie indikat aktar ‘il fuq, li għajnuna mogħtija lil entità tal-assigurazzjoni fil-qafas ta’ proċedura ta’ deżinjazzjoni tkun kompatibbli mal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
(178)
L-entitajiet tal-assigurazzjoni apparti l-istituzzjonijiet tal-welfare, partikolarment il-kumpaniji tal-assigurazzjoni attivi fis-suq tal-assigurazzjoni kollettiva fil-livell tal-intrapriżi, għalhekk huma suġġetti għal diskriminazzjoni minħabba n-nuqqas tal-obbligu għall-imsieħba soċjali li jappellaw għall-kompetizzjoni li jkollha l-għan li tippermetti lil kull attur fis-suq interessat li jissottometti offerta biex ikopri s-servizzi miftehma bejn l-imsieħba soċjali u li jintagħżel minħabba l-kwalità superjuri tas-servizzi tiegħu u/jew il-prezz aktar irħis minn tagħhom. Bħala tqabbil, jaqbel li wieħed jinnota li ċerti servizzi Franċiżi tal-assigurazzjoni komplementari tas-saħħa jipprevedu mekkaniżmu ta’ għażla tal-organizzazzjoni(jiet) tal-assigurazzjoni abbażi ta’ proċedura trasparenti ta’ appell għall-kompetizzjoni (54).
(179)
Għalhekk, wieħed irid jikkonkludi li tnejn mit-tliet kriterji tal-kompatibilità mhumiex sodisfatti u li l-iskema ta’ għajnuna notifikata minn Franza favur kuntratti ta’ deżinjazzjoni fil-qasam tal-welfare mhix kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107 (2)(a) tat-TFUE.
Analiżi tal-kompatibilità tal-miżura skont dispożizzjonijiet oħra tal-Artikolu 107 (2) u (3) tat-TFUE
(180)
Il-kriterji tal-kumpatibilità previsti fl-Artikolu 107 (2)(b) u (c) tat-TFUE ma jistgħux japplikaw f’dan il-każ.
(181)
Fir-rigward tal-kompatibilità tal-miżura fuq il-bażi tal-Artikolu 107 (3)(c) tat-TFUE, Franza tippreċiża li l-għan soċjali muri tal-miżura jipprova l-importanza li qed tinvesti fil-futur tal-iżvilupp tas-suq tal-welfare. Dan l-iżvilupp iseħħ permezz ta’ objettiv ta’ saħħa pubblika, tal-ġlieda kontra l-prekarjetà u tal-koeżjoni ekonomika u soċjali, tal-iżvilupp ta’ djalogu soċjali u ta’ protezzjoni tal-ħaddiema, li huma objettivi tal-Unjoni Ewropea ta’ interess komuni. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-karattru meħtieġ u l-proporzjonalità tal-miżuura mhumiex murija. Kif diġà wriet fl-investigazzjoni tagħha ta’ eżistenza ta’ vantaġġ, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li xejn ma jiġġustifika l-esklużjoni tal-benefiċċju tal-miżura għall-kuntratti tal-grupp fil-livell tal-intrapriżi li jkopru l-istess riskji imma li mhumiex konklużi fil-qafas tad-deżinjazzjoni. Għalhekk il-miżura hija sproporzjonata minħabba li din ma tinkludix il-kuntratti barra mid-deżinjazzjoni. Għaldaqstant, jaqbel li jkun osservat, kif diġà għamlet il-Kummissjoni għall-ewwel miżura, li l-miżura tikkostitwixxi tħaffif kontinwu tal-ispejjeż li jirriżulta f’għajnuna għall-iffunzjonar li, skont il-prattika kostanti, mhuwiex suxxettibbli li jiġi ddikjarat kompatibbli fil-qafas tal-Artikolu 107 (3) tat-TFUE.
(182)
Fl-aħħar nett, l-ebda kriterju ieħor ta’ kompatibilità previst fl-Artikolu 107 (3) tat-TFUE ma ġie invokat minn Franza.
Eżistenza ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali kompatibbli skont l-Artikolu 106 (2) tat-TFUE
(183)
Skont Franza u s-CTIP, il-fornitura ta’ assigurazzjoni komplementari fil-qasam ta’ assistenza fil-qafas tal-proċedura ta’ deżinjazzjoni tista’ titqies li tikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali fis-sens tal-welfare 106 (2) tat-TFUE, partikolarment meta l-isħubija fl-iskema ta’ servizzi hija obbligatorja u li l-ġestjoni tagħha ssir f’qafas ta’ parità. Is-CTIP jagħmel ukoll referenza għall-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kwistjoni Albany (55), filwaqt li jippreċiża li l-iskemi konvenzjonali tal-protezzjoni soċjali għal sħubija obbligatorja jissodisfaw missjoni ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(184)
Din id-dispożizzjoni tistipula li l-intrapriżi responsabbli mill-ġestjoni tas-servizzi ekonomiċi ġenerali jew li jippreżentaw il-karattru ta’ monopolju fiskali huma suġġetti għar-regoli tat-Trattat, partikolarment għar-regoli tal-kompetizzjoni, fil-limiti fejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma ttellifx it-twettiq fid-dritt jew fil-fatt tal-missjoni partikolari li ngħatat lilhom. Barra minn dan, l-iżvilupp tal-kummerċ m’għandux ikun affetwat f’miżura kuntrarja għall-interess tal-Unjoni Ewropea.
(185)
Hekk kif diġà muri fil-qafas tal-investigazzjoni tal-ewwel miżura (56), l-Istati Membri għandhom qawwa ta’ apprezzament kbira fir-rigward tan-natura tas-servizzi li jistgħu jkunu kkwalifikati bħala interess ekonomiku ġenerali.
(186)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, fil-kwistjoni Albany diġà msemmija, il-Qorti kkonkludiet li l-għotja ta’ dritt esklussiv ta’ amministrazzjoni f’settur determinat ta’ skema ta’ pensjoni kumplementari tista’ titqies bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, b’enfażi fuq l-importanza tal-funzjoni soċjali mogħtija lill-pensjonijiet kumplementari.
(187)
F’dan il-kuntest, mhux eskluż li s-servizzi mogħtija mill-entitajiet tal-assigurazzjoni fil-qafas tad-deżinjazzjoni mill-imsieħba soċjali jistgħu jitqiesu bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali safejn il-ftehim bejn l-imsieħba soċjali fil-qafas tad-deżinjazzjoni ikun obbligatorju għall-intrapriżi kollha tas-settur konċernat (jew lill-intrapriża kkonċernata) u jkopri r-riskji mhux koperti jew mhux koperti biżżejjed mis-sistema pubblika ta’ sigurtà soċjali. Madankollu, kif issemma diġà fil-qafas tal-investigazzjoni tal-ewwel miżura (57), il-miżuri finanzjarji tal-appoġġ għal mekkamiżmu bħal dan għandhom ikunu limitati għal dak li huwa meħtieġ biex jiġu kkumpensati l-ispejjeż addizzjonali għall-entitajiet tal-assigurazzjoni skont l-obbligi tas-servizz pubbliku.
(188)
Il-qafas Komunitarju tal-għajnuna mill-Istat f’forma ta’ kumpens tas-servizz pubbliku (58) jiddefinixxi l-kundizzjonijiet li fihom il-Kummissjoni tqis li tali kumpens huwa kompatibbli skont l-Artikolu 106 (2) tat-TFUE. Partikolarment, il-kumpens imħallas ma jistax jeċċedi l-ispejjeż tal-provvista tas-servizz pubbliku, b’kunsiderazzjoni tal-irċevuti relatati kif ukoll benefiċċju raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(189)
F’dan ir-rigward, madankollu jaqbel li jkun osservat li l-ekonomija fiskali li tirriżulta mit-tnaqqis komplementari fil-kontribuzzjonijiet għad-dispożizzjonijiet ta’ ugwalizzazzjoni ma tissodisfax din il-kundizzjoni. Fil-fatt, mhux possibbli li tiġi stabbilita xi tip ta’ rabta bejn l-ammont tal-ekonomija fiskali u l-ispejjeż relatati mal-provvista tas-servizz pubbliku.
(190)
Fil-korrispondenza tagħha tal-31 ta’ Ottubru 2008, Franza tammetti li l-ammont tal-kumpens (ekonomija fiskali) għas-servizz tal-interess ekonomiku ġenerali ma jirrispettax il-kundizzjonijiet imposti mill-qafas Komunitarju. Madankollu, din tqis li dawn il-kundizzjonijiet m’humiex adattati għall-partikolaritajiet tal-operazzjonijiet konċernati. Skont Franza, il-mekkaniżmu tat-tnaqqis fiskali huwa aktar adattat u aktar flessibbli minn sussidju fuq il-bażi ta’ valutazzjoni preċiża tal-ispejjeż supplementari li jirriżultaw mill-ġestjoni tas-servizz.
(191)
Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-kriterji stabbiliti mill-qafas Komunitarju għandhom jiġu strettament irrispettati għaliex dawn jippermettu li jkun żgurat il-bilanċ meħtieġ bejn il-funzjonament tajjeb tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali min-naħa u n-nuqqas ta’ żvilupp ta’ kummerċ f’miżura kuntrarja għall-interess tal-Unjoni Ewropea min-naħa l-oħra.
(192)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE hekk kif żviluppati fil-qafas Komunitarju m’humiex irrispettati u li l-miżura għalhekk ma tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi ta’ din id-dispożizzjoni.
IX. KONKLUŻJONI
(193)
Il-Kummissjoni tqis li l-iskemi tal-għajnuna notifikati minn Franza favur l-iżvilupp ta’ kuntratti tal-assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) kif ukoll il-kuntratti kollettivi ta’ welfare jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Barra minn dan, din tqis li, minkejja l-għan soċjali muri mill-iskemi tal-għajnuna konċernati, it-termini tal-implimentazzjoni tagħhom itellfu milli jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet kollha stipulati mill-Artikolu 107 (2) u (3), kif ukoll l-Artikolu 106 (2) tat-TFUE. Iż-żewġ skemi tal-għajnuna għalhekk għandhom jitqiesu bħala inkompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskemi tal-għajnuna li Franza qed tippjana li twettaq favur minn naħa, l-iżvilupp ta’ kuntratti tal-assigurazzjoni tas-saħħa (“contrats solidaires et responsables”) u min-naħa l-oħra, l-iżvilupp ta’ kuntratti tal-assigurazzjoni kumplementari kollettivi kontra r-riskju ta’ mewt, diżabilità u invalidità, fl-applikazzjoni tal-Artikoli 207 (2), 1461, 1 u 39 (d) GD tal-Kodiċi Ġenerali tat-Taxxa, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli mas-suq intern.
Għalhekk dawn l-iskemi tal-għajnuna ma jistgħux jitwettqu.
Artikolu 2
Franza infurmat lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri li ħadet sabiex tikkonforma.
Artikolu 3
Ir-Repubblika Franċiża hija d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Jannar 2011.