NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1077/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta’ Ottubru 2011
li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għat-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u b’mod partikolari l-Artikolu 77(2)(a) u (b), l-Artikolu 78(2)(e), l-Artikolu 79(2)(c), l-Artikolu 82(1)(d), l-Artikolu 85(1), l-Artikolu 87(2)(a) u l-Artikolu 88(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Waqt li jaġixxu f’konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Is-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen tat-tieni ġenerazzjoni (SIS II) ġiet stabbilita permezz tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Diċembru 2006 dwar l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu tat-tieni ġenerazzjoni tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen (SIS II) (2) u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/533//ĠAI tat-12 ta’ Ġunju 2007 dwar l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu tat-tieni ġenerazzjoni tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen (SIS II) (3). Ir-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u d-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI jipprevedi li l-Kummissjoni għandha tkun responsabbli, matul perijodu transizzjonali, għat-tmexxija operattiva tas-SIS II Ċentrali. Wara l-perijodu transizzjonali, Awtorità ta’ Tmexxija għandha tkun responsabbli għat-tmexxija operattiva tas-SIS II Ċentrali u ċerti aspetti oħra tal-infrastruttura ta’ komunikazzjoni.
(2)
Is-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS) ġiet stabbilita bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/512/KE tat-8 ta’ Ġunju 2004 li tistabbilixxi s-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS) (4). Ir-Regolament (KE) Nru 767/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 dwar is-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS) u l-iskambju bejn l-Istati Membri ta’ data dwar viżi għal soġġorn qasir (ir-Regolament tal-VIS) (5) jipprevedi li l-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għat-tmexxjia operattiva tal-VIS matul perijodu transizzjonali. Wara dak il-perijodu transizzjonali, l-Awtorità ta’ Tmexxija għandha tkun responsabbli għat-tmexxija operattiva tal-VIS Ċentrali u tal-interfaċċji nazzjonali u għal ċerti aspetti tal-infrastruttura ta’ komunikazzjoni.
(3)
L-Eurodac ġiet stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2725/2000 tal-11 ta’ Diċembru 2000 dwar l-istabbiliment ta’ “Eurodac” għat-tqabbil tal-marki tas-swaba’ għall-applikazzjoni effettiva tal-Konvenzjoni ta’ Dublin (6). Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 407/2002 (7) jistabbilixxi regoli implimentattivi meħtieġa.
(4)
Huwa meħtieġ li tkun stabbilita Awtorità ta’ Tmexxija sabiex tkun żgurata t-tmexxija operattiva tas-SIS II, tal-VIS u tal-Eurodac u ta’ ċerti aspetti tal-infrastruttura ta’ komunikazzjoni wara l-perjodu ta’ transizzjoni, u potenzjalment ta’ sistemi oħra tat-tekonoloġija tal-informazzjoni (IT) fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, soġġett għall-adozzjoni ta’ strumenti leġiżlattivi separati.
(5)
Bil-ħsieb li jinkisbu sinerġiji, huwa meħtieġ li t-tmexxija operattiva ta’ dawk is-sistemi tal-IT fuq skala kbira ssir minn entità waħda, li tibbenifika minn ekonomiji ta’ skala, li toħloq massa kritika u li tiżgura l-ogħla rata ta’ użu possibbli tal-kapital u tar-riżorsi umani.
(6)
Fid-dikjarazzjonijiet konġunti li jakkumpanjaw l-istrumenti leġiżlattivi tas-SIS II u l-VIS, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill stiednu lill-Kummissjoni tippreżenta, wara valutazzjoni tal-impatt, il-proposti leġiżlattivi meħtieġa biex jgħaddu f’idejn aġenzija t-tmexxija operattiva fit-tul tas-SIS II Ċentrali u ta’ ċerti aspetti mill-infrastruttura ta’ komunikazzjoni u tal-VIS.
(7)
Billi l-Awtorità ta’ Tmexxija għandu jkollha awtonomija legali, amministrattiva u finanzjarja, hija għandha tkun stabbilita fl-għamla ta’ aġenzija regolatorja (“Aġenzija”) b’personalità ġuridika. Kif miftiehem, is-sede tal-Aġenzija għandha tkun f’Tallinn (l-Estonja). Madankollu, peress li l-kompiti relatati mal-iżvilupp tekniku u t-tħejjija għat-tmexxija operattiva tas-SIS II u l-VIS qed jitwettqu fi Strasburgu (Franza) u sit li jservi bħala riżerva għal dawk is-sistemi tal-IT ġie installat f’Sankt Johann im Pongau (l-Awstrija), dan għandu jitkompla hekk. Dawk iż-żewġ siti għandhom ukoll ikunu l-postijiet, rispettivament, fejn il-kompiti relatati mal-iżvilupp tekniku u t-tmexxija operattiva tal-Eurodac għandhom jitwettqu u fejn is-sit li jservi bħala riżerva għall-Eurodac għandu jiġi stabbilit. Dawk iż-żewġ siti għandhom ukoll ikunu l-postijiet, rispettivament, għall-iżvilupp tekniku u t-tmexxija operattiva ta’ sistemi tal-IT oħrajn fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, u, jekk dan ikun previst fl-istrument leġiżlattiv rilevanti, għal sit li jservi bħala riżerva li jkun kapaċi jiżgura t-tħaddim ta’ sistema tal-IT fuq skala kbira f’każ li dik is-sistema jkollha ħsara.
(8)
Konsegwentement, il-kompiti tal-Awtorità ta’ Tmexxija stabbiliti fir-Regolamenti (KE) Nru 1987/2006 u (KE) Nru 767/2008 għandhom jiġu eżerċitati mill-Aġenzija. Dawk il-kompiti jinkludu żvilupp tekniku ulterjuri.
(9)
F’konformità mar-Regolamenti (KE) Nru 2725/2000 u (KE) Nru 407/2002, fil-Kummissjoni ġiet stabbilita Unità ċentrali responsabbli għall-operat tad-database ċentrali tal-Eurodac u kompiti oħra marbuta magħha. Biex jiġu sfruttati s-sinerġiji, l-Aġenzija għandha tieħu l-kompiti tal-Kummissjoni marbuta mat-tmexxija operattiva tal-Eurodac li jinkludu ċerti kompiti marbuta mal-infrastruttura tal-komunikazzjoni sa mid-data meta l-Aġenzija tassumi r-responsabbiltajiet tagħha.
(10)
Il-funzjoni ċentrali tal-Aġenzija għandha tkun li twettaq il-kompiti ta’ tmexxija operattiva għas-SIS II, il-VIS u l-Eurodac u, jekk jiġi deċiż hekk, għal sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. L-Aġenzija għandha wkoll tkun responsabbli għal miżuri tekniċi meħtieġa mill-kompiti fdati lilha, li mhumiex ta’ natura normattiva. Dawk ir-responsabbiltajiet għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-kompiti normattivi riżervati għall-Kummissjoni waħedha jew għall-Kummissjoni meta assistita minn Kumitat fl-istrumenti leġiżlattivi rispettivi li jirregolaw is-sistemi operattivi mmexxija mill-Aġenzija.
(11)
Barra minn hekk, l-Aġenzija għandha twettaq kompiti relatati ma’ taħriġ dwar l-użu tekniku tas-SIS II, il-VIS u l-Eurodac u ta’ sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira li jistgħu jiġu fdati lilha fil-futur.
(12)
Barra minn hekk, l-Aġenzija tista’ wkoll issir responsabbli għat-tħejjija, l-iżvilupp u t-tmexxija operattiva ta’ sistemi tal-IT fuq skala kbira addizzjonali fl-applikazzjoni tal-Artikoli 67 sa 89 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”). L-Aġenzija għandha tkun fdata b’dawn il-kompiti biss permezz ta’ strumenti leġiżlattivi sussegwenti u separati, wara li tkun saret valutazzjoni tal-impatt.
(13)
L-Aġenzija għandha tkun responsabbli għall-monitoraġġ tar-riċerka u għat-twettiq ta’ skemi pilota, f’konformità mal-Artikolu 49(6)(a) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8), għal sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-applikazzjoni tal-Artikoli 67 sa 89 tat-TFUE, fuq talba speċifika u preċiża tal-Kummissjoni. Meta tingħata l-kompitu ta’ skema pilota, l-Aġenzija għandha tagħti attenzjoni speċjali lill-Istrateġija ta’ Ġestjoni tal-Informazzjoni tal-Unjoni Ewropea.
(14)
Meta Aġenzija tiġi fdata bit-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fil-qasam tal-libertà, is-sigurtà u l-ġustizzja, ma għandhomx jiġu affettwati r-regoli speċifiċi applikabbli għal dawk is-sistemi. B’mod partikolari, ir-regoli speċifiċi li jirregolaw il-fini, id-drittijiet għal aċċess, il-miżuri ta’ sigurtà u rekwiżiti oħra tal-protezzjoni tad-data għal kull sistema tal-IT fuq skala kbira li l-Aġenzija tkun ġiet fdata bit-tmexxija operattiva tagħhom, huma applikabbli bis-sħiħ.
(15)
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu rappreżentati fuq Bord ta’ Tmexxija sabiex jikkontrollaw b’mod effettiv il-funzjonijiet tal-Aġenzija. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jiġi fdat bil-funzjonijiet meħtieġa, b’mod partikolari, biex jadotta l-programm ta’ ħidma annwali, iwettaq il-funzjonijiet tiegħu relatati mal-baġit tal-Aġenzjia, jadotta r-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija, jaħtar Direttur Eżekuttiv u jistabbilixxi proċeduri biex jittieħdu deċiżjonijiet relatati mal-kompiti operattivi tal-Aġenzija mid-Direttur Eżekuttiv.
(16)
Fir-rigward tas-SIS II, l-Uffiċċju Ewropew tal-Pulizija (Europol) u l-Unità Ewropea ta’ Kooperazzjoni Ġudizzjarja (Eurojust), li t-tnejn li huma għandhom id-dritt li jkollhom aċċess għad-data li tiddaħħal fis-SIS II f’applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI u li jfittxu fiha, għandu jkollhom status ta’ osservaturi fil-laqgħat tal-Bord tat-Tmexxija meta fuq l-aġenda jkun hemm kwistjoni li tirrigwarda l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI. L-Europol u l-Eurojust għandhom it-tnejn li huma jkunu jistgħu jaħtru rappreżentant fil-Grupp Konsultattiv tas-SIS II kif stabbilit skont dan ir-Regolament.
(17)
Fir-rigward tal-VIS, l-Europol għandu jkollu l-istatus ta’ osservatur fil-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija, meta fuq l-aġenda jkun hemm kwistjoni li tikkonċerna l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/633/ĠAI tat-23 ta’ Ġunju 2008 li tikkonċerna aċċess għall-konsultazzjoni tas-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS) minn awtoritajiet maħtura ta’ Stati Membri u mill-Europol għall-finijiet tal-prevenzjoni, tal-kxif u tal-investigazzjoni ta’ reati terroristiċi u ta’ reati kriminali serji oħra (9). L-Europol għandu jkun jista’ jaħtar rappreżentant fil-Grupp Konsultattiv tal-VIS stabbilit skont dan ir-Regolament.
(18)
L-Istati Membri għandu jkollhom drittijiet ta’ vot fil-Bord ta’ Tmexxija tal-Aġenzija rigward sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk ikunu marbutin skont il-liġi tal-Unjoni minn kwalunkwe strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu ta’ dik is-sistema partikolari. Id-Danimarka għandu wkoll ikollha drittijiet ta’ vot dwar is-sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk tiddeċiedi skont l-Artikolu 4 tal-Protokoll (Nru 22) dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness għat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (“TUE”) u t-TFUE, (“Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka”) li timplimenta strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu ta’ dik is-sistema partikolari fil-liġi nazzjonali tagħha.
(19)
L-Istati Membri għandhom jaħtru Membru għall-Grupp Konsultattiv rigward sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk ikunu marbutin skont il-liġi tal-Unjoni bi kwalunkwe strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu ta’ dik is-sistema partikolari. Barra minn hekk, id-Danimarka għandha taħtar Membru għall-Grupp KonsultattivRigward sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk tiddeċiedi skont l-Artikolu 4 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka li timplimenta strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, it-tħaddim u l-użu ta’ dik is-sistema partikolari fil-liġi nazzjonali tagħha.
(20)
Sabiex ikunu garantiti l-awtonomija u l-indipendenza kompleti tal-Aġenzija, hija għandha tingħata baġit awtonomu bi dħul mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Il-finanzjament tal-Aġenzija għandu jkun soġġett għal ftehim mill-awtorità baġitarja kif imniżżel fil-punt 47 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-ġestjoni finanzjarja tajba (10). Il-proċeduri baġitarji u ta’ kwittanza tal-Unjoni għandhom ikunu applikabbli. Il-verifika tal-kontijiet u tal-leġalità u r-regolarità tat-transazzjonijiet sottostanti għandha titwettaq mill-Qorti tal-Awdituri.
(21)
Fil-qafas tal-kompetenzi rispettivi tagħhom, l-Aġenzija għandha tikkoopera ma’ aġenziji oħrajn tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk stabbiliti fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, u b’mod partikolari l-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali. Hija għandha wkoll tikkonsulta u ssegwi r-rakkomandazzjonijiet tal-Aġenzija Ewropea dwar is-Sigurtà tan-Networks u l-Informazzjoni rigward is-sigurtà tan-netwerks, fejn adatt.
(22)
Meta tiżgura l-iżvilupp u t-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira, l-Aġenzija għandha ssegwi l-istandards Ewropej u dawk internazzjonali b’kont meħud tal-ogħla rekwiżiti professjonali, b’mod partikolari l-Istrateġija ta’ Ġestjoni tal-Informazzjoni tal-Unjoni Ewropea.
(23)
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dak id-data (11) għandu japplika għall-ipproċessar ta’ data personali mill-Aġenzija. Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data għandu jkun jista’ jikseb aċċess mill-Aġenzija għall-informazzjoni kollha meħtieġa għall-investigazzjonijiet tiegħu jew tagħha. F’konformità mal-Artikolu 28 tar-Regolament (KE) No 45/2001, il-Kummissjoni kkonsultat lill-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data, li ta l-opinjoni tiegħu fis-7 ta’ Diċembru 2009.
(24)
Sabiex jiżgura l-operat trasparenti tal-Aġenzija, ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 rigward l-aċċess tal-pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummisjoni (12) għandu japplika għall-Aġenzija. L-attivitajiet tal-Aġenzija għandhom ikunu soġġetti għall-iskrutinju tal-Ombudsman Ewropew f’konformità mal-Artikolu 228 tat-TFUE.
(25)
Ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (13) għandu japplika għall-Aġenzija, li għandha taderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta’ Mejju 1999 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej dwar l-investigazzjonijiet interni tal-Uffiċċju ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (14).
(26)
L-Istati Membri ospitanti tal-Aġenzija għandhom jipprovdu l-aħjar kondizzjonijiet possibbli biex jiġi żgurat funzjonament tajjeb tal-Aġenzija, pereżempju inkluż edukazzjoni multilingwistika b’dimensjoni Ewropea u konnessjonijiet ta’ trasport adatti.
(27)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet ta’ impjieg miftuħa u trasparenti u trattament ugwali tal-persunal, ir-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (“ir-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali”) u l-Kondizzjonijiet ta’ Impjieġ ta’ impjegati oħra tal-Unjoni Ewropea (“l-Kondizzjonijiet ta’ Impjieġ”), stabbiliti fir-Regolament (KEE, Euratom, KEFA) No 259/68 (15) (flimkien imsejħa “ir-Regolamenti tal-Persunal”), għandhom japplikaw għall-persunal u għad-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija, inklużi r-regoli dwar is-segretezza professjonali jew dmirijiet ekwivalenti oħra ta’ kunfidenzjalità.
(28)
L-Aġenzija hija korp stabbilit mill-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 185(1) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 u għandha tadotta r-regoli finanzjarji tagħha skont dan.
(29)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2343/2002 (16) dwar ir-Regolament Finanzjarju Qafas għall-korpi msemmija fl-Artikolu 185 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 għandu japplika għall-Aġenzija.
(30)
Billi l-objettivi ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbiliment ta’ Aġenzija fil-livell tal-Unjoni responsabbli għat-tmexxija operattiva u fejn adatt għall-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, ma jistax jintlaħaq biżżejjed mill-Istati Membri u, għalhekk, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jista’ jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif imniżżel fl-Artikolu 5 tat-TUE F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif imniżżel f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jeċċedix dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-objettivi.
(31)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti fil-Karta għad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea b’konformita’ mal-Artikolu 6(2) TUE.
(32)
F’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-Pożizzjoni tad-Danimarka, id-Danimarka ma tipparteċipax fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Peress li dan ir-Regolament, f’dak li jirrigwarda s-SIS II u l-VIS, jibni fuq l-acquis ta’ Schengen id-Danimarka għandha, f’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien perijodu ta’ sitt xhur mid-data tal-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament jekk timplimentahx fil-liġi nazzjonali tagħha. F’konformità mal-Artikolu 3 tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tad-Danimarka dwar il-kriterji u l-mekkaniżmi għall-istabbiliment tal-Istat responsabbli għall-eżaminazzjoni ta’ talba għall-ażil li ssir fid-Danimarka jew fi kwalunkwe Stat Membru ieħor tal-Unjoni Ewropea u l-“Eurodac” għat-tqabbil tal-marki tas-swaba’ għall-applikazzjoni effettiva tal-Konvenzjoni ta’ Dublin (17), id-Danimarka għandha tinnotifika lill-Kummissjoni dwar jekk hijiex ser timplimenta l-kontenut ta’ dan ir-Regolament, fir-rigward tal-Eurodac.
(33)
Dment li d-dispożizzjonijiet tiegħu jirrigwardaw is-SIS II kif irregolata bid-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI, ir-Renju Unit qiegħed jieħu sehem f’dan ir-Regolament f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll (Nru 19) dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni Ewropea, anness għat-TUE u għat-TFUE (“Protokoll dwar l-acquis ta’ Schengen”), u l-Artikolu 8(2) tad-Deċizjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000, dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħdu sehem f’xi disposizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen (18).
Dment li d-dispożizzjonijiet tiegħu jirrigwardaw is-SIS II kif irregolata bir-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-VIS, li jikkostitwixxu żviluppi tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li r-Renju Unit ma jiħux sehem fihom f’konformità mad-Deċiżjoni 2000/365/KE, ir-Renju Unit talab, permezz ta’ ittra tal-5 ta’ Ottubru 2010 lill-President tal-Kunsill, biex ikun awtorizzat jieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament, f’konformità mal-Artikolu 4 tal-Protokoll tal-acquis ta’ Schengen. Permezz tal-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/779/UE tal-14 ta’ Diċembru 2010 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħu sehem f’uħud mid-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen relatati mal-istabbiliment ta’ Aġenzija Ewropea għat-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja (19), ir-Renju Unit ġie awtorizzat jieħu sehem f’dan ir-Regolament.
Barra minn hekk, dment li d-dispożizzjonijiet tiegħujirrigwardaw l-Eurodac, ir-Renju Unit innotifika, b’ittra tat-23 ta’ Settembru 2009 lill-President tal-Kunsill, ix-xewqa tiegħu li jieħu sehem fl-adozzjoni u l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regoloament, f’konformità mal-Artikolu 3 tal-Protokoll (Nru 21) dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, anness għat-TUE u t-TFUE (“Protokoll dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda”).Ir-Renju Unit għaldaqstant jieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament, hu marbut minnu u soġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(34)
Dment li d-dispożizzjonijiet tiegħu jirrigwardaw is-SIS II kif irregolata bir-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-VIS, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li l-Irlanda ma tiħux sehem fihom, f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 dwar it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f’xi dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen (20).
L-Irlanda ma talbitx biex tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament, f’konformità mal-Artikolu 4 tal-Protokoll dwar l-acquis ta’ Schengen. Għalhekk l-Irlanda mhijiex qed tieħu sehem sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu safejn il-miżuri tiegħu jiżviluppaw dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen kif jirrigwardaw is-SIS II kif irregolata mir-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-VIS.
Dment li d-dispożizzjonijiet tiegħu jirrigwardaw l-Eurodac, f’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda, l-Irlanda mhijiex qiegħda tiegħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Peress li f’dawn iċ-ċirkostanzi mhuwiex possibbli li tiġi żgurata l-applikabbiltà ta’ dan ir-Regolament għall-Irlanda fl-intier tiegħu, kif meħtieġ mill-Artikolu 288 TFUE, l-Irlanda mhijiex qiegħda tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu, mingħajr preġudizzju għad-drittijiet tagħha skont il-Protokolli msemmija hawn fuq.
(35)
Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, għal dak li jirrigwarda s-SIS II u l-VIS, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fit-tifsira tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn it-tnejn mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (21) li jaqa’ taħt il-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punti A, B u G tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta’ dak il-Ftehim (22). Fir-rigward l-Eurodac, dan ir-Regolament jikkostitwixxi miżura ġdida relatata mal-Eurodac fit-tifsira tal-Ftehim bejn il-Kunsill tal-Komunità Ewropea u r-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar il-kriterji u l-mekkaniżmi biex ikun stabbilit l-Istat responsabbli biex jeżamina talba għall-ażil li ssir fi Stat Membru jew fl-Islanda jew in-Norveġja (23). Konsegwentement, soġġett għad-deċiżjoni tagħhom biex jimplimentawh fis-sistema ġuridika interna tagħhom, id-delegazzjonijiet tar-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja għandhom jipparteċipaw fil-Bord ta’ Tmexxija tal-Aġenzija. Sabiex ikunu ddeterminati r-regoli dettaljati ulterjuri, pereżempju d-dritt għall-vot, li jippermettu l-parteċipazzjoni tar-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja fl-attivitajiet tal-Aġenzija, għandu jiġi konkluż arranġament ieħor bejn l-Unjoni u dawn l-Istati.
(36)
Fir-rigward tal-Isvizzera, għal dak li jirrigwarda s-SIS II u l-VIS, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fit-tifsira tal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (24), li jaqa’ taħt il-qasam imsemmi fil-punti A, B u G tal-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (25). Fir-rigward tal-Eurodac, dan ir-Regolament jikkostitwixxi miżura ġdida dwar l-Eurodac fit-tifsira tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar il-kriterji u l-mekkaniżmi sabiex jiġi stabbilit l-Istat responsabbli biex jeżamina talba għall-ażil li ssir fi Stat Membru jew fl-Isvizzera (26). Konsegwentement, soġġetta għad-deċiżjoni tagħha biex timplimentah fis-sistema ġuridika interna tagħha, id-delegazzjoni mill-Konfederazzjoni Svizzera għandha tipparteċipa fil-Bord ta’ Tmexxija tal-Aġenzija. Sabiex ikunu ddeterminati r-regoli dettaljati ulterjuri, pereżempju d-drittijiet għall-vot, li jippermettu l-parteċipazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera fl-attivitajiet tal-Aġenzija, għandu jiġi konkluż arranġament ieħor bejn l-Unjoni u l-Konfederazzjoni Svizzera.
(37)
Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi, f’dak li jirrigwarda s-SIS II u l-VIS, żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fit-tifsira tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat tal-Liechtenstein mal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (27) li jaqa’ taħt il-qasam imsemmi fil-punti A, B u G tal-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/UE (28). Fir-rigward tal-Eurodac, dan ir-Regolament jikkostitwixxi miżura ġdida dwar l-Eurodac fit-tifsira tal-Protokoll bejn il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat tal-Liechtenstein għall-Ftehim bjen il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar il-kriterji u l-mekkaniżmi biex ikun stabbilit l-Istat responsabbli għall-eżaminazzjoni ta’ talba għall-ażil li ssir fi Stat Membru jew fl-Isvizzera (29). Konsegwentement, id-delegazzjonijiet tal-Prinċipat tal-Liechtenstein għandha tipparteċipa fil-Bord ta’ Tmexxija tal-Aġenzija. Sabiex ikunu ddeterminati r-regoli dettaljati ulterjuri, pereżempju d-drittijiet għall-vot, li jippermettu l-parteċipazzjoni tal-Prinċipat tal-Liechtenstein fl-attivitajiet tal-Aġenzija, għandu jiġi konkluż arranġament ieħor bejn l-Unjoni u l-Prinċipat tal-Liechtenstein,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
SUĠĠETT
Artikolu 1
Stabbiliment tal-Aġenzija
1. Aġenzija Ewropea għat-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja (“l-Aġenzija”) hija b’dan stabbilita.
2. L-Aġenzija għandha tkun responsabbli għat-tmexxija operattiva tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen tat-tieni ġenerazzjoni (SIS II), is-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS) u l-Eurodac.
3. L-Aġenzija tista’ wkoll issir responsabbli għat-tħejjija, l-iżvilupp u t-tmexxija operattiva ta’ sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja barra minn dawk imsemmija fil-paragrafu 1, biss jekk dan ikun previst mill-istrumenti leġiżlattivi rilevanti, abbażi tal-Artikoli 67 sa 89 TFUE, b’kont meħud, fejn adatt, tal-iżviluppi fir-riċerka msemmija fl-Artikolu 8 ta’ dan ir-Regolament u r-riżultati tal-iskemi pilota msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament.
4. It-tmexxija operattiva għandha tikkonsisti mill-kompiti kollha meħtieġa biex is-sistemi tal-IT fuq skala kbira jinżammew jaħdmu f’konformità mad-dispożizzjonijiet speċifiċi applikabbli għal kull waħda minnhom, inkluża r-responsabbiltà għall-infrastruttura ta’ komunikazzjoni użata minnhom. Dawn is-sistemi tal-IT fuq skala kbira ma għandhomx jiskambjaw data jew jippermettu l-iskambju ta’ informazzjoni jew għarfien, dment li dan ma jkunx previst f’bażi legali speċifika.
Artikolu 2
Objettivi
Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet rispettivi tal-Kummissjoni u tal-Istati Membri skont l-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw is-sistemi tal-IT fuq skala kbira, l-Aġenzija għandha tiżgura:
(a)
tħaddim effettiv, sigur u kontinwu tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira;
(b)
it-tmexxija effiċjenti u finanzjament responsabbli tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira;
(c)
kwalità adegwatament għolja tas-servizz għall-utenti tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira;
(d)
kontinwità u servizz mingħajr interruzzjoni;
(e)
livell għoli ta’ protezzjoni tad-data, f’konformità mar-regoli applikabbli, inklużi dispożizzjonijiet speċifiċi għal kull sistema tal-IT fuq skala kbira;
(f)
livell adatt ta’ sigurtà tad-data u fiżika, f’konformità mar-regoli applikabbli, inklużi dispożizzjonijiet speċifiċi għal kull waħda mis-sistemi tal-IT fuq skala kbira msemmija; u
(g)
l-użu ta’ struttura adegwata għat-tmexxija ta’ proġett għal sistemi tal-IT fuq skala kbira li qed jiżviluppaw b’mod effiċjenti.
KAPITOLU II
KOMPITI
Artikolu 3
Kompiti relatati mas-SIS II
Fir-rigward tas-SIS II, l-Aġenzija għandha twettaq:
(a)
il-kompiti konferiti fuq l-Awtorità ta’ Tmexxija bir-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u d-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI; u
(b)
il-kompiti relatati ma’ taħriġ dwar l-użu tekniku tas-SIS II, b’mod partikolari għall-persunal tas-SIRENE (SIRENE - Talba għal Informazzjoni Supplimentari fid-Dħul Nazzjonali) u taħriġ ta’ esperti dwar l-aspetti tekniċi tas-SIS II fil-qafas tal-evalwazzjoni ta’ Schengen.
Artikolu 4
Kompiti relatati mal-VIS
Fir-rigward tas-SIS II, l-Aġenzija għandha twettaq:
(a)
il-kompiti konferiti fuq l-Awtorità ta’ Tmexxija bir-Regolament (KE) Nru 767/2008 u d-Deċiżjoni 2008/633/ĠAI; u
(b)
il-kompiti relatati ma’ taħriġ dwar l-użu tekniku tal-VIS.
Artikolu 5
Kompiti relatati mal-Eurodac
Fir-rigward tas-SIS II, l-Aġenzija għandha twettaq:
(a)
il-kompiti konferiti fuq il-Kummissjoni bħala l-awtorità responsabbli għat-tmexxija operattiva tal-Eurodac f’konformità mar-Regolamenti (KE) Nru 2725/2000 u (KE) Nru 407/2002; u
(b)
il-kompiti marbuta mal-infrastruttura tal-komunikazzjoni, jiġifieri: superviżjoni, sigurtà u l-koordinazzjoni tar-relazzjonijiet bejn l-Istati Membri u l-fornitur;
(c)
il-kompiti relatati ma’ taħriġ dwar l-użu tekniku tal-Eurodac.
Artikolu 6
Kompiti relatati mal-iżvilupp u t-tmexxija operattiva ta’ sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira
Meta tiġi fdata bit-tħejjija, l-iżvilupp u t-tmexxija operattiva ta’ sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira imsemmija fl-Artikolu 1 (3), l-Aġenzija għandha twettaq il-kompiti relatati ma’ taħriġ dwar l-użu tekniku ta’ dawk is-sistemi, kif adatt.
Artikolu 7
Kompiti relatati mal-infrastruttura tal-komunikazzjoni
1. L-Aġenzija għandha twettaq il-kompiti relatati mal-infrastruttura tal-komunikazzjoni konferiti lill-Awtorità ta’ Tmexxija bl-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira msemmija fl-Artikolu 1(2).
2. Skont dawk l-istrumenti leġiżlattivi msemmija fil-paragrafu 1, il-kompiti rigward l-infrastruttura tal-komunikazzjoni (inkluż it-tmexxija operattiva u s-sigurtà) huma maqsuma bejn l-Aġenzija u l-Kummissjoni. Sabiex tiġi żgurata l-koerenza bejn l-eżerċizzju tar-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom, għandhom isiru arraġamenti operattivi ta’ ħidma bejn l-Aġenzija u l-Kummissjoni u dan ikun rifless f’Memorandum ta’ Ftehim.
3. L-infrastruttra tal-komunikazzjoni għandha titmexxa u tiġi kkontrollata sabiex tkun protetta mit-theddid u biex tiġi żgurata s-sigurtà tagħha u tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira, inkluża dik tad-data skambjata permezz tal-infrastruttura ta’ komunikazzjoni.
4. Għandhom jiġu adottati miżuri adatti inklużi pjani ta’ sigurtà, inter alia, biex wieħed jimpedixxi l-qari, l-ikkupjar, il-modifika u t-tħassir mhux awtorizzat ta’ data personali matul trasferimenti ta’ data personali jew it-trasport ta’ mezzi tad-data permezz ta’ tekniki tal-ikkriptar. L-ebda informazzjoni operattiva relatata mas-sistema ma għandha tiċċirkola fl-infrastruttura tal-komunikazzjoni mingħajr ikkriptar.
5. Il-kompiti relatati mat-tmexxija operattiva tal-infrastruttra tal-komunikazzjoni tista’ tiġi fdata lil entitajiet jew korpi esterni tas-settur privat skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002. F’tali każ, il-fornitur tan-netwerk għandu jkun marbut mill-miżuri ta’ sigurtà msemmija fil-paragrafu 4 u ma għandu ikollu ebda aċċess għad-data operattiva tas-SIS II, tal-VIS, jew il-Eurodac, jew għall-iskambju tas-SIRENE relatat mas-SIS II.
6. Mingħajr preġudizzju għall-kuntratti eżistenti dwar in-netwerk tas-SIS II, VIS u Eurodac, il-ġestjoni tal-kodiċi kkriptati għandha tibqa’ fil-kompetenza tal-Aġenzija u ma tista tiġi esternalizzata lil ebda entità esterna tas-settur privat.
Artikolu 8
Monitoraġġ tar-riċerka
1. L-Aġenzija għandha tissorvelja l-iżviluppi fir-riċerka rilevanti għat-tmexxija operattiva tas-SIS II, il-VIS, l-Eurodac u sistemi oħra tal-IT fuq skala kbira.
2. L-Aġenzija għandha żżomm lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, u, f’dak li jirrigwarda kwistjonijiet ta’ protezzjoni tad-data, lill-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data infurmati bl-iżviluppi msemmija fil-paragrafu 1, fuq bażi regolari.
Artikolu 9
Skemi pilota
1. Huwa biss fuq it-talba speċifika u preċiża tal-Kummissjoni, li tkun infurmat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill-anqas tliet xhur bil-quddiem, u wara deċiżjoni mill-Bord ta’ Tmexxija, li l-Aġenzija tista’, f’konformità mal-Artikolu 12(1)(l), twettaq skemi pilota kif imsemmija fl-Artikolu 49(6)(a) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, għall-iżvilupp jew it-tmexxija operattiva ta’ sistemi tal-IT fuq skala kbira, fl-applikazzjoni tal-Artikoli 67 sa 89 tat-TFUE.
L-Aġenzija għandha żżomm il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u, f’dak li jirrigwarda kwistjonijiet ta’ protezzjoni tad-data, il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data, infurmati fuq bażi regolari bl-evoluzzjoni tal-iskemi pilota msemmija fl-ewwel paragrafu.
2. L-approprjazzjonijiet finanzjarji għall-iskemi pilota kif mitluba mill-Kummissjoni għandhom jiddaħħlu fil-baġit għal mhux aktar minn sentejn finanzjarji suċċessivi.
KAPITOLU III
STRUTTURA U ORGANIZZAZZJONI
Artikolu 10
Status legali
1. L-Aġenzija għandha tkun korp tal-Unjoni u għandu jkollha personalità ġuridika.
2. F’kull wieħed mill-Istati Membri, l-Aġenzija għandha tgawdi mill-kapaċità legali l-aktar estensiva mogħtija lil persuni ġuridiċi skont il-liġi nazzjonali. Hija tista’, b’mod partikolari, takkwista u tiddisponi minn proprjetà mobbli u immobbli u tkun parti fi proċedimenti legali. Hija tista’ wkoll tikkonkludi ftehimiet dwar is-sede tal-Aġenzija u s-siti stabbiliti skont il-paragrafu 4 mal-Istati Membri li jinsabu fuq it-territorji tagħhom is-sede u s-siti tekniċi u ta’ riżerva (“Stati Membri ospitanti”).
3. L-Aġenzija għandha tkun rappreżentata mid-Direttur Eżekuttiv tagħha.
4. Is-sede tal-Aġenzija għandha tkun Tallinn, fl-Estonja.
Il-kompiti marbuta mal-iżvilupp u t-tmexxija operattiva msemmijin fl-Artikoli 1(3) u l-Artikoli 3, 4, 5 u 7 għandhom jitwettqu fi Strasburgu, Franza.
Sit li jservi bħala backup kapaċi li jiżgura l-operat ta’ sistema tal-IT fuq skala kbira f’każ li tali sistema tiżviluppa ħsara għandu jkun installat f’Sankt Johann im Pongau, l-Awstrija, jekk sit li jservi bħala backup ikun previst fl-istrument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tagħha.
Artikolu 11
Struttura
1. L-istruttura amministrattiva u ta’ tmexxija tal-Aġenzija għandha tinkludi:
(a)
Bord ta’ Tmexxija;
(b)
Direttur Eżekuttiv;
(c)
Gruppi Konsultattivi.
2. L-istruttura tal-Aġenzija għandha tinkludi wkoll:
(a)
Uffiċjal għall-Protezzjoni tad-Data;
(b)
Uffiċjal tas-Sigurtà;
(c)
Uffiċjal tal-Kontabbiltà.
Artikolu 12
Funzjonijiet tal-Bord ta’ Tmexxija
1. Sabiex ikun żgurat li l-Aġenzija twettaq il-kompiti tagħha, il-Bord ta’ Tmexxija għandu:
(a)
jaħtar, u jekk adatt ikeċċi, lid-Direttur Eżekuttiv, f’konformità mal-Artikolu 18;
(b)
jeżerċita awtorità dixxiplinarja fuq id-Direttur Eżekuttiv u jissorvelja l-prestazzjoni tiegħu inkluż l-implimentazzjoni tad-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ Tmexxija;
(c)
jistabbilixxi l-istruttura organizzattiva tal-Aġenzija wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni;
(d)
jistabbilixxi r-regoli ta’ proċedura tal-Aġenzija wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni;
(e)
japprova, wara proposta mid-Direttur Eżekuttiv, l-Ftehim dwar il-Kwartieri Ġenerali dwar is-sede tal-Aġenzija u Ftehimiet li jikkonċernaw is-siti tekniċi u ta’ riżerva stabbilti skont l-Artikolu 10(4) li għandhom jiġu ffirmati mid-Direttur Eżekuttiv mal-Istati Membri ospitanti;
(f)
bi qbil mal-Kummissjoni, jadotta l-miżuri implimentattivi meħtieġa msemmija fl-Artikolu 110 tar-Regolamenti tal-Persunal għall-Ufficjali;
(g)
jadotta l-miżuri implimentattivi meħtieġa dwar is-sekondament ta’ esperti nazzjonali għall-Aġenzija;
(h)
jadotta programm ta’ ħidma pluriennali bbażat fuq il-kompiti msemmija fil-Kapitolu II, filwaqt li juża bħala bażi tiegħu l-abbozz ippreżentat mid-Direttur Eżekuttiv kif imsemmi fl-Artikolu 17, wara li jikkonsulta lill-Gruppi Konsultattivi msemmija fl-Artikolu 19, u wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni. Il-programm ta’ ħidma pluriennali għandu, mingħajr preġudizzju għall-proċedura baġitarja annwali, jinkludi l-estimi tal-baġit pluriennali u l-evalwazzjonijiet ex ante sabiex jiġu strutturati l-objettivi u l-istadji differenti tal-ippjanar pluriennali; Il-programm ta’ ħidma pluriennali għandu, mingħajr preġudizzju għall-proċedura baġitarja tal-Unjoni annwali, jinkludi stima baġitarja pluriennali u evalwazzjonijiet ex ante sabiex jiġu strutturati l-obejttivi u l-istadji differenti tal-ippjanar pluriennali;
(i)
jadotta pjan ta’ politika multiannwali tal-persunal u abbozz ta’ programm ta’ ħidma annwali u jippreżentahom mhux aktar tard mill-31 ta’ Marzu kull sena lill-Kummissjoni u lill-awtorità baġitarja;
(j)
sat-30 ta’ Settembru kull sena, u wara li jkun irċieva l-opinjoni tal-Kummissjoni, jadotta b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot, u f’konformità mal-proċedura baġitarja annwali u l-programm leġiżlattiv tal-Unjoni fl-oqsma li jaqgħu taħt l-Artikoli 67 sa 89 TFUE, il-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara; u jiżgura li l-programm ta’ ħidma adottat jiġi trasmess lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni u jiġi ppubblikat;
(k)
sal-31 ta’ Marzu kull sena, jadotta r-rapport annwali dwar l-attività tal-Aġenzija għas-sena preċedenti, filwaqt li jqabbel, b’mod partikolari, ir-riżultati miksuba mal-objettivi tal-programm ta’ ħidma annwali u jippreżentah sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Ġunju tal-istess sena lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri; ir-rapport annwali dwar l-attività għandu jiġi ppublikat;
(l)
jwettaq il-funzjonijiet tiegħu relatati mal-baġit tal-Aġenzija, inkluż l-implimentazzjoni ta’ skemi pilota kif imsemmi fl-Artikolu 9, skont l-Artikoli 32, 33(6) u 34;
(m)
jadotta regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 34;
(n)
jaħtar Uffiċjal tal-Kontabbiltà li għandu jkun funzjonalment indipendenti fit-twettiq ta’ dmirijietu;
(o)
jiżgura segwitu adegwat għas-sejbiet u r-rakkomandazzjonijiet li joħorġu minn diversi rapporti u evalwazzjonijiet ta’ verifika interni jew esterni;
(p)
jadotta l-miżuri ta’ sigurtà meħtieġa, inkluż pjan ta’ sigurtà u pjan ta’ kontinwità fin-negozju u rikupru minn diżastri, b’kont meħud tar-rakkomandazzjonijiet possibbli tal-esperti tas-sigurtà preżenti fil-Gruppi Konsultattivi;
(q)
jaħtar Uffiċjal tas-Sigurtà;
(r)
jaħtar Uffiċjal għall-Protezzjoni tad-Data f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 45/2001;
(s)
jadotta, sat-22 ta’ Mejju 2012, l-arranġamenti prattiċi għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001;
(t)
jadotta r-rapporti dwar il-funzjonament tekniku tas-SIS II skont l-Artikolu 50(4) tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-Artikolu 66(4) u tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI rispettivament u tal-VIS skont l-Artikolu 50(3) tar-Regolament (KE) Nru 767/2008 u 17(3) tad-Deċiżjoni 2008/633/ĠAI;
(u)
jadotta r-rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Unità Ċentrali tal-Eurodac skont l-Artikolu 24(1) tar-Regolament (KE) Nru 2725/2000;
(v)
jikkummenta dwar ir-rapporti tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data dwar il-verifiki skont l-Artikolu 45 tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-Artikolu 42(2) tar-Regolament (KE) Nru 767/2008 u jiżgura segwitu adatt tal-verifiki;
(w)
jippubblika statistika relatata mas-SIS II skont l-Artikolu 50(3) tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-Artikolu 66(3) tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI rispettivament;
(x)
jiġbor statistika dwar il-ħidma tal-Unità Ċentrali tal-Eurodac skont l-Artikolu 3(3) tar-Regolament (KE) Nru 2725/2000;
(y)
jiżgura l-pubblikazzjoni annwali tal-lista ta’ awtoritajiet kompetenti awtorizzati biex ifittxu id-data li qiegħda fis-SIS II direttament skont l-Artikolu 31(8) tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-Artikolu 46(8) tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI, flimkien mal-lista ta’ Uffiċċji tas-sistemi nazzjonali tas-SIS II (N.SIS II) u l-Uffiċċji tas-SIRENE kif imsemmi fl-Artkolu 7(3) tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006 u l-Artikolu 7(3) tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI rispettivament;
(z)
jiżgura l-pubblikazzjoni annwali tal-lista ta’ awtoritajiet maħturin skont l-Artikolu 15(2) tar-Regolament (KE) Nru 2725/2000;
(aa)
jwettaq kull kompitu ieħor konferit lilu f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jagħti parir lid-Direttur Eżekuttiv dwar kwalunkwe materja relatata strettament mal-iżvilupp jew it-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira.
Artikolu 13
Kompożizzjoni tal-Bord ta’ Tmexxija
1. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jkun kompost minn rappreżentant wieħed minn kull Stat Membru u żewġ rappreżentanti tal-Kummissjoni.
2. Kull Stat Membru u l-Kummissjoni għandhom jaħtru l-membri tal-Bord ta’ Tmexxija kif ukoll is-supplenti, sat-22 ta’ Jannar 2012. Wara l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Kummissjoni għandha tlaqqa’ l-Bord ta’ Tmexxija. Fl-assenza tagħhom, il-membri għandhom jiġu rrappreżentati mis-supplenti.
3. Il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija għandhom jinħatru abbażi tal-livell għoli tal-esperjenza u l-ħila esperta rilevanti tagħhom fil-qasam tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, u l-għarfien fil-protezzjoni tad-data.
4. Il-mandat tal-membri għandu jkun ta’ erba’ snin. Huwa jista’ jiġi mġedded darba. Mal-iskadenza tal-mandat tagħhom jew fil-każ tar-riżenja tagħhom, il-membri għandhom jibqgħu fl-uffiċċju sakemm jiġġeddu l-ħatriet tagħhom jew sakemm jiġu sostitwiti.
5. Il-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac għandhom jieħdu sehem fl-attivitajiet tal-Aġenzija. Kull wieħed għandu jaħtar rappreżentant wieħed u supplent għall-Bord ta’ Tmexxija.
Artikolu 14
Presidenza tal-Bord ta’ Tmexxija
1. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jeleġġi President u viċi President minn fost il-membri tiegħu.
2. Il-mandat tal-President u tal-viċi President għandu jkun ta’ sentejn u jista’ jiġġedded darba. Dak il-mandat jista’ jiġġedded darba. Jekk, madankollu, is-sħubija tagħhom fil-Bord ta’ Tmexxija tintemm fi kwalunkwe żmien matul il-mandat tagħhom, il-mandat tagħhom għandu jiskadi awtomatikament f’dik id-data wkoll.
3. Il-President u l-viċi President għandhom jiġu eletti biss minn fost dawk il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija li jinħatru mill-Istati Membri li huma marbutin b’mod sħiħ skont il-liġi tal-Unjoni bl-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tas-sistemi kollha tal-IT fuq skala kbira mmexxijin mill-Aġenzija.
Artikolu 15
Laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija
1. Il-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija għandhom isiru fuq talba ta’ kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
il-President tiegħu;
(b)
mill-inqas terz tal-membri tiegħu;
(ċ)
il-Kummissjoni;
(d)
id-Direttur Eżekuttiv.
Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jorganizza mill-inqas laqgħa ordinarja waħda kull sitt xhur.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jipparteċipa fil-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija.
3. Il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija jistgħu jkunu assistiti minn esperti li huma membri tal-Gruppi Konsultattivi.
4. L-Europol u l-Eurojust jistgħu jattendu l-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija bħala osservaturi, meta fuq l-aġenda jkun hemm kwistjoni li tikkonċerna s-SIS II fir-rigward tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI. L-Europol jista’ jattendi wkoll il-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija bħala osservatur, meta fuq l-aġenda jkun hemm kwistjoni li tikkonċerna l-VIS, fir-rigward tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2008/633/ĠAI.
5. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jistieden lil kwalunkwe persuna oħra, li jista’ jkollha opinjoni ta’ interess, sabiex tattendi l-laqgħat tiegħu bħala osservatur.
6. L-Aġenzija għandha tipprovdi segretarjat lill-Bord ta’ Tmexxija.
Artikolu 16
Votazzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 5 ta’ dan l-Artikolu kif ukoll għall-Artikolu 12(1)(j) u l-Artikolu 18(1) u (7), id-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ Tmexxija għandhom jittieħdu b’maġġoranza tal-membri kollha tiegħu li għandhom dritt għall-vot.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, kull membru tal-Bord ta’ Tmexxija għandu jkollu vot wieħed.
3. Kull membru maħtur minn Stat Membru li huwa marbut skont il-liġi tal-Unjoni, bi kwalunkwe strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu ta’ sistema tal-IT fuq skala kbira mmexxija mill-Aġenzija jista’ jivvota fuq kwistjoni li tikkonċerna dik is-sistema tal-IT fuq skala kbira.
Barra minn hekk, fir-rigward tad-Danimarka, hija tista’ tivvota rigward kwistjoni li tikkonċerna tali sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk tiddeċiedi skont l-Artikolu 4 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka li timplimenta strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu ta’ sistema tal-IT fuq skala kbira fil-liġi nazzjonali tagħha.
4. Rigward il-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac, għandu japplika l-Artikolu 37.
5. F’każ ta’ nuqqas ta’ qbil fost il-membri dwar jekk sistema speċifika tal-IT fuq skala kbira hijiex affettwata mill-vot jew le, kwalunkwe deċiżjoni li mhijiex affettwata għandha tittieħed b’maġġoranza ta’ żewġ terzi.
6. Id-Direttur Eżekuttiv m’għandux jivvota.
7. Għandhom ikunu stabbiliti fir-regoli ta’ proċedura tal-Aġenzija arranġamenti aktar dettaljati dwar il-votazzjoni b’mod partikolari, il-kondizzjonijiet għal membru sabiex jaġixxi f’isem membru ieħor kif ukoll kwalunkwe rekwiżit tal-kworum, fejn adatt.
Artikolu 17
Funzjonijiet u setgħat tad-Direttur Eżekuttiv
1. L-Aġenzija għandha tkun immexxija u rrappreżentata mid-Direttur Eżekuttiv tagħha.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun indipendenti fit-twettiq ta’ dmirijietu. Mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi rispettivi tal-Kummissjoni u tal-Bord ta’ Tmexxija, id-Direttur Eżekuttiv m’għandu la jfittex u lanqas jieħu struzzjoniijiet minn xi gvern jew kwalunkwe korp ieħor.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 12, id-Direttur Eżekuttiv għandu jassumi responsabbiltà sħiħa għall-kompiti fdati lill-Aġenzija u għandu jkun soġġett għall-proċedura ta’ kwittanza annwali mill-Parlament Ewropew għall-implimentazzjoni tal-baġit.
4. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jista’ jistieden lid-Direttur Eżekuttiv biex jirrapporta dwar l-implimentazzjoni tal-kompiti tiegħu.
5. Id-Direttur Eżekuttiv għandu:
(a)
jiżgura l-amministrazzjoni ta’ kuljum tal-Aġenzija;
(b)
jiżgura li l-Aġenzija topera f’konformità ma’ dan ir-Regolament;
(c)
iħejji u jimplimenta l-proċeduri, id-deċiżjonijiet, l-istrateġiji, il-programmi u l-attivitajiet adottati mill-Bord ta’ Tmexxija, fil-limiti speċifikati minn dan ir-Regolament, ir-regoli implimetattivi tiegħu u l-liġi applikabbli;
(d)
jistabbilixxi u jimplimenta sistema effettiva li tippermetti monitoraġġ u evalwazzjonijiet regolari ta’:
(i)
sistemi tal-IT fuq skala kbira, inkluża statistika, u
(ii)
l-Aġenzija, inkluż il-kisba effettiva u effiċjenti tal-objettivi tagħha;
(e)
jieħu sehem, mingħajr id-dritt għall-vot, fil-laqgħat tal-Bord ta’ Tmexxija;
(f)
jeżerċita fir-rigward tal-persunal tal-Aġenzija s-setgħat stabbiliti fl-Artikolu 20(3) u jamministra materji tal-persunal;
(g)
mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 17 tar-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali, jistabbilixxi rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità sabiex ikun konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament (KE) Nru 1987/2006, l-Artikolu 17 tad-Deċiżjoni 2007/533/ĠAI u l-Artikolu 26(9) tar-Regolament (KE) Nru 767/2008 rispettivament u sabiex ikunu applikati r-regoli adatti ta’ segretezza professjonali jew dmirijiet oħra ekwivalenti ta’ kunfidenzjalità għall-persunal tal-Aġenzija li jeħtieġu jaħdmu bid-data tal-Eurodac;
(h)
jinnegozja u, wara approvazzjoni mill-Bord ta’ Tmexxija, jiffirma Ftehim dwar il-Kwartieri ġenerali fir-rigward tas-sede tal-Aġenzija u Ftehimiet fir-rigward ta’siti tekniċi u ta’ riżerva mal-Gvernijiet tal-Istati Membri ospitanti.
6. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta għall-adozzjoni lill-Bord ta’ Tmexxija b’mod partikolari l-abbozzi ta’ dawn li ġejjin:
(a)
il-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija u r-rapport tal-attività annwali tagħha, wara konsultazzjoni minn qabel mal-Gruppi Konsultattivi;
(b)
ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija;
(c)
il-programm ta’ ħidma pluriennali tal-Aġenzija;
(d)
il-baġit għas-sena li ġejja, stabbilit abbażi ta’ baġitjar ibbażat fuq l-attività;
(e)
il-Pjan ta’ Politika pluriennali tal-Persunal;
(f)
it-termini ta’ referenza għall-evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 31;
(g)
l-arranġamenti prattiċi għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001;
(h)
il-miżuri ta’ sigurtà meħtieġa inkluż pjan ta’ sigurtà, u pjan ta’ kontinwità tan-negozju u rkupru minn diżastri;
(i)
jirrapporta dwar il-funzjonament tekniku ta’ kull sistema tal-IT fuq skala kbira msemmija fl-Artikolu 12(1)(t) u r-rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Unità Ċentrali tal-Eurodac imsemmija fl-Artikolu 12(1)(u), abbażi tar-riżultati tal-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(j)
il-lista annwali, għall-pubblikazzjoni, ta’ awtoritajiet kompetenti awtorizzati biex ifittxu direttament id-data fis-SIS II, inkluża l-lista tal-Uffiċċji tan-N.SIS II u l-Uffiċċji tas-SIRENE msemmija fl-Artikolu 12(1)(y) u tal-lista ta’ awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 12(1)(z).
7. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jwettaq kwalunkwe kompitu ieħor f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 18
Ħatra tad-Direttur Eżekuttiv
1. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jaħtar id-Direttur Eżekuttiv għal perijodu ta’ ħames snin minn lista ta’ kandidati eliġibbli li jkunu ġew identifikati f’kompetizzjoni miftuħa organizzata mill-Kummissjoni. Il-proċedura ta’ għażla għandha tipprevedi l-pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u f’postijiet oħra ta’ sejħa għal espressjonijiet ta’ interess. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jeħtieġ proċedura ripetuta jekk ma jkunx sodisfatt bl-adegwatezza ta’ kwalunkwe wieħed mill-kandidati li nżammu fil-lista. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jaħtar lid-Direttur Eżekuttiv abbażi tal-mertu personali, l-esperjenza fil-qasam tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira u l-ħiliet amministrattivi, finanzjarji u ta’ tmexxija kif ukoll l-għarfien fil-protezzjoni tad-data. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu li jaħtar lid-Direttur Eżekuttiv b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri kollha tiegħu li jkollhom dritt għall-vot.
2. Qabel ma jinħatar, il-kandidat magħżul mill-Bord ta’ Tmexxija għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat(i) kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb il-mistoqsijiet li jagħmlulu l-membri tal-kumitat. Wara tali dikjarazzjoni, il-Parlament Ewropew għandu jadotta opinjoni li tagħti l-perspettiva tiegħu dwar il-kandidat magħżul. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bil-mod li bih ikun ittieħed kont ta’ dik l-opinjoni. L-opinjoni għandha tiġi ttrattata bħala personali u kunfidenzjali sakemm jinħatar il-kandidat.
3. Matul id-disa’ xhur qabel it-tmiem tal-mandat ta’ ħames snin, il-Bord ta’ Tmexxija, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, għandu jwettaq evalwazzjoni li fiha għandu jivvaluta, b’mod partikolari, ir-riżultati miksubin matul l-ewwel mandat tad-Direttur Eżekuttiv u l-mod kif inkisbu.
4. Il-Bord ta’ Tmexxija, filwaqt li jieħu kont tar-rapport ta’ evalwazzjoni, u f’dawk il-każijiet biss fejn jista’ jkun iġġustifikat mill-objettivi u l-kompiti tal-Aġenzija, jista’ jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv darba għal mhux aktar minn tliet snin.
5. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew dwar l-intenzjoni tiegħu li jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv. Fi żmien ix-xahar qabel kwalunkwe tali estensjoni, id-Direttur Eżekuttiv għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat(i) kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb/twieġeb mistoqsijiet mill-membri tal-kumitat.
6. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jagħti kont lill-Bord ta’ Tmexxija.
7. Il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jkeċċi lid-Direttur Eżekuttiv. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jieħu tali deċiżjoni b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri kollha tiegħu li jkollhom dritt għall-vot.
Artikolu 19
Gruppi Konsultattivi
1. Il-Gruppi Konsultattivi li ġejjin għandhom jipprovdu lill-Bord ta’ Tmexxija bil-ħila esperta relatata mas-sistemi tal-IT fuq skala kbira u, b’mod partikolari, fil-kuntest tat-tħejjija tal-programm ta’ ħidma annwali u r-rapport annwali dwar l-attività:
(a)
il-Grupp Konsultattiv tas-SIS II;
(b)
il-Grupp Konsultattiv tal-VIS;
(c)
il-Grupp Konsultattiv tal-Eurodac;
(d)
kwalunkwe Grupp Konsultattiv ieħor relatat ma’ sistema tal-IT fuq skala kbira meta jkun previst fl-istrument leġiżlattivi rilevanti li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu ta’ dik is-sistema.
2. Kull Stat Membru li jkun marbut skont il-liġi tal-Unjoni bi kwalunkwe strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu ta’ sistema partikolari tal-IT fuq skala kbira, kif ukoll il-Kummissjoni, għandha taħtar membru wieħed għall-Grupp Konsultattiv relatat ma’ dik is-sistema tal-IT fuq skala kbira, għal perijodu ta’ tliet snin, li jista’ jiġġedded.
Fir-rigward tad-Danimarka, hija wkoll tista’ taħtar membru għal xi Grupp Konsultattiv relatat ma’ dik is-sistema tal-IT fuq skala kbira, jekk tiddeċiedi skont l-Artikolu 4 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka li timplimenta strument leġiżlattiv li jirregola l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu ta’ dik is-sistema tal-IT fuq skala kbira partikolari fil-liġi nazzjonali tagħha.
Kull pajjiż assoċjat mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen, il-miżuri relatati mal-Eurodac [u l-miżuri relatati ma’ sistemi oħrajn tal-IT fuq skala kbira] li jieħu sehem f’sistema partikolari tal-IT fuq skala kbiragħandu jaħtar membru għall-Grupp Konsultattiv relatat ma’ dik is-sistema tal-IT fuq skala kbira.
3. L-Europol u l-Eurojust jistgħu jaħtru rappreżentant kull wieħed għall-Grupp Konsultattiv tas-SIS II. L-Europol jista’ jaħtar ukoll rappreżentant għall-Grupp Konsultattiv tal-VIS.
4. Il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija m’għandhomx ikunu membri ta’ kwalunkwe wieħed mill-Gruppi Konsultattivi. Id-Direttur Eżekuttiv jew ir-rappreżentant tad-Direttur Eżekuttiv għandu jkollu d-dritt li jattendi l-laqgħat kollha tal-Gruppi Konsultattivi bħala osservaturi.
5. Il-proċeduri għall-operat u l-kooperazzjoni tal-Gruppi Konsultattivi għandhom ikunu stabbiliti fir-regoli ta’ proċedura tal-Aġenzija.
6. Meta jħejji opinjoni, il-membri ta’ kull Grupp Konsultattiv għandhom jagħmlu mill-aħjar biex jintlaħaq kunsens. Jekk ma jintlaħaqx tali kunsens, l-opinjoni għandha tikkonsisti mill-pożizzjoni motivata tal-maġġoranza tal-membri. Il-pożizzjoni(jiet) motivata(i) tal-minoranza għandhom jiġu rreġistrati wkoll. L-Artikolu 16(3) u (4) għandhom japplikaw skont il-każ. Il-membri li jirrappreżentaw lill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac għandhom ikunu permessi jesprimu l-opinjonijiet tagħhom dwar il-kwistjonijiet li dwarhom ma għandhomx dritt għall-vot.
7. Kull Stat Membru u kull pajjiż assoċjat mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u mal-miżuri relatati mal-Eurodac għandu jiffaċilita l-attivitajiet tal-Gruppi Konsultattivi.
8. Għall-Presidenza tal-Gruppi Konsultattivi, l-Artikolu 14 għandu japplika mutatis mutandis.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 20
Persunal
1. Ir-Regolamenti tal-Persunal u r-regoli adottati konġuntement mill-Unjoni għall-fini tal-applikazzjoni tar-Regolamenti tal-Persunal għandhom japplikaw għall-persunal tal-Aġenzija u għad-Direttur Eżekuttiv.
2. Għall-fini tal-implimentazzjoni tar-Regolamenti tal-Persunal, l-Aġenzija għandha titqies bħala aġenzija fis-sens tal-Artikolu 1a(2) tar-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali.
3. Is-setgħat konferiti fuq l-Awtorità ta’ Ħatra mir-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali u fuq l-awtorità intitolata li tikkonkludi kuntratti permezz tal-Kondizzjonijiet tal-Impjieg għandhom ikunu eżerċitati mill-Aġenzija fir-rigward tal-pesunal tagħha stess.
4. Il-persunal tal-Aġenzija għandu jikkonsisti minn uffiċjali, persunal temporanju jew persunal kuntrattwali. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jagħti l-kunsens tiegħu fuq bażi annwali fejn il-kuntratti li d-Direttur Eżekuttiv ikun qed jippjana li jġedded, u jsiru indefiniti skont il-Kondizzjonijiet tal-Impjieg.
5. L-Aġenzija m’għandhiex timpjega persunal interim biex iwettaq dmirijiet li jkunu meqjusa bħala sensittivi.
6. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri jistgħu jissekondaw uffiċjali jew esperti nazzjonali għall-Aġenzija fuq bażi temporanja. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, b’kont meħud tal-pjan ta’ politika pluriennali dwar il-persunal, jadotta l-miżuri implimentattivi meħtieġa għal dak il-fini.
7. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 17 tar-Regolament tal-Persunal għall-Uffiċjali, l-Aġenzija għandha tapplika r-regoli adatti dwar is-segretezza professjonali jew dmirijiet oħra ekwivalenti ta’ kunfidenzjalità.
8. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, bi ftehim mal-Kummissjoni, jadotta l-miżuri implimentattivi meħtieġa msemmija fl-Artikolu 110 tar-Regolament tal-Persunal għall-Uffiċjali.
Artikolu 21
Interess pubbliku
Il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija, id-Direttur Eżekuttiv u l-membri tal-Gruppi Konsultattivi għandhom jimpenjaw ruħhom li jaġixxu fl-interess pubbliku. Għal dak il-fini, huma għandom joħorġu dikjarazzjoni ta’ impenn annwali, pubblika u bil-miktub.
Il-lista tal-membri tal-Bord ta’ Tmexxija għandha tiġi ppubblikata fis-sit Internet tal-Aġenzija.
Artikolu 22
Ftehim dwar il-Kwartieri Ġenerali u Ftehimiet dwar siti tekniċi u ta’ riżerva
L-arranġamenti meħtieġa dwar l-akkomodazzjoni li għandhom jiġu pprovduti għall-Aġenzija fl-Istati Membri ospitanti u l-faċilitajiet li għandhom ikunu disponibbli minn dawk l-Istati Membri u r-regoli speċifiċi applikabbli fl-Istati Membri ospitanti għad-Direttur Eżekuttiv, il-membri tal-Bord ta’ Tmexxija, il-persunal tal-Aġenzija u membri tal-familji tagħhom għandhom jiġu stabbiliti fi Ftehim dwar il-Kwartieri Ġenerali rigward is-sit tal-Aġenzija u fi Ftehimiet rigward is-siti tekniċi u ta’ riżerva, konklużi bejn l-Aġenzija u l-Istati Membri ospitanti wara li tinkiseb l-approvazzjoni tal-Bord ta’ Tmexxija.
Artikolu 23
Privileġġi u immunitajiet
Il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea għandu japplika għall-Aġenzija.
Artikolu 24
Responsabbiltà
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Aġenzija għandha tkun irregolata bil-liġi applikabbli għall-kuntratt inkwistjoni.
2. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandu jkollha ġurisdizzjoni biex tagħti sentenza skont kwalunkwe klawsola ta’ arbitraġġ li tkun tinsab f’kuntratt konkluż mill-Aġenzija.
3. Fil-każ ta’ responsabbiltà nonkuntrattwali, l-Aġenzija għandha, f’konformità mal-prinċipji ġenerali komuni għal-liġijiet tal-Istati Membri, tagħmel tajjeb għal kwalunkwe ħsara kkawżata mid-dipartimenti tagħha jew mill-impjegati tagħha fit-twettiq ta’ dmirijiethom.
4. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandu jkollha ġurisdizzjoni f’tilwim relatat ma’ kumpens għall-ħsara msemmija fil-paragrafu 3.
5. Ir-responsabbiltà personali tal-persunal tal-Aġenzija lejn l-Aġenzija għandha tkun irregolati mid-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolamenti tal-Persunal.
Artikolu 25
Reġim lingwistiku
1. Ir-Regolament Nru 1 tal-15 ta’ April 1958 li jiddeterminaw il-lingwa li għandha tintuża mill-Komunità Ekonomika Ewropea (30) għandhom japplikaw għall-Aġenzija.
2. Mingħajr preġudizzju għal deċiżjonijiet meħudin skont l-Artikolu 342 TFUE, il-programm ta’ ħidma annwali u r-rapport annwali dwar l-attività msemmija fl-Artikolu 12(1)(j) u (k), għandhom jiġu prodotti fil-lingwi uffiċjali kollha tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
3. Is-servizzi ta’ traduzzjoni meħtieġa għall-attivitajiet tal-Aġenzija għandhom jiġu pprovduti miċ-Ċentru ta’ Traduzzjoni tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 26
Aċċess għal dokumenti
1. Abbażi ta’ proposta mid-Direttur Eżekuttiv, u mhux aktar tard minn sitt xhur wara l-1 ta’ Diċembru 2012, il-Bord ta’ Tmexxija għandu jadotta regoli dwar l-aċċess għad-dokumenti tal-Aġenzija, f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1049/2001.
2. Deċiżjonijiet li jittieħdu mill-Aġenzija skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 jistgħu jwasslu għal preżentazzjoni ta’ ilment lill-Ombudsman Ewropew jew ikunu s-suġġett ta’ rikors quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 228 u 263 TFUE, rispettivament.
Artikolu 27
Informazzjoni u komunikazzjoni
1. L-Aġenzija għandha tikkomunika f’konformità mal-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira u fuq inizjattiva tagħha stess fl-oqsma li jaqgħu fl-ambitu tal-kompiti tagħha. Hija għandha tiżgura b’mod partikolari li, minbarra l-pubblikazjoni speċifikata fl-Artikolu 12(1) (j),(k),(w),(y) u l-Artikolu 33(8), il-pubbliku u kwalunkwe parti interessata jingħataw b’mod rapidu informazzjoni oġġettiva, affidabbli u li tinftiehem faċilment fir-rigward tal-ħidma tagħha.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jistabbilixxi l-arranġamenti prattiċi għall-applikazzjoni tal-paragrafu 1.
Artikolu 28
Protezzjoni tad-data
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet dwar il-protezzjoni tad-data stabbiliti fl-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira, l-informazzjoni pproċessata mill-Aġenzija f’konformità ma’ dan ir-Regolament għandha tkun soġġetta għar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jistabbilixxi miżuri għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 mill-Aġenzija, u b’mod partikolari t-Taqsima 8 dwar l-Uffiċjal għall-Protezzjoni tad-Data.
Artikolu 29
Regoli ta’ sigurtà dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata u informazzjoni sensittiva mhux klassifikata
1. L-Aġenzija għandha tapplika l-prinċipji tas-sigurtà stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom tad-29 ta’ Novembru 2001 li temenda r-Regoli interni tal-Proċedura (31), inkluż id-dispożizzjonijiet għall-iskambju, l-ipproċessar u l-ħażna tal-informazzjoni klassifikata u miżuri dwar sigurtà fiżika.
2. L-Aġenzija għandha tapplika wkoll il-prinċipji ta’ sigurtà relatati mal-ipproċessar ta’ informazzjoni sensittiva mhux klassifikata kif adottati u implimentati mill-Kummissjoni.
3. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, skont l-Artikolu 2 u l-Artikolu 12(1)(p), jiddeċiedi dwar l-istruttura interna tal-Aġenzija meħtieġa biex jiġu sodisfatti l-prinċipji ta’ sigurtà adatti.
Artikolu 30
Sigurtà tal-Aġenzija
1. L-Aġenzija għandha tkun responsabbli għas-sigurtà u ż-żamma tal-ordni fil-bini, is-sede u l-art użati minnha. L-Aġenzija għandha tapplika l-prinċipji ta’ sigurtà u d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-istrumenti leġiżlattivi li jirregolaw l-iżvilupp, l-istabbiliment, l-operat u l-użu tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira.
2. L-Istati Membri ospitanti għandhom jieħdu l-miżuri effettivi u adegwati kollha biex iżommu l-ordni u s-sigurtà fil-viċinanza immedjata tal-bini, is-sede u l-art użati mill-Aġenzija u għandhom jagħtu lill-Aġenzija il-protezzjoni adatta, f’konformità mal-Ftehim rilevanti dwar il-Kwartieri Ġenerali li jikkonċernaw is-sede tal-Aġenzija u l-Ftehimiet dwar is-siti tekniċi u ta’ riżerva, filwaqt li jiggarantixxu aċċess liberu għal dan il-bini, is-sede u l-art għall-persuni awtorizzati mill-Aġenzija.
Artikolu 31
Evalwazzjoni
1. Fi żmien tliet snin wara l-1 ta’ Diċembru 2012, u kull erba’ snin sussegwentement, il-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-Bord ta’ Tmexxija, għandha twettaq evalwazzjoni tal-azzjoni tal-Aġenzija. L-evalwazzjoni għandha teżamina l-mod u safejn l-Aġenzija tikkontribwixxi b’mod effettiv għat-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira fil-qasam tal-libertà, is-sigurtà u l-ġustizzja u twettaq il-kompiti tagħha stabbiliti f’dan ir-Regolament. L-evalwazzjoni għandha tevalwa wkoll ir-rwol tal-Aġenzija fil-kuntest ta’ strateġija tal-Unjoni mmirata lejn ambjent tal-IT ikkoordinat, kosteffettiv u koerenti fil-livell tal-Unjoni li għandu jkun stabbilit fis-snin li ġejjin.
2. Abbażi tal-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta lill-Bord ta’ Tmexxija, għandha toħroġ rakkomandazzjonijiet rigward il-bidliet għal dan ir-Regolament, ukoll biex dan isir aktar konformi mal-istrateġija tal-Unjoni msemmija fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tibgħat dawk ir-rakkomandazzjonijiet, flimkien mal-opinjoni tal-Bord ta’ Tmexxija, kif ukoll ma’ proposti adatti, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET FINANZJARJI
Artikolu 32
Baġit
1. Id-dħul tal-Aġenzija għandu jikkonsisti, mingħajr preġudizzju għal tipi oħra ta’ dħul, minn:
(a)
sussidju mill-Unjoni mdaħħal fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea (Taqsima tal-Kummissjoni);
(b)
kontribuzzjoni mill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac;
(c)
kwalunkwe kontribuzzjoni finanzjarja mill-Istati Membri.
2. L-infiq tal-Aġenzija għandu jinkludi, fost l-oħrajn, ir-rimunerazzjoni tal-persunal, l-ispejjeż amminstrattivi u infrastrutturali, l-ispejjeż operattivi u l-infiq relatat ma’ kuntratti jew ftehimiet konklużi mill-Aġenzija. Kull sena d-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal, b’kont meħud tal-attivitajiet imwettqin mill-Aġenzija, abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u tal-infiq tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja ta’ wara, flimkien ma’ tabella tal-persunal u għandu jgħaddihom lill-Bord ta’ Tmexxija.
3. Għandu jkun hemm bilanċ bejn id-dħul u l-infiq tal-Aġenzija.
4. Il-Bord ta’ Tmexxija, abbażi ta’ abbozz imfassal mid-Direttur Eżekuttiv, għandu jadotta abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja ta’ wara.
5. L-abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq tal-Aġenzija u l-linji gwida ġenerali li fuqhom huma bbażati l-estimi, għandhom jiġu trasmessi mill-Bord ta’ Tmexxija lill-Kummissjoni u lill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac sal-10 ta’ Frar ta’ kull sena u d-dikjarazzjoni finali tal-estimi sal-31 ta’ Marzu kull sena.
6. Sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, il-Bord ta’ Tmexxija għandu jippreżenta lill-Kummissjoni u lill-awtorità baġitarja:
(a)
l-abbozz ta’ programm ta’ ħidma annwali tiegħu;
(b)
il-Pjan plurriennali aġġornat tiegħu dwar il-Politika tal-Persunal, stabbilit f’konformità mal-linji gwida stabbiliti mill-Kummissjoni,
(c)
informazzjoni dwar in-numru ta’ uffiċjali, persunal temporanju u kuntrattwali kif iddefinit fir-Regolamenti tal-Persunal għas-snin n-1 u n kif ukoll l-estimi għas-sena n + 1;
(d)
informazzjoni dwar il-kontribuzzjonijiet in natura mogħtija mill-Istat Membri ospitanti lill-Aġenzija;
(e)
estimu tal-bilanċ tal-kont tar-riżultat għas-sena n-1.
7. Id-dikjarazzjoni tal-estimi għandha tintbagħat mill-Kummissjoni lill-awtorità baġitarja flimkien mal-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
8. Abbażi tad-dikjarazzjoni tal-estimi, il-Kummissjoni għandha ddaħħal fl-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, l-estimi li tqis meħtieġa għat-tabella tal-persunal u l-ammont tas-sussidju li għandu jitħallas mill-baġit ġenerali, li hija għandha tpoġġi quddiem l-awtorità baġitarja f’konformità mal-Artikolu 314 TFUE.
9. L-awtorità baġitarja għandha tawtorizza l-approprjazzjonijiet għas-sussidju lill-Aġenzija. L-awtorità baġitarja għandha tadotta t-tabella tal-persunal għall-Aġenzija.
10. Il-baġit tal-Aġenzija għandu jiġi adottat mill-Bord ta’ Tmexxija. Huwa għandu jsir finali wara l-adozzjoni finali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn adatt, huwa għandu jkun aġġustat kif meħtieġ.
11. Kwalunkwe modifika għall-baġit, inkluża t-tabella tal-persunal, għandha ssegwi l-istess proċedura.
12. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, malajr kemm jista’ jkun, jinnotifika lill-awtorità baġitarja dwar l-intenzjoni tiegħu biex jimplimenta kwalunkwe proġett li jista’ jkollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikanti għall-finanzjament tal-baġit tiegħu, b’mod partikolari kwalunkwe proġett relatat mal-proprjetà bħall-kiri jew ix-xiri ta’ bini. Huwa għandu jinforma b’dan lill-Kummissjoni kif ukoll lill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac. Jekk xi waħda mill-fergħat tal-awtorità baġitarja jkun biħsiebha toħroġ opinjoni, fi żmien ġimagħtejn mill-wasla tal-informazzjoni dwar il-proġett, hija għandha, tinnotifika lill-Bord ta’ Tmexxija dwar l-intenzjoni tagħha li toħroġ it-tali opinjoni. Fin-nuqqas ta’ tweġiba, l-Aġenzija tkun tista’ tipproċedi bl-operat ippjanat.
Artikolu 33
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-baġit tal-Aġenzija għandu jkun implimentat mid-Direttur Eżekuttiv tagħha.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat annwalment lill-awtorità baġitarja kwalunkwe informazzjoni rilevanti għall-eżitu tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni.
3. L-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Aġenzija għandu jibgħat lill-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri l-kontabbiltà proviżorja tal-Aġenzija sal-1 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara, flimkien mar-rapport dwar l-amministrazzjoni baġitarja u finanzjarja matul is-sena. L-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Kummissjoni għandu jikkonsolida l-kontijiet proviżorji tal-istituzzjonijiet u l-korpi deċentralizzati f’konformità mal-Artikolu 128 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
4. L-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Aġenzija għandu jibgħat ukoll ir-rapport dwar l-amministrazzjoni baġitarja u finanzjarja lill-awtorità baġitarja sal-31 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara.
5. Malli jirċievi l-osservazzjonijiet tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet proviżorji tal-Aġenzija, skont l-Artikolu 129 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal il-kontijiet finali tal-Aġenzija taħt ir-responsabbiltà proprja tiegħu u jibgħathom lill-Bord ta’ Tmexxija għal opinjoni.
6. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu jagħti opinjoni dwar il-kontijiet finali tal-Aġenzija.
7. Sal-1 ta’ Lulju tas-sena ta’ wara, id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat il-kontijiet finali flimkien mal-opinjoni tal-Bord ta’ Tmexxija, lill-awtorità baġitarja, l-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri kif ukoll lill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u l-miżuri relatati mal-Eurodac.
8. Il-kontijiet finali għandhom jiġu ppubblikati.
9. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat lill-Qorti tal-Awdituri tweġiba għall-osservazzjonijiet tiegħu sat-30 ta’ Settembru. Id-Direttue Eżekuttiv għandu wkoll jibgħat dik it-tweġiba lill-Bord ta’ Tmexxija.
10. Fuq it-talba tal-Parlament Ewropew, id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta l-informazzjoni meħtieġa sabiex tiġi applikata bla xkiel il-proċedura ta’ kwittanza għas-sena finanzjarja inkwisjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 146(3) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
11. Fuq rakkomandazzjoni mill-Kunsill filwaqt li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata, qabel il-15 ta’ Mejju tas-sena n + 2, il-Parlament Ewropew għandu jagħti kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv rigward l-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena n.
Artikolu 34
Regoli finanzjarji
Ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija għandhom jiġu adottati mill-Bord ta’ Tmexxija wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni. Huma ma għandhomx jiddevjaw mir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2343/2002 għajr jekk din id-devjazzjoni tkun meħtieġa speċifikament għall-operat tal-Aġenzija u l-Kummissjoni tkun tat il-kunsens tagħha bil-quddiem.
Artikolu 35
Ġlieda kontra l-frodi
1. Sabiex jiġu miġġielda l-frodi, il-korruzzjoni u attivitajiet illegali oħra, ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 għandhom japplikaw.
2. L-Aġenzija għandha tkun parti mill-Ftehim Interistituzzjonali dwar investigazzjonijiet interni mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) u mingħajr dewmien, għandha toħroġ id-dispożizzjonijiet adatti applikabbli għall-impjegati kollha tal-Aġenzija.
3. Id-deċiżjonijiet dwar il-finanzjament u l-ftehimiet ta’ implimentazzjoni u l-istrumenti li jirriżultaw minnhom għandhom jistipulaw espliċitament li l-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF jistgħu jwettqu, jekk meħtieġ, kontrolli fuq il-post fost dawk li jirċievu finanzjament mill-Aġenzija u l-aġenti responsabbli għall-allokazzjoni tiegħu.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 36
Azzjonijiet preparatorji
1. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-istabbiliment u l-operat inizjali tal-Aġenzija sakemm din tal-aħħar ikollha l-kapaċità operattiva biex timplimenta l-baġit proprju tagħha.
2. Għal dak il-fini, sakemm id-Direttur Eżekuttiv jassumi d-dmirijiet tiegħu wara l-ħatra tiegħu mill-Bord ta’ Tmexxija f’konformità mal-Artikolu 18, il-Kummissjoni tista’ tassenja numru limitat ta’ uffiċjali inkluż wieħed biex iwettaq il-funzjonijiet tad-Direttur Eżekuttiv, fuq bażi interim. Id-Direttur Eżekuttiv interim jista’ jiġi assenjat biss hekk kif jitlaqqa’ l-Bord ta’ Tmexxija, f’konformità mal-Artikolu 13(2).
Jekk id-Direttur Eżekuttiv interim ma jikkonformax mal-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament, il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jitlob lill-Kummissjoni biex tassenja Direttur Eżekuttiv interim ġdid.
3. Id-Direttur Eżekuttiv interim jista’ jawtorizza l-ħlasijiet kollha koperti mill-krediti pprovduti fil-baġit tal-Aġenzija, ladarba jkunu approvati mill-Bord ta’ Tmexxija u jista’ jikkonkludi kuntratti, inklużi kuntratti tal-persunal wara l-adozzjoni tat-tabella tal-persunal tal-Aġenzija. Jekk ikun ġustifikat, il-Bord ta’ Tmexxija jista’ jimponi restrizzjonijiet fuq is-setgħat tad-Direttur Eżekuttiv interim.
Artikolu 37
Parteċipazzjoni mill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u miżuri relatati mal-Eurodac
Skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-ftehimiet ta’ assoċjazzjoni tagħhom, għandhom isiru arranġamenti sabiex, fost l-oħrajn, jiġu speċifikati n-natura u l-ambitu tar-regoli dettaljati, għall-parteċipazzjoni mill-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen u miżuri relatati mal-Eurodac fil-ħidma tal-Aġenzija, inklużi dispożizzjonijiet dwar il-kontribuzzjonijiet finanzjarji, il-persunal u d-drittijiet għall-vot.
Artikolu 38
Dħul fis-seħħ u applikabbiltà
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Aġenzija għandha tassumi r-responsabbiltajiet tagħha stabbiliti fl-Artikoli 3 sa 9 mill-1 ta’ Diċembru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2011.