NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 404/2010
tal-10 ta’ Mejju 2010
li jimponi dazju provviżorju ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti roti tal-aluminju li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fit-13 ta’ Awwissu 2009, il-Kummissjoni ħabbret, b'avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-bidu ta' proċediment ta' anti-dumping fir-rigward ta' importazzjonijiet ġewwa l-Unjoni ta' ċerti roti tal-aluminju għall-użu fit-triq li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-pajjiż ikkonċernat” jew “ir-RPĊ”).
(2)
Il-proċedura bdiet minħabba lment li tressaq fit-30 ta' Ġunju 2009 mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Manifatturi tar-Roti (EUWA) (“il-kwerelant”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f'dan il-każ ta' aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti roti tal-aluminju. L-ilment kien fih evidenza ta’ dumping tal-prodott imsemmi, kif ukoll ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, u li tqieset biżżejjed sabiex tkun iġġustifikata l-bidu ta’ proċedura.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produtturi kwerelanti tal-Komunità, il-produtturi esportaturi fl-Unjoni, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-importaturi, l-operaturi tas-suq, l-utenti, il-fornituri u l-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati, u r-rappreżentanti tar-RPĊ dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-avviż ta’ bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha li gћamlu din it-talba u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex kellhom jinstemgħu, ingћataw seduta.
(5)
Minħabba l-għadd għoli ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, importaturi u produtturi tal-Unjoni, kien hemm ħsieb ta’ teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ bidu biex jiġu ddeterminati d-dumping u l-ħsara, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni kienx meħtieġ u jekk inhu hekk, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi, l-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni ntalbu jiddikjaraw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fin-notifika tal-bidu.
(6)
Total ta' 36 kumpanija jew gruppi ta' kumpaniji relatati (“gruppi”) fir-RPĊ ippreżentaw rwieħhom u pprovdew l-informazzjoni mitluba fi ħdan l-iskadenza stabbilita. Dawn is-36 kumpanija pproduċew u/jew esportaw il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni Ewropea waqt il-perjodu ta' investigazzjoni u esprimew ix-xewqa li jiġu inklużi fil-kampjun. Dawn tqiesu bħala kumpaniji li qegħdin jikkooperaw u tqiesu għall-inklużjoni fil-kampjun. Il-livell ta' kooperazzjoni mir-RPĊ, jiġifieri il-persentaġġ tal-esportazzjonijiet lejn l-UE mill-kumpaniji ta' kooperazzjoni Ċiniżi meta mqabbla mal-esportazzjonijiet kollha miċ-Ċina għall-UE, kien iktar minn 90 %.
(7)
Wara li kkonsultat il-partijiet ikkonċernati skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet, bi qbil mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet li jista' jiġi investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli filwaqt li titqies ukoll il-firxa ġeografika tal-kumpaniji jew il-gruppi li kkooperaw. Il-kampjun magħżul jikkonsisti minn erba' (gruppi ta') kumpaniji, li jirrappreżentaw 47 % tal-esportazzjonijiet lejn l-UE mis-36 kumpanija jew gruppi li kkooperaw, u madwar 43 % tal-esportazzjonijiet totali lejn l-UE mir-RPĊ. L-awtoritajiet tar-RPĊ u l-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża qablu fuq l-għażla tal-kampjun li għamlet il-Kummissjoni iżda talbu għall-inklużjoni ta' mill-inqas żewġ (gruppi ta') kumpaniji addizzjonali fil-kampjun. Madakollu, minħabba l-fatt li l-kampjun magħżul inizjalment jikkonsisti minn 20 kumpanija li jappartjenu għal erba' gruppi, kien deċiż li ma jistgħux jiżdiedu iktar kumpaniji billi dan ma jippermettix li jitkomplew l-investigazzjonijiet fi ħdan l-iskadenzi stipulati.
(8)
Ħames produtturi esportaturi fir-RPĊ, li ma ġewx inklużi fil-kampjun, talbu għal eżami individwali u pprovdew l-informazzjoni rilevanti fi żmien l-iskadenza stipulata, skont l-applikazzjoni tal-Artikoli 9(6) u 17(3) tar-Regolament bażiku. Madankollu, minħabba d-daqs tal-kampjun ta' erba' gruppi b'bosta kumpaniji involuti, il-Kummissjoni tikkonkludi, skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku, li l-ebda eżami individwali tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ li ma ġiex inkluż fil-kampjun ma jista' jiġi inkluż għax dan ikun ta' piż kbir wisq u ma jħallix li l-investigazzjoni titkompla fil-ħin previst.
(9)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ jitħallew iressqu talba għat-trattament ekonomiku tas-suq (“TES”) jew għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku, jekk dawn kienu jixtiequ, il-Kummissjoni bagħtet formoli tat-talba lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li għamlu talba bħal din u lill-awtoritajiet Ċiniżi.
(10)
In-Notifika ta' bidu ntbgħatet lil madwar 40 produtturi tal-Unjoni tar-roti tal-aluminju għall-użu tat-triq (ARWs). Intlaqgħu 17-il tweġiba. Ħames gruppi ta' kumpaniji ntużaw għall-kampjun u nstabu li kienu rappreżentattivi tal-produzzjoni totali tal-Unjoni mil-lat ta' volumi ta' bejgħ u produzzjoni fl-UE (iktar minn 75 %) kopertura ġeografika u tip ta' attività, jiġifieri bejgħ mill-Original Equipment Manufacturer (OEM) u bejgħ aftermarket (AM), ara l-premessa (1) et seq għal iktar dettalji. Għalkemm il-maġġoranza tal-bejgħ tal-produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun kien dirett għas-segment OEM, tnejn mill-produtturi inklużi fil-kampjun biegħu wkoll lis-segment AM. Ġew irrappreżentati fil-kampjun ukoll kumpaniji li ma ressqux ilmenti.
(11)
Waqt l-investigazzjoni, il-partijiet ressqu iktar argumenti dwar id-differenzi allegati bejn is-segmenti OEM u AM. Sabiex jinkiseb iktar tagħrif, ġie deċiż li jiġi estiż il-kampjun għal produttur addizzjonali (kbir) attiv fis-segment AM.
(12)
Il-kwerelenti talbu li isimhom jibqa' kunfidenzjali minħabba li beżgħu li jkollhom ritaljazzjoni minn xi konsumaturi jew kompetituri. Il-Kummissjoni kienet tal-fehma li tabilħaqq kien hemm possibilità sinifikanti ta' ritaljazzjoni u aċċettat li l-ismijiet m'għandhomx jinħarġu. Wara li ngħata l-bidu għall-investigazzjoni, il-kumpaniji kollha li kkooperaw qablu li jirrilaxxaw ismijiethom fil-kapaċità tagħhom bħala kooperaturi, iżda mhux, fejn applikabbli, fil-kapaċità tagħhom bħala kwerelanti.
(13)
In-Notifika ta' bidu ntbgħatet lil madwar 80 importatur/utent tal-ARWs. Intbagħtu 40 tweġiba minn kumpaniji li jirrappreżentaw madwar terz tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina. 12 minn dawn it-tweġibiet intbagħtu minn importaturi u l-bqija minn utenti importaturi. Ġew magħżula seba' kumpaniji għall-kampjun (ħames importaturi u żewġ utenti importaturi).
(14)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lil sitt produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun, lill-produtturi esportaturi fil-kampjun magħżul għar-RPĊ u lil dawk li talbu IT, lis-seba' importaturi magħżula fil-kampjun. Barra minn hekk, il-kwestjonarji ntbagħtu lil utenti u produtturi oħra li kkooperaw.
(15)
It-tweġibiet tal-kwestjonarju ntbgħatu mill-erba' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun u mill-ħames produtturi esportaturi Ċiniżi li talbu l-IT skont ir-Regolament 17(3) tar-Regolament bażiku. Waslu wkoll tweġibiet mis-sitt produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, minn tliet importaturi mhux relatati mal-produttur esportatur u minn disa' produtturi oħra tal-UE u 13-il utent. Waslu wkoll sottomissjonijiet mill-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża, u minn żewġ assoċjazzjonijiet ta' utenti.
(16)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset meħtieġ gћad-determinazzjoni provviżorja ta' dumping, għall-ћsara li rriżultat kif ukoll għall-interess tal-Unjoni u għamlet żjarat ta’ verifika fil-post fil-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Il-Ġermanja
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Ir-Repubblika Ċeka
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. L-Italja
-
Ronal group:
-
Ronal AG - L-Isvizzera
-
Ronal Polska Sp. z o.o.- Il-Polonja
-
Speedline s.r.l. - L-Italja
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanja
-
AEZ - Il-Ġermanja
-
Française de Roues S.A.S.V.- Franza
(b)
Il-produtturi li jesportaw u l-kumpaniji relatati fir-RPĊ
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Il-kumpaniji relatati fl-Unjoni
-
OZ Deutschland, Biberbach (Il-Ġermanja)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (L-Italja)
(d)
Il-kumpaniji relatati f'Singapor
-
OZ Asja
-
YHI Manufacturing
(e)
L-utenti
-
Renault - Franza
-
BMW - Il-Ġermanja
(17)
Minћabba l-ћtieġa li jiġi stabbilit valur normali gћall-produtturi esportaturi li jista’ ma jingћatalhomx it-TES, saret verifika sabiex jiġi stabbilit il-valur normali fuq bażi tad-dejta mit-Turkija bħala pajjiż analogu, fuq il-post tal-kumpanji li ġejjin:
(f)
Produtturi fit-Turkija
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(18)
L-investigazzjoni dwar dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' Lulju 2008 sat-30 ta' Ġunju 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew PI). L-eżaminazzjoni tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sat-tmiem il-PI (“il-perjodu meqjus”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(19)
Il-prodott ikkonċernat huwa ddefinit bħala roti tal-aluminju tal-vetturi bil-mutur tal-intestaturi NM 8701 sa 8705, bl-aċċessorji tagħhom jew mingħajrhom, kemm bit-tajers li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-prodott ikkonċernat”), kif ukoll mingħajrhom, li fil-preżent jaqgħu fl-ambitu tal-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50.
(20)
Il-prodott ikkonċernat huwa mibjugħ fl-Unjoni permezz ta' żewġ kanali ta' distribuzzjoni; lis-segment Original Equipment Manufacturer (OEM) u l-hekk imsejjaħ segment aftermarket (AM). Fis-segment OEM, il-manifatturi tal-karozzi jorganizzaw proċeduri ta' tenders għall-ARWs (madwar sentejn qabel it-tnedija ta' mudell ġdid ta' karozza) u huma involuti fil-proċess ta' żvilupp ta' rota ġdida b'isem id-ditta tagħhom. Kemm il-produtturi tal-Unjoni kif ukoll l-esportaturi Ċiniżi jikkompetu għall-istess offerti. Fis-settur AM, l-ARWs huma ddisinjati, żviluppati u mmarkati mill-produtturi tal-ARWs li mbagħad iridu jinbiegħu lill-bejjiegħa bil-grossa, il-bejjiegħa bl-imnut, il-kumpaniji tat-tuning, il-ħwienet fejn jissewwew il-karozzi, eċċ.
(21)
Esportatur iddikjara li l-ARWs maħsuba għas-segment OEM għandhom jiġu esklużi mill-firxa tal-prodott tal-proċedura minħabba li jitwaħħlu biss fuq karozzi ġodda filwaqt li l-ARWs maħsuba għas-segment AM huma magħmula biex jissostitwixxu r-rota OEM tul il-ħajja tal-mudell tal-karozza. L-argument jikkontradixxi lilu nnifsu għaliex jikkonferma li “AM ARWs” huma magħmula biex jitwaħħlu bl-istess mod u jagħtu l-istess prestazzjoni bħall-“OEM ARWs”. Fil-fatt l-“AM ARWs” jistgħu jiġu prodotti minn proċessi ta' produzzjoni differenti (3) fid-dijametri u fil-piżijiet kollha, bit-tipi differenti kollha ta' rfinar, eċċ. Id-differenza bejn l-“OEM ARWs” u l-“AM ARWs” tirrigwarda biss il-kanali differenti ta' distribuzzjoni li jirriżultaw fl-involviment tal-industrija tal-karozzi fil-proċess ta' żviluppar u ddisinjar tar-rota. Ġie ddikjarat li l-iffissar tal-prezzijiet tal-“OEM ARWs” u tal-“AM ARWs” huma differenti, b'tal-ewwel marbut mal-prezz tal-London Metal Exchange (LME) li dejjem jinbidel. Tabilħaqq, il-fabbrikanti tal-karozzi jużaw l-hekk imsejħa formola ta' prezzijiet ta' bażi żero (zero-base). Din tikkonsisti minn tliet elementi: (1) il-prezz tal-aluminju (varjabbli, marbut mal-LME), (2) spejjeż ta' trasformazzjoni b'valur miżjud, u (3) primjum ta' kwalità fiss. Il-metodu tal-iffissar tal-prezzijiet huwa adattat għall-ħtiġijiet tal-industrija tal-karozzi, iżda l-komponenti tal-kost kemm tal-“OEM ARWs” kif ukoll tal-“AM ARWs” huma l-istess.
(22)
B'konsegwenza ta' dan, għalkemm l-“OEM ARWs” u l-“AM ARWs” għandhom kanali differenti ta' distribuzzjoni huma jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi u huma interkambjabbli. Għalhekk jitqiesu li jikkostitwixxu prodott wieħed u omoġenju. Barra minn hekk, l-ARWs jinbiegħu u jiġu importati miċ-Ċina fi kwantitajiet sinifikanti permezz taż-żewġ kanali ta' bejgħ. Fid-dawl ta' dawn is-sejbiet, huwa konkluż provviżorjament li l-esklużjoni tal-“OEM ARWs” mill-firxa tal-prodott tal-investigazzjoni mhijiex mixtieqa.
(23)
Parti interessata talbet li r-roti għall-go-karts għandhom jiġu esklużi billi l-go-karts jaqgħu barra mill-intestaturi tan-NM 8701 sa 8705. Madankollu, il-parti naqset milli turi b'mod konklużiv li l-go-karts ma jistgħux jiġu inklużi fl-intestaturi NM imsemmija hawn fuq; għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata provviżorjament.
(24)
L-istess parti talbet li r-roti għall-vetturi all-terrain (ATVs) għandhom jiġu esklużi wkoll mill-firxa tal-prodott, minħabba li dawk ir-roti huma bażikament differenti mir-roti manifatturati għal vetturi bil-mutur oħra. Minkejja dan, ċerti ATVs jistgħu jiġu kklassifikati taħt l-intestaturi tan-NM 8701 sa 8705 u għalhekk ir-roti tagħhom jaqgħu fi ħdan id-definizzjoni tal-prodott tal-investigazzjoni. Bħala konsegwenza, din it-talba ġiet irrifjutata provviżorjament.
2. Il-prodott simili
(25)
Il-prodott ikkonċernat u r-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq prodotti u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u fis-suq domestiku tat-Turkija, li serva b'mod provviżorju bħala pajjiż analogu, kif ukoll roti tal-aluminju għall-użu fit-triq prodotti u mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi u użi bażiċi, fiżiċi, kimiċi u tekniċi. Għalhekk dawn il-prodotti jitqiesu provviżorjament bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. It-Trattament tal-Ekonomija tas-Suq
(26)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet ta’ anti-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li ssodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u gћall-finijiet ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stipulati hawn taћt f’forma mqassra:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jsiru b'reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr indħil sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri fis-suq;
-
L-intrapriżi jkollhom sett wieћed ċar ta' rekords ta' kontabilità bażika li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont standards internazzjonali ta’ kontabilità (IAS) u li huma applikati gћall-gћanijiet kollha;
-
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-Falliment u l-Proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza ġuridika; kif ukoll
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rati tas-suq.
(27)
Fl-investigazzjoni attwali, il-gruppi kollha ta' esportaturi fil-kampjun talbu TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formula ta' talba tat-TES qabel ma skada ż-żmien preskritt:
(28)
Għall-gruppi kollha ta' esportaturi inklużi fil-kampjun, il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li qieset li kienet meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni li tressqet fit-talba għat-TES fl-uffiċċji tal-gruppi kkonċernati.
(29)
L-investigazzjoni żvelat li t-TES ma setax jingħata lil ħadd mill-erba' gruppi ta' kumpaniji Ċiniżi billi ħadd minnhom ma ssodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku, għar-raġunijiet li ġejjin.
Kriterju 1
(30)
Il-gruppi ta' esportaturi inklużi fil-kampjun ma setgħux juru li jissodisfaw il-Kriterju 1 minħabba l-indħil tal-Istat fid-deċiżjonijiet li jikkonċernaw il-materja prima prinċipali (l-aluminju).
(31)
Tabilħaqq, fil-gruppi kollha inklużi fil-kampjun, jidher li l-maġġoranza l-kbira ta' aluminju li ntuża għall-produzzjoni tar-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq jinxtara fis-suq domestiku Ċiniż fuq bażi ta' kuntratti fit-tul. Il-prezzijiet huma bbażati fuq kwotazzjonijiet ta' almuniju primarju fuq is-swieq ta' provvista immedjati b'żieda ta' ħlas ta' trasformazzjoni (u fil-każ ta' kumpanija minnhom ukoll fuq ix-Shanghai Futures Exchange (SHFE)). F'dan ir-rigward, irid jiġi enfasizzat li l-kwotazzjoni fis-swieq ta' provvista immedjati jaħdmu f'parallel mal-SHFE.
(32)
F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li l-Istat Ċiniż għandu rwol ewlieni fl-iffissar tal-prezzijiet tal-aluminju primarju u l-ħin kollu jindaħal fis-suq permezz ta' għadd ta' strumenti.
(33)
L-ewwel nett, l-aluminju primarju għall-esportazzjoni huwa suġġett għal 17 % VAT (filwaqt li l-VAT fuq l-esportazzjonijiet tal-oġġetti kompluti jiġi rimborżat) b'żieda ta' 15 % taxxa ta' esportazzjoni.
(34)
It-tieni nett, l-Istat jindaħal fil-mekkaniżmi tal-issettjar tal-prezzijiet fix-Shanghai Futures Exchange (SHFE) li hija aġenzija ta' skambju rriżervata għal kumpaniji rreġistrati fiċ-Ċina u għaċ-ċittadini Ċiniżi. Dan l-indħil tal-Istat fil-mekkaniżmi tal-iffissar tal-prezzijiet fl-SHFE huwa marbut mal-pożizzjoni tiegħu kemm bħala bejjiegħ tal-aluminju primarju kif ukoll bħala xerrej permezz tal-Aġenzija tar-Riżerva tal-Istat u korpi statali oħrajn. Barra minn hekk, l-Istat jiffissa l-limiti tal-prezzijiet ta’ kuljum permezz tar-regoli tax-SHFE li ġew approvati mir-Regolatur tal-Istat u l-Kummissjoni Regolatorja tas-Sigurtajiet taċ-Ċina (China Securities Regulatory Commission - CSRC).
(35)
Eżempju ieħor ta' ndħil mill-Istat huwa l-pakkett reċenti ta' stimolu tal-Gvern Ċiniż li jimmira li jillimita l-effetti tal-kriżi ekonomika. Fl-aħħar tal-2008, l-Aġenzija tar-Riżerva tal-Istat niedet skema biex tixtri l-aluminju minn funderiji biex tgħin l-operazzjonijiet tagħhom hekk kif il-kriżi ekonomika naqqset id-domanda. Dak ix-xiri mirfud mill-Istat assorba 'l biċċa l-kbira tal-istokkijiet fis-suq domestiku, li għolla l-prezzijiet waqt l-ewwel nofs tal-2009.
(36)
Dan tqies bħala fattur bażiku tal-indħil tal-Istat fid-deċiżjonijiet tad-ditti fir-rigward tal-materji primi. Tabilħaqq, is-sistema attwali Ċiniża ta' dazji għolja ta' esportazzjoni u nuqqas ta' rimborż tal-VAT għall-esportazzjoni tal-aluminju primarju u materji primi oħra, flimkien mat-taxxi ta' esportazzjoni u rimborż tal-VAT fuq l-esportazzjonijiet tal-prodott iktar 'l isfel fil-katina tal-produzzjoni fl-SHFE, essenzjalment waslet għal sitwazzjoni fejn il-prezzijiet tal-aluminju Ċiniżi se jkomplu jkunu riżultat ta' interventi min-naħa tal-Istat. Dan wassal għal sitwazzjoni li, storikament, il-prezzijiet fl-LME ddiversifikaw b'mod sinifikanti minn dawk fis-suq Ċiniż (4). Bejn nofs l-2005 u l-aħħar tal-2008. Il-prezzijiet tal-LME kienu sinifikament ogħla meta mqabbla mas-swieq Ċiniżi, u dan jefasizza n-nuqqas ta' kwalunkwe arbitraġġ bis-sens bejn is-swieq Ċiniżi u s-swieq fil-bqija tad-dinja.
(37)
Għalhekk id-distorsjonijiet multipli kkawżati mill-Istat fil-prezzijiet primarji tal-aluminju Ċiniżi affettwaw id-deċiżjonijiet tal-produtturi Ċiniżi tar-roti tal-aluminju meta jinxtraw il-materji primi. Barra minn hekk, dawn igawdu minn vantaġġ minn dawn id-distorsjonijiet, fis-sens li normalment jixtru mis-suq Ċiniż minn fornituri lokali li jużaw prezzijiet mis-swieq ta' provvista immedjati (jew l-SHFE) bħala punt ta' riferiment iżda jistgħu jixtru wkoll ċerti kwantitajiet bi prezzijiet tal-LME meta l-prezzijiet fis-suq Ċiniż huwa għola b'riżultat tal-interventi tal-Istat.
(38)
Barra minn hekk, minbarra s-sitwazzjoni ġenerali deskritta hawn fuq, tliet gruppi oħra ma jissodisfawx xi rekwiżiti oħra tal-Kriterju 1 minħabba ndħil sinifikanti tal-Istat fir-rigward ta' deċiżjonijiet kummerċjali importanti. Għal wieħed mill-gruppi, kumpanija tal-Istat għandha drittijiet ta' veto li huma sproporżjonati mal-ishma tagħha fi tnejn mill-kumpaniji tagħha fuq ċerti deċiżjonijiet ewlenin. Għal bosta mill-kumpaniji ta' grupp ieħor, xi deċiżjonijiet ewlenin huma suġġetti għal indħil sinifikanti Barra minn hekk, minkejja l-asserzjoni tal-kumpaniji għal kuntrarju, l-investigazzjoni żvelat li d-Dipartiment Statali tax-xogħol lokali għandu drittijiet għall-veto fejn jikkonċerna l-impieg tal-ħaddiema fi tnejn minn dawn il-kumpaniji. Fl-aħħar nett, fil-każ tat-tielet grupp, il-familja li tikkontrolla l-grupp għandha rabtiet mal-partit li qed jiggverna u waħda mill-kumpaniji li tappartjeni għall-grupp hija soġġetta għal indħil sinifikanti mill-Istat għal ċerti deċiżjonijiet importanti minħabba li d-direttur li jirrappreżenta l-kwota statali għandu d-dritt tal-veto fuq id-deċiżjonijiet fundamentali tal-kumpanija.
Kriterju 2
(39)
Għal grupp minnhom, hemm ksur ċar tal-prinċipji bażiċi tal-verifika fil-kumpaniji kollha tiegħu. B'mod partikolari l-IAS 1 (Preżentazzjoni ta' Rapporti Finanzjarji), l-IAS 12 (Taxxi fuq id-dħul) u l-IAS 16 (Propjetà, Impjanti u Tagħmir) ma ġewx rispettati. Għalhekk huwa kkunsidrat li l-kontijiet ma tħejjewx u ma ġewx vverifikati skont l-istandards nazzjonali tal-kontabilità. Għal grupp ieħor is-servizzi tal-Kummissjoni sabu nuqqas ta' konformità mal-IAS 1 u l-IAS 31.
Kriterju 3
(40)
Għal grupp minnhom, hemm distorsjonijiet ċari marbuta mad-drittijiet għall-użu tal-art u l-akkwist tal-assi fissi għal diversi kumpaniji u l-biċċa l-kbira tal-kumpaniji li jagħmlu parti mill-grupp ibbenefikaw minn reġimi ta' taxxa preferenzjali, rifużjonijiet ta' taxxa u sussidji li jikkostitwixxu distorsjonijiet ġejjin mis-sistema ekonomika mhux tas-suq. Dawn id-distorsjonijiet kienu sinifikanti, meta mkejla pereżempju f'termini ta' fatturat.
(41)
Tliet kumpaniji minn grupp ieħor inkluż , bbenefikaw minn reġimi ta' taxxa preferenzjali li jikkostitwixxu distorsjonijiet ġejjin minn sistema ekonomika mhux tas-suq. Dawn id-distorsjonijiet jistgħu jitqiesu sinifikanti, imkejla pereżempju f'termini ta' fatturat.
(42)
Jidher ukoll li tnejn mill-kumpaniji ta' grupp ieħor ma jikkonformawx mal-Kriterju 3. L-ewwel waħda ħallset id-dritt għall-użu tal-art b'dewmien twil wara d-data ta' skadenza, mingħajr ma ġarrbet l-ebda penali, minkejja l-fatt li l-penali ġew iddikjarati b'mod ċar fil-kuntratt. Dan fisser appoġġ dirett mill-Istat (li fl-aħħar mill-aħħar huwa s-sid tal-art) fil-fażi tal-bidu tal-kumpanija. It-tieni kumpanija ġiet stabbilita wara x-xiri tal-assi ta' produttur statali tar-roti tal-aluminju f'kundizzjonijiet li mhumiex tas-suq li wasslu biex tawh vantaġġ mhux mistħoqq fil-fażi inizjali tal-ħajja tal-kumpanija.
(43)
Grupp ieħor qal li x-xiri tal-assi minn produttur statali twettaq f'kundizzjonijiet ta' suq. Minkejja dan, il-parti naqset milli turi li l-operazzjoni kollha tista' titqies bħala ħielsa mid-distorsjonijiet trasferiti mis-sistema ekonomika mhux tas-suq preċedenti.
(44)
Finalment, kumpaniji li jagħmlu parti minn grupp ieħor gawdew minn eżenzjonijiet ta' taxxa sinifikanti u appoġġ finanzjarju li kellu impatt sinifikanti fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom, meta mkejjel pereżempju f'termini ta' fatturat.
(45)
Il-Kummissjoni kixfet uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-gruppi esportaturi kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet tar-RPĊ, il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u lill-kwerelant. Huma ngħataw opportunità wkoll biex iressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu seduta jekk kien hemm raġunijiet partikolari sabiex jinstemgħu.
(46)
Kien hemm grupp li kkontesta l-fatt li l-Kummissjoni naqset milli tiddeċiedi fuq it-TES fi żmien l-iskadenza ta' tliet xhur stabbilita fir-Regolament bażiku, u ddikjara li l-esportaturi kienu ħadu l-passi kollha meħtieġa qabel din l-iskadenza biex il-Kummissjoni tkun tista' ssir taf x'effett id-deċiżjoni tagħha dwar dak l-istatus jista' jkollha fuq il-kalkolu tal-marġni tad-dumping. Fi kliem ieħor, huwa ddikjarat li t-TES għandu jiġi evalwat fi żmien tliet xhur meta t-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-anti-dumping jiġu pprovduti fi żmien dik l-iskadenza. Altrimenti, hemm ir-riskju li l-informazzjoni pprovduta fil-kwestjonarju tal-anti-dumping jista' jkollha impatt fuq id-deċiżjoni biex jingħata t-TES.
(47)
Madankollu, fiċ-ċirkostanzi tal-każ preżenti, għandu jiġi enfasizzat li ma setgħetx tittieħed deċiżjoni dwar it-TES fl-iskadenza ta' tliet xhur għaliex ħafna mill-informazzjoni dwar it-TES inġabret waqt iż-żjajjar ta' verifika li spiċċaw wara l-iskadenza ta' tliet xhur. Fi kwalunkwe każ, kif ġie spjegat iktar 'il fuq, id-deċiżjoni li jiġi rrifjutat TES lill-gruppi esportaturi inklużi fil-kampjun ġiet ibbażata esklussivament fuq evalwazzjoni bir-reqqa tal-ħames kriterji tat-TES stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-regolament bażiku.
(48)
B'rabta mal-Kriterju 1 ġie ddikjarat li tabilħaqq hemm arbitraġġ bejn is-swieq Ċiniżi u l-LME għaliex kien hemm xi esportazzjonijiet żgħar ta' aluminju lejn u miċ-Ċina waqt il-Perjodu ta' Investigazzjoni. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat minħabba d-diverġenzi tal-livelli tal-prezzijiet bejn is-swieq Ċiniżi u l-LME.
(49)
Tqajmu għadd ta' kwistjonijet fir-rigward tal-Kriterju 2 dwar xi inkompatibilitajiet mal-IAS differenti li nstabu mill-Kummissjoni fil-kontijiet ta' żewġ kumpaniji. Madankollu, ma kien hemm xejn fl-argumenti li tressqu li jippermetti l-konklużjoni li ż-żewġ kumpaniji għandhom sett ċar ta' rekords ta' kontabilità li ġew ivverifikati skont l-Istandards Internazzjonali tal-Kontabilità.
(50)
Fir-rigward tal-Kriterju 3 tressqu diversi argumenti. L-ewwel nett ġie ddikjarat li l-impatt tal-appoġġ finanzjarju, id-drittijiet tal-art u vantaġġi oħra bħall-eżenzjonijiet tat-taxxa ma kkawżawx distorsjonijiet sinifikanti fuq il-qagħda finanzjarja tal-kumpaniji. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat billi l-impatt ta' dawk l-iskemi huwa sinifikanti jekk jitkejjel f'termini ta' fatturat.
(51)
Ġie nnutat ukoll li għadd ta' skemi ta' appoġġ u vantaġġi fiskali ma kinux speċifiċi għall-kumpaniji u għalhekk, ma jistax jitqies li huma riżultat ta' effett ta' trasferiment minn sistema ekonomika mhux tas-suq. F'dan ir-rigward, għandu jkun enfasizzat li l-analiżi tat-TES tirrigwarda l-indħil mill-Istat kemm jekk għal kumpanija speċifika kif ukoll ġenerali. Fi kwalunkwe każ, il-bażi fattwali tal-allegazzjoni hija inkorretta. Tabilħaqq, il-vantaġġi li gawdew il-kumpaniji fil-każ preżenti jistgħu jitqiesu bħala speċifiċi għall-kumpaniji minħabba li kollha huma mmirati għal ċerti tip ta' kumpaniji: eż.: tkun kumpanija barranija, tkun stabbilita f'żona speċifika u li wettqet negozjati ad hoc mal-awtoritajiet lokali biex tirċievi s-sussidji, tixtri tagħmir domestiku, taġġorna t-teknoloġija, tipparteċipa fil-fieri, tagħmel investiment fir-riċerka u l-iżvilupp eċċ.
(52)
Finalment, tqajmet il-kwistjoni li l-eżenzjonijiet tat-taxxa u t-tnaqqis għall-kumpaniji barranin li daħlu fis-seħħ fl-2005 ma jikkostitwixxux distorsjoni ttrasferita minn sistema ekonomika mhux tas-suq. Din l-interpretazzjoni ma tistax tiġi aċċettata. Tabilħaqq, il-Kriterju 3 ma jirreferix għal azzjonijiet limitati fiż-żmien (sal-1998 meta ċ-Ċina bdiet tapplika r-regoli tal-Ekonomija tas-Suq) jew fl-ambitu tagħhom, iżda għal azzjonijiet li jimplikaw l-involviment tal-Istat fid-definizzjoni tal-ambjent tan-negozju permezz ta' miżuri li huma tipiċi ta' ekonomija mhux tas-suq, bħal rati ta' taxxa diskriminatorji.
(53)
Fuq il-bażi ta’ dak li ngħad aktar 'il fuq, l-ebda waħda mill-kumpaniji tar-RPĊ li kienu talbu TES ma setgħu juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament Bażiku. Għalhekk, tqies li t-TES għandu jiġi rrifjutat għal dawn il-kumpaniji kollha. Il-Kumitat Konsultattiv ġie kkonsultat u ma oġġezzjonax għal dawn konklużjonijiet.
2. Trattament Individwali
(54)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, qed jiġi stabbilit dazju mal-pajjiż kollu, jekk hemm, gћal dawk il-pajjiżi li jaqgћu taћt l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, ћlief gћal dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru, skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, li l-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjonijiet tagћhom kif ukoll il-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgћ huma determinati b’mod ħieles, li r-rati tal-kambju jsiru skont ir-rati tas-suq, u li kwalunkwe ndћil mill-Istat ma jkunx tali li jippermetti l-kontravenzjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi jingћataw rati differenti ta’ dazju.
(55)
Il-gruppi ta' esportaturi kollha li talbu t-TES talbu ukoll it-trattament individwali f’każ li ma jingħatawx it-TES. Fuq il-bażi tat-tagħrif disponibbli, ġie stabbilit b’mod provviżorju li tnejn mill-erba' kumpaniji fir-RPĊ issodisfaw ir-rekwiżiti kollha għat-trattament individwali. Żewġ gruppi inklużi fil-kampjun ġew imċaħħda mit-trattament individwali. Tabilħaqq, l-indħil tal-Istat fis-CITIC Dicastal and Baoding huwa tali li jippermetti li wieħed jevita l-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati differenti ta' dazju b'mod partikolari jekk wieħed iqis il-fatt li dawn iż-żewġ gruppi għandhom żewġ intrapriżi konġunti komuni li qed jipproduċu l-prodott ikkonċernat.
(56)
Mill-erba' gruppi esportaturi inklużi fil-kampjun fir-RPĊ, għandu jiġi approvat eżami individwali lill-gruppi li ġejjin:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valur normali
3.1. Għażla ta' pajjiż analogu
(57)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali gћall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx it-TES, gћandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali kompost f’pajjiż analogu.
(58)
Fl-avviż ta’ bidu, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagћha li tuża lit-Turkija bћala pajjiż analogu xieraq bil-għan li tistabbilixxi l-valur normali, u l-partijiet interessati ġew mistiedna sabiex jikkummentaw dwar dan.
(59)
Esportatur wieħed biss oġġezzjona għal din l-għażla u ppropona lill-Malasja bħala pajjiż alternattiv iżda ddikjara fi stadju iktar tard li l-kumpaniji tal-Malasja ma kinux lesti jikkooperaw mal-Kummissjoni..
(60)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk it-Turkija kinitx għażla raġonevoli ta’ pajjiż analogu. Ġie konkluż li t-Turkija, b'ħames produtturi nazzjonali u importazzjonijiet sinifikanti minn pajjiżi terzi huwa suq b'livell għoli ta' kompetizzjoni. Barra minn hekk, ma kien hemm l-ebda differenza sinifikanti fil-proċess ta' produzzjoni bejn il-produtturi fit-Turkija u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Fir-rigward ta' dan ta' hawn fuq, l-investigazzjoni ma wriet l-ebda raġuni għaliex it-Turkija ma kinitx adattata għall-għan biex jiġi stabbilit valur normali. Barra minn hekk, il-produtturi Torok ibiegħu tipi ta' prodotti komparabbli għal dawk esportati mir-RPĊ.
(61)
Żewġ produtturi fit-Turkija wieġbu għall-kwestjonarju mibgħut lill-produtturi kollha tar-roti tal-aluminju fit-Turkija.
(62)
Id-dejta ppreżentata fit-tweġibiet tal-produtturi Torok li kkooperaw kienet verifikata fuq il-post u nstabet li kienet informazzjoni affidabbli li fuqha seta' jiġi bbażat il-valur normali.
(63)
Għalhekk huwa provviżorjament konkluż li t-Turkija hija pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3.1. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(64)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni vverifikata li ġiet provduta mill-produttur fil-pajjiż analogu kif stabbilit hawn taħt:
(65)
Il-prodott ikkonċernat inbiegħ fi kwantitajiet rappreżentattivi fuq is-suq domestiku Tork.
(66)
Il-Kummissjoni investigat jekk il-bejgħ domestiku jistax jitqies li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(67)
Meta l-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew iktar mill-ispiża kkalkulata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju bil-piż differenzjat ta’ dak it-tip kien daqs jew iktar mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv. Dan il-prezz ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dan it-tip matul il-PI, kien jew ma kienx bi profitt dan il-bejgħ.
(68)
Meta l-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dan it-tip kien inqas mill-kost ta’ produzzjoni, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja differenzjata ta’ bejgħ bi profitt ta’ dak it-tip biss.
(69)
Għal tip wieħed biss fejn ma jkun sar l-ebda bejgħ bi profitt, il-valur normali ġie bbażat fuq l-ispejjeż ta' manifattura tat-tip tal-prodott mibjugħ fis-suq domestiku, biż-żieda ta' spejjeż ta' bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A costs”) u valur raġonevoli għal profitt fuq is-suq domestiku.
(70)
Finalment, għal għadd limitat ta' tipi ta' prodotti, il-valur normali ġie kkalkulat fuq il-bażi ta' valur normali għal tipi komparabbli ta' prodotti b'xi adattar għal differenzi fiżiċi.
3.2. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni
(71)
Fil-każijiet kollha fejn il-prodott ikkonċernat ġie esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri abbażi tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni effettivament imħallsa jew dovuti.
(72)
F'każijiet fejn il-bejgħ sar permezz ta' importatur relatat jew operatur tas-suq, il-prezzijiet ta' esportazzjoni ġew iffissati skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezzijiet ta' bejgħ mill-ġdid ta' dak l-importatur relatat/l-importatur għall-ewwel konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Saru aġġustamenti għall-ispejjeż kollha li kien hemm bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid inkluż il-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi, u l-profitt. Fir-rigward tal-marġni ta' profitt, il-profitt li jkun sar minn importatur/operatur tas-suq mhux relatat mill-prodott ikkonċernat intuża minħabba li l-profitt effettiv tal-importatur/operatur tas-suq ma tqiesx affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produtturi esportaturi u l-importatur/operatur tas-suq relatat.
3.3. Tqabbil
(73)
Il-valur normali u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ kif joħorġu mill-fabbrika. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(74)
It-tqabbil tal-prezzijiet bejn ir-roti esportati mir-RPĊ u dawk mibjugħa fis-suq Tork mill-produtturi Torok li kkooperaw sar billi saret distinzjoni bejn il-bejgħ għall-OEMs u l-bejgħ li sar fl-aftermarket.
(75)
Barra minn dan ta' hawn fuq, saru aġġustamenti xierqa dwar it-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tat-tqandil u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, it-tassazzjoni indiretta u l-ispejjeż bankarji fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, eżatti u appoġġjati b’evidenza vverifikata.
4. Il-marġnijiet ta' dumping
4.1. Gћall-produtturi esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun u li ngћataw IT
(76)
Għaż-żewġ kumpaniji inklużi fil-kampjun li ngħataw l-IT, il-marġnijiet tad-dumping ġew stabbiliti billi tqabbel il-medja tal-valur normali b'piż differenzjat stabbilit għall-produtturi Torok li kkooperaw bis-sħiħ mal-medja ta' kull prezz ta' esportazzjoni b'piż differenzjat għall-Unjoni, kif previst fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku.
(77)
Il-marġnijiet tad-dumping espressi bħala persentaġġ tal-prezz ta’ importazzjoni fil-fruntiera tal-Unjoni Ewropea, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Il-Marġni ta' Dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
61,8 %
4.2. Gћall-produtturi esportaturi li jikkooperaw l-oћra kollha
(78)
Il-marġni tad-dumping għall-kumpaniji inklużi fil-kampjun li ma ngħatawx it-TES jew l-IT u għall-kumpaniji li kkooperaw iżda li ma kinux inklużi fil-kampjun kien ikkalkulat bħala l-medja ta' piż differenzjat tar-riżultati tal-kumpaniji kollha inklużi fil-kampjun. Għaż-żewġ kumpaniji li ma ngħatawx it-TES jew l-IT il-kalkoli saru fl-istess mod kif deskritt fil-paragrafu 76. Dan il-marġni ta’ dumping espress bħal perċentwal tal-prezz nett ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni Ewropea, mingħajr dazju mħallas huwa ta’ 48,7 %.
4.3. Gћall-produtturi esportaturi l-oћra kollha
(79)
Billi l-kooperazzjoni mir-RPĊ kienet għolja ħafna, il-marġni tad-dumping mal-pajjiż kollu applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ kien ikkalkulat bl-użu tal-ogħla marġni ta' dumping stabbilit fuq il-bażi ta' tranżazzjonijiet li saru minn produttur esportatur li kkoopera. Dan il-marġni ta’ dumping espress bħala perċentwal tal-prezz ta' importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni Ewropea, mingħajr dazju mħallas huwa ta’ 69,3 %.
D. DANNU
1. Produzzjoni tal-Unjoni
(80)
L-ARWs huma prodotti minn madwar 30 kumpanija, li jinsabu f'bosta pajjiżi tal-UE. Il-kumpaniji li appoġġjaw l-ilment u kkooperaw fl-investigazzjoni irrappreżentaw iktar minn 85% tal-produzzjoni totali tal-Unjoni fil-PI.
(81)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni u l-appoġġ għall-investigazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni kollha disponibbli, inkluż informazzjoni pprovduta fl-ilment, dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara t-tnedija tal-investigazzjoni, l-informazzjoni miksuba mill-produtturi inklużi fil-kampjun, u produtturi oħra li kkooperaw. Din l-informazzjoni ppermettiet li tiġi kkonfermata l-eżistenza u l-livell ta' produzzjoni anke ta' dawk il-produtturi li ma kkooperawx fl-investigazzjoni.
(82)
Produttur inkluż fil-kampjun instab li importa u reġa' biegħ il-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni mir-RPĊ. Madankollu, bi tqabbil mal-bejgħ totali tiegħu, l-importazzjonijiet baqgħu marġinali u ma jaffettwawx il-kwalifika tiegħu bħala produttur tal-Unjoni.
2. Konsum tal-Unjoni
(83)
Waqt il-perjodu meqjus il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej.
Konsum tal-Unjoni
2006
2007
2008
PI
Unitajiet (f'000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indiċi 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Il-konsum tal-Unjoni (5) ġie stabbilit billi żdiedu l-importazzjonijiet ibbażati fuq id-dejta tal-Eurostat għall-bejgħ tal-UE mill-produtturi tal-Unjoni. L-importazzjonijiet tal-ARWs ġew koperti b'żewġ ex kodiċi NM li jinkludu wkoll prodotti oħra. Sabiex tiġi evalwata l-parti tal-ARWs taħt kull kodiċi NM, is-sehem tagħhom impurtat taħt il-kodiċi NM 8708 70 10 u 8708 70 50 ġie stabbilit pajjiż pajjiż fuq bażi tal-metodoloġija suġġerita fl-ilment. Hekk kif l-importazzjonijiet ġew irreġistrati permezz tal-piż, il-konverżjoni fl-unitajiet sar ukoll b'referenza għall-metodoloġija ssuġġerita fl-ilment (li tuża l-piż medju għal kull unità). Din id-dejta ġiet iċċekkjata u kkonfermata bid-dejta fornuta mill-esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun. Il-kunsinni tal-UE ġew ikkalkulati billi żdiedu dawk li saru mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma' dawk li saru minn produtturi oħra (id-dejta miġbura qabel il-ftuħ tal-inkjesta, miksuba mill-ilment, ċerti stimi li saru fuq il-bażi ta' dejta ta' produtturi inklużi fil-kampjun).
(85)
Kollox ma' kollox, il-konsum naqas bi 15,5 % fuq il-perjodu meqjus iżda segwiet andament irregolari, bi tnaqqis kbir ta' 15,1 % bejn l-2008 u l-PI. Dan żdied minn 58,6 miljun unità fl-2006, għal 62,4 miljun unità fl-2007 u mbagħad niżel għal 58,3 miljun unità fl-2008 u għal 49,5 % miljun unità fil-PI.
3. L-importazzjonijiet mir-RPĊ
3.1. Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat
(86)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet mir-RPĊ bħala volum u bħala sehem mis-suq kienet kif ġej:
Volumi ta' importazzjoni f'unitajiet 000
2006
2007
2008
PI
RPĊ
3 703
5 144
5 809
6 137
Indiċi 2006 = 100
100
139
157
166
Is-sehem mis-Suq (%)
6,3
8,2
10
12,4
Sors: L-Eurostat u d-dejta tal-bejgħ tal-Unjoni tal-produtturi tal-Unjoni.
(87)
Il-volum tal-importazzjoni Ċiniżi żdiedu minn 3,7 miljun unità fl-2006, għal 5,1 miljun unità fl-2007, 5,8 miljun unità fl-2008 u 6,1 miljun unità fl-IP. Għalhekk żdied iktar minn 66 % bejn l-2006 u l-PI.
(88)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi rdoppja. Dan żdied minn 6,3 % fl-2006, għal 8,2 % fl-2007, għal 10 % fl-2008 u 12,4 % fil-PI. Kollox ma' kollox, l-importazzjonijiet Ċiniżi kisbu 6,1 punti perċentwali tas-sehem tas-suq tul il-perjodu meqjus.
3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet
(89)
It-tabella ta' hawn taħt tqabbel il-medja prezzijiet Ċiniżi għall-importazzjoni (bbażata fuq l-Eurostat billi l-kwestjonarji tal-esportaturi jirrelataw biss għall-PI iżda mhux għas-snin preċedenti) mal-medja tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
Euro/unità
2006
2007
2008
PI
Iċ-Ċina
34,7
33,5
31,4
31,9
Proddutturi tal-UE inklużi fil-kampjun
49,7
49,7
48
46,5
Differenzjali
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Il-medja tal-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ waqgħet kontinwament bejn l-2006 u l-2008 b'9,5 % u mbagħad telgħu ftit fil-PI b'0,5 %. Matul il-perjodu meqjus, dawn il-prezzijiet naqsu bi 8 %.
(91)
Fuq il-bażi ta' dan it-tqabbil fil-prezzijiet, jista' jiġi konkluż li l-prezzijiet Ċiniżi ta' importazzjoni, f'termini kumplessivi, kienu b'mod kontinwu u b'mod sinifikanti inqas mill-prezzijiet tal-produtturi tul il-perjodu kkunsidrat, li sforza lil dawn tal-aħħar li jnaqqsu sew il-prezzijiet tagħhom.
3.3. Twaqqigħ tal-prezz
3.3.1. Kummenti ġenerali
(92)
Il-każ attwali hu kkaratterizzat mill-qasma segmentali f'żewġ kanali ta' distribuzzjoni, jiġifieri s-segment OEM u dak AM. Barra minn hekk, il-biċċa l-kbira tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni tikkonċentra fuq is-segment OEM, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi huma diretti prinċipalment għas-segment AM (madwar 70 % tal-importazzjonijiet mir-RPĊ). Għaldaqstant, hemm nuqqas ta' simetrija fid-direzzjoni segmentali tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fuq naħa u l-importazzjonijiet Ċiniżi fuq in-naħa l-oħra.
3.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(93)
Sar tqabbil tal-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni bejn il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun u l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun kienu dawk lil konsumaturi indipendenti, aġġustati fejn meħtieġ għal livell ex-works, jiġifieri esklużi l-ispejjeż tal-merkanzija fl-Unjoni u wara li jitnaqqsu l-iskonti u r-rifużjonijiet.
(94)
Dawn il-prezzijiet tqabblu mal-prezzijiet mitluba mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, bl-iskonti mnaqqsa u aġġustati fejn meћtieġ gћas-CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, b’aġġustament xieraq gћall-ispejjeż tal-approvazzjoni doganali u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(95)
It-tqabbil wera li matul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat inbiegħu fl-Unjoni bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, b'differenza f'perċentwali ta' bejn 22 u 37 %, imsejsa fuq id-dejta ppreżentata mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Minn dan il-livell ta' twaqqigħ u l-iżvilupp negattiv tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni, jidher ċar li kien seħħ tnaqqis sostanzjali tal-prezzijiet.
(96)
Xi partijiet iddikjaraw li l-livell ta' twaqqigħ għandu jiġi kkalkolat b'referenza għall-komponent “valur miżjud” tal-prezz biss (minbarra l-ispiża tal-aluminju). Tabilħaqq, l-użu ta' din il-metodoloġija jwassal għal livell saħansitra ogħla ta' twaqqigħ. Madankollu, meta jitqies li l-livelli ta' twaqqigħ ikkalkolati b'referenza għall-prezz sħiħ kienu diġà sostanzjali, dan il-metodu ma ġiex esplorat aktar.
(97)
Il-livell għoli ta' twaqqigħ flimkien mat-tnaqqis tal-prezzijiet (ara l-premessa 3.2 et seq) min-naħa tal-industrija tal-Unjoni juri l-effett qawwi ta' dumping f'dan il-każ.
(98)
Sabiex jiġu antiċipati xi mistoqsijiet possibbli dwar id-differenzi bejn iż-żewġ segmenti, saret analiżi separata għaż-żewġ segmenti, imsejsa fuq l-istess metodoloġija kif deskritta hawn fuq. It-twaqqigħ għadu sostanzjali fiż-żewġ segmenti (bejn 13 u 30 % għall-bejgħ OEM u bejn 56 u 63 % għall-bejgħ AM).
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ
(99)
It-tabella li ġejja turi l-iżviluppi tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ.
Volumi ta' importazzjonijiet f'unitajiet ta' 000
2006
2007
2008
PI
It-Turkija
4 140
4 522
4 021
3 426
Indiċi 2006 = 100
100
109
97
83
Sehem mis-suq (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
In-Norveġja
1 079
1 210
1 106
520
Indiċi 2006 = 100
100
112
102
48
Sehem mis-suq (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
L-Afrika t'Isfel
490
851
790
700
Indiċi 2006 = 100
100
173
161
143
Sehem mis-suq (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Oħrajn
3 746
4 029
3 690
2 928
Indiċi 2006 = 100
100
108
99
78
Sehem mis-suq (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kif jidher hawn fuq, it-Turkija hija t-tieni l-akbar importatur wara r-RPĊ b'sehem mis-suq sostanzjali iżda relattivament stabbli. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ u t-Turkija naqqsu s-sehem mis-suq tagħhom minn 9 % fl-2006 għal 8,4 % fil-PI. L-impatt tal-prezzijiet ta' dawk l-importazzjonijiet fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hu diskuss fil-premessi 3.1.1 et seq.
5. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Ġenerali
(101)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi valutazzjoni tal-fatturi u l-indiċi ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2006 sal-PI.
(102)
Kif spjegat hawn fuq, kellhom jintużaw id-dispożizzjonijiet dwar it-teħid ta' kampjuni. Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, l-indikaturi tad-dannu ġew analizzati fiż-żewġ livelli li ġejjin.
-
L-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volumi ta' bejgħ, sehem mis-suq, impjiegi, produttività, pagi u daqs tal-marġnijiet ta' dumping) ġew analizzati fil-livell tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni. Dawn inkisbu prinċipalment minn kwestjonarji ppreżentati mis-sitt kumpaniji inklużi fil-kampjun u mill-minikwestjonarji addizzjonali. Dawn il-kwestjonarji jikkonċernaw il-kumpaniji li jirrappreżentaw aktar minn 80 % tat-total ta' produzzjoni tal-Unjoni. Sabiex tiġi koperta l-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni, twettqu ċerti estrapolazzjonijiet għall-bqija tal-produzzjoni flimkien mad-dejta disponibbli minn diversi sorsi b'mod speċjali d-dejta mill-ilment u d-dejta miġbura qabel il-ftuħ tal-inkjesta. Dawn il-fatturi kollha kienu ċċekkjati, kull meta possibbli, mat-tagħrif ġenerali mogħti fl-istatistika rilevanti.
-
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (il-ħażniet, il-prezzijiet ta' bejgħ, il-profittabbiltà, il-fluss tal-likwidità, ir-redditu fuq l-investiment, il-possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investiment, l-ispejjeż ta' produzzjoni) twettqet għall-kumpaniji individwali, jiġifieri fil-livelli ta' dawk il-produtturi tal-Unjoni li kienu inklużi fil-kampjun.
5.2. Indikaturi makroekonomiċi
5.2.1. Produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
(103)
It-tabella hawn taħt tindika l-evoluzzjoni tal-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità fuq il-bażi tat-total tal-produzzjoni tal-Unjoni:
2006
2007
2008
PI
Produzzjoni (unitajiet)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indiċijiet 2006 = 100
100
100
91
76
Kapaċità ta' produzzjoni (unitajiet)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indiċijiet 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indiċijiet 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kif jidher fit-tabella hawn fuq, il-produzzjoni baqgħet relattivament stabbli għal madwar 49,5 miljun unità fl-2006 u fl-2007, u mbagħad naqset għal 45,2 miljun unità fl-2008 u 37,6 miljun unità fil-PI, bi tnaqqis ta' 24 % matul il-perjodu meqjus. Il-kapaċità ta' utilizzazzjoni naqset b'19,4 punti perċentwali matul l-istess perjodu.
(105)
Il-kawża prinċipali tat-tnaqqis tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità, fil-preżenza ta' tnaqqis fil-kapaċità, tista' tiġi attribwita biss għat-tnaqqis sinifikanti fil-produzzjoni.
5.2.2. Il-volumi ta’ bejgħ u sehem mis-suq
(106)
Iċ-ċifri hawn taħt jippreżentaw il-volum ta' bejgħ, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet medji ta' bejgħ fuq il-bażi tal-produtturi kollha tal-Unjoni.
2006
2007
2008
PI
Volum ta' bejgħ tal-industrija sħiħa tal-Unjoni f'unitajiet ta' 000
45 447
46 684
42 895
35 794
Indiċijiet 2006 = 100
100
103
94
79
Sehem mis-suq (%)
78
75
74
72
Indiċijiet 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Il-bejgħ tal-UE żdied minn 45,4 miljun unità fl-2006 għal 46,6 miljun unità fl-2007 u mbagħad niżel għal 42,8 miljun unità fl-2008 u 35,7 miljun unità fil-PI. B'kollox, il-bejgħ tal-UE naqas b'21 % matul il-perjodu meqjus.
(108)
Il-produtturi kollha tal-UE komplew jitilfu s-sehem mis-suq, minn 78 % fl-2006 għal 75 % fl-2007, 74 % fl-2008 u 72 % fil-PI. It-total ta' telf hu ta' sitt punti perċentwali tul il-perjodu meqjus. Fl-istess żmien, l-importazzjonijiet Ċiniżi kisbu madwar sitt punti perċentwali tas-sehem mis-suq.
5.2.3. L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
2006
2007
2008
PI
Numru ta' impjegati
14 204
14 818
14 309
12 981
Indiċijiet 2006 = 100
100
104
101
91
Produttività (unità/impjegat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indiċijiet 2006 = 100
100
95
90
83
Pagi annwali (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indiċijiet 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
L-impjiegi żdiedu minn 14 204 impjegati fi tmiem l-2006 għal 14 818-il impjegat fit-tmiem l-2007, naqsu għal 14 309 impjegati fi tmiem l-2008 u komplew jonqsu għal 12 981 impjegat fi tmiem il-PI. B'mod partikolari bejn l-2008 u l-PI, kien hemm telf ta' 1 328 impjieg li jikkorrispondi għal aktar minn wieħed minn kull għaxar ħaddiema f'sitt xhur.
(110)
Fl-istess waqt, il-produttività żviluppat minn 3 500 unità għal kull impjegat fl-2006 għal 3 341 unità għal kull impjegat fl-2007, 3 164 unità għal kull impjegat fl-2008 u 2 903 unitajiet għal kull impjegat fil-PI. It-tnaqqis fil-produttività b'mod partikolari bejn l-2008 u l-PI jista' jiġi spjegat bil-fatt li t-tibdil fl-għadd ta' ħaddiema ma mexiex bl-istess pass bħat-tnaqqis fil-produzzjoni. Dan hu spjegat mill-possibbiltà limitata għal din l-industrija għall-konverżjoni mill-ġdid jew l-għeluq temporanju ta' makkinarju u s-sospensjoni tal-ispejjeż għoljin marbuta mal-kontribuzzjonijiet tal-persunal fil-każ ta' sensji. L-investigazzjoni wriet li b'mod partikolari bejn l-2008 u l-PI, kien hemm tnaqqis fin-numru ta' impjiegi. L-ispiża tal-pagi naqset fil-perjodu meqjus. L-investimenti li saru mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI mistennija li jkomplu jżidu l-effiċjenza u l-produttività tagħha fil-medda medja u twila ta' żmien.
5.2.4. Id-daqs tal-marġni effettiv ta' dumping
(111)
Il-marġnijiet ta' dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar id-dumping. Il-marġnijiet kollha stabbiliti huma ferm ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, meta jitqiesu l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġni effettiv ta' dumping ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
5.2.5. Is-sitwazzjoni tal-kuntratti
(112)
Kif indikat fil-premessa (19) et seq il-biċċa l-kbira tal-ARWs prodotti mill-Unjoni jinbiegħu permezz ta' proċeduri tal-offerti bħala medja sentejn qabel it-tnedija ta' mudell ġdid ta' karozza. Għaldaqstant, il-Kummissjoni investigat ukoll il-kuntratti konklużi fil-perjodu meqjus (li għandhom jitwettqu wara l-PI) sabiex tistabbilixxi jekk tistax tasal għal xi konklużjoni dwar l-iżvilupp probabbli tal-kunsinni min-naħa tal-industrija tal-Unjoni wara l-PI. Madankollu, id-dejta miġbura ma tippermettix li jintlaħqu konklużjonijiet sodi f'dan l-istadju u għalhekk se tiġi investigata aktar.
5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
5.3.1. Kumment ġenerali
(113)
Tlieta mis-sitt produtturi inklużi fil-kampjun huma gruppi kbar b'faċilitajiet ta' produzzjoni f'diversi Stati Membri filwaqt li t-tlieta l-oħra għandhom strutturi aktar limitati kkonċentrati f'wieħed jew f'żewġ Stati Membri. Matul il-perjodu investigat, ingħalqu tliet siti ta' produzzjoni tal-produtturi inklużi fil-kampjun, l-ewwel wieħed fl-2006, it-tieni fl-2008 ftit qabel il-PI u l-aħħar wieħed lejn tmiem il-PI.
5.3.2. Ħażniet
(114)
Iċ-ċifri ta’ hawn taћt jirrappreżentaw il-volum ta' ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, fi tmiem kull perjodu:
2006
2007
2008
PI
Ħażniet (f'unitajiet ta' 000)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indiċi 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Il-ħażniet baqgħu taħt it-12 % tal-produzzjoni. Ta' min ifakkar li dan l-indikatur mhuwiex rilevanti ħafna billi l-biċċa l-kbira tal-produzzjoni tal-ARWs issir mill-industrija fuq ordni; il-ħażniet fi żmien determinat jirrappreżentaw prinċipalment il-merkanzija mibjugħa iżda mhux ikkunsinjata.
5.3.3. Prezzijiet tal-bejgħ
(116)
Il-prezzijiet unitarji ta' bejgħ tal-produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun kienu stabbli fl-2006 u l-2007 b'madwar EUR 49 kull unità iżda naqsu għal EUR 48 kull unità fl-2008 u EUR 46,5 kull unità fil-PI. Dan jikkorrispondi għal tnaqqis ta' aktar minn 6 % tul il-perjodu meqjus, u juri wkoll tnaqqis sostanzjali fil-PI. (ara t-tabella fil-premessa 3.2).
5.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-likwidità, ir-redditu fuq l-investiment, il-possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investiment
(117)
Il-profittabbiltà għall-prodott simili ġiet stabbilita billi l-qligħ nett tal-bejgħ tal-prodott simili qabel it-taxxa, mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun, ġie espress bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Filwaqt li l-profittabbiltà għall-2006 u l-2007 kienet għadha fil-pożittiv, is-sitwazzjoni nbidlet drastikament fl-2008 u fil-PI minħabba tnaqqis fil-volum ta' bejgħ flimkien ma' tnaqqis fil-prezzijiet ta' bejgħ, bi struttura tal-ispejjeż riġida tal-industrija bi spejjeż fissi għoljin.
2006
2007
2008
PI
Profittabbiltà (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Ix-xejra għall-investimenti fil-prodott ikkonċernat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun hi murija fit-tabella li ġejja.
EUR
2006
2007
2008
PI
Investimenti (f'000 ta' Euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indiċijiet 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
It-tabella turi li l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha fil-prodott ikkonċernat, anki meta ħabbtet wiċċha ma' tnaqqis fil-profittabbiltà. L-investimenti saru prinċipalment għall-makkinarju sabiex titjieb l-effiċjenza. Dawn l-investimenti li kull ma jmur dejjem jiżdiedu juru li l-industrija kien għad għandha l-kapaċità li tikseb il-kapital.
(120)
Madankollu, minkejja dawn l-isforzi, ir-redditu fuq l-investimenti (ROI) tal-prodott ikkonċernat ikkollassa matul il-perjodu meqjus, u laħaq - 40 % fil-PI. Dan jikkonferma l-erożjoni tal-profittabbiltà tal-industrija kif ukoll l-inkapaċità tagħha li tiġġenera qligħ mill-investimenti.
2006
2007
2008
PI
Redditu fuq l-Investimenti (RoI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indiċijiet 2006 = 100
100
24
-27
-80
Fluss tal-Likwidità (bħala perċentwali tal-fatturat)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indiċijiet 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Il-produtturi inklużi fil-kampjun esperjenzaw ukoll tnaqqis fil-fluss operattiv tal-likwidità ta' 8,1 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus li jirrifletti fil-biċċa l-kbira t-tnaqqis fil-profittabbiltà. Il-kollass ta' dan l-indikatur ma jistax jiġi attribwit għaż-żieda fl-investimenti iżda jrid jinħareġ min-negozju operattiv li jiġġenera inqas likwidità. Fil-fatt, billi l-industrija strutturalment teħtieġ injezzjonijiet kostanti ta' likwidità għall-assi fissi, it-tnaqqis fil-fluss tal-likwidità jiżvela d-dgħufija li kull ma tmur dejjem tikber tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll l-inkapaċità tagħha li tiddependi fuq finanzjar awtonomu.
5.3.5. L-ispejjeż ta' produzzjoni u l-ispiża tal-materja prima
(122)
It-tabella ta' hawn taħt tiżviluppa l-ispiża medja għal kull tunnellata tal-prodott ikkonċernat għall-produtturi inklużi fil-kampjun.
F'Euro
2006
2007
2008
PI
Spiża medja ta' produzzjoni (għal kull unità)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
L-ispiża medja baqgħet kostanti matul il-perjodu meqjus f'livell ta' madwar EUR 50 għal kull unità bħala medja.
6. Konklużjoni dwar id-dannu
(124)
Fid-dawl ta' dan kollu, ġie konkluż provviżorjament li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali. Din il-konklużjoni hi tabilħaqq imsaħħa permezz tal-għadd ta' kumpaniji jew siti ta' produzzjoni li kieku kienu jagħlqu (ħamsa fis-segment OEM) jew li kieku kienu jgħaddu minn proċeduri ta' insolvenza (21 fis-segment AM u erbgħa fis-segment OEM) matul il-perjodu meqjus.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(125)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolamenti bażiku, ġie eżaminat jekk id-dannu sostanzjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni ġiex ikkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati. Barra minn hekk, fatturi magħrufa, għajr l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping, li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni ġew eżaminati biex ikun żgurat li kull dannu kkawżat minn dawk il-fatturi ma jiġix attribwit għall-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping.
2. Impatt tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2.1. Ġenerali
(126)
Hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li kisbu sitt punti perċentwali tas-sehem mis-suq bejn l-2006 u l-PI, u t-telf tas-sehem mis-suq ta' sitt punti perċentwali li l-produtturi tal-Unjoni ġarrbu b'mod parallel matul l-istess perjodu. L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll l-eżistenza ta' effetti negattivi fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li kontinwament iwaqqgħu l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni.
(127)
Waħda mill-partijiet iddikjarat li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi hu żgħir wisq biex jikkawża dannu materjali. Madankollu, sehem kumplessiv mis-suq ta' 12 % f'suq sensittiv għall-prezzijiet (u dan speċjalment fis-segment OEM) ma jistax jitqies żgħir.
(128)
Ta' min ifakkar ukoll li l-volumi ta' importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b'madwar 65 % u s-sehem mis-suq proġettat tagħhom kważi rdoppja matul il-perjodu meqjus. Barra minn hekk, kif ġie spjegat fil-premessa 3.1 et seq, il-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ naqsu bi 8 % (ara l-premessa 3.2 et seq) u kien qed iseħħ twaqqigħ sostanzjali tal-prezz (ara l-premessa 3.3.2 et seq). Tabilħaqq, il-fatturi ewlenin li għandhom jitqiesu f'dan il-każ huma ż-żieda qawwija ta' importazzjonijiet u t-twaqqigħ sostanzjali tal-prezz.
(129)
L-industrija tal-Unjoni rreaġixxiet għad-dumping dannuż billi naqqset il-prezzijiet tagħha sa mill-2007. Madankollu, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-importazzjonijiet Ċiniżi, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'pożizzjoni li żżomm is-sehem tagħha mis-suq minkejja t-tnaqqis fil-prezzijiet. Fil-proċessi ta' sejħiet għal offerti dwar is-segment OEM, instab li l-offerti Ċiniżi bi prezzijiet baxxi kellhom rwol ewlieni fit-tnaqqis tal-prezzijiet offrut mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, minkejja t-tnaqqis fil-prezzijiet min-naħa tal-industrija tal-Unjoni, il-prezz ta' bejgħ medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqa' inqas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni naqas konsiderevolment matul il-perjodu meqjus. Meta jitqies li l-prezzijiet Ċiniżi fil-PI komplew naqsu meta mqabbla mal-2006, l-industrija tal-Unjoni kellha għal darb'oħra tnaqqas il-prezzijiet tagħha biex tkun tista' tissokta l-attività tagħha. Il-profittabbiltà tagħha waqgħet taħt il-punt fejn id-dħul jibbilanċja l-infiq - u għalhekk maż-żmien mhux se tkun tista' tissokta l-attività tagħha.
(130)
Għaldaqstant, jidher ċar li hemm rabta qawwija bejn iż-żieda sinifikanti fil-volumi ta' importazzjonijiet bi prezzijiet dejjem aktar baxxi u d-dannu osservat fl-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, wieħed jista' jikkonkludi, f'dan l-istadju, li hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.2. Qasma segmentali fil-prodott ikkonċernat
(131)
Ġie sostnut li l-OEM u l-AM huma żewġ kanali ta' bejgħ separati, mingħajr ebda interazzjoni sinifikanti bejniethom. Fuq bażi ta' dan, ġie ddikjarat b'mod partikolari li d-dannu tal-industrija tal-Unjoni, li talloka l-biċċa l-kbira tal-bejgħ tagħha lis-segment OEM (85 % għal produtturi inklużi fil-kampjun), ma setax ġie kkawżat minn importazzjonijiet Ċiniżi li jikkonċentraw b'mod predominanti fuq is-segment AM u għandhom preżenza limitata fis-segment OEM.
(132)
Għalkemm il-kanali ta' distribuzzjoni huma tabilħaqq separati, skont is-sejbiet tal-Kummissjoni, madankollu tista' sseħħ ċerta interazzjoni, anki jekk mhux diretta. Madankollu, sabiex tinkiseb l-aktar stampa kompluta possibbli tas-sitwazzjoni attwali, iż-żewġ segmenti tqiesu separatament.
(133)
Fir-rigward tas-segment AM, id-dannu li nstab jista' ċertament jiġi attribwit għall-volumi għoljin ta' importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi li jirrappreżentaw sa 34 % ta' dan is-segment. Fis-segment OEM, li jikkostitwixxi l-parti kbira tal-konsum tal-UE (35 miljun unità minn madwar 50), il-preżenza Ċiniża f'termini ta' volumi hi ferm iżgħar (b'massimu ta' 6 %). Madankollu, kif diġà ġie spjegat wieħed għandu jżomm f'moħħu li d-dannu mġarrab b'rabta mal-bejgħ OEM hu dovut għall-prezzijiet Ċiniżi baxxi u hu tabilħaqq marbut mal-prezz. B'mod aktar speċifiku, hemm indikazzjonijiet li l-produtturi tal-karozzi jużaw l-offerti Ċiniżi bħala punt ta' riferiment u dan jobbligahom iwaqqgħu l-prezzijiet tal-produtturi tal-ARWs tal-UE fil-proċessi ta' sejħiet għal offerti. Sabiex jibqgħu preżenti fis-suq, il-produtturi tal-Unjoni ma għandhom tabilħaqq l-ebda għażla għajr dik li jċedu u jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom.
(134)
Barra minn hekk, wieħed ma jistax jeskludi li x-xejriet negattivi tal-prezzijiet fis-segment AM għandhom effett fuq il-prezzijiet tas-segment OEM. Fil-fatt, tqabbil tal-prezzijiet medji AM u OEM juri li filwaqt li dawn tal-aħħar kienu bħala medja ogħla minn dawk ta' qabel sal-2007, din ix-xejra nbidlet fl-2008 u fil-PI. Dan juri li l-pressjoni fuq il-prezzijiet fuq is-segment OEM kienet aktar qawwija matul l-aħħar snin.
(135)
Għaldaqstant, qed jitqies b'mod provviżorju li l-importazzjonijiet Ċiniżi kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni kemm fuq is-segmenti AM kif ukoll fuq dawk OEM. Dan, fi kwalunkwe każ se jiġi investigat aktar fil-fond.
3. Effetti ta’ fatturi oħra
3.1. L-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ
3.1.1. L-impatt tal-importazzjonijiet mit-Turkija
(136)
Kif jidher fil-premessa 4 et seq, it-Turkija hija t-tieni l-akbar importatur wara ċ-Ċina. Matul il-perjodu meqjus, l-importazzjonijiet Torok kellhom sehem mis-suq ta' madwar 7 % fis-suq tal-UE. It-tabella ta' hawn taħt tqabbel il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi kollha ma' dawk tal-produtturi tal-UE.
F'Euro/unità
2006
2007
2008
PI
It-Turkija
40,8
42,6
52,4
40,7
Produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun
49,7
49,7
48
46,5
Iċ-Ċina
34,7
33,5
31,4
31,9
Differenzjali bejn it-Turkija/produtturi tal-UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Differenzjali bejn iċ-Ċina/produtturi tal-UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Matul il-perjodu meqjus, il-prezzijiet Torok kienu kontinwament aktar baxxi minn dawk tal-produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun, ħlief fl-2008. Fil-PI, id-differenzjali tal-prezz bejn il-prezzijiet tal-produtturi Torok u dawk tal-produtturi tal-Unjoni kienet tammonta għal EUR 5,7 (+/- 12,3 % tal-prezzijiet tal-UE) filwaqt li d-differenzjali tal-prezz korrispondenti għaċ-Ċina kienet tammonta għal EUR 14,5 (+/- 31 %). Fid-dawl ta' dan, hu raġonevoli li wieħed jikkonkludi b'mod provviżorju li fil-PI, il-prezzijiet aktar baxxi tal-importazzjonijiet mit-Turkija kellhom xi impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-UE, iżda mhux tali li jħassru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping miċ-Ċina u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.1.2. L-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr it-Turkija
(138)
Sa fejn għandhom x'jaqsmu l-importazzjonijiet minn pajjiżi għajr iċ-Ċina u t-Turkija, is-sehem tas-suq kumulattiv tagħhom naqas minn 9 % fl-2006 għal 8,3 % fil-PI (ara l-premessa 4). Matul l-istess perjodu, il-prezzijiet korrispondenti baqgħu simili għal dawk tal-produtturi tal-Unjoni. Fid-dawl ta' dan kollu, jitqies li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr iċ-Ċina u t-Turkija ma kkontribwewx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.2. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(139)
Xi partijiet iddikjaraw li l-importazzjonijiet miċ-Ċina ġew assorbiti minn żieda fil-konsum tal-UE fl-2007 u li t-tnaqqis fil-konsum fl-2008 ħabat mat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u t-tnaqqis parallel tal-bejgħ tal-industrija tal-karozzi. Skont dan l-argument, dawn il-fatturi kienu l-kawżi ewlenin tar-prestazzjoni dgħajfa mill-industrija tal-Unjoni.
(140)
Il-kriżi ekonomika tabilħaqq affettwat ħażin il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni minħabba t-tnaqqis fil-livelli ta' konsum u l-effetti negattivi fuq il-prezzijiet. Bejn l-2008 u l-PI, il-konsum naqas b'14,5 %.
(141)
Il-produtturi tal-ARWs joperaw f'simbjożi mal-industrija tal-karozzi li ntlaqtet serjament mill-kriżi. It-tabella ta' hawn taħt turi l-iżvilupp tal-volumi ta' produzzjoni tal-karozzi fl-Ewropa fil-perjodu meqjus. Huwa veru li l-karozzi jinkorporaw ARWs tal-aluminju jew tal-azzar, u huwa diffiċli biex wieħed jistabbilixxi f'liema proporzjon. Madankollu, ma hemm l-ebda indikazzjoni li dan il-proporzjon inbidel b'mod sinifikanti matul il-perjodu meqjus. Għaldaqstant, ma jistax jiġi eskluż li t-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni tal-karozzi, li tabilħaqq naqas konsiderevolment mit-tmiem l-2008 sal-PI, seta' kellu impatt fuq il-volum ta' bejgħ tal-produtturi tal-ARWs. It-tabella ta' hawn taħt turi li t-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni kien tabilħaqq aktar minn 15 % bejn l-2008 u l-PI.
Fl-UE 27
2006
2007
2008
PI
Produzzjoni fl-Ewropa (f'unitajiet ta' 000)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Madankollu, l-analiżi tal-indikaturi ekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni turi li x-xejra negattiva bdiet ferm qabel il-kriżi ekonomika u ħabtet fiż-żmien mal-bidu tal-penetrazzjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi fis-suq. Iċ-ċifri tal-profittabbiltà, pereżempju, juru li x-xejra negattiva bdiet bejn l-2006 u l-2007 (tnaqqis ta' 2,5 punti perċentwali), issoktat bejn l-2007 u l-2008 (tnaqqis ieħor ta' 2,2 punti perċentwali) sakemm laħqet valur minimu ta' 6,9 punti perċentwali bejn l-2008 u l-PI.
(143)
Barra minn hekk, il-preżenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi fis-suq kompliet tiżdied minkejja t-tnaqqis fil-konsum, u laħqet it-12,4 % fil-PI. Il-volumi u s-sehem mis-suq tagħhom żdiedu b'mod stabbli u l-prezzijiet tagħhom kienu dejjem inferjuri għal dawk tal-industrija tal-UE. Madankollu, wieħed kien jistenna raġonevolment li l-kriżi kienet se taffettwa bl-istess mod l-operaturi kollha fis-suq. Minkejja dan, kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu bi prezzijiet sostanzjalment aktar baxxi minn dawk tal-UE fis-sitwazzjoni kkonċernata. Għaldaqstant, hu raġonevoli li wieħed jikkonkludi li kieku ma seħħitx il-kriżi ekonomika, il-volumi u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienu se jiżdiedu saħansitra aktar.
(144)
Fid-dawl ta' dan kollu, wieħed jista' jassumi li t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku, anki jekk ikkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, ma jidhirx li fih innifsu huwa fattur li jista' jħassar ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping u d-dannu materjali. Għall-kuntrarju, f'kundizzjonijiet normali l-volumi ta' importazzjonijiet miċ-Ċina kellhom jonqsu b'konformità mat-tnaqqis fil-konsum, bħalma għamlu l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra u b'mod partikolari l-bejgħ mill-industrija tal-UE (li, ta' min ifakkar, naqas b'mod parallel maż-żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi).
3.3. L-impatt tat-tibdil fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni mill-industrija tal-Unjoni
(145)
L-attività ta' esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni baqgħet baxxa matul il-perjodu meqjus (inqas minn 2 % tat-total ta' bejgħ tal-produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun). Għaldaqstant, din ma setax kellha impatt negattiv fuq il-qagħda dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni u ma tistax tħassar ir-rabta kawżali.
3.4. Il-kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni u l-konċentrazzjoni fuq is-suq tal-UE
(146)
L-għadd ta' produtturi ta' ARWs (madwar 30) li joperaw fis-suq tal-UE jagħti x'wieħed jifhem li s-suq tal-UE hu kompetittiv ħafna għalkemm hu karatterizzat ukoll minn livell għoli ta' konċentrazzjoni industrijali fejn it-tliet l-akbar kumpaniji għandhom sehem ta' 60 % tat-total ta' produzzjoni, tnejn oħra għandhom sehem ta' madwar 8 % u mbagħad erbgħa ta' madwar 4 %. Id-dejta disponibbli dwar il-volumi ta' produzzjoni turi li l-produtturi l-oħra huma kumpaniji ta' daqs żgħir jew medju.
(147)
Ta' min jinnota li għadd ta' produtturi żgħar temmew il-produzzjoni tagħhom qabel l-2008, fl-2008 u fil-PI. Dan jista' jissuġġerixxi li l-kompetizzjoni fost il-produtturi tal-Unjoni u l-proċess evidenti ta' konċentrazzjoni li għaddej, ikkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, id-dejta tal-investigazzjoni turi li mhumiex il-produtturi żgħar biss li sfaw milquta. Fil-fatt, il-produtturi kbar u żgħar huma influwenzati b'mod simili mill-iżviluppi li għaddejjin. Għaldaqstant, wieħed ma jistax jikkonkludi li l-kompetizzjoni fost il-produtturi tal-Unjoni kkontribwiet b'xi mod sinifikanti għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.5. Il-preferenzi tal-konsumaturi fir-rigward tar-roti tal-aluminju u tal-azzar
(148)
Ġie argumentat li t-tnaqqis fid-domanda għal ARWs jista' jkun relatat mal-kriżi ekonomika u mal-bidla fil-preferenzi tal-konsumaturi li jistgħu jagħżlu roti tal-azzar li jiswew inqas. Madankollu, ma tressaq l-ebda element li jsostni din l-allegazzjoni. F'dan l-istadju, u fin-nuqqas ta' kull dejta rreġistrata li tista' ssostni dan l-argument, dan l-iżvilupp ma jistax jiġi kkonfermat.
3.6. Firxa ta' prodotti
(149)
Xi partijiet iddikjaraw li ż-żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi kienet dovuta għal żieda fid-domanda għal tipi speċifiċi ta' roti ta' livell teknoloġiku għoli manifatturati fir-RPĊ (jiġifieri roti manifatturati permezz ta' forġa jew dawk flow-formed), li ma jkunux manifatturati (fi kwantità sinifikanti) fl-UE. Għaldaqstant, l-importazzjonijiet mir-RPĊ ma setgħux jikkawżaw dannu għall-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni stabbilixxiet li dawk l-importazzjonijiet kienu jikkostitwixxu biss frazzjoni żgħira ħafna tat-total ta' importazzjonijiet mir-RPĊ. Għaldaqstant, l-argument ma setax jintlaqa'.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(150)
Ta' min ifakkar li f'dan il-każ, instab li kien hemm tnaqqis sinifikanti fil-produzzjoni u fil-bejgħ, telf fis-sehem mis-suq, kif ukoll twaqqigħ tal-prezzijiet li jwasslu għal telf fl-industrija tal-Unjoni. Matul l-istess perjodu ta' żmien żdiedu l-volumi ta' importazzjonijiet mir-RPĊ, u dan waqqa' sostanzjalment il-prezzijiet tal-industrija tal-UE, kif ukoll is-sehem tagħha mis-suq.
(151)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll il-fatturi l-oħra kollha li setgħu kkontribwew għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, instab li l-kriżi ekonomika, l-importazzjonijiet mit-Turkija u l-kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni li wasslet għal proċess ta' konċentrazzjoni, setgħu influwenzaw is-sitwazzjoni ta' dannu. Madankollu, hu konkluż b'mod provviżorju li l-impatt tagħhom mhuwiex tali li jħassar ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping u d-dannu li nstab, kif spjegat fid-dettall hawn fuq.
(152)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta' hawn fuq tal-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni, wieħed għalhekk jikkonkludi b'mod provviżorju li hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
F. INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(153)
F'dan il-każ instab livell għoli ta' kooperazzjoni u appoġġ mill-produzzjoni tal-Unjoni (aktar minn 70 %). Dan jissuġġerixxi li l-impożizzjoni ta' miżuri hi biċ-ċar fl-interess tal-produtturi tal-UE.
(154)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni qed iġġarrab dannu materjali minħabba l-effetti tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping li waqqgħu l-prezzijiet tagħha, kif spjegat fil-premessa 3.3.2 et seq.
(155)
L-industrija tal-Unjoni mistennija tibbenefika mill-miżuri li x'aktarx se jipprevjenu mewġa oħra ta' importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li huma oġġett ta' dumping.
(156)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, wieħed jista' jistenna li ż-żieda fl-ARWs bi prezzijiet baxxi u li huma oġġett ta' dumping, b'mod partikolari fis-segment AM, se tibqa' għaddejja jekk mhux tiżdied. Barra minn hekk, ma jistax jiġi eskluż li l-pressjoni li kull ma tmur dejjem tiżdied tal-prezzijiet u l-penetrazzjoni tas-segment AM se jkollhom mill-inqas effett indirett fuq il-qagħda tas-segment OEM. F'dan ir-rigward, instab li ċerti produtturi fil-pajjiż ikkonċernat qed jersqu jew diġa resqu lejn prodotti ta' livell għoli u medju tas-segment AM u mbagħad lejn is-segment OEM, bi prezzijiet baxxi ferm. Dan l-iżvilupp mistenni jissokta u x'aktarx li dan jipperikola wkoll il-grupp kbir ta' produtturi tal-Unjoni attiv fis-segment OEM. Billi l-qagħda finanzjarja u l-profittabbiltà ta' dawk il-produtturi mhumiex b'saħħithom biżżejjed biex jifilħu pressjoni ulterjuri tal-prezzijiet ikkawżata mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping li waqqgħu konsiderevolment il-prezzijiet tagħhom, dan x'aktarx li jwassal għat-tmiem progressiv ta' għadd kbir ta' produtturi tal-Unjoni, jekk mhux kollha kemm huma.
2. Interess tal-importaturi
(157)
Fl-eżerċizzju ta' teħid ta' kampjuni (ara l-premessa (12) hawn fuq), ħames importaturi mhux relatati u żewġ utenti importaturi ntgħażlu fuq il-bażi tal-volum tagħhom ta' importazzjonijiet.
(158)
Il-kooperazzjoni tal-importaturi mhux relatati b'mod ġenerali tirrappreżenta inqas minn 10 % tal-volum totali ta' importazzjonijiet mir-RPĊ.
(159)
L-investigazzjoni wriet li l-biċċa l-kbira tal-importaturi huma operaturi tas-suq speċjalizzati f'aċċessorji tal-karozzi. Fosthom, wieħed jista' jiddistingwi żewġ kategoriji. Kategorija waħda tikkonsisti f'kumpaniji li jimportaw jew ibiegħu mill-ġdid l-ARWs bil-marka kummerċjali tagħhom stess, li l-produzzjoni tagħhom huma jkunu ttrasferew lejn ir-RPĊ. Madankollu, dawn mhumiex relatati mal-esportaturi Ċiniżi. Din il-kategorija ta' importaturi normalment ikollha attivitajiet mhux insinifikanti b'“valur miżjud” fl-UE (eż. id-disinn, ir-riċerka u l-iżvilupp) u xi kultant anki l-katina ta' distribuzzjoni tagħhom stess, b'livell korrispondenti ta' impjieg. It-tieni kategorija tikkonsisti f'importaturi/distributuri li huma operaturi tas-suq li jiffokaw aktar fuq il-volumi u inqas fuq il-marka kummerċjali. Dawn l-importaturi ġeneralment ikollhom strutturi ta' spejjeż inferjuri u inqas attivitajiet b'valur miżjud fl-Unjoni.
(160)
Il-livell baxx ta' kooperazzjoni ta' importaturi mhux relatati jissuġġerixxi li l-impożizzjoni ta' miżuri ma jkollha l-ebda impatt sinifikanti fuq l-attività tagħhom. Tabilħaqq, fir-rigward tal-importaturi/id-distributuri li kkooperaw instab li l-bejgħ mill-ġdid ta' ARWs Ċiniżi jirrappreżenta bejn 1 % u 6 % tal-fatturat totali tagħhom. Il-qagħda tal-kumpaniji ta' esternalizzazzjoni hija aktar kumplessa billi l-bejgħ mill-ġdid ta' ARWs Ċiniżi jista' jirrappreżenta kważi t-totalità tan-negozju tagħhom. Jekk jiġu imposti xi miżuri, dawn ċertament iħallu impatt fuq l-attività tagħhom, anki jekk huwa diffiċli li wieħed jivvaluta d-daqs eżatt f'dan l-istadju. Din il-kwistjoni se tiġi investigata aktar.
3. Interess tal-utenti
3.1. Ġenerali
(161)
Intbagħtu kwestjonarji tal-utenti lil madwar 20 utent identifikat. Fl-investigazzjoni kkooperaw 13-il manifattur tal-karozzi. Żewġ assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw l-utenti u l-importaturi ta' ARWs “OEM u AM” ikkooperaw ukoll.
(162)
L-importazzjonijiet ta' utenti li kkooperaw jirrappreżentaw madwar 19 % tat-total ta' importazzjonijiet mir-RPĊ imsejsa fuq id-dejta tal-Eurostat. Iċ-ċifri tal-Eurostat ma jippermettux li jiġi identifikat b'mod preċiż jekk il-bejgħ tal-prodotti importati sarx fis-segment OEM jew AM. Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (132), jista' jsir, madankollu, divrenzjar bejn is-segmenti OEM u AM, li juri li s-segment OEM jista' jirrappreżenta bejn 20 u 30 % tat-total ta' importazzjonijiet mir-RPĊ. Fid-dawl ta' dan kollu, wieħed jista' jassumi b'mod raġonevoli li l-kooperazzjoni mis-segment OEM kienet kbira ħafna.
(163)
Jidher li l-produtturi tal-karozzi bħala medja jiddependu biss sa ċertu punt fuq il-provvisti Ċiniżi. Meta jitqiesu individwalment, il-produtturi tal-karozzi li kkooperaw jużaw mudelli tan-negozju differenti. Xi wħud ma jimportawx miċ-Ċina, oħrajn jimportaw inqas minn 5 % iżda oħrajn jimportaw sa 30 % tal-ħtiġijiet tagħhom.
(164)
Kemm l-utenti importaturi kif ukoll dawk mhux importaturi qed jopponu l-miżuri. Wieħed mill-argumenti ewlenin tagħhom hu li l-produtturi tal-karozzi għandhom interess li jżommu sorsi differenti ta' provvisti u li jibbenefikaw mill-kompetizzjoni fis-suq tar-roti. Il-miżuri jagħmluhom dipendenti wisq fuq numru limitat ta' produtturi Ewropej. Madankollu, dan l-argument fih innifsu ma jidhirx deċiżiv minħabba l-eżistenza ta' importazzjonijiet sinifikanti minn pajjiżi terzi oħra.
3.2. L-ispiża tal-miżuri
(165)
L-ARWs jirrappreżentaw madwar 1 % tal-ispiża tal-karozza. Għalhekk, miżura ta' 20 % fuq l-ARWs tista' twassal għal żieda fl-ispiża ta' 0,2 %. Għal dawk il-produtturi tal-karozzi li jimportaw massimu ta' 5 % tal-ARWs tagħhom miċ-Ċina, iż-żieda fl-ispiża totali f'termini ta' produzzjoni ġenerali tal-karozzi tammonta għalhekk għal 5 % ta' 0,2 %, jiġifieri 0,01 %. Iżda anki għal dawk il-produtturi tal-karozzi li jimportaw sa 30 % tal-ARWs tagħhom miċ-Ċina, iż-żieda fl-ispiża totali tkun 30 % ta' 0,2 %, jiġifieri 0,06 %. Għaldaqstant, il-miżuri jkollhom impatt limitat ħafna fuq l-ispiża. Barra minn hekk, jidher li huwa fattur komuni li l-ARWs importati mill-produtturi tal-karozzi bi prezz stabbilit (pereżempju EUR 50) jinbiegħu lill-konsumatur aħħari bi prezz tlieta jew erba' darbiet ogħla (jiġifieri EUR 200).
3.3. Spiża tal-bdil tal-fornitur
(166)
Kif spjegat hawn fuq, l-ARWs tas-segment OEM normalment jiġu żviluppati sentejn qabel ma jitnieda mudell ġdid ta' karozza. Kull bdil tal-fornitur jeħtieġ iż-żmien (mill-inqas sitt xhur) u jista' jwassal ukoll għal spejjeż addizzjonali tal-għodda. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-biċċa l-kbira tal-produtturi tal-karozzi jiddiversifikaw is-sorsi tagħhom tal-provvisti bħala proċedura normali, jiġifieri dawn jaqsmu l-produzzjoni ta' ARWs speċifika bejn żewġ produtturi (jew aktar). Dawn is-sorsi doppji qed jiġu applikati wkoll għal dawk il-mudelli li joriġinaw mir-RPĊ, sabiex tiġi żgurata s-sigurtà tal-provvista. Għaldaqstant, jidher li r-riskju li jitbiddel il-fornitur diġà hu kkalkolat fid-deċiżjoni ta' importazzjoni mir-RPĊ. Barra minn hekk, il-kuntratti miġbura matul l-investigazzjoni juru li l-produtturi tal-karozzi ġeneralment jistgħu jtemmu l-kuntratt fi kwalunkwe żmien mingħajr multi.
3.4. Argumenti addizzjonali mqajma mill-partijiet
(167)
Xi partijiet iddikkjaraw li l-impożizzjoni ta' dazji fuq l-ARWs li joriġinaw fir-RPĊ jagħtu vantaġġ lill-produtturi tal-karozzi mill-Korea t'Isfel, flimkien mad-dazju ta' 0 % fuq il-karozzi skont il-Ftehim għall-Kummerċ Ħieles (FTA). Skont dan l-argument, il-produtturi tal-karozzi mill-Korea t'Isfel se jibqgħu jkollhom aċċess għal ARWs Ċiniżi bi prezzijiet baxxi, u jistgħu jitolbu wkoll ir-rimborż tad-dazju doganali għall-karozzi esportati lejn l-UE (fil-waqt tal-esportazzjoni ta' karozza hu possibbli li jintalab ir-rimborż tad-dazju mħallas fuq l-importazzjoni ta' ċerti parts tal-karozzi). Impożizzjoni ta' miżura anti-dumping fuq l-ARWs Ċiniżi tista' tpoġġi l-produtturi tal-karozzi Ewropej f'pożizzjoni ta' żvantaġġ kompetittiv fil-konfront tal-karozzi mill-Korea t'Isfel importati fl-UE b'dazju ta' 0 %.
(168)
F'dan ir-rigward ta' min jinnota li s-sehem mis-suq tal-karozzi li joriġinaw mill-Korea t'Isfel bħalissa jammonta biss għal 3 % tas-suq tal-karozzi tal-UE. Huwa diffiċli li wieħed jipprevedi l-evoluzzjoni tal-importazzjoni għall-karozzi Koreani. Iżda meta jitqies li l-miżuri għandhom impatt dirett limitat ħafna fuq il-produtturi tal-karozzi tal-UE, wieħed ma jistax, f'dan l-istadju, jikkonkludi li l-impożizzjoni ta' dazju anti-dumping fuq l-ARWs miċ-Ċina jista' jkollha xi rwol sinifikanti f'dak ir-rigward.
4. L-interess tal-konsumaturi
(169)
Ma tqajjem l-ebda argument fir-rigward tal-impatt tal-miżuri fuq il-konsumaturi aħħarija. Dan il-fatt, kif ukoll l-impatt limitat fuq l-ispejjeż u l-istrateġiji tal-ipprezzar tal-produtturi tal-karozzi li nstabu fl-investigazzjoni, jindikaw tabilħaqq li x'aktarx mhux se jkun hemm effetti konsiderevoli fuq il-prezzijiet tal-konsumaturi.
5. L-interess tal-fornituri
(170)
Ħames fornituri tal-materja prima/tat-tagħmir għall-produtturi tal-ARWs fl-Unjoni wieġbu għall-kwestjonarju tal-fornituri. Dawn qed ifornu lingotti tal-fonderiji primarji/tal-aluminju, żebgħa/l-ewwel passata jew magni bi pressjoni baxxa. Fir-rigward tal-fornituri tal-lingotti, il-bejgħ lill-industrija tal-Unjoni jikkostitwixxi biss frazzjoni żgħira tal-attività tagħhom (inqas minn 6 % tal-fatturat totali tagħhom) li juri l-interess relattivament moderat fl-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping fuq ARWs miċ-Ċina. Għal fornituri oħra (ta' makkinarju jew żebgħa jew magni bi pressjoni baxxa), il-bejgħ tagħhom lill-industrija tal-Unjoni jvarja bejn 30 % u 50 % tal-fatturat totali tagħhom. Meta jitqies li dawn il-kumpaniji huma SMEs, il-vijabilità tal-industrija tal-Unjoni hi essenzjali għall-operazzjonijiet tagħhom.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(171)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li ġeneralment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemm l-ebda raġuni serja kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta' ARWs li joriġinaw mir-RPĊ.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(172)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar id-dumping, id-dannu li rriżulta, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri provviżorji biex jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
(173)
Sabiex ikun stabbilit il-livell ta’ dawn id-dazji, tqiesu l-marġnijiet ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(174)
Kif indikat fil-premessa (19), is-suq tal-ARWs hu kkaratterizzat mill-eżistenza ta' żewġ segmenti tas-suq relattivament distinti. L-investigazzjoni sabet ukoll li l-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni kien ikkonċentrat fis-segment OEM, u jirrappreżenta 85 % tal-bejgħ kumplessiv tal-industrija tal-Unjoni.
(175)
Għaldaqstant, sabiex jiġu imposti l-miżuri provviżorji, instab li hu xieraq li jiġi vvalutat il-marġni ta' dannu li jqis il-qagħda speċifika tas-suq.
(176)
Fis-segment OEM, ix-xerrejja tal-ARWs (li huma l-produtturi tal-karozzi) normalment jagħmlu l-ordnijiet tagħhom skont il-proċeduri tal-offerti. B'riżultat ta' dan, l-istess mudell ta' rota, maħsub biex jiġi mmuntat fuq l-istess mudell ta' karozza, jista' jiġi ordnat, f'għadd mhux ħażin ta' każijiet, minn diversi sorsi, ħafna drabi minn fornitur Ċiniż u fornitur mill-UE fl-istess waqt. Tqies b'mod provviżorju li dan il-proċess tal-offerti kien joffri riflessjoni preċiża u affidabbli tal-kompetizzjoni fuq il-prezzijiet medji eżistenti matul il-PI bejn il-fornituri Ċiniżi u dawk tal-Unjoni meta jikkompetu għall-istess offerta.
(177)
Għaldaqstant, instab li hu xieraq li jiġi kkalkolat il-marġni tal-orħos prezz tal-bejgħ fuq il-bażi tal-prezzijiet identifikati mid-dejta mressqa mill-produtturi tal-UE u l-esportaturi Ċiniżi meta jikkompetu għal dawn l-offerti.
(178)
Meta ġie kkalkolat l-ammont ta' dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, tqies li kull miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tagħha ta' produzzjoni u tikseb qligħ raġonevoli. Fir-rigward tal-ispiża ta' produzzjoni, sar aġġustament għat-telf effettiv imġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI (-5,4 %). Barra minn hekk, tqies li qligħ raġonevoli qabel it-taxxa, li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli minn industrija ta' dan it-tip f'kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni, għandu jiġi vvalutat b'referenza għall-profittabbiltà miksuba fl-2006 li kienet tammonta għal +3,2 %. Fil-fatt, matul din is-sena il-volum ta' importazzjonijiet miċ-Ċina kienu għadhom relattivament baxxi. Fuq bażi ta' dan, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni.
(179)
Fuq dik il-bażi, il-marġni tal-orħos prezz tal-bejgħ huwa 20,6 %.
(180)
Dan ir-riżultat kompla ġie kkonfermat permezz ta' kalkolu addizzjonali msejjes fuq tqabbil ta' xi kuntratti ta' offerti pprovduti minn ċerti produtturi tal-karozzi matul l-investigazzjoni. Fil-fatt, meta l-produtturi tal-karozzi ordnaw l-istess mudell ta' ARWs kemm lill-produttur Ċiniż kif ukoll lill-produttur tal-Unjoni, il-marġni tal-orħos prezz tal-bejgħ li nstab, meta jitqiesu l-aġġustamenti li saru kif spjegat fil-premessa 3.3.2 et seq hawn fuq, kien tal-istess daqs bħal dak stabbilit fil-premessa preċedenti.
(181)
Ta' min jinnota li l-marġni tal-orħos prezz tal-bejgħ hu aktar baxx mill-marġnijiet ta' dumping stabbiliti hawn fuq fil-premessa 4.1 et seq u għandu għalhekk iservi bħala l-bażi biex jiġi stabbilit il-livell tad-dazju skont ir-regola tad-dazju inferjuri.
(182)
Meta wieħed jikkunsidra l-metodoloġija applikata f'dan il-każ biex jiġi determinat il-livell ta' tneħħija ta' dannu, jitqies li mhuwiex prattiku li jiġu speċifikati rati tad-dazju anti-dumping skont it-tieni sentenza tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Dan hu dovut, b'mod partikolari, għan-nuqqas ta' dejta affidabbli biex titwettaq l-analiżi fuq bażi ta' kumpaniji speċifiċi. Għaldaqstant, qed jiġi deċiż b'mod provviżorju li jiġi impost dazju anti-dumping f'livell nazzjonali fuq l-importazzjonijiet kollha miċ-Ċina fil-livell tal-marġni tal-orħos prezz tal-bejgħ ta' 20,6 %.
2. Il-miżuri provviżorji
(183)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, jitqies li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ. F'dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif xieraq fil-livell tal-marġni ta' dannu li nstab.
(184)
Id-dazju anti-dumping li ġie propost jammonta, għalhekk, għal 20,6 %.
H. ŻVELAR
(185)
Is-sejbiet provviżorji ta’ hawn fuq se jkunu żvelati lill-partijiet interessati kollha li se jkunu mistiedna juru fehmiethom bil-miktub u jitolbu smigħ. Il-kummenti tagħhom se jkunu analizzati u se jitqiesu fejn ikun iġġustifikat qabel ma ssir kwalunkwe determinazzjoni definittiva. Barra minn hekk, ta' min jgħid li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping magћmula gћall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista' jkollhom bżonn jitqiesu mill-ġdid għall-għanijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'dan qed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' roti tal-aluminju għall-użu fit-triq tal-vetturi bil-mutur tal-intestaturi NM 8701 sa 8705, bl-aċċessorji tagħhom jew mingħajrhom u mgħammra bit-tajers jew mingħajrhom, li bħalissa jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50 (kodiċi TARIC 8708701010 u 8708705010) u joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju li japplika għall-prezz nett ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandha tkun ta' 20,6 %.
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għal dispożizzjoni ta’ sigurtà ekwivalenti għall-ammont ta’ dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, iressqu l-opinjonijiet tagћhom bil-miktub u japplikaw biex jinstemgħu bil-fomm mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament gћandu japplika gћal perjodu ta’ sitt xhur.
Ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, 10 ta’ Mejju 2010