ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. května 2011
o opatření částečné privatizace C 15/10 (ex NN 21/10), které provedlo Řecko u kasina Mont Parnès
(oznámeno pod číslem K(2011) 3505)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/647/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 23. června 2002 podala společnost Egnatia AE, jež byla od té doby v důsledku fúze převzata společností Athinaiki Techniki a jež je členem konsorcia Casino Attikis (dále jen „CA“ či „stěžovatel“), Evropské komisi stížnost na údajné porušení pravidel vnitřního trhu EU při údajně netransparentní a diskriminační veřejné soutěži vedené řeckými orgány při prodeji 49 % podílu na kapitálu společnosti Elliniko Kazino Parnithas AE (dále jen „kasino Mont Parnès“) úspěšnému uchazeči, tj. konsorciu Hyatt Regency (dále jen „HR“ nebo „údajný příjemce“) (2).
(2)
Dopisem ze dne 3. října 2002 zaslalo Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby Evropské komise (dále jen „GŘ pro vnitřní trh“) kopii spisu Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise (dále jen „GŘ pro hospodářskou soutěž“) za účelem souběžné analýzy tohoto případu podle pravidel EU o státních podporách.
(3)
E-mailem ze dne 9. prosince 2002 poskytl zákonný zástupce stěžovatele příslušným útvarům Komise k případu dodatečné informace.
(4)
Dopisem ze dne 24. ledna 2003 informovala Komise o stížnosti na státní podporu řecké orgány a vyzvala Řecko, aby ujasnilo otázky přednesené ve stížnosti. Řecké orgány odpověděly dne 4. března 2003.
(5)
Dne 27. ledna 2003 se pracovníci Komise setkali se zákonným zástupcem stěžovatele.
(6)
Dne 12. února 2003 a 22. srpna 2003 předložil zákonný zástupce údajného příjemce útvarům Komise své podklady.
(7)
Dopisy ze dne 31. března 2003 a 16. května 2003 předložil stěžovatel GŘ pro hospodářskou soutěž dodatečné informace.
(8)
Dne 10. dubna 2003 se zaměstnanci Komise setkali se zástupcem údajného příjemce.
(9)
V období od 15. července 2003 do 16. září 2003 vedla Komise korespondenci se stěžovatelem ohledně odděleného posouzení otázek státní podpory a upozornila stěžovatele na svůj rozhodovací postup, podle nějž postoupení veřejného majetku v rámci veřejné soutěže nepředstavuje státní podporu, bylo-li toto řízení uskutečněno transparentně a bez diskriminace. Stěžovatele proto informovala, že nepřijme žádné stanovisko, dokud GŘ pro vnitřní trh neukončí přezkum postupu při udělení veřejné zakázky.
(10)
Dopisy ze dne 22. ledna 2004 a 4. srpna 2004 ukončilo GŘ pro vnitřní trh své šetření a dospělo k závěru, že postup při udělení zakázky nevykázal žádné nedostatky. Dopisem ze dne 2. června 2004 informovalo GŘ pro hospodářskou soutěž stěžovatele, že podle čl. 20 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (3), uzavřelo stížnost na státní podporu.
(11)
Dne 18. února 2005 předložil stěžovatel u Soudu prvního stupně (nyní Tribunál) návrh na zrušení rozhodnutí Komise tento případ uzavřít.
(12)
Usnesením ze dne 26. září 2006 odmítl Soud prvního stupně žalobu jako nepřípustnou, protože dopis nepředstavuje napadnutelný akt ve smyslu článku 230 Smlouvy o založení Evropského společenství (Smlouvy o ES) (nyní článek 263 Smlouvy o fungování Evropské unie - SFEU) (4).
(13)
Dne 18. prosince 2006 podal stěžovatel u Soudního dvora odvolání proti usnesení Soudu prvního stupně.
(14)
Rozsudkem ze dne 17. července 2008 (5) Soudní dvůr usnesení zrušil, protože se domníval, že sporný akt představoval napadnutelný akt, který nebyl v souladu s povinnostmi Komise podle procesního nařízení, a věc vrátil k projednání Soudu prvního stupně.
(15)
Dopisem ze dne 26. září 2008 stáhlo GŘ pro hospodářskou soutěž dopis o uzavření případu ze dne 2. června 2004 a případ znovu otevřelo.
(16)
V usnesení ze dne 29. června 2009 shledal Soud prvního stupně, že o projednávané žalobě již není třeba rozhodnout, protože byl dotčený dopis stažen (6). Proti tomuto usnesení Soudu prvního stupně podal stěžovatel dne 7. září 2009 odvolání se zdůvodněním, že soud měl považovat stažení dopisu za protiprávní a měl je zrušit.
(17)
E-mailem ze dne 11. září 2009 předložil stěžovatel Komisi další informace.
(18)
Dne 14. října 2009 se zaměstnanci Komise setkali se zástupci stěžovatele. Po tomto setkání předložil stěžovatel při korespondenci s Komisí další informace.
(19)
Dopisem ze dne 21. října 2009 si Komise od Řecka vyžádala dodatečné informace. Dopisem ze dne 13. listopadu 2009 požádalo Řecko o více času na odpověď a Komise mu e-mailem ze dne 18. listopadu 2009 vyhověla. Řecko Komisi odpovědělo dne 11. a 14. ledna 2010.
(20)
Rozsudkem ze dne 6. května 2010 odpověděl Soudní dvůr na žádost o vydání rozhodnutí o předběžné otázce podle článku 234 Smlouvy o ES (nyní článek 267 SFEU), jež byla předložena Simvoulio tis Epikreatis (státní radou) a jež se týkala zejména použití pravidel EU v oblasti zadávání veřejných zakázek na dotčenou veřejnou soutěž. Soudní dvůr dospěl mimo jiné k závěru, že smlouva tohoto typu, jež měla být zadána v dotčené veřejné soutěži, nespadá jako celek do působnosti směrnic týkajících se veřejných zakázek (7). Soudní dvůr k tomu dodal, že tento závěr nevylučuje skutečnost, že podobná smlouva musí dodržovat základní pravidla a obecné zásady Smlouvy, a to zejména svobodu usazování a zásadu volného pohybu kapitálu.
(21)
Dopisem ze dne 6. července 2010 informovala Komise Řecko o svém rozhodnutí zahájit ohledně tohoto opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(22)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(23)
Po zahájení řízení obdržela Komise připomínky od dvou zúčastněných stran, a to konkrétně od zástupců údajného příjemce (Athens Resort Casino Holdings (9) jménem HR) (10) a od zástupců stěžovatele (Club Hotel Casino Loutraki jménem CA) (11). Řecko podalo své připomínky dopisem ze dne 6. srpna 2010. Připomínky obou zúčastněných stran byly zaslány Řecku dopisem ze dne 29. října 2010 a Řecko na ně reagovalo dopisem ze dne 25. listopadu 2010.
(24)
Dne 16. prosince 2010 (12) Soudní dvůr vynesl rozsudek, podle nějž Tribunál (dříve Soud prvního stupně) při určení, zda je původní žaloba na „správní uzavření“ případu ze strany Komise bezpředmětná, nerozhodl správně.
2. POPIS OPATŘENÍ
(25)
V říjnu roku 2001 řecké orgány vyhlásily výběrové řízení na postoupení 49 % podílu na kapitálu kasina Mont Parnès (13). Do soutěže se přihlásili dva uchazeči, a to konkrétně Kazino Attikis (dále jen „Kasino Attikis“ či „CA“) a konsorcium s názvem Hyatt Regency - Elliniki Technodomiki (dále jen „konsorcium Hyatt Regency“ či „HR“), a oba se v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy dostali do druhého kola veřejné soutěže (14). V řízení, jež bylo údajně neplatné, byla zakázka udělena HR. Následující odstavce 26 až 29 popisují události, které podle informací, jež má Komise k dispozici, vedly k tomuto udělení.
(26)
Podle platných vnitrostátních předpisů měl být vítězný uchazeč vyhlášen na základě předložené nabídky (dražba se vzestupnou cenou), přičemž výchozí prodejní cena byla stanovena na 80 milionů EUR. Hodnotící komise měla rozlepit obálky předložené uchazeči s jejich finanční nabídkou a oznamovat postupně všechny nabídky. Uchazeči s nižší nabídkou měli mít možnost předložit v zapečetěné obálce novou nabídku pro další kolo. Tato nová nabídka měla být přinejmenším rovna původní vyšší nabídce navýšené o 1 % (15). Toto postupné předkládání zvyšujících se nabídek mělo pokračovat v samostatných kolech až do okamžiku, kdy by se jeden z uchazečů stáhl. V tom případě se měla poslední učiněná nabídka prohlásit za prozatímně nejvyšší. Zápis s uvedením prozatímně nejvyšší nabídky měla hodnotící komise předložit správní radě řecké agentury pro rozvoj cestovního ruchu (ETA).
(27)
V prvním kole odevzdali oba uchazeči své nabídky v sídle ETA v zapečetěných obálkách ve stejný okamžik, a to dne 31. května 2002. Konsoricum CA nabídlo částku 91 183 652 EUR, zatímco nabídka HR činila 80 075 000 EUR. Ovšem obálka posledně jmenované společnosti obsahovala kromě nabídky ještě prohlášení s námitkou ohledně legality účasti konsorcia CA ve veřejné soutěži. Konsorcium CA vyjádřilo s tímto prohlášením nesouhlas a tvrdilo, že vyjádření výhrad činí finanční nabídku HR nepřípustnou. Reklamační výbor výhrady CA odmítl s tím, že prohlášení konsorcia HR nemělo vliv na platnost jeho nabídky.
(28)
Ve druhém kole předložilo konsorcium HR v zapečetěné obálce nabídku ve výši 92 105 888 EUR, opět provázenou stejným písemným prohlášením. Po ukončení druhého kola předložil zákonný zástupce konsorcia CA obálku s finanční nabídkou pro třetí kolo a rovněž oddělené prohlášení pro správní radu ETA o porušení pravidel veřejné soutěže z hlediska požadavků na její platnost. Hodnotící komise toto podání odmítla s tím, že by bylo přípustné pouze tehdy, pokud by bylo předloženo v podobě námitky spadající do pravomoci reklamačního výboru. Zákonní zástupci CA poté požádali komisi o pětiminutové odložení, aby mohli rozhodnout o dalších krocích. Odložení jim bylo poskytnuto a zástupci CA odstranili ze stolu výboru jak písemné prohlášení, tak obálku s nabídkou. Když se po pěti minutách vrátili, prohlásili, že nemají v úmyslu námitku podat, a předložili svou nabídku. Konsorcium HR následně podalo námitku a požadovalo, aby bylo třetí kolo nabídkového řízení pokládáno za nepřípustné s odůvodněním, že CA podalo nabídku, kterou následně stáhlo a poté znovu předložilo. Reklamační výbor námitku HR uznal a nabídka CA byla z řízení vyloučena (16).
(29)
Po vyloučení nabídky CA z třetího kola poslala hodnotící komise (17) správní radě ETA kopii zápisu ze svého osmého zasedání, v němž uvedla HR jako uchazeče s první prozatímně nejvyšší nabídkou (nabídka ve výši 92 105 888 EUR) a CA jako uchazeče s druhou prozatímně nejvyšší nabídkou. Hodnotící komise zřejmě nerozpečetila nabídku CA z třetího kola a nevrátila tomuto konsorciu zapečetěnou obálku, ale předala ji ETA za účelem jejího uložení v trezoru ETA (18). Správní rada ETA svolala mimořádnou valnou hromadu. Generální ředitel ETA a právní zástupce Kantor Capital, jenž působil jako hospodářský poradce pověřený tímto řízením, byli poté dne 5. června 2002 pověřeni požádat konsorcium HR o navýšení jeho nabídky. HR následně navýšil navrženou částku na 110 milionů EUR. Dne 12. června 2002 předložilo konsorcium CA správní radě ETA dopis s nabídkou ve výši 162 milionů EUR, jež byla následně odmítnuta, protože byla podána po uzavření veřejné soutěže. Nabídka HR byla nakonec stále zvyšována, až dosáhla částky 120 milionů EUR (19).
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(30)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, protože se nebyla schopna zbavit pochybností, zda byl podíl na kapitálu kasina Mont Parnès ve výši 49 % prodán řeckým státem za nejvyšší nabídku podanou v nabídkovém řízení, jež splňovalo požadavky na otevřenost, transparentnost a nediskriminaci. Komise si nebyla zejména jista, zda při prodeji nebylo kupujícímu poskytnuto protiprávní preferenční zacházení, a zda tak byla zaplacena tržní cena. Komise se domnívala, že vyloučení CA z veřejné soutěže a vyloučení nabídky CA ve výši 162 milionů EUR podané po ukončení veřejné soutěže může být příznakem prodeje pod hodnotou, a tím i existence podpory v podobě ušlých státních prostředků.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(31)
Řecko předložilo své připomínky dopisem ze dne 6. srpna 2010. Řecko popírá existenci státní podpory s odůvodněním, že veřejná soutěž na prodej jeho podílu na kapitálu kasina Mont Parnès proběhla v souladu s platnými právními předpisy a že 49 % podíl v kasinu byl prodán za tržní cenu.
(32)
Řecké orgány především zdůrazňují, že výběr uchazečů do veřejné soutěže a celé zadávací řízení byly plně v souladu s právními předpisy a proběhly v souladu s pravidly výzev k podávání nabídek (20), které se řídily platnými právními předpisy, a že oba uchazeči veřejné soutěže s těmito výzvami bez výhrad souhlasili.
(33)
Řecké orgány také vysvětlují, že prohlášení HR obsažené v obálce s jeho finanční nabídkou v prvním a druhém kole veřejné soutěže nemělo vliv na platnost jeho finančních nabídek, ale týkalo se pouze účasti CA ve veřejné soutěži jako takové, a že reklamační výbor oprávněně považoval finanční nabídky HR za nabídky v souladu s právními předpisy.
(34)
Řecké orgány dále podrobněji vysvětlují, že nabídka podaná CA ve třetím kole veřejné soutěže, o které stěžovatel prohlašuje, že byla ve výši 107 milionů EUR, byla vyloučena, protože obálka byla odstraněna z dohledu hodnotící komise. Za těchto okolností si hodnotící komise nemohla být jista, zda nabídka nebyla změněna. V každém případě by opětovné podání nabídky představovalo její druhé podání ve stejném kole, což by bylo v rozporu s pravidly.
(35)
Řecké orgány vysvětlují, že nabídka ve výši 92 105 888 EUR učiněná konsorciem HR ve druhém kole, jež byla vyšší než nabídka CA ve výši 91 183 652 EUR z prvního kola, byla v souladu s pravidly veřejné soutěže, protože podle podmínek výzvy k podávání nabídek musela být každá nová nabídka navýšena o 1 % a ne o 10 %, jak se předpokládalo v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Pravidla veřejné soutěže byla proto v tomto ohledu dodržena.
(36)
Řecké orgány také tvrdí, že poslední nabídka konsorcia CA ve výši 162 milionů EUR, což je částka, o které konsorcium CA tvrdí, že ji bylo ochotno zaplatit, není platná, protože byla učiněna po ukončení veřejné soutěže a mimo ni. Přijetí této nabídky by znamenalo porušení zásady zákonnosti, protože cílem veřejného nabídkového řízení není pouze sloužit finančním zájmům státu, ale také širšímu veřejnému zájmu, tj. zajistit co možná nejvyšší cenu při dodržení zásady zákonnosti (tj. zákonných pravidel stanovených v předpisech o výzvách k podávání nabídek, v zadávací dokumentaci a v jiných platných právních předpisech).
(37)
Řecké orgány dále vysvětlují, že veřejnou soutěž prostě nezrušily a nevyhlásily novou, protože by to znamenalo znovu provést celé řízení, a to již počtvrté za osm let, což by poškodilo mezinárodní pověst Řecka, aniž by přitom bylo jisté, že by další veřejná soutěž zajistila cenu ve výši 162 milionů EUR. V tomto ohledu Řecko dokonce zpochybňuje důvěryhodnost nabídky ve výši 162 milionů EUR, protože konsorcium CA si bylo vědomo, že její přijetí by pouze vyvolalo zrušení řízení a zahájení nového.
(38)
Řecké orgány dále potvrzují (21) přiměřenost ceny, jež byla nakonec zaplacena (120 milionů EUR), protože byla o 25,5 % vyšší než znalecké ocenění ve výši 95,4 milionu EUR provedené před veřejnou soutěží nezávislým odhadcem a zapečetěné až do konce řízení. Prohlašují, že o vypracování tohoto ocenění, ačkoliv nebylo kvůli veřejné soutěži nutné, požádaly s cílem chránit zájmy Řecka i v budoucnu (22).
(39)
Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že původní podmínky výzvy k podávání nabídek byly vylepšeny následným zákonem č. 3139/2003, který privatizaci potvrdil, řecké orgány vysvětlují, že výzvy k podávání nabídek nebyly změněny ani zákonem č. 3139/2003, ani žádným jiným způsobem. Podle Řecka tento zákon pouze reguluje různá povolení ve spojení s investováním a provozováním kasina a obsahuje opatření k ochraně pracovníků po privatizaci. Tento zákon nezbavil HR povinnosti investovat do kasina Mont Parnès částku 44 milionů EUR a smluvní doložka ohledně vrácení 70 % ceny konsorciu HR v případě, že by před rokem 2012 byla udělena provozní licence jinému kasinu, byla již výslovným ustanovením výzvy k podávání nabídek.
(40)
Řecké orgány proto konstatují, že prodejní cena představuje tržní hodnotu podílu na kapitálu kasina Mont Parnès ve výši 49 %.
(41)
Na podporu svého tvrzení, že při veřejné soutěži nedošlo k žádným nesrovnalostem, poukazují řecké orgány na řadu rozsudků vnitrostátních soudů, které rozebíraly soulad veřejné soutěže se zákonem podle vnitrostátních právních předpisů. K dnešnímu dni vnitrostátní soudy neshledaly ve veřejné soutěži žádné nesrovnalosti, a proto různé stížnosti podané CA v tomto ohledu odmítly (23). Z nálezů vnitrostátních soudů, které potvrdily řádný průběh veřejné soutěže, se řecké orgány odvolávají zejména na následující:
a) Řízení před občanskoprávními soudy
(42)
Ve svém rozsudku 8118/2002 (24) odmítl soud prvního stupně v Aténách stížnost podanou CA a rozhodl, že:
-
Hodnotící komise a reklamační výbor správně rozhodly, že nabídky HR z prvního a druhého kola byly v souladu s výzvami k podávání nabídek. Prohlášení HR připojené k jeho nabídkám neovlivnilo jejich bezpodmínečnou povahu.
-
Konsorcium CA předložilo nabídku v 15:30 hod., tzn. na začátku třetího kola, jak stanovila hodnotící komise na konci druhého kola. Nabídku vzal zástupce CA zpět z vlastní vůle a podnětu, ačkoliv se ho od toho snažil předseda hodnotící komise odradit. Pokud by předseda hodnotící komise zástupce CA výslovně varoval před zpětvzetím nabídky, vedlo by to k diskriminačnímu zacházení vůči HR a ve prospěch CA.
-
Druhou nabídku CA ve třetím kole považoval reklamační výbor správně za nepřípustnou. Každý uchazeč mohl podat v každém kole pouze jednu nabídku. Pokud by druhá nabídka CA ve třetím kole byla považována za přípustnou, mohlo by to navíc vést k porušení zásady transparentnosti. Zástupce CA si vzal zpět první zapečetěnou obálku CA, opustil místo konání veřejné soutěže a při svém návratu předložil zapečetěnou obálku, u které nebylo možno ověřit, zda se jedná o stejnou obálku, jako byla obálka první (25).
b) Řízení před správními soudy
(43)
Podle řeckých orgánů v současné době projednává státní rada (nejvyšší správní soud) věc týkající se jiné stížnosti CA na údajně protiprávní postup při veřejné soutěži (26). Na vynesení konečného rozsudku se v současné době čeká, ale řecké orgány poznamenávají, že soudce zpravodaj navrhl stížnost CA zamítnout jako nepřípustnou z důvodu judikatury a nedůvodnou kvůli podstatě (27).
c) Trestněprávní řízení
(44)
V důsledku žaloby podané společností CA v roce 2002 proti členům hodnotící komise, reklamačního výboru, ETA, posudkovému poradci (American Appraisal Hellas Ltd) a finančnímu poradci (Kantor) kvůli jejich jednání během veřejné soutěže vynesla soudní rada odvolacích soudců, jíž byla věc předložena k přezkoumání, osvobozující výnos (28) a shledala zejména, že:
-
první ani druhé rozhodnutí reklamačního výboru nebylo protiprávní a nebyl zjištěn žádný odpovídající důkaz o pochybení jeho členů. Členové reklamačního výboru zamítnutím námitky CA v prvním a druhém kole a na druhé straně přijetím námitky HR ve třetím kole neporušili podmínky výzev k podávání nabídek a nezacházeli s oběma uchazeči rozdílným způsobem,
-
rozhodnutí hodnotící komise nebylo protiprávní a její členové nezacházeli s oběma uchazeči rozdílným způsobem. Hodnotící komise se navíc podle podmínek výzev k podávání nabídek musela držet zjištění reklamačního výboru,
-
se zástupce ETA nedopustil porušení příslušných vnitrostátních předpisů tím, že požádal uchazeče s první prozatímně nejvyšší nabídkou (HR) o navýšení jeho finanční nabídky. Zástupce ETA neměl povolení vstupovat do jednání a pravomoc zrušit nebo odvolat nabídkové řízení.
(45)
Výše uvedený osvobozující výnos byl dále napaden před vnitrostátními soudy (29) a nedávno vynesl aténský odvolací soud rozsudek osvobozující všechny žalované osoby (rozsudek 466/2011). Plné znění tohoto rozsudku není dosud dostupné.
(46)
Při zohlednění všech výše uvedených připomínek trvají řecké orgány závěrem na tom, že posuzované opatření neobsahuje státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU.
5. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(47)
Dopisem ze dne 4. srpna 2010 vstoupili zástupci údajného příjemce (tj. Athens Resort Casino Holding jménem HR) do řízení Komise jako zúčastněná strana. Údajný příjemce předložil stejné připomínky, jako jsou připomínky Řecka shrnuté v oddílu 4.
(48)
Údajný příjemce navíc prohlašuje, že cena, jež byla skutečně zaplacena za podíl v kasinu, dosáhla výše 120 milionů EUR, což je o 10 milionů EUR více, než bylo předtím domluveno (30). Byla tak dokonce mnohem vyšší než odborné ocenění ve výši 95,4 milionů EUR, které bylo vyhotoveno (ale nezveřejněno) před zahájením veřejné soutěže.
(49)
Údajný příjemce dále tvrdí, že ETA nejen neměla povinnost, ale ani právo vyhlásit uchazeče s druhou prozatímní nejvyšší nabídkou, protože by to znamenalo zahájit nová kola nabídkového řízení, a to v rozporu s podmínkami výzev k podávání nabídek. Dále tvrdí, že nabídka CA ve výši 162 milionů EUR mimo veřejnou soutěž byla podána bez rizika, že by mohla být brána vážně, a byla předložena pouze s cílem vyvolat zrušení veřejné soutěže. Potvrzuje, že by určitě vznesl námitky proti rozhodnutí o přijetí této nabídky i s rizikem, že celé řízení bude zrušeno. V tomto ohledu také zdůrazňuje stanovisko právní rady státu, jež potvrdilo, že na nabídku CA nelze brát zřetel nebo ji přijmout (31).
(50)
Údajný příjemce také zpochybňuje domněnku Komise, uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení, ohledně možného narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, protože hazardní hry představují celosvětové podnikání a společnosti vyvíjející činnost na tomto poli vykonávají hospodářskou činnost na mezinárodním trhu. Údajný příjemce tvrdí, že Mont Parnès nevyvíjí činnost na mezinárodní úrovni, ale působí pouze místně, a nekonkuruje tak zahraničním kasinům.
(51)
Dopisem ze dne 29. září 2010 do řízení Komise zasáhla jako zúčastněná strana společnost Club Hotel Casino Loutraki AE (jménem CA) (32). V tomto dopise tvrdí, že při vyčíslení výše údajné podpory je nutno zohlednit také rozdíl mezi nabídkami a dopad schvalovacího zákona na povinnosti kupce vyplývající z podmínek veřejné soutěže.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
6.1 Existence státní podpory při postoupení podílů přímým prodejem
(52)
Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že veškeré podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(53)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie (33) a pravidel a praxe Komise v oblasti státní podpory v rámci privatizace (34) neexistuje v případě, že členský stát nakupuje nebo prodává akcie podniků, žádné zvýhodnění, je-li chování členského státu v souladu s jednáním soukromého investora v tržním hospodářství.
(54)
Pokud dochází k prodeji akcií na burze, obecně se předpokládá, že se tak děje za tržních podmínek a bez jakéhokoliv zvýhodnění. Pokud ovšem postoupení podílů probíhá formou přímého prodeje, lze předpokládat, že neexistuje žádné zvýhodnění, jsou-li splněny následující podmínky: zaprvé, majetkový podíl je prodán v nediskriminační, transparentní a otevřené veřejné soutěži přístupné všem zájemcům; zadruhé, s postoupením nejsou spojeny žádné podmínky, jež nejsou běžné u srovnatelných transakcí mezi soukromými subjekty a jež mohou případně snížit prodejní cenu; zatřetí, majetkový podíl je prodán subjektu, který předložil nejvyšší nabídku; a začtvrté, všichni účastníci řízení musí mít dostatek času a informací k řádnému ocenění aktiv, jež se stane základem jejich nabídky.
(55)
Jinými slovy: probíhá-li privatizace přímým prodejem, slouží jako měřítko pro posouzení, zda transakce týkající se státního majetku obsahuje zvýhodnění, skutečnost, jestli by se subjekt působící v tržním hospodářství a postavený do podobné situace choval stejně, tj. jestli by prodal společnost za stejnou cenu. Jako důvod pro přijetí nižší ceny nemohou být zohledněny nehospodářské ohledy, jako jsou např. důvody průmyslové politiky, ohledy na zaměstnanost nebo cíle regionálního rozvoje, o kterých by subjekt působící v tržním hospodářství neuvažoval a které naopak poukazují na existenci zvýhodnění. Tato zásada byla opakovaně vysvětlována Komisí a trvale potvrzována Soudním dvorem (35).
(56)
Pokud tedy není některý z výše uvedených požadavků splněn, Komise soudí, že je nutno veřejný prodej přezkoumat z hlediska možné podpory, a musí proto být oznámen. Při dodržení těchto požadavků je možno zaručit, že stát obdrží za svůj majetek nejvyšší cenu, tj. cenu tržní, a že tak neexistuje žádné zvýhodnění.
6.2 Prodej 49 % podílu na kapitálu kasina Mont Parnès
(57)
Při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU měla Komise pochybnosti o tom, zda prodej kasina Mont Parnès proběhl v rámci otevřené, transparentní a nediskriminační veřejné soutěže. Podle informací dostupných v této fázi Komise soudila, že je značně obtížné zjistit, zda nebylo protiprávně poskytnuto preferenční zacházení, a zda tak byla zaplacena tržní cena či ne. Komise se obávala, že nesrovnalosti v průběhu veřejné soutěže mohly vést k poskytnutí státní podpory.
(58)
Komise proto provedla v rámci formálního vyšetřování posouzení příslušných skutečností. Toto posouzení je založeno na souboru dostupných důkazů o opatření.
(59)
Během různých fází řízení obdržela Komise informace o řadě právních úkonů na vnitrostátní úrovni, které potvrzují správnost průběhu původní veřejné soutěže. Komise zaznamenává, že k dnešnímu dni zřejmě žádný rozsudek soudu na vnitrostátní úrovni nepotvrdil připomínky stěžovatele ohledně nesrovnalostí a nerovného zacházení při veřejné soutěži (viz také výše odstavce 41 až 46). Vnitrostátní soudy zatím spíše potvrzují zákonnost a nediskriminační povahu veřejné soutěže podle vnitrostátních pravidel.
(60)
Ačkoliv posouzení Komise není závislé na nálezech vnitrostátních soudů, může je ve své analýze zohlednit jako jeden z faktorů. Komise ale poznamenává, že toto posouzení není v žádném případě zamýšleno jako výklad vnitrostátních právních předpisů, což je pouze v pravomoci členského státu.
(61)
V těchto souvislostech se Komise domnívá, že zákonnost veřejné soutěže podle vnitrostátních právních předpisů, jak je popsána a zdůvodněna v rozsáhlém a hloubkovém přezkumu, který dosud provedly různé vnitrostátní soudy, představuje důležitý náznak správnosti a nediskriminační povahy veřejné soutěže. Toto zřejmé potvrzení platnosti veřejné soutěže podle vnitrostátních předpisů může Komise vedle dalších faktorů zohlednit ve svém posouzení podle předpisů EU o státních podporách s tím, že nabídkové řízení bylo otevřené, bezpodmínečné a nediskriminační.
(62)
Pokud jde o otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně skutečnosti, že jedna z nabídek zřejmě porušila pravidlo výzvy k podávání nabídek ohledně minimálního navýšení oproti předchozí nabídce, Komise poznamenává, že tato otázka byla vyřešena, protože bylo požadováno navýšení o 1 % a nikoliv o 10 %, jak Komise vyrozuměla. Komise proto soudí, že pravidla veřejné soutěže byla v tomto ohledu splněna.
(63)
Pokud jde o údajné rozdílné zacházení s různými námitkami vznesenými během veřejné soutěže, Komise rovněž zaznamenává, že řecké orgány poskytly přijatelné vysvětlení vyloučení nabídky společnosti CA z veřejné soutěže podle použitelných pravidel, jež zakazují druhé předložení ve stejném nabídkovém kole.
(64)
Pokud jde o údajné nerovné zacházení s různými nabídkami učiněnými po ukončení veřejné soutěže, Komise soudí, že rozdílné zacházení - vyjednávání s úspěšným uchazečem o navýšení ceny a zároveň odmítnutí vzít v potaz nabídku stěžovatele ve výši 162 milionů EUR - lze vzhledem k existujícím pochybnostem o zákonnosti druhé z nabídek přijmout jako postup přípustný při veřejné soutěži. Komise navíc nemůže označit nepřípustnou nabídku stěžovatele ve výši 162 milionů EUR za důvěryhodnou, protože byla podána až po ukončení veřejné soutěže a v rozporu s jeho procesními pravidly.
(65)
Pokud jde o domněnku, že celé řízení bylo možno zrušit, řecké orgány uvedly, že by to znamenalo nové konání řízení s možným rizikem dalšího snížení ceny, které se mělo dosáhnout.
(66)
Řecké orgány také uvedly, že podmínky zadání veřejné zakázky nebyly změněny zákonem č. 3139/2003 ani žádným jiným způsobem.
(67)
Pokud jde o obdrženou cenu, Komise zaznamenává, že cena ve výši 120 milionů EUR (36), která byla nakonec za kasino zaplacena, je sice stále nižší než nepřípustná nabídka ve výši 162 milionů EUR, o níž stěžovatel tvrdí, že ji byl připraven učinit po svém vyloučení z veřejné soutěže, ale je vyšší než nejvyšší nabídka ve výši 107 milionů EUR, již stěžovatel zřejmě v soutěži předložil, a dokonce významně vyšší (o 25,5 %) než odborné ocenění podílu na částku 95,4 milionu EUR provedené před veřejnou soutěží.
6.3 Závěr
(68)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyřešily řecké orgány uspokojivým způsobem předběžné pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise zejména nenašla důkaz, který by umožňoval dospět k závěru o preferenčním zacházení s údajným příjemcem, jež by vedlo k poskytnutí jakéhokoliv zvýhodnění. Předpokládá se, že prodejem svého podílu v kasinu v otevřeném, bezpodmínečném a nediskriminačním nabídkovém řízení uchazeči s nejvyšší nabídkou získalo Řecko nejvyšší cenu na trhu a nepřipravilo stát o prostředky. Komise proto může uznat, že by subjekt působící v tržním hospodářství prodal za podobných okolností příslušný podíl v kasinu za podobnou cenu. Komise proto soudí, že prodej 49 % státního podílu na kapitálu kasina Mont Parnès řeckým státem neznamená žádné zvýhodnění, a nepředstavuje tak státní podporu.
7. ZÁVĚR
(69)
Komise soudí, že prodej 49 % státního podílu na kapitálu kasina Mont Parnès řeckým státem nepředstavuje podporu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Prodej 49 % státního podílu na kapitálu kasina Mont Parnès řeckým státem nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 24. května 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta’ Mejju 2011
dwar il-miżura tal-privatizzazzjoni parzjali C 15/10 (ex NN 21/10) implimentata mill-Greċja għall-każinò Mont Parnès
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 3505)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/647/UE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra tat-23 ta’ Ġunju 2002, Egnatia AE, li wara fużjoni kienet inxtrat minn Athinaiki Techniki u li hija membru tal-konsorzju Casino Attikis (“CA” jew “il-kwerelant”), ressqet ilment lill-Kummissjoni Ewropea dwar l-allegat ksur tar-regoli tas-suq intern tal-UE, rigward proċedura ta’ sejħa għall-offerti allegatament mhux trasparenti u diskriminatorja li segwew l-awtoritajiet Griegi fil-bejgħ tad-49 % tal-kapital ta’ Elliniko Kazino Parnithas AE (“il-każinò Mont Parnès”) lill-offerent ammess, il-konsorzju Hyatt Regency (“HR” jew “l-allegat benefiċjarju”) (2).
(2)
B’ittra tat-3 ta’ Ottubru 2002 id-Direttorat Ġenerali għas-Suq Intern tal-Kummissjoni Ewropea (“DĠ Suq Intern”) ittrasferixxa kopja tal-fajl lid-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni (“DĠ Kompetizzjoni”) għall-analiżi parallela tal-każ skont ir-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat.
(3)
Bil-posta elettronika tad-9 ta’ Diċembru 2002 ir-rappreżentant legali tal-kwerelant ipprovda spjegazzjonijiet addizzjonali dwar il-każ lid-dipartimenti rilevanti tal-Kummissjoni.
(4)
B’ittra tal-24 ta’ Jannar 2003 l-Kummissjoni kkomunikat l-ilment dwar l-għajnuna mill-Istat lill-awtoritajiet Griegi u stiedent lill-Greċja biex tiċċara l-kwistjonijiet li hija ressqet. L-awtoritajiet Griegi wieġbu fl-4 ta’ Marzu 2003.
(5)
Fis-27 ta’ Jannar 2003 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentant legali tal-kwerelant.
(6)
Fit-12 ta’ Frar 2003 u fit-22 ta’ Awwissu 2003 r-rappreżentant legali tal-allegat benefiċjarju ssottometta d-dokumenti ta’ prova lis-servizzi tal-Kummissjoni.
(7)
B’ittri tal-31 ta’ Marzu 2003 u tas-16 ta’ Mejju 2003 l-kwerelant issottometta l-informazzjoni supplimentari lid-DĠ Kompetizzjoni.
(8)
Fl-10 ta’ April 2003 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentant tal-allegat benefiċjarju.
(9)
Matul il-perjodu bejn il-15 ta’ Lulju 2003 u s-16 ta’ Settembru 2003 l-Kummissjoni kellha diversi skambji mal-kwerelant rigward il-valutazzjoni separata tal-kwistjonijiet dwar l-għajnuna mill-Istat, u ġibdet l-attenzjoni tal-kwerelant dwar il-prattika tagħha dwar it-teħid tad-deċiżjonijiet li biha, il-bejgħ ta’ ass pubbliku fil-kuntest tal-proċedura tal-offerti ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat jekk il-proċedura twettqet b’mod trasparenti u mingħajr diskriminazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni infurmat lill-kwerelant li mhux se tieħu pożizzjoni sakemm id-DĠ Suq Intern ma jkunx temm l-eżaminazzjoni tiegħu tal-proċedura għall-għoti tal-kuntratt pubbliku.
(10)
B’ittri tat-22 ta’ Jannar 2004 u l-4 ta’ Awwissu 2004 d-DĠ Suq Intern għalaq l-investigazzjoni, bil-konklużjoni li l-proċedura għall-għoti tal-kuntratt ma kinitx difettuża. B’ittra tat-2 ta’ Ġunju 2004 d-DĠ Kompetizzjoni informa lill-kwerelant li huwa għalaq l-ilment dwar l-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 20(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (3).
(11)
Fit-18 ta’ Frar 2005 l-kwerelant ressaq azzjoni għall-annullament tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħlaq il-każ quddiem il-Qorti tal-Prim Istanza (issal-Qorti Ġenerali).
(12)
Bl-ordni tas-26 ta’ Settembru 2006, il-Qorti tal-Prim Istanza ċaħdet l-azzjoni bħala inammissibbli għaliex qieset li l-ittra ma kinitx tikkostitwixxi att miftuħ għal rikors skont l-Artikolu 230 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (Trattat tal-KE) (issa l-Artikolu 263 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)) (4).
(13)
Fit-18 ta’ Diċembru 2006 l-kwerelant ressaq appell kontra l-ordni tal-Qorti tal-Prim Istanza quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
(14)
Bis-sentenza tas-17 ta’ Lulju 2008 (5), il-Qorti tal-Ġustizzja warrbet l-ordni; hija sabet li l-att ikkontestat kien jikkostitwixxi att miftuħ għal rikors li ma kienx konformi mal-obbligi tal-Kummissjoni skont ir-Regolament Proċedurali, u rreferiet il-każ lura lill-Qorti tal-Prim Istanza.
(15)
B’ittra tas-26 ta’ Settembru 2008 d-DĠ Kompetizzjoni rtira l-ittra tal-għeluq tat-2 ta’ Ġunju 2004 u reġa’ fetaħ il-każ.
(16)
Bl-ordni tad-29 ta’ Ġunju 2009, il-Qorti tal-Prim Istanza sabet li billi l-ittra kienet ġiet irtirata ma kienx għad hemm bżonn li tinħareġ deċiżjoni (6). Din l-ordni tal-Qorti tal-Prim Istanza ġiet appellata mill-kwerelant fis-7 ta’ Settembru 2009, għal raġunijiet li l-Qorti kellha tqis li l-irtirar tal-ittra ma kienx skont il-liġi u kellha tannullah.
(17)
Bil-posta elettronika tal-11 ta’ Settembru 2009 l-kwerelant forna iktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(18)
Fl-14 ta’ Ottubru 2009 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentanti tal-kwerelant. Wara din il-laqgħa, il-kwerelant forna iktar informazzjoni lill-Kummissjoni f’diversi skambji.
(19)
B’ittra ddatata tal-21 ta’ Ottubru 2009 l-Kummissjoni talbet lill-Greċja informazzjoni addizzjonali. B’ittra tat-13 ta’ Novembru 2009 l-Greċja talbet għal iktar żmien biex twieġeb, li ngħata mill-Kummissjoni permezz tal-posta elettronika tat-18 ta’ Novembru 2009. Fil-11 u fl-14 ta’ Jannar 2010 l-Greċja wieġbet lill-Kummissjoni.
(20)
Bis-sentenza tas-6 ta’ Mejju 2010, il-Qorti tal-Ġustizzja wieġbet għat-talba għal deċiżjoni preliminari skont l-Artikolu 234 tal-KE (issal-Artikolu 267 tat-TFUE) mingħand Simvoulio tis Epikreatias (“Il-Kunsill tal-Istat”), b’mod partikolari rigward l-applikazzjoni tar-regoli tal-UE dwar l-akkwist pubbliku fil-proċedura tal-offerti inkwistjoni. Il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet, inter alia, li, meħud bħala kuntratt sħiħ, kuntratt bħal dak mogħti wara l-offerta inkwistjoni ma jaqax fl-ambitu tad-Direttivi dwar il-kuntratti pubbliċi (7). Barra minn hekk, il-Qorti nnutat li din il-konklużjoni ma kinitx tipprekludi l-fatt li dan il-kuntratt għandu josserva r-regoli bażiċi u l-prinċipji ġenerali tat-Trattat, b’mod partikolari dawk dwar il-libertà tal-istabbiliment u l-moviment liberu tal-kapital.
(21)
B’ittra tas-6 ta’ Lulju 2010 l-Kummissjoni infurmat lill-Greċja li hija kienet iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward il-miżura (id-“deċiżjoni tal-ftuħ”).
(22)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(23)
Wara l-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand żewġ partijiet interessati, jiġifieri mingħand ir-rappreżentanti tal-allegat benefiċjarju (Athens Resort Casino Holdings (9), f’isem HR) (10) u mingħand ir-rappreżentanti tal-kwerelant (Club Hotel Casino Loutraki, f’isem CA) (11). B’ittra tas-6 ta’ Awwissu 2010, il-Greċja ssottomettiet il-kummenti tagħha. Il-kummenti taż-żewġ partijiet interessati ntbagħtu b’ittra tad-29 ta’ Ottubru 2010 lill-Greċja, li wieġbet b’ittra tal-25 ta’ Novembru 2010.
(24)
Fis-16 ta’ Diċembru 2010 (12), il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li l-Qorti Ġenerali (li qabel kienet tissejjaħ il-Qorti tal-Prim Istanza) kienet żbaljata meta ddeterminat li ma kienx hemm każ ta’ tweġiba fl-isfida oriġinali għall-“għeluq amministrattiv” tal-każ min-naħa tal-Kummissjoni.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
(25)
F’Ottubru 2001 l-awtoritajiet Griegi bdew il-proċedura għall-għoti ta’ kuntratt pubbliku bil-ħsieb li jbiegħu 49 % tal-kapital tal-każinò Mont Parnès (13). Kien hemm żewġ applikanti jikkompetu għal dan il-kuntratt, jiġifieri “Kazino Attikis” (Casino Attikis jew CA) u l-konsorzju bl-isem Hyatt Regency - Elliniki Technodomiki (il-konsorzju Hyatt Regency jew HR), li t-tnejn intgħażlu biex jieħdu sehem fit-tieni stadju tal-proċedura tal-offerti (14), skont it-termini tad-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti. Wara l-proċedimenti li allegatament kienu invalidi, il-kuntratt ingħata lil HR. Il-paragrafi 26 sa 29 li ġejjin jiddeskrivu l-avvenimenti li wasslu għal din l-għotja, skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni.
(26)
Skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali applikabbli, il-kandidat rebbieħ kellu jiġi ddikjarat permezz tal-offerti (irkant bil-prezzijiet f’ordni axxendenti), bil-prezz inizjali tal-bejgħ stabbilit fil-livell ta’ EUR 80 miljun. Il-Kumitat għall-Offerti kellu jiftaħ l-envelops sottomessi mill-kandidati, li fihom kien hemm l-offerta finanzjarja ta’ kull kandidat, u kellu jħabbar kull offerta waħda wara l-oħra. Il-kandidat li jkun tefa’ l-offerta l-iktar baxxa jkun intitolat jissottometti l-offerta l-ġdida tiegħu, magħluqa f’envelop issiġillat, fir-rawnd li jmiss. Din l-offerta l-ġdida għandha tkun mill-inqas daqs l-offerta li inizjalment kienet iktar għolja, miżjuda b’1 % (15). Dawn l-offerti sussegwenti jkomplu għaddejjin b’mod indefinit f’rawnds separati, sakemm wieħed mill-offerenti jirtira, f’liema każ l-aħħar offerent jiġi ddikjarat b’mod provviżorju bħala l-offerent bl-ogħla offerta. Il-minuti li jsemmu l-offerent bl-ogħla offerta b’mod provviżorju, jiġu sottomessi mill-Kumitat għall-Offerti lill-Bord tad-Diretturi tal-Awtorità Ellenika għall-Iżvilupp tat-Turiżmu (ETA).
(27)
Matul l-ewwel rawnd, iż-żewġ kandidati ssottomettew l-offerti tagħhom fl-istess ħin, f’envelops issiġillati, fil-31 ta’ Mejju 2002, fil-kwartieri ġenerali tal-ETA. L-offerta ta’ CA kienet ta’ EUR 91 183 652, filwaqt li l-offerta ta’ HR kienet ta’ EUR 80 075 000. Madankollu, l-envelop ta’ dan tal-aħħar kien fih, minbarra l-offerta tiegħu, dikjarazzjoni li tiddisputi l-legalità tal-parteċipazzjoni tal-konsorzju CA fil-proċedura tal-offerti. CA oġġezzjona għal din id-dikjarazzjoni, billi sostna li l-formulazzjoni tar-riżervi kienet twassal biex l-offerta finanzjarja ta’ HR ma tkunx ammissibbli. L-oġġezzjoni ta’ CA ġiet irrifjutata mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet, billi qies li d-dikjarazzjoni ta’ HR ma kinitx taffettwa l-validità tal-offerta tiegħu.
(28)
Fit-tieni rawnd, HR issottometta f’envelop issiġillat l-offerta tiegħu ta’ EUR 92 105 888, għal darba oħra flimkien mal-istess dikjarazzjoni bil-miktub. Wara li ntemm it-tieni rawnd, ir-rappreżentant legali ta’ CA ssottometta l-envelop bl-offerta finanzjarja għat-tielet rawnd, u sottometta wkoll dikjarazzjoni separata lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA dwar il-ksur tat-termini tal-offerta fir-rigward tar-rekwiżiti għall-validità tal-offerta. Il-Kumitat għall-Offerti rrifjuta din is-sottomissjoni għar-raġunijiet li din tkun ammissibbli biss jekk tiġi sottomessa fil-forma ta’ oġġezzjoni, li taqa’ taħt il-kompetenza tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet. Ir-rappreżentant legali ta’ CA mbagħad staqsa lill-Kumitat għal estensjoni ta’ ħames minuti sabiex jiddeċiedi dwar l-azzjonijiet tagħhom li jmiss. L-estensjoni ngħatat u neħħew minn fuq il-mejda tal-Kumitat kemm id-dikjarazzjoni bil-miktub kif ukoll l-envelop bl-offerta. Meta reġgħu lura wara ħames minuti, huma stqarrew li ma kellhomx l-intenzjoni li jissottomettu oġġezzjoni u ssottomettew l-offerta tagħhom. Sussegwentement, HR issottometta oġġezzjoni u talab li t-tielet rawnd tal-offerti jitqies li mhux ammissibbli għar-raġunijiet li CA kien issottometta offerta li ġiet irtirata mbagħad sottomessa mill-ġdid. L-oġġezzjoni ta’ HR ġiet milqugħa mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet u l-offerta ta’ CA (16) ġiet eskluża mill-proċedura.
(29)
Wara l-esklużjoni tal-offerta ta’ CA fit-tielet rawnd, il-Kumitat għall-Offerti għadda (17) lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA kopja tal-minuti tat-tmien laqgħa tiegħu, li fiha HR ġie nnominat bħala l-ewwel l-ogħla offerent provviżorju (b’offerta ta’ EUR 92 105 888) u CA bħala t-tieni l-ogħla offerent provviżorju. Il-Kumitat għall-Offerti jidher li ma fetahx l-offerta ta’ CA fit-tielet rawnd u ma tax lura l-envelop issiġillat lil CA, imma wasslu lill-ETA biex jinżamm fil-kustodja tagħha (18). Il-Bord tad-Diretturi tal-ETA sejjaħ laqgħa ġenerali straordinarja. Wara din, fil-5 ta’ Ġunju 2002, id-Direttur Maniġerjali tal-ETA u r-rappreżentant legali ta’ Kantor Capital, il-konsulent ekonomiku inkarigat mill-proċedimenti, ġew awtorizzati jitolbu lil HR biex itejjeb l-offerta tiegħu. Sussegwentement, HR għolla l-ammont propost għal EUR 110 miljun. Fit-12 ta’ Ġunju 2002, CA ssottometta lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA l-ittra li kien fiha offerta ta’ EUR 162 miljun, imma din ġiet sussegwentement irrifjutata għaliex saret wara li kienet għalqet il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Finalment, l-offerta ta’ HR ġiet imtejba iktar, biċ-ċifra titla’ għal EUR 120 miljun (19).
3. DEĊIŻJONI LI TINFETAĦ L-INVESTIGAZZJONI FORMALI
(30)
Il-Kummissjoni fetħet l-investigazzjoni formali għaliex ma setgħetx tneħħi d-dubji tagħha dwar jekk is-sehem ta’ 49 % tal-kapital tal-każinò Mont Parnès inbiegħx mill-Istat Grieg lill-ogħla offerent fi proċedura ta’ bejgħ li kienet tissodisfa r-rekwiżiti tal-ftuħ, it-trasparenza u n-non-diskriminazzjoni. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ma kinitx ċerta jekk matul il-proċedura tal-bejgħ kienx hemm xi trattament preferenzjali mogħti b’mod illegali lix-xerrej u konsegwentement jekk ġiex imħallas il-prezz tas-suq jew le. Il-Kummissjoni qieset li l-esklużjoni ta’ CA mill-offerta, u tal-offerta ta’ CA ta’ EUR 162 miljun li saret wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, tista’ tkun evidenza ta’ bejgħ taħt il-valur u għalhekk tal-eżistenza ta’ għajnuna fil-forma ta’ riżorsi tal-Istat mitlufin.
4. KUMMENTI MILL-GREĊJA
(31)
B’ittra tas-6 ta’ Awwissu 2010, il-Greċja ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. Il-Greċja tikkontesta l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat għar-raġunijiet li l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti għall-bejgħ tas-sehem tagħha fil-kapital tal-każinò Mont Parnès twettqet skont il-leġiżlazzjoni applikabbli, u li s-sehem ta’ 49 % fil-każinò nbiegħ bil-prezz tas-suq.
(32)
L-awtoritajiet Griegi l-ewwelnett jenfasizzaw li l-għażla tal-parteċipanti fl-offerta u l-proċedura kollha tal-offerti kienu totalment legali u twettqu skont ir-regoli dwar l-istediniet għall-offerti (20), li huma rregolati mil-leġiżlazzjoni fis-seħħ, u li dawk l-istediniet għall-offerti kienu ġew aċċettati miż-żewġ kandidati fl-offerta mingħajr riżerva.
(33)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw ukoll li d-dikjarazzjoni ta’ HR, li kienet fl-envelop mal-offerta finanzjarja ta’ HR kemm fl-ewwel kif ukoll fit-tieni rawnd tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, ma effettwatx il-validità tal-offerti finanzjarji tiegħu, imma kienet tikkonċerna biss il-parteċipazzjoni fiha nnifisha ta’ CA fil-proċedura tal-offerti, u għalhekk l-offerti finanzjarji ta’ HR kienu kif xieraq meqjusa legali mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet.
(34)
L-awtoritajiet Griegi jargumentaw ukoll f’iktar dettall li l-offerta sottomessa minn CA fit-tielet rawnd tal-proċedura tal-offerti, li l-kwerelant qed isostni li kienet ta’ EUR 107 miljun, ġiet eskluża għaliex l-envelop kien tneħħa minn fejn seta’ jarah il-Kumitat għall-Offerti. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kumitat ma setax ikun ċert li l-offerta ma nbidlitx. Fi kwalunkwe każ, is-sottomissjoni mill-ġdid tal-offerta kienet tfisser it-tieni sottomissjoni fl-istess rawnd, li kienet tmur kontra r-regoli.
(35)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw li l-offerta fit-tieni rawnd li saret minn HR ta’ EUR 92 105 888, ‘il fuq mill-offerta inizjali ta’ EUR 91 183 652 li saret minn CA fl-ewwel rawnd, kienet konformi mar-regoli tal-offerta, għaliex skont it-termini tal-istediniet għall-offerta, kull offerta ġdida kellha tiżdied b’1 %, mhux b’10 % kif ġie preżunt fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni. Għalhekk, ir-regoli tal-offerta ġew irrispettati f’dan ir-rigward.
(36)
L-awtoritajiet Griegi jargumentaw ukoll li l-aħħar offerta ta’ CA ta’ EUR 162 miljun - l-ammont li CA stqarr li kien lest li jħallas - hija invalida, għaliex saret wara u ‘l barra mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. L-aċċettazzjoni ta’ din l-offerta kien ikun ifisser ksur tal-prinċipju tal-legalità, għaliex l-għan tal-proċedura tal-offerti pubbliċi mhuwiex biss li sservi l-interess finanzjarju tal-Istat, imma wkoll li sservi l-interess pubbliku usa’, jiġifieri li tassigura l-ogħla prezz possibbli filwaqt li jiġi osservat il-prinċipju tal-legalità (jiġifieri r-regoli tal-liġi stipulati fir-regoli dwar l-istediniet għall-offerti u d-dossiers tal-offerti u l-leġiżlazzjoni l-oħra applikabbli).
(37)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw ukoll li huma mhux sempliċiment ikkanċellaw is-sejħa għall-offerti u bdew oħra ġdida għaliex sabiex isir hekk kien ikun ifisser li kellha titwettaq il-proċedura kollha mill-ġdid għar-raba’ darba fi tmien snin, li kienet tagħmel ħsara lir-reputazzjoni internazzjonali tal-Greċja, mingħajr l-ebda ċertezza li t-twettiq mill-ġdid tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kien se jassigura l-prezz ta’ EUR 162 miljun. F’dan ir-rigward, il-Greċja tikkontesta wkoll il-kredibbiltà tal-offerta ta’ EUR 162 miljun, għaliex CA kien konxju li l-aċċettazzjoni tagħha kienet se twassal għall-kanċellament tal-proċedura u t-tnedija ta’ waħda ġdida.
(38)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jikkonfermaw (21) li l-prezz imħallas finalment (EUR 120 miljun) kien raġonevoli għaliex kien 25,5 % ogħla mill-valutazzjoni esperta ta’ EUR 95,4 miljun li kienet saret qabel bdiet il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti mill-istimatur indipendenti u nżammet issiġillata sal-aħħar tal-proċedura. Huma jistqarru li din il-valutazzjoni - anke jekk mhux meħtieġa għall-finijiet tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti - intalbet sabiex jiġu ssalvagwardjati anke iżjed l-interessi tal-Greċja (22).
(39)
Fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet li għamel il-kwerelant li t-termini oriġinali tal-istediniet għall-offerti tjiebu bil-Liġi sussegwenti Nru 3139/2003 li kkonfermat il-privatizzazzjoni, l-awtoritajiet Griegi jispjegaw li l-avviżi tal-istedina għall-offerti ma ġewx emendati lanqas bil-Liġi 3139/2003 jew bi kwalunkwe mod ieħor. Skont il-Greċja, il-Liġi sempliċiment tirregola diversi awtorizzazzjonijiet marbuta mal-investiment u t-tħaddim tal-każinò, u tinkludi miżuri għall-ħarsien tal-ħaddiema wara l-privatizzazzjoni. HR ma kienx meħlus b’dik il-Liġi mill-obbligu li jinvesti EUR 44 miljun fil-każinò Mont Parnès, u l-klawżola kuntrattwali fil-kuntratt dwar ir-ritorn lura lil HR ta’ 70 % tal-prezz fil-każ li l-liċenzja tal-operat tingħata lil każinò ieħor qabel l-2012 kienet diġà dispożizzjoni espliċita fl-istediniet għall-offerti.
(40)
L-awtoritajiet Griegi għalhekk josservaw li l-prezz tal-bejgħ jirrappreżenta l-valur tas-suq tas-sehem ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès.
(41)
Sabiex jirrinfurzaw it-talba tagħhom li ma twettqu l-ebda irregolaritajiet fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, l-awtoritajiet Griegi jiġbdu l-attenzjoni għal diversi deċiżjonijiet tal-qrati nazzjonali li janalizzaw il-legalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti skont il-liġi nazzjonali. Sa llum, il-qrati nazzjonali ma sabu l-ebda irregolaritajiet fl-offerta u għalhekk irrifjutaw id-diversi applikazzjonijiet li saru minn CA dwar is-suġġett (23). Fost is-sejbiet tal-qrati nazzjonali, li jikkonfermaw il-korrettezza tal-offerta, l-awtoritajiet Griegi jirreferu b’mod partikolari għal dan li ġej:
(a) Litigazzjoni quddiem il-qrati ċivili:
(42)
Fis-sentenza tagħha 8118/2002 (24), il-Qorti tal-Prim Istanza ta’ Ateni rrifjutat l-applikazzjoni li saret minn CA u ddeċidiet li:
-
Il-Kumitat għall-Offerti u l-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet iddeċidew kif xieraq li l-offerti tal-ewwel u tat-tieni rawnd ta’ HR kienu f’konformità mal-istediniet għall-offerti. Id-dikjarazzjoni ta’ HR mehmuża mal-offerti tiegħu ma kinitx effettwat in-natura mhux kondizzjonata tal-offerti tiegħu.
-
CA ssottometta l-offerta fit-15.30, jiġifieri fil-bidu tat-tielet rawnd, kif stipulat mill-Kumitat għall-Offerti fi tmiem it-tieni rawnd. L-offerta ttieħdet lura mir-rappreżentant ta’ CA, bir-rieda u l-azzjoni tiegħu stess, anke jekk il-president tal-Kumitat għall-Offerti pprova ma jħallihx jagħmel dan. Li kieku l-president tal-Kumitat għall-Offerti kien wissa b’mod espliċitu lir-rappreżentant ta’ CA dwar it-teħid lura tal-offerta, dan kien jirriżulta fi trattament diskriminatorju favur CA u kontra HR.
-
It-tieni offerta ta’ CA fit-tielet rawnd kienet kif xieraq meqjusa inammissibbli mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet. Kull offerent seta’ jagħmel offerta waħda f’kull rawnd. Barra minn hekk, li kieku t-tieni offerta ta’ CA fit-tielet rawnd tqieset bħala ammissibbli, dan kien jirriżulta fi ksur tal-prinċipju tat-trasparenza. Ir-rappreżentat ta’ CA ħa lura l-ewwel envelop issiġillat ta’ CA, telaq mill-post fejn kienu qed jitwettqu l-offerti u meta ġie lura ppreżenta envelop issiġillat, li ma setax jiġi vverifikat li kien l-istess bħall-ewwel envelop (25).
(b) Litigazzjoni quddiem il-qrati amministrattivi
(43)
Skont l-awtoritajiet Griegi, bħalissa hemm każ quddiem il-Kunsill tal-Istat (il-Qorti Amministrattiva Suprema) li jikkonċerna applikazzjoni oħra li saret minn CA li qed jallega l-illegalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti (26). Is-sentenza finali hija attwalment pendenti; madankollu l-awtoritajiet Griegi josservaw li l-Imħallef Relatur ippropona li l-applikazzjoni ta’ CA għandha tiġi miċħuda bħala inammissibbli għar-raġunijiet ta’ Ġurisdizzjoni u infondata għar-raġunijiet ta’ sustanza (27).
(c) Litigazzjoni kriminali
(44)
Wara l-azzjoni li nbdiet fl-2002 minn CA kontra l-membri tal-Kumitat għall-Offerti, tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet, l-ETA, il-konsulent tal-evalwazzjoni (American Appraisal Hellas Ltd) u l-konsulent finanzjarju (Kantor), rigward l-imġiba tagħhom matul il-proċedura tas-sejħa għall-offerti, il-Kunsill tal-Qorti tal-Imħallfin tal-Appell, li lilu ġie mgħoddi l-każ għall-aġġudikazzjoni, ħareġ ordni ta’ kwittanza (28) u sab, b’mod iktar partikolari, li:
-
La l-ewwel u lanqas it-tieni deċiżjoni tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet ma kienu illegali u ma nstabet l-ebda evidenza adegwata ta’ kwalunkwe mġiba ħażina min-naħa tal-membri tiegħu. Meta l-membri tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet ma tawx kas l-oġġezzjoni ta’ CA fl-ewwel u fit-tieni rawnd u aċċettaw minn naħa l-oħra l-oġġezzjoni ta’ HR fit-tielet rawnd, ma kisrux it-termini tal-istediniet għall-offerti u ma ttrattawx liż-żewġ offerenti b’mod differenti.
-
Id-deċiżjonijiet tal-Kumitat għall-Offerti ma kinux illegali u l-membri tal-Kumitat għall-Offerti ma ttrattawx liż-żewġ offerenti b’mod differenti; barra minn hekk il-Kumitat għall-Offerti kien obbligat, skont it-termini tal-istediniet għall-offerti, li jaderixxi mas-sejbiet tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet.
-
Ir-rappreżentant tal-ETA ma kisirx id-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti meta talab lill-ogħla offerent provviżorju (HR) biex iżid l-offerta finanzjarja tiegħu; ir-rappreżentant tal-ETA ma kienx awtorizzat jidħol f’negozjati u ma kellux is-setgħa li jikkanċella jew iwaqqaf il-proċedura tal-offerti.
(45)
Din l-ordni ta’ kwittanza t’hawn fuq ġiet sfidata wkoll quddiem il-qrati nazzjonali (29) u riċentement ħafna l-Qorti tal-Appell ta’ Ateni tat sentenza u lliberat il-persuni kollha mressqa (is-sentenza 466/2011). It-test sħiħ ta’ din is-sentenza għadu mhux disponibbli.
(46)
Bħala konklużjoni, meta jitqiesu dawn l-osservazzjonijiet kollha t’hawn fuq, l-awtoritajiet Griegi jsostnu li l-miżura li qed tiġi vvalutata ma tinvolvix l-għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE.
5. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(47)
B’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2010, ir-rappreżentanti tal-allegat benefiċjarju (jiġifieri Athens Resort Casino Holdings f’isem HR) intervjenew fil-proċedimenti tal-Kummissjoni bħala parti interessata. L-allegat benefiċjarju ssottometta l-istess kummenti bħall-Greċja, b’sommarju tagħhom fit-Taqsima 4.
(48)
Barra minn hekk, l-allegat benefiċjarju jistqarr li l-prezz attwalment imħallas għas-sehem fil-każinò kien ta’ EUR 120 miljun, EUR 10 miljun iżjed minn kemm kien miftiehem qabel (30). Għalhekk kien ukoll anke iżjed ogħla mill-valutazzjoni professjonali ta’ EUR 95,4 miljun li kienet saret (imma mhux mgħarrfa) qabel ma ġiet imnedija l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti.
(49)
L-allegat benefiċjarju jkompli jargumenta li l-ETA mhux biss ma kinitx obbligata, imma wkoll ma kellha l-ebda dritt li ssejjaħ lit-tieni l-ogħla offerent provviżorju, għaliex dan kien ikun ifisser il-bidu ta’ rawnds ġodda ta’ offerti, bi ksur tat-termini tal-istediniet għall-offerti. Huwa jsostni wkoll li l-offerta ta’ EUR 162 miljun minn CA barra mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti ma kienet fl-ebda riskju li tittieħed bis-serjetà, u ġiet sottomessa biss biex tagħti bidu għall-kanċellament tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Huwa jikkonferma li kien ċertament jikkontesta kwalunkwe deċiżjoni biex tiġi aċċettata din l-offerta, bir-riskju tal-kanċellament tal-proċedura kollha. F’dan ir-rigward, huwa jiġbed l-attenzjoni wkoll għall-opinjoni tal-Kunsill Legali tal-Istat, li kkonfermat li l-offerta ta’ CA ma setgħetx titqies jew tiġi aċċettata (31).
(50)
L-allegat benefiċjarju jagħmel referenza wkoll għas-suppożizzjoni li saret mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, rigward it-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ, li l-logħob tal-ażżard huwa negozju madwar id-dinja u li l-kumpaniji f’dan il-qasam jeżerċitaw l-attività ekonomika f’suq internazzjonali. L-allegat benefiċjarju jsostni li Mont Parnès mhuwiex attiv b’mod internazzjonali imma jopera biss lokalment u għalhekk mhuwiex f’kompetizzjoni mal-każinojiet barranin.
(51)
B’ittra tad-29 ta’ Settembru 2010, Club Hotel Casino Loutraki AE (f’isem CA) (32) intervjena fil-proċedimenti tal-Kummissjoni bħala parti interessata. Fl-ittra huwa jargumenta li, fir-rigward tal-kwantifikazzjoni tal-allegata għajnuna, kellha titqies ukoll id-differenza bejn l-offerti u l-impatt tal-liġi li tirratifika fuq l-obbligi tax-xerrej skont it-termini tal-proċedura pubblika ta’ sejħa għall-offerti.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
6.1. L-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat fil-bejgħ tal-ishma permezz tal-bejgħ kummerċjali
(52)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jiddikjara li, minbarra kif ipprovdut mod ieħor fit-Trattat, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċertu impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġġetti mhijiex, safejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, konformi mas-suq intern.
(53)
Skont il-każistika tal-liġi stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE (33) u r-regoli u l-prattika tal-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat fil-kuntest tal-privatizzazzjonijiet (34), meta Stat Membru jixtri jew ibiegħ l-ishma ta’ impriżi, l-ebda vantaġġ ma jeżisti jekk l-imġiba tal-Istat Membru tkun konsistenti ma’ dik ta’ investitur privat fl-ekonomija tas-suq.
(54)
B’mod partikolari, meta l-bejgħ tal-ishma jsir fuq il-borża, ġeneralment wieħed jassumi li dan isir bil-kundizzjonijiet tas-suq u ma jinvolvi l-ebda vantaġġ. Madankollu, meta l-bejgħ jitwettaq permezz ta’ bejgħ kummerċjali, wieħed jista’ jassumi li m’hemm l-ebda vantaġġ involut jekk dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti: l-ewwel, is-sehem jinbiegħ permezz ta’ sejħa għall-offerti kompetittiva li tkun miftuħa għal kulħadd, trasparenti u non-diskriminatorja; it-tieni, l-ebda kundizzjonijiet ma jkunu marbuta magħha li mhumiex abitwali fi tranżazzjonijiet komparabbli bejn partijiet privati u li huma kapaċi li potenzjalment inaqqsu l-prezz tal-bejgħ; it-tielet, is-sehem jinbiegħ lill-ogħla offerent; u r-raba’, l-offerenti għandhom jingħataw biżżejjed żmien u informazzjoni biex iwettqu valutazzjoni kif suppost tal-assi li tkun il-bażi tal-offerta tagħhom.
(55)
Fi kliem ieħor, meta l-privatizzazzjoni titwettaq permezz ta’ bejgħ kummerċjali, il-parametru referenzjarju għall-valutazzjoni ta’ jekk tranżazzjoni li tikkonċerna l-assi tal-Istat tinvolvix vantaġġ huwa jekk operatur fl-ekonomija tas-suq li jkun jinsab f’sitwazzjoni simili jġibx ruħu bl-istess mod, jiġifieri jbiegħx il-kumpanija bl-istess prezz. Il-kunsiderazzjonijiet mhux ekonomiċi, bħal pereżempju r-raġunijiet tal-politika industrijali, il-kunsiderazzjonijiet tal-impjiegi jew l-għanijiet tal-iżvilupp reġjonali, li ma jistgħux jitgawdew mill-operatur fl-ekonomija tas-suq, ma jistgħux jitqiesu bħala raġunijiet għall-aċċettazzjoni ta’ prezz iktar baxx u, għall-kuntrarju, jindikaw l-eżistenza ta’ vantaġġ. Dan il-prinċipju ġie spjegat ripetutament mill-Kummissjoni u kkonfermat b’mod konsistenti mill-Qorti (35).
(56)
Għalhekk, jekk kwalunkwe minn dawn ir-rekwiżiti t’hawn fuq ma jiġix issodisfat, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-bejgħ pubbliku għandu jiġi eżaminat għal implikazzjonijiet possibbli ta’ għajnuna u, għalhekk, għandhom jiġu nnotifikati. Jekk dawn ir-rekwiżiti jiġu rrispettati, huwa possibbli li jiġi żgurat li l-Istat jikseb l-ogħla prezz, jiġifieri l-prezz tas-suq għall-assi tiegħu u għalhekk li ma jkun involut l-ebda vantaġġ.
6.2. Il-bejgħ tas-sehem ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès
(57)
Meta fetħet il-proċedimenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE, il-Kummissjoni kellha d-dubji dwar jekk il-bejgħ tal-każinò Mont Parnès twettaqx bi proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u non-diskriminatorja. Skont l-informazzjoni disponibbli f’dak l-istadju, il-Kummissjoni kkunsidrat li kien hemm diffikultajiet sinifikanti biex jiġi ddeterminat jekk ingħatax trattament preferenzjali b’mod illegali u wkoll jekk tħallasx il-prezz tas-suq jew le. Il-Kummissjoni kienet imħassba li l-irregolaritajiet fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti setgħu rriżultaw f’għajnuna mill-Istat.
(58)
Il-Kummissjoni mbagħad wettqet valutazzjoni tal-fatti rilevanti fil-qafas tal-investigazzjoni formali. Din il-valutazzjoni hija bbażata fuq il-provi tal-fatti disponibbli fir-rigward tal-miżura.
(59)
Matul id-diversi stadji tal-proċedura, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni dwar il-ħafna azzjonijiet legali fil-livell nazzjonali li jiġġustifikaw il-proċedura oriġinali ta’ sejħa għall-offerti. Il-Kummissjoni tinnota li, sa llum, id-diversi deċiżjonijiet tal-qorti fil-livell nazzjonali ma jidhrux li qed jappoġġjaw l-osservazzjonijiet li saru mill-kwerelant dwar l-irregolaritajiet u t-trattament mhux ugwali fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti (ara wkoll il-paragrafi 41 sa 46 hawn fuq). Il-qrati nazzjonali iktar jidhru li sa issa kkonfermaw il-legalità u n-natura non-diskriminatorja tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, abbażi tar-regoli nazzjonali.
(60)
Għalkemm il-valutazzjoni tal-Kummissjoni mhijiex dipendenti fuq is-sejbiet tal-qrati nazzjonali, tista’ tqis dawn is-sejbiet bħala fattur wieħed fl-analiżi tagħha. Il-Kummissjoni madankollu tinnota li l-valutazzjoni attwali ma hija bl-ebda mod intenzjonata li tinterpreta l-liġi nazzjonali, li hija biss il-kompetenza tal-Istat Membru.
(61)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-legalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti skont il-liġi nazzjonali, kif deskritt u ġġustifikat permezz tal-eżaminazzjoni profonda u estensiva mwettqa mid-diversi qrati nazzjonali sa issa, tikkonstitwixxi indikazzjoni sinifikanti tal-korrettezza u n-natura non-diskriminatorja tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Din li tidher bħala validazzjoni tal-offerta skont ir-regoli nazzjonali tista’ titqies mill-Kummissjoni, fost fatturi oħra, fil-valutazzjoni tagħha skont ir-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat li l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kienet miftuħa, mhux ikkundizzjonata u non-diskriminatorja.
(62)
Fir-rigward tal-mistoqsija li saret fid-deċiżjoni tal-ftuħ li waħda mill-offerti dehret li qed tikser ir-regola fl-istedina għall-offerti rigward iż-żieda minima fuq l-offerta ta’ qabel, il-Kummissjoni tinnota li din il-kwistjoni ġiet solvuta, għaliex iż-żieda meħtieġa kienet ta’ 1 % u mhux ta’ 10 % kif kienet ingħatat x’tifhem il-Kummissjoni. Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li r-regoli tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kienu ġew issodisfati f’dan ir-rigward.
(63)
Fir-rigward tal-allegat trattament differenti tad-diversi oġġezzjonijiet li saru matul il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-awtoritajiet Griegi taw spjegazzjoni aċċettabbli għall-esklużjoni tal-offerta ta’ CA mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti fid-dawl tar-regoli applikabbli li ma jippermettux it-tieni sottomissjoni fl-istess rawnd tal-offerti.
(64)
Fir-rigward tal-allegat trattament mhux ugwali tad-diversi offerti li saru wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-differenza fit-trattament bejn in-negozjar tal-prezz ‘il fuq mal-offerent rebbieħ u r-rifjut li tiġi kkunsidrata l-offerta tal-kwerelant ta’ EUR 162 miljun tista’, meta jitqiesu d-dubji dwar il-legalità ta’ din tal-aħħar, tiġi aċċettata bħala prattika permissibbli fi proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax tagħti kredibbiltà lill-offerta inammissibbli tal-kwerelant ta’ EUR 162 miljun għaliex saret biss wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti u bi ksur tar-regoli proċedurali tagħha.
(65)
Fir-rigward tas-suġġeriment li l-proċedura kollha setgħet tiġi kkanċellata, ġie ddikjarat mill-awtoritajiet Griegi li dan kien ikun ifisser il-bidu mill-ġdid tal-proċedura, bir-riskju potenzjali ta’ iktar tnaqqis fil-prezz li jinkiseb.
(66)
L-awtoritajiet Griegi ddikjaraw ukoll li t-termini ta’ referenza tal-kuntratt tal-akkwist pubbliku ma ġewx emendati bil-Liġi 3139/2003 jew b’kwalunkwe mod ieħor.
(67)
Fir-rigward tal-prezz miksub, il-Kummissjoni tinnota li l-prezz finalment imħallas għall-każinò ta’ EUR 120 miljun (36), filwaqt li xorta inqas mill-offerta inammissibbli ta’ EUR 162 miljun li l-kwerelant isostni li kien lest li jagħmel wara l-esklużjoni tiegħu mill-proċedura, huwa madankollu ogħla kemm mill-ogħla offerta ta’ EUR 107 miljun li l-kwerelant jidher li offra kif ukoll, b’marġni ferm ikbar (25,5 %), mill-valutazzjoni esperta tas-sehem ta’ EUR 95,4 miljun li saret qabel il-proċedura.
6.3. Konklużjoni
(68)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Griegi indirizzaw id-dubji preliminari espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ b’mod sodisfaċenti. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ma sabitx evidenza li tippermetti l-konklużjoni li ngħata trattament preferenzjali lill-allegat benefiċjarju u li dan wassal għall-għoti ta’ kwalunkwe vantaġġ. Bil-bejgħ tas-sehem tagħha fil-każinò lill-ogħla offerent fi proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, mhux ikkundizzjonata u non-diskriminatorja, qed jiġi preżunt li l-Greċja kisbet l-ogħla prezz fuq is-suq u ma tilfitx ir-riżorsi tal-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li, taħt ċirkostanzi simili, l-operatur fl-ekonomija tas-suq kien ibiegħ is-sehem rilevanti fil-Każinò bi prezz simili. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxi l-ebda vantaġġ u għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
7. KONKLUŻJONI
(69)
Il-Kummissjoni sabet li l-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxix għajnuna,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxix għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Mejju 2011.