ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Lulju 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tal-iskrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) fil-bovini implimentata mill-Belġju (Għajnuna mill-Istat C 44/08 (ex NN 45/04))
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 5457)
(It-testi bil-lingwa Franċiża u Olandiża biss huma awtentiċi)
(2011/678/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2), l-ewwel subparagrafu tiegħu (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-imsemmi Artikolu (2),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Wara l-ilmenti li waslulha f’Jannar u Frar 2004, il-Kummissjoni Ewropea għamlet investigazzjoni preliminari tal-għajnuna mogħtija mill-Belġju sabiex jitħallsu l-kostijiet tat-testijiet ta’ skrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli fil-bovini (minn hawn ‘il quddiem “testijiet għall-BSE”).
(2)
Wara dawn l-ilmenti, fis-27 ta’ Jannar 2004 il-Kummissjoni bagħtet ittra lill-awtoritajiet Belġjani li fiha talbet tagħrif dwar il-miżura inkwistjoni. Fl-istess ħin, l-awtoritajiet Belġjani nnotifikaw miżura ta’ għajnuna għall-finanzjament tal-iskrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) fl-annimali skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem “TFUE”) (permezz ta’ ittra ddatata it-23 ta’ Jannar 2004 u rreġistrata fit-28 ta’ Jannar 2004) u rreġistrata bin-numru N 54/04.
(3)
L-awtoritajiet Belġjani pprovdew tagħrif bil-miktub lill-Kummissjoni permezz tal-ittri ddatati s-6 ta’ Frar 2004 u l-14 ta’ Mejju 2004, irreġistrati fil-11 ta’ Frar 2004 u fid-19 ta’ Mejju 2004 rispettivament.
(4)
Permezz ta’ ittra tad-19 ta’ Lulju 2004, il-Kummissjoni għarrfet lill-Belġju li l-miżura ġiet trasferita fir-reġistru tal-għajnuniet mhux notifikati bin-numru NN 45/04, peress li kien deher li partijiet mill-fondi diġà kienu tħallsu.
(5)
Fl-1 ta’ Settembru 2004 saret laqgħa informali bejn l-awtoritajiet Belġjani u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(6)
L-awtoritajiet Belġjani pprovdew aktar tagħrif permezz tal-ittri tas-16 ta’ Settembru 2004 u tat-22 ta’ Frar 2007, irreġistrati fl-20 ta’ Settembru 2004 u fit-22 ta’ Frar 2007 rispettivament.
(7)
Permezz ta’ ittra tas-26 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni għarrfet lill-Belġju dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward ta’ din il-miżura. Id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni.
(8)
Permezz tal-ittra tad-19 ta’ Diċembru 2008, irreġistrata fis-26 ta’ Diċembru 2008, il-Belġju talab estensjoni taż-żmien għar-risposta. Din l-estensjoni ngħatat b’ittra tat-13 ta’ Jannar 2009. Il-Belġju pprovda l-kummenti tiegħu permezz ta’ ittra tal-25 ta’ Frar 2009, irreġistrata fis-6 ta’ Marzu 2009.
(9)
Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti min-naħa tal-partijiet interessati.
(10)
Permezz tal-ittra tas-17 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni għamlet xi mistoqsijiet oħra lill-Belġju, rigward il-kummenti mibgħuta minnu. Permezz tal-ittra tal-4 ta’ Settembru 2009, irreġistrata fit-8 ta’ Settembru 2009, il-Belġju talab estensjoni taż-żmien għar-risposta. Ir-risposta tal-Belġju waslet għand il-Kummissjoni b’ittra tas-16 ta’ Ottubru 2009, irreġistrata fl-20 ta’ Ottubru 2009.
(11)
Fit-2 ta’ Ottubru 2009 u fit-30 ta’ Ottubru 2009, saru żewġ laqgħat bejn l-awtoritajiet Belġjani u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(12)
Wara dawn il-laqgħat, il-Belġju bagħat aktar tagħrif fl-14 ta’ Diċembru 2009, irreġistrat fis-16 ta’ Diċembru 2009. Wara l-investigazzjoni li saret fl-istess ħin mill-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni rigward il-possibbiltà ta’ ftehim bejn il-laboratorji, il-Belġju ressaq talbiet għal estensjoni taż-żmien fil-21 ta’ Jannar 2010, fid-29 ta’ Settembru 2010 u fis-17 ta’ Jannar 2011. Il-Kummissjoni tat dawn l-estensjonijiet taż-żmien.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet l-aħħar talba għal informazzjoni fit-22 ta’ Frar 2011, li għaliha l-awtoritajiet Belġjani wieġbu permezz ta’ ittra tas-6 ta’ April 2011. Il-Kummissjoni tat estensjoni oħra taż-żmien sabiex il-Belġju jkun jista’ jwieġeb għall-mistoqsijiet sakemm jaslulu r-riżultati tal-investigazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni.
(14)
L-awtoritajiet Belġjani wieġbu permezz ta’ ittra tad-19 ta’ Mejju 2011, irreġistrata fil-25 ta’ Mejju 2011.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Sfond (4)
(15)
F’Jannar 2004, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar abbozz ta’ digriet irjali li kellu l-għan li jintroduċi taxxa parafiskali għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
(16)
Wara dan l-ilment, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu spjegazzjoni lill-awtoritajiet Belġjani. B’risposta għal dan, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li, mill-1 ta’ Jannar 2001, it-testijiet għall-BSE kienu obbligatorji għall-bovini li kellhom aktar minn 30 xahar u għall-bovini ta’ aktar minn 24 xahar soġġetti li jinqatlu b’emerġenza (5). Huma nnotifikaw ukoll abbozz ta’ digriet irjali marbut mal-finanzjament tal-iskrining tat-TSE fl-annimali (minn hawn ‘il quddiem “digriet irjali TSE”). Dan l-abbozz ta’ digriet irjali ġie rreġistrat bin-numru N 54/04. L-awtoritajiet Belġjani indikaw li dan l-abbozz ġdid ta’ digriet irjali kien emenda għall-abbozz tad-digriet irjali nnotifikat fl-2001 mill-Belġju u approvat mill-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni N 21/02 tat-13 ta’ Frar 2002 (6), kif ukoll ta’ abbozz ieħor diskuss b’mod informali mal-Kummissjoni fl-2003. L-ebda wieħed minn dawn l-abbozzi madankollu ma ġie implimentat, u d-digriet innotifikat fl-2004 kien ir-riformulazzjoni tagħhom.
(17)
Jirriżulta mill-informazzjoni ppreżentata mill-Belġju li t-Teżor pubbliku ħa r-responsabbiltà, mill-1 ta’ Jannar 2001 (7), tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE (jiġifieri l-kostijiet tal-ġbir tal-kampjuni u tal-analiżi). Mill-1 ta’ Jannar 2002, il-kostijiet ta’ dawn it-testijiet ġew iffinanzjati minn qabel mill-Uffiċċju Belġjan ta’ Investigazzjoni u Rifużjonijiet (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, minn hawn ‘il quddiem il-“BIRB”), sakemm tittieħed deċiżjoni politika dwar is-sistema ta’ finanzjament li għandha tintuża.
(18)
Wara ċerti kummenti li saru mis-servizzi tal-Kummissjoni rigward l-abbozz tad-digriet irjali nnotifikat (N 54/04), l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw abbozz ġdid ta’ digriet irjali f’Mejju 2004, li pprova jwieġeb għar-rimarki tal-Kummissjoni, u li kien jipprovdi sistema ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin li nqatel mill-1 ta’ Jannar 2003 u li kellu jsir test rapidu fuqu għall-BSE. L-awtoritajiet Belġjani qalu li t-testijiet li saru u li ġew iffinanzjati minn qabel matul l-2002 kienu kompletament iffinanzjati minn għajnuniet indiretti mill-Istat, jiġifieri minn taxxi parafiskali. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani qalu li ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test kien ġie ffinanzjat mill-1 ta’ Jannar 2003, permezz ta’ taxxi parafiskali. L-awtoritajiet Belġjani pprovdew tabelli dettaljati li juru l-kost tat-testijiet għall-BSE mill-2003 ‘il quddiem, u previżjoni ta’ finanzjament ta’ dawn it-testijiet permezz ta’ taxxi parafiskali u retribuzzjonijiet. L-awtoritajiet Belġjani indikaw li d-dati previsti għall-implimentazzjoni tal-iskema ta’ finanzjament kienu l-1 ta’ Lulju 2004 għar-retribuzzjonijiet, u l-1 ta’ Jannar 2005 għat-taxxi parafiskali.
(19)
Billi l-abbozz ta’ digriet irjali nnotifikat kien jindika li kienu diġà ngħataw għajnuniet u nġabru taxxi mill-1 ta’ Jannar 2002, il-miżura ġiet irreġistrata bħala mhux innotifikata fid-19 ta’ Lulju 2004 bin-numru NN 45/04. In-notifika rreġistrata bin-numru N 54/04 min-naħa l-oħra ġiet irtirata mill-Belġju.
(20)
Jirriżulta mill-informazzjoni li ppreżenta l-Belġju fl-2004 li l-intenzjoni ġenerali kienet dik li jkunu ffinanzjati t-testijiet minn qabel, u dak l-ammont jitħallas lura aktar tard, bil-ħsieb li tiġi allokata parti mill-ammont tal-kontribuzzjonijiet għar-rimbors tal-kostijiet tat-testijiet iffinanzjati minn qabel.
(21)
Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani rrappurtaw abbozz ġdid ta’ digriet irjali, li fih intgħażlet l-idea ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat fil-futur. L-ammont totali indikat f’dan l-abbozz il-ġdid ta’ digriet irjali kien ser iservi għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE fuq il-bovini li kienu sejrin jinqatlu mid-dħul fis-seħħ ta’ dan l-abbozz. Ir-rimborż tal-ammonti li jaqbżu EUR 40 awtorizzati mil-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat marbuta mat-testijiet tat-TSE, għall-bhejjem li jinsabu mejta u għall-iskart tal-biċċeriji (8) tal-24 ta’ Diċembru 2002 (minn hawn ‘il quddiem “il-linji gwida TSE”), u li ġew iffinanzjati minn qabel wara l-1 ta’ Jannar 2003 kienu s-suġġett ta’ abbozz ieħor li kellu jkun ippreżentat lill-Kummissjoni, u li kellu jindirizza r-retribuzzjoni ta’ dan il-finanzjament minn qabel. Dan id-digriet irjali ġie adottat fil-15 ta’ Ottubru 2004 (9) u daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Diċembru 2004.
(22)
Skont it-tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Belġjani, l-ammont totali tal-kostijiet iffinanzjati minn qabel lil hinn mill-ammont massimu ta’ EUR 40 għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2003 (10) u t-30 ta’ Ġunju 2004 kien ta’ EUR 15 237 646. Skont l-awtoritajiet Belġjani, mit-30 ta’ Ġunju 2004, ġie rrispettat l-ammont massimu ta’ EUR 40 (11).
(23)
Fl-istess ittra tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani pprovdew żewġ skedi ta’ informazzjoni, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1/2004 tat-23 ta’ Diċembru 2003 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna tal-Istat għall-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni, l-ipproċessar u l-marketing ta’ prodotti tal-agrikoltura (12).
(24)
Dawn iż-żewġ miżuri kienu s-suġġett ta’ żewġ eżenzjonijiet, bin-numri XA 53/04 u XA 54/04. Kif indikat fil-punti 19 et sequitur tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-miżura eżentata bin-numru XA 53/04 tkopri l-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE (13) b’intensità ta’ għajnuna massima ta’ EUR 40 għal kull test, u din ġiet implimentata fl-1 ta’ Jannar 2003. Il-bażi legali ta’ din il-miżura hija l-liġi tas-27 ta’ Diċembru 2002 dwar il-baġit ġenerali tan-nefqa għall-2003. Il-miżura eżentata bin-numru XA 54/04 tipprovdi intensità ta’ għajnuna massima ta’ EUR 33,38 għal kull test, u ġiet implimentata fil-15 ta’ Ottubru 2004. Din il-miżura ta’ għajnuna hija għal perjodu indefinit. Il-bażi legali tagħha hija l-liġi tas-27 ta’ Diċembru 2003 dwar il-baġit ġenerali tan-nefqa għall-2004.
(25)
Fl-istess ittra tas-16 ta’ Settembru 2004, u b’risposta għall-mistoqsijiet li sarulhom mis-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Belġjani qalu li l-laboratorji magħżula sabiex jagħmlu t-testijiet kellhom jissodisfaw kundizzjonijiet ferm preċiżi sabiex jagħmlu l-analiżi inkwistjoni.
(26)
Ftit wara l-ittri tal-14 ta’ Mejju 2004 u tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani innotifikaw żewġ abbozzi ta’ digrieti rjali rigward il-finanzjament tal-attivitajiet tal-Aġenzija Federali għas-Sikurezza tal-Katina Alimentari (Federal Agency for the Safety of the Food Chain, minn hawn ‘il quddiem l-“FASFC”). Dawn il-miżuri kellhom l-għan li jintroduċu kontribuzzjoni u retribuzzjoni li jkopru l-attivitajiet tal-FASFC. Dawn kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni C(2005)4203 tad-9 ta’ Novembru 2005 dwar l-għajnuniet mill-Istat N 9/05 u N 10/05 (minn hawn ‘il quddiem “Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05”) imsemmija fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni. Dawn il-miżuri ġew adottati bid-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005 li stabbilixxa l-kontribuzzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tal-liġi tad-9 ta’ Diċembru 2004 dwar il-finanzjament tal-FASFC (14), kif ukoll bid-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005 dwar ir-retribuzzjonijiet msemmija fl-Artikolu 5 tal-liġi tad-9 ta’ Diċembru 2004 dwar il-finanzjament tal-FASFC (15). Dawn iż-żewġ digrieti rjali daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2006. Id-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet jirrevoka d-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004 imsemmi fil-premessa 21.
(27)
B’mod aktar konkret, id-digriet irjali dwar ir-retribuzzjonijiet jistabbilixxi l-obbligu tal-biċċeriji li jħallsu retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin jew annimal bid-difer sod ttestjat. Id-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet jipprovdi min-naħa l-oħra għall-finanzjament ta’ parti mit-testijiet għall-BSE u li dan għandu jitħallas minn setturi differenti. Il-kost totali tat-test għall-BSE huwa ta’ EUR 44,08, li minnhom EUR 12 huma għat-teħid tal-kampjuni (EUR 10,70 minnhom iffinanzjati mill-biċċerija skont id-digriet irjali dwar ir-retribuzzjonijiet, u EUR 1,30 mill-kontribuzzjoni), u EUR 32,08 huma ffinanzjati mill-kontribuzzjoni, u titħallas direttament lil-laboratorji mill-FASFC. Fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-finanzjament tal-FASFC mir-retribuzzjonijiet ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li l-finanzjament tal-kontrolli aleatorji kollha mill-kontribuzzjonijiet b’rata fissa ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li l-finanzjament ta’ parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE mill-kontribuzzjonijiet kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli, u li l-finanzjament tal-kostijiet ta’ testijiet/kontrolli oħrajn marbuta mal-produzzjoni/tqegħid fis-suq kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli.
(28)
F’Diċembru 2006, il-Kummissjoni bagħtet mistoqsijiet ġodda lill-Belġju rigward il-każ NN 45/04. Dawn il-mistoqsijiet kienu jikkonċernaw b’mod partikolari r-rimborż tal-ammonti mħallsa fil-kuntest tal-finanzjament minn qabel sa mill-1 ta’ Jannar 2003.
(29)
Fir-risposta tagħhom, datata t-22 ta’ Frar 2007, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li riedu jagħmlu rimborż globali tal-kostijiet kollha marbuta mat-testijiet għall-BSE fuq perjodu ta’ 15-il sena. Fil-prattika, inħolqot sistema ta’ rkupru assigurata permezz ta’ sistema ġdida ta’ finanzjament tal-FASFC. Mill-1 ta’ Jannar 2006, kull operatur ħallas kontribuzzjoni lill-FASFC, u parti minn din il-kontribuzzjoni tmur għall-irkupru tal-kostijiet tal-passat marbuta mal-finanzjament minn qabel tat-testjiet għall-BSE. L-operaturi kollha attivi li kellhom bovini matul dan il-perjodu wkoll ikkontribwew għal din is-sistema.
2.2. Kontenut tal-ilmenti mressqa kontra l-abbozz tad-digriet irjali dwar it-TSE
(30)
Skont l-ilmenti li jikkonċernaw l-abbozz tad-digriet irjali dwar it-TSE, il-kontribuzzjoni tapplika għat-tipi kollha ta’ bhejjem maqtula fil-biċċeriji Belġjani u hija imposta wkoll fuq il-prodotti importati. Ilmentatur sostna li perċentwal sostanzjali ta’ annimali maqtula fil-biċċeriji Belġjani ġej minn Stati Membri oħrajn. Skont l-ilmentaturi, il-kontribuzzjoni toħloq diskriminazzjoni kontra l-annimali importati minħabba li dan id-dħul jintuża għall-irkupru tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE li jsiru fuq il-bovini Belġjani.
2.3. Dubji mqajma mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali
(31)
L-ewwel nett, għandu jiġi ċċarat li l-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni tikkonċerna l-għajnuna għall-finanzjament tal-iskrining għat-TSE fl-annimali fil-Belġju mill-1 ta’ Jannar 2001 kif ukoll il-mekkaniżmi ta’ finanzjament ta’ dawn l-għajnuniet, minbarra l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni minħabba l-kumpatibbiltà tagħhom mas-suq intern. B’mod konkret, dan ifisser li l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 (relatati mal-kontribuzzjonijiet u r-retribuzzjonijiet li jiffinanzjaw lill-FASFC) mhumiex se jkunu evalwati f’termini ta’ kumpatibbiltà mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat applikabbli meta ngħatat l-għajnuna. Din id-Deċiżjoni għalhekk tikkonċerna biss l-għajnuna li tiffinanzja t-testijiet għall-BSE għall-perjodu 2001-2006, kif ukoll għas-sistema ta’ finanzjament tagħha peress li l-għajnuna għat-testijiet għall-BSE matul dan il-perjodu kienet iffinanzjata minn qabel, u li dan il-finanzjament minn qabel kellu jitħallas lura fuq diversi snin.
(32)
Għal raġunijiet ta’ ċarezza, għandha tiġi mfakkra d-differenza bejn il-kliem retribuzzjoni u kontribuzzjoni: min-naħa l-waħda hemm il-ħlasijiet jew retribuzzjonijiet li jkopru l-kostijiet ta’ servizz mogħti. F’dan il-każ, dawn jammontaw għal EUR 10,70, u bdew jitħallsu mill-1 ta’ Diċembru 2004 fuq il-bażi tad-digriet irjali dwar it-TSE, u wara fuq il-bażi tad-digriet irjali dwar ir-retribuzzjoni li jiffinanzja lill-FASFC. Min-naħa l-oħra, hemm it-taxxi jew il-kontribuzzjonijiet li jitħallsu fuq il-bażi tad-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005, miġbura mill-FASFC, dovuti minn entitajiet operattivi li jinsabu fil-Belġju u mifruxa fuq 7 setturi (ara l-premessa 29 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05).
(33)
Il-Kummissjoni rrimarkat, fid-Deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali, li miżuri ta’ għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE huma u kienu ffinanzjati fil-Belġju permezz ta’ sussidji u sistema ta’ piżijiet parafiskali li jikkonsistu kemm f’retribuzzjonijiet kif ukoll f’kontribuzzjonijiet. Parti mid-dħul ta’ dawn ir-retribuzzjonijiet u kontribuzzjonijiet ġiet allokata għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet.
(34)
Il-Kummissjoni kienet qajmet diversi kwistjonijiet u ddikjarat li kien jonqosha xi informazzjoni sabiex tasal għal evalwazzjoni finali tal-miżuri inkwistjoni: l-ewwel, kien hemm dubji dwar l-eżistenza ta’ benefiċċju għal dawk li jirċievu s-servizzi. Fil-fatt, ma kienx ċar jekk ir-retribuzzjonijiet għat-testijiet għall-BSE kinux ikopru l-parti tal-kost tat-testijiet li ma kinitx koperta minn għajnuna Statali kumpatibbli. Il-kost eżatt ta’ dawn it-testijiet ma kienx magħruf, lanqas is-sors ta’ finanzjament addizzjonali fil-każ li r-retribuzzjonijiet ma kinux ikunu suffiċjenti sabiex ikopru l-kostijiet totali tat-testijiet għall-BSE. Lanqas ma kien stabbilit jekk il-kundizzjonijiet li fihom l-FASFC kienet tipprovdi s-servizzi kinux l-istess bħall-prezz tas-suq, l-aktar minħabba l-fatt li l-awtoritajiet Belġjani ma kinux indikaw b’mod ċar jekk l-għażla tal-laboratorji saritx permezz ta’ proċedura miftuħa u trasparenti.
(35)
It-tieni, il-mekkaniżmu tat-taxxi ma kienx ċar: b’mod partikolari, il-benefiċjarji u l-kontributuri ma kinux stabbiliti b’mod ċar, u l-mekkaniżmu ta’ rimborż tal-finanzjament minn qabel tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE ma kienx ċar. Kien hemm mistoqsijiet oħrajn rigward il-kundizzjonijiet li t-taxxi parafiskali kellhom jissodisfaw sabiex jitqiesu konformi mar-regoli dwar l-għajnuniet Statali, b’mod partikolari f’dak li jikkonċerna l-esklużjoni tal-prodotti importati mit-taxxi parafiskali, f’dak li jikkonċerna l-kwistjoni jekk il-prodotti esportati kinux jibbenefikaw mill-miżura ta’ għajnuna ffinanzjata mit-taxxi, u jekk il-piżijiet kinux jinfluwenzaw il-prezz tal-prodotti finali peress li dan kien stabbilit mill-bidliet fil-provvista u d-domanda fis-suq ħieles.
3. OSSERVAZZJONIJIET MRESSQA MILL-BELĠJU
(36)
L-osservazzjonijiet tal-Belġju b’risposta għad-dubji mqajma mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali waslu għand il-Kummissjoni fis-27 ta’ Frar 2009. Dawn jistgħu jinġabru fil-qosor kif ġej:
3.1. Finanzjament għat-testijiet għall-BSE ikkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat
(37)
L-ewwel nett, il-Belġju ma jaqbilx li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE għandu jkun ikkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni, minħabba n-natura obbligatorja ta’ dawn it-testijiet. Fil-fatt, il-Belġju jsostni li l-obbligu li jsiru t-testijiet għall-BSE huwa impost mir-Regolament (KE) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill Nru 999/2001 tat-22 ta’ Mejju 2001 li jistabbilixxi r-regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi trasmissibbli (16) sabiex titħares is-saħħa pubblika. Sabiex isostni t-teżi tiegħu, huwa jsemmi żewġ kawżi (17) fejn il-Qorti tal-Ġustizzja sabet li l-kostijiet tal-kontrolli magħmula għall-ħarsien tas-saħħa pubblika ma jistgħux jitqiesu bħala kumpens għal servizz u li għandha tkun l-awtorità li tagħmel tajjeb għal dawn il-kostijiet. Il-Belġju jirrikonoxxi li l-kawżi inkwistjoni jikkonċernaw il-moviment liberu tal-merkanzija u mhux l-għajnuna mill-Istat, iżda jemmen li r-raġunament huwa applikabbli għas-suġġett tal-għajnuna mill-Istat.
(38)
Barra minn hekk, il-Belġju jindika li, peress li r-Regolament (KE) Nru 999/2001 ma jimponix li l-kostijiet tal-kontrolli jitħallsu mill-impriżi, Stat Membru jista’ jiddeċiedi dwar is-sistema ‘normali’ tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. Il-kriterju tas-selettività tal-għajnuna mill-Istat għalhekk għandu, skont il-Belġju, ikun evalwat fil-konfront tas-sistema normali (18). Jista’ jkun hemm għajnuna mill-Istat biss jekk ċerti setturi jew impriżi jibbenefikaw minn trattament favorevoli fil-konfront tas-sistema normali magħżula mill-Belġju. Il-Belġju jindika li l-Kummissjoni tidher li hija tal-fehma li r-regola għandha tkun li l-kostijiet jitħallsu mill-bdiewa, li mhuwiex il-każ fit-testi applikabbli. Jekk is-sistemi differenti ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE jistgħu jwasslu għal distorsjoni fil-kompetizzjoni, dan għandu jkun solvut, skont il-Belġju, permezz ta’ armonizzazzjoni tal-leġiżlazzjonijiet (19), iżda mhix problema ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Belġju jsemmi wkoll il-kawża GEMO (20) iżda jqis li din ma tibdilx l-approċċ tiegħu għal dan il-każ. Fl-ittra tiegħu tas-16 ta’ Ottubru 2009, il-Belġju tenna li ma jaqbilx mal-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat użata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Madankollu, fi spirtu ta’ kooperazzjoni, il-Belġju applika l-argumenti tal-Kummissjoni sabiex jiċċara l-punti mqajma fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
3.2. Kwalifika tar-retribuzzjoni
(39)
Il-Belġju jikkunsidra li retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ttestjat m’għandux jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
(40)
Skont il-Belġju, ikun hemm għajnuna mill-Istat biss jekk jingħata benefiċċju favur impriża waħda jew diversi impriżi. Fil-kuntest ta’ retribuzzjoni, jeżisti benefiċċju biss jekk il-benefiċċju li wieħed jingħata jkun ogħla mill-ammont imħallas. Jekk parti mit-testijiet għall-BSE hija ffinanzjata mill-awtoritajiet, il-benefiċċju finali li jieħu l-bidwi jikkorrispondi għall-kost tat-test wara t-tnaqqis tar-retribuzzjoni mħallsa.
(41)
Il-Belġju jkompli jinsisti b’dan ir-raġunament billi jargumenta li f’każ ta’ rkupru, dan iwassal għal ħlas globali ogħla min-naħa tal-bidwi. Fil-fatt, jekk il-kost totali tat-test għandu jitħallas lura, dan jimplika li finalment, dan il-kost jiżdied mal-ammont tar-retribuzzjoni li jkun diġà tħallas.
(42)
Il-Belġju jenfasizza li fil-ġurisprudenza tal-Qorti, teżisti għajnuna mill-Istat biss jekk id-dħul mill-ħlasijiet jintuża għal grupp speċifiku u ma jiffavorixxix bl-istess mod lil dawk kollha li jkunu ħallsu tariffa (21). F’dan il-każ, ir-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ttestjat huwa impost fuq l-operaturi ekonomiċi li huma involuti fil-produzzjoni tal-laħam taċ-ċanga. L-ammont ta’ EUR 10,70 li jintuża għat-test ma huwa tal-ebda benefiċċju ekonomiku għalihom u għalhekk ma jistax jitqies bħala għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE.
(43)
Skont il-Belġju, il-Kummissjoni segwiet raġunament simili fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 tagħha. Il-Belġju indika li, f’dik id-Deċiżjoni, ir-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 ma kkwalifikatx bħala għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 98 tad-Deċiżjoni). Raġunament simili ġie segwit fid-Deċiżjoni N 21/02, fejn parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE parzjalment iffinanzjati mill-ħlasijiet tas-settur ma tqisitx bħala għajnuna mill-Istat.
(44)
Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li r-retribuzzjoni kien imħallsa mill-bidwi, u kienet tikkonċerna parti mill-kostijiet ekonomiċi tat-testijiet għall-BSE. B’risposta għall-mistoqsija li saret mill-Kummissjoni dwar jekk l-ammont tar-retribuzzjoni kienx jikkorrispondi għall-kost ekonomiku reali tas-servizzi pprovduti mil-laboratorji, il-Belġju wieġeb li r-retribuzzjoni kienet biss dwar parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE, kif indikat fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Ir-raġunament tal-Kummissjoni fl-istess deċiżjoni, fil-premessi 61 sa 66, li kien jikkonkludi li l-kostijiet tas-servizzi pprovduti u l-ammont tar-retribuzzjoni kienu ugwali, kien jikkonċerna servizzi oħrajn minbarra t-testijiet għall-BSE. Il-Belġju tenna li fir-rigward tat-testijiet għall-BSE, id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet ikkonkludiet li s-servizz fil-forma ta’ testijiet għall-BSE kien tabilħaqq jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, iżda li l-ammont tar-retribuzzjoni (jiġifieri EUR 10,70) ma kienx jikkostitwixxi għajnuna u kellu jitnaqqas mill-kost tat-testijiet.
3.3. In-nuqqas ta’ kumpens żejjed u l-konformità tal-prezzijiet tat-testijiet mal-prezz tas-suq
(45)
Il-Belġju jirreferi għall-punt 132 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 (22) (minn hawn ‘il quddiem “il-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013”), fejn huwa indikat li EUR 40 għal kull test huwa “bħalissal-iktar prezz baxx disponibbli fil-Komunità”. Minn Lulju 2005, il-prezzijiet proposti mill-FASFC huma taħt EUR 40. Dan jindika, skont l-awtoritajiet Belġjani, li l-prezzijiet użati fil-Belġju huma konformi mal-prezzijiet tas-suq. Fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 tagħha, il-Kummissjoni rrikonoxxiet li l-laboratorji ntgħażlu permezz ta’ proċeduri miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorji, u li ma jistax jitqies li l-fornituri tas-servizzi (jiġifieri l-laboratorji) qegħdin jibbenefikaw minn xi għajnuna mill-Istat. Is-sitwazzjoni ma nbidlitx minn dakinhar. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni fil-preżent qegħdin jinvestigaw il-ftehim fil-prezz bejn il-laboratorji fil-kuntest tat-testijiet għall-BSE. Dan jindika b’mod ċar, skont l-awtoritajiet Belġjani, li m’għandhom l-ebda xewqa li jħallsu prezz żejjed lil-laboratorji. Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li kienet se ssir investigazzjoni ta’ ftehim possibbli tal-prezz bejn il-laboratorji, u li din l-investigazzjoni kellha tintemm fil-prinċipju fl-ewwel kwart tal-2010.
3.4. Imposta fuq l-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet
(46)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-kontribuzzjonijiet u r-retribuzzjonijiet qatt ma ġew applikati għall-importazzjoni u għall-esportazzjoni. Huma biss l-impriżi stabbiliti fil-Belġju li għandhom iħallsu kontribuzzjoni u l-bovini maqtula fil-Belġju biss u li għandhom aktar minn 30 xahar huma soġġetti għall-ħlas ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70.
(47)
Il-Belġju jenfasizza li l-Kummissjoni diġà eżaminat dawn il-miżuri fil-kuntest tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 u kkonkludiet li l-kontribuzzjonijiet ma kinux diskriminatorji fir-rigward tal-prodotti importati jew esportati u ma jmorrux kontra d-dispożizzjonijiet tat-Trattat.
3.5. Nuqqas ta’ mekkaniżmu li permezz tiegħu l-biċċeriji jgħaddu r-retribuzzjoni lill-produtturi jew atturi oħrajn fis-suq
(48)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-biċċeriji jgħaddu l-kost tar-retribuzzjoni lill-klijenti tagħhom bħalma kull impriża normali timponi l-kostijiet imġarrba fuq il-klijenti tagħha. Il-mekkaniżmi normali tas-suq huma għalhekk responsabbli għal dan l-effett. Barra minn hekk, il-fatt li wieħed jieħu il-kost tar-retribuzzjoni bħala oġġett separat fl-irċevuti ppreżentati lill-produtturi hija prattika normali. F’dan ir-rigward, il-Belġju jikkwota l-premessi 93 u 95 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 fejn il-kriterji previsti fil-punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE jitqiesu bħala ssodisfati.
3.6. Il-benefiċjarji kkwalifikati bħala impriżi żgħar medji (minn hawn ‘il quddiem “SMEs”)
(49)
Il-Belġju jiddikjara li l-bdiewa kollha fil-Belġju huma SMEs, abbażi ta’ dawn il-kundizzjonijiet: huma jħaddmu inqas minn 250 persuna, il-fatturat annwali tagħhom ma jaqbiżx EUR 40 miljun jew il-bilanċ totali annwali ma jaqbiżx EUR 27 miljun, u 25 % jew aktar tal-impriża mhuwiex proprjetà ta’ xi impriża jew impriżi oħrajn li mhumiex SMEs.
3.7. Kummenti dwar il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet matul it-tliet perjodi identifikati fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni (2001 sal-2003; 2003 sal-2007; wara l-2007)
(50)
Il-perjodu li jkopri mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-1 ta’ Jannar 2003 ma jwassalx għal kummenti partikolari min-naħa tal-Belġju minħabba li l-Kummissjoni kkonkludiet hija stess li probabbilment huwa kumpatibbli mal-premessa 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Il-Belġju jindika madankollu li l-għajnuna ma kinitx ta’ aktar minn 100 % tal-kostijiet imġarrba u huwa lest li jipprovdi aktar tagħrif f’dan ir-rigward jekk ikun meħtieġ.
(51)
Il-Belġju jenfasizza, madankollu, li dan it-tagħrif huwa pprovdut biss b’mod sussidjarju, minħabba l-fehma inizjali tiegħu li jqis li ma teżistix għajnuna mill-Istat f’dan il-każ, peress li huwa l-Belġju li jagħżel kif jiffinanzja t-testijiet għall-BSE.
(52)
Matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Jannar 2007, il-Belġju jiddikjara li ma tħallset l-ebda għajnuna li qabżet il-100 % tal-kost tat-test. Il-Belġju jirreferi għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 li fiha diġà kienet riveduta din il-kwistjoni.
(53)
Fir-rigward tal-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2007, il-Belġju qatt ma ta għajnuna ta’ aktar minn EUR 40 minħabba li l-kost tat-testijiet kien inqas minn EUR 40.
(54)
Bħala anness għall-kummenti tiegħu, il-Belġju bagħat kronoloġija ddettaljata tal-miżuri li ttieħdu fil-kuntest tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. Minħabba li din l-informazzjoni hija fil-parti l-kbira ripetuta fil-parti deskrittiva ta’ din id-Deċiżjoni, il-kronoloġija mhijiex eżawrjenti f’din is-sezzjoni. Ċerti elementi madankollu xorta se jkunu inklużi hawn taħt.
(55)
Il-kronoloġija tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE hija ppreżentata b’dan il-mod:
-
mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001: finanzjament sħiħ tat-testijiet mit-Teżor pubbliku
-
mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004: finanzjament tat-testijiet minn qabel mill-BIRB. L-ammont totali tal-finanzjament minn qabel mill-BIRB huwa ta’ EUR 67 156 527,65.
-
mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004: finanzjament minn qabel mill-FASFC
-
mill-1 ta’ Diċembru 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005: retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat skont id-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004, issupplimentat minn finanzjament mill-FASFC fuq ir-riżervi tagħha u fuq l-avvanz rekuperabbli li t-Teżor pubbliku jagħmel disponibbli għaliha
-
mill-1 ta’ Jannar 2006: finanzjament permezz ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat u ta’ kontribuzzjonijiet imposti fuq 7 setturi differenti (23) Dawn il-kontribuzzjonijiet iservu wkoll sabiex iħallsu lura l-kostijiet tat-testijiet għall-BSE li kienu ġew iffinanzjati minn qabel sa mill-1 ta’ Jannar 2002. Ir-retribuzzjoni wara kienet indiċjata għal EUR 11,07 mill-1 ta’ Jannar 2008.
(56)
Il-prezzijiet tat-testijiet għall-BSE huma dawn li ġejjin:
(f’EUR)
Perjodu
Kost totali tat-testijiet (*)
Ammont tar-retribuzzjoni
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Risposti li ngħataw għall-mistoqsijiet supplimentari li għamlet il-Kummissjoni
(57)
Fl-ittra tiegħu tas-16 ta’ Ottubru 2009, il-Belġju għamel diversi kjarifiki b’risposta għall-mistoqsijiet li saru mill-Kummissjoni fl-24 ta’ Lulju 2009 wara l-kummenti ppreżentati mill-Belġju. L-ewwel nett, il-Belġju tenna l-pożizzjoni tiegħu li Stat Membru mhuwiex obbligat jitfa’ l-kost tat-testijiet għall-BSE fuq l-atturi ekonomiċi. Peress li dawn huma kostijiet għall-ħarsien tas-saħħa pubblika, il-kostijiet tal-kontrolli imposti mill-awtoritajiet pubbliċi ma jistgħux jitqiesu bħala kontribuzzjoni għal xi servizz, u imposti fuq l-atturi ekonomiċi. Madankollu, fi spirtu ta’ kooperazzjoni, huwa għażel li jwieġeb għall-mistoqsijiet tal-Kummissjoni billi juża l-loġika espressa fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(58)
Fir-rigward tal-parti tal-finanzjament Komunitarju, il-Belġju kkonferma li dan kien inkluż fil-figuri ekonomiċi rrappurtati qabel.
(59)
Wara, il-Belġju ddikjara li fir-rigward tal-finanzjament matul il-perjodu li jkopri bejn it-30 ta’ Ġunju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005, dan kien sar mill-FASFC fuq il-bażi tas-sorsi ta’ finanzjament li din kellha u li kienet ħadet mill-entitajiet antiki li oriġinat minnhom. Ma kienx hemm taxxi parafiskali matul dan il-perjodu.
(60)
Il-Kummissjoni kienet għamlet mistoqsijiet dwar ir-relazzjoni tal-ammont ta’ EUR 15 237 646 ma’ dak ta’ EUR 67 156 527,65 imsemmi fil-kummenti tal-Belġju (ara l-premessa 55). Il-Belġju wieġeb li s-somma ta’ EUR 15 237 646 kienet parti integrali minn EUR 67 156 527,65. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li riedu jagħmlu xi kalkoli sabiex jivverifikaw l-eżattezza tal-ammont imsemmi.
(61)
Fir-rigward tar-retribuzzjonijiet, il-Belġju indika li dawn kienu mħallsa mill-bdiewa, u ma setgħux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-Belġju f’dan ir-rigward jagħmel referenza għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li fiha kien indikat li EUR 33,38 biss mill-EUR 44,08 tal-prezz totali kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. L-EUR 10,70 ma kinux jikkostitwixxu għajnuna u għaldaqstant tneħħew mill-prezz tat-test fl-evalwazzjoni tal-konformità mal-intensità massima ta’ EUR 40 għal kull test.
(62)
Għal skopijiet prattiċi, il-Belġju indika li l-unika differenza fis-sistema approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet l-indiċjar tal-ammont tar-retribuzzjoni, li minn EUR 10,70 żdied għal EUR 11,07.
(63)
Fl-ittra tiegħu tal-1 ta’ Diċembru 2009, il-Belġju għamel korrezzjonijiet fil-figuri ppreżentati qabel rigward in-numru ta’ testijiet li saru. Huwa indika li dawn il-figuri kienu qegħdin jissostitwixxu dawk li ngħataw qabel, fl-ittri ta’ qabel u ta’ wara d-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(64)
Dawn il-bidliet huma bbażati fuq il-fatt li n-numru ta’ kampjuni kkunsidrati qabel kien żbaljat. Fil-fatt, l-ewwel kalkoli kienu bbażati fuq numru teoretiku ta’ 3 kampjuni fis-siegħa, meta fir-realtà, kienu ttieħdu 12-il kampjun fis-siegħa fuq il-post. Din iż-żieda fin-numru tat-testijiet fis-siegħa rriżultat fi prezz aktar baxx għal kull kampjun meħud, li kellha wkoll konsegwenzi fuq il-prezz totali għal kull test, minħabba l-fatt li l-kost tat-testijiet huwa parzjalment ikkostitwit minn kost fis-siegħa, li naqas minħabba numru akbar ta’ kampjuni meħuda fis-siegħa. Barra minn hekk, in-numru totali ta’ annimali maqtula matul is-snin 2003 u 2004 naqas meta mqabbel mal-figuri mogħtija qabel. Il-figuri msemmija fl-ittra tal-Belġju tal-1 ta’ Diċembru 2009 huma l-figuri għall-bovini maqtula bil-għan li jiġu kkunsmati mill-bniedem, irrappurtati lill-Kummissjoni għas-snin 2003 u 2004.
(EUR)
2003
Kost tal-laboratorju
Tariffa fis-siegħa tal-veterinarju
Kost tat-teħid tal-kampjuni
Prezz tal-kit tat-test
Kost totali
Intervent
40/test
Jannar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Frar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Marzu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
April
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Mejju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Ġunju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Lulju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Awwissu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Settembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Ottubru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Novembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Diċembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004
Kost tal-laboratorju
Tariffa fis-siegħa tal-veterinarju
Kost tat-teħid tal-kampjuni
Prezz tal-kit tat-test
Kost totali
Intervent
40/test
1-15 Jannar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 Jannar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Frar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Marzu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
April
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Mejju
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Ġunju
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Lulju
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Awwissu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Settembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Ottubru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Novembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Diċembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Fuq il-bażi tat-tabella li tidher fil-premessa 64, il-Belġju jikkonkludi li l-kost totali għat-testijiet għall-BSE kien inqas minn EUR 40 mill-1 ta’ Lulju 2004.
(66)
L-awtoritajiet Belġjani ipprovdew ukoll, fuq din il-bażi, emenda għat-tabella pprovduta qabel il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali u inkluża fil-premessa 25 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ. L-aħħar figuri pprovduti juru n-numri reali u mhux stimi bħal qabel. Minn dan it-tagħrif jirriżulta li l-ammont totali ffinanzjat minn qabel jammonta mhux għal EUR 15 237 789,90 kif stmat qabel, iżda għal EUR 6 619 810,74.
Perjodu
Prezz tat-test (EUR)
Numru ta’ testijiet
Total (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Għajnuna indiretta mill-Istat
40,00
373 550
14 942 015,90
Kost tat-test EUR 40
31,08
373 550
5 759 524,54
Total
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Għajnuna indiretta mill-Istat
40,00
160 551
6 422 043,10
Dazju
22,02
160 551
860 286,19
Total
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Baġit totali ffinanzjat minn qabel li hu ogħla mill-ammont massimu ta’ EUR 40
6 619 810,74
(67)
Il-Belġju jindika wkoll li jekk l-investigazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni tiżvela li l-prezzijiet għat-testijiet għall-BSE li saru mil-laboratorji żdiedu minħabba l-possibbiltà ta’ ftehim illegali bejn il-laboratorji, huwa kien se jimpenja ruħu sabiex jirkupra l-eċċess tal-prezz imħallas, jekk ikun meħtieġ billi jibda proċeduri legali quddiem il-qrati kompetenti.
(68)
Fl-ittra tagħhom tas-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li r-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 kienet tikkonċerna biss il-ħlas tat-test għall-BSE mill-benefiċjarju li effettivament jibbenefika minnu dak il-ħin, u ma jservix għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE preċedenti.
(69)
F’din l-istess ittra tas-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li l-ammont totali ffinanzjat minn qabel mill-BIRB kien ta’ EUR 67 156 527,65. L-FASFC ħallset lura parti minn din is-somma b’dan il-mod:
Imħallsin lura mill-FASFC:
2005
EUR 4 477 102
2006
EUR 4 477 102
2007
L-ebda rimborż (kienet intalbet estensjoni u din ingħatat biex b’hekk jitħallsu l-imgħaxijiet)
2008
EUR 194 901 (imgħaxijiet fuq ir-rimborż irrappurtat)
Mill-2008
L-ebda ħlas lura aktar lill-BIRB - liġi qafas tat-22.12.2008
Dak li fadal jitħallas lura
EUR 58 202 323
(70)
Il-Belġju indika li l-gvern kien iddeċieda li jissospendi r-rimborż tal-finanzjament minn qabel lill-BIRB, u li, bħala konsegwenza ta’ dan, is-somom irkuprati għandhom jiġu inklużi fil-bilanċ pożittiv tal-FASFC. Dan il-bilanċ għandu jitqies bħala r-rimborż tat-testijiet għall-BSE.
(71)
Fir-rigward tal-ħlas mill-produttur tal-kost tat-testijiet għall-BSE, il-Belġju tenna li ma kienx hemm sistema speċifika li tobbliga lill-biċċeriji jitolbu l-ammont tar-retribuzzjoni għat-test għall-BSE lill-produttur, iżda li dan kien isir b’mod spontanju. Il-Belġju pprovda xi eżempji ta’ rċevuti li minnhom jirriżulta b’mod ċar li l-kont tal-ammont tar-retribuzzjoni huwa mniżżel bħala entrata separata fuq l-irċevuti. Din hija d-dikjarazzjoni tax-xiri tal-biċċerija lill-produttur, fejn l-ammont tar-retribuzzjoni jitnaqqas mill-ammont totali li għandu jitħallas mill-biċċerija lill-produttur għax-xiri tal-annimal. Il-Belġju jindika li din hija prova li l-produttur huwa dak li fl-aħħar nett huwa obbligat iħallas it-test għall-BSE lill-FASFC.
(72)
Fl-aħħar ittra tagħhom tal-25 ta’ Mejju 2011, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li l-ammonti tal-għajnuna jistgħu jkunu s-suġġett ta’ applikazzjoni kumulattiva tal-għajnuna de minimis kif previst fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1860/2004 tas-6 ta’ Ottubru 2004 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-setturi tal-agrikoltura u tas-sajd (24) u tal-EUR 40 ta’ għajnuna kumpatibbli għal kull test, għall-perjodu li fih kien japplika r-Regolament.
4. KUMMENTI MRESSQA MILL-PARTIJIET TERZI
(73)
Fil-kuntest ta’ din il-proċedura, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment min-naħa ta’ partijiet terzi interessati.
5. VALUTAZZJONI
5.1. Valutazzjoni tal-eżistenza ta’ għajnuna
(74)
L-ewwel nett, il-Belġju indika fil-kummenti tiegħu dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ investigazzjoni formali li l-kost tat-testijiet għall-BSE kienet iffinanzjata mill-Istati Membri, minħabba n-natura obbligatorja tagħhom, u li l-ebda Regolament Komunitarju ma kien jitlob li l-kostijiet tal-kontrolli jitħallsu mill-impriżi. Il-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013 u l-prattika tal-Kummissjoni madankollu jindikaw b’mod ċar li d-diversi livelli ta’ kostijiet tat-testijiet jistgħu joħolqu distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, u li l-parti l-kbira tal-Istati jagħtu għajnuna sabiex ikopru l-prezz ta’ dawn it-testijiet, għalhekk jeħtieġ li l-intensità tagħha tkun irregolata sabiex tonqos id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata minn din l-għajnuna. B’mod partikolari, il-linji gwida dwar it-TSE jsemmu b’mod ċar li l-għajnuna mogħtija mill-Istati tippreżenta riskji ta’ distorsjoni fil-kompetizzjoni. Fil-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE, pereżempju, jissemma li, “mill-1 ta’ Jannar 2003, l-ammont totali ta’ għajnuna diretta u indiretta, inkluża l-għajnuna Komunitarja, għal testijiet obbligatorji tat-TSE fuq annimali maqtula għall-konsum mill-bniedem ma jistax ikun aktar minn EUR 40 għal kull test. L-obbligu tat-test jista’ jkun ibbażat fuq il-liġi Komunitarja jew nazzjonali.” Dawn il-linji gwida ġew ippreżentati lill-Istati Membri, li ġew mistiedna jieħdu miżuri utli u li jagħmlu l-iskemi tagħhom konformi ma’ dawn il-linji gwida. Bl-istess mod, fir-rigward tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013, il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għat-testijiet għall-BSE hija inkluża fil-punti 132(f) et sequitur. Barra minn hekk, huwa importanti li jkun enfasizzat li d-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, fejn parti mill-finanzjament tat-testijiet għall-BSE kienet ikkwalifikata bħala għajnuna, ma kinitx appellata mill-awtoritajiet Belġjani, li b’mod impliċitu jfisser li l-awtoritajiet Belġjani aċċettaw din il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
(75)
Mill-kunsiderazzjonijiet preċedenti, wieħed jista’ jikkonkludi li r-reviżjoni tal-Belġju, tal-kwalifika tal-għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bħala għajnuna mill-Istat minħabba n-natura obbligatorja ta’ dawn it-testijiet m’għandha l-ebda bażi minħabba t-testi applikabbli u applikati għal bosta snin.
(76)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni teżamina l-miżuri inkwistjoni mill-perspettiva tal-Artikolu 107 tat-TFUE. L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(77)
Sabiex miżura taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin għandhom ikunu ssodisfati kollha: 1) il-miżura għandha tkun iffinanzjata mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat u tkun attribwibbli lill-Istat; 2) għandha tikkonċerna b’mod selettiv ċerti impriżi jew setturi ta’ produzzjoni; 3) għandha tagħti vantaġġ ekonomiku lill-impriżi benefiċjarji; 4) għandha taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni u tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni.
(78)
Fil-premessi li ġejjin, dawn l-erba’ kriterji se jkunu applikati għall-miżuri li jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(79)
Kif indikat fil-premessa 55, intużaw diversi sistemi ta’ finanzjament sabiex jiffinanzjaw il-kostijiet tat-testijiet għall-BSE. Fil-kuntest tal-eżaminazzjoni tal-kriterju tal-preżenza ta’ riżorsi tal-Istat, din id-Deċiżjoni tagħmel distinzjoni bejn id-diversi metodi ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
5.1.1. Preżenza ta’ riżorsi tal-Istat
5.1.1.1. Mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001
(80)
Matul il-perjodu li jkopri mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001, il-kostijiet tat-testijiet għall-BSE kienu kompletament iffinanzjati mit-Teżor pubbliku. Ma hemm l-ebda dubju li dan huwa każ ta’ finanzjament permezz ta’ riżorsi mill-Istat.
5.1.1.2. Mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004
(81)
Matul il-perjodu segwenti, jiġifieri mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004, it-testijiet ġew iffinanzjati minn qabel mill-BIRB, sakemm tinstab soluzzjoni strutturali għall-finanzjament tat-testijiet. Il-BIRB hija kumpanija pubblika federali b’personalità ġuridika, li ħarġet mill-bidla fi ħdan l-Uffiċċju Belġjan tal-Ekonomija u tal-Agrikoltura li kien hemm qabel (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture -OBEA) u mit-taqsima tal-Agrikoltura tal-Uffiċċju Ċentrali tal-Kwoti u l-Liċenzji (Office Central des Contingents et Licences - OCCL) li kien hemm qabel. Dan huwa korp parastatali ta’ kategorija B, imqiegħed taħt l-awtorità tal-Ministru tal-Agrikoltura u tal-Klassijiet Medji. Il-BIRB hija aġenzija tal-pagamenti akkreditata fil-qafas tal-Politika Agrikola Komuni, u ffinanzjata mill-FAEGG (25). Tista’ wkoll tkun responsabbli mix-xogħol li jirriżulta mill-politika agrikola tal-gvern federali jew tal-gvernijiet reġjonali. Sabiex tkun tista’ tibbilanċja l-baġit amministrattiv tagħha, il-BIRB għandha allokazzjoni mill-gvern inkluża fil-baġit tas-setgħa ta’ sorveljanza tagħha fil-livell federali (is-Servizz pubbliku federali tal-Ekonomija) u xi dħul proprju (dħul minn rimunerazzjonijiet u minn investimenti limitati). Minħabba dan ta’ hawn fuq, il-finanzjament permezz tal-BIRB huwa finanzjament li ġej mir-riżorsi tal-Istat.
5.1.1.3. Mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004
(82)
Mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004, it-testijiet kienu ffinanzjati minn qabel mill-FASFC. Il-leġiżlazzjoni fis-seħħ fiż-żmien (jiġifieri prinċipalment il-liġi tal-4 ta’ Frar 2000 dwar il-ħolqien tal-FASFC (26)) kienet tindika li l-FASFC kienet iffinanzjata b’mod speċjali minn dħul varju bħal dħul mid-drittijiet, ħlas u retribuzzjonijiet, il-prodotti ta’ multi amministrattivi, dħul okkażjonali, rigali u benefiċċji oħrajn … (27) L-FASFC hija kumpanija pubblika b’personalità ġuridika, ikklassifikata fil-kategorija A prevista mil-liġi tas-16 ta’ Marzu 1954 dwar il-kontroll ta’ ċerti entitajiet ta’ interess pubbliku (28). Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet jirriżulta li l-finanzjamenti mogħtija mill-FASFC jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat, u li l-għoti tagħhom huwa deċiż mill-awtorità pubblika, minħabba li l-FASFC hija soġġetta għall-awtorità tal-Ministru responsabbli mis-saħħa pubblika.
5.1.1.4. Mill-1 ta’ Diċembru 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005
(83)
Fir-rigward tal-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Diċembru 2004 (id-data tad-dħul fis-seħħ tad-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004) u l-31 ta’ Diċembru 2005 (id-data tad-dħul fis-seħħ tad-digrieti rjali tal-10 ta’ Novembru 2005), it-testijiet għall-BSE kienu ffinanzjati minn retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat issupplimentat minn finanzjament mill-FASFC fuq ir-riżervi tagħha u fuq l-avvanz rekuperabbli li t-Teżor pubbliku għamel disponibbli.
(84)
Il-finanzjament parzjali magħmul mill-FASFC u maħruġ mill-fondi tagħha stess huwa riżorsa tal-Istat (ara l-premessa 82).
(85)
Fir-rigward tal-kwistjoni dwar jekk ir-retribuzzjonijiet humiex riżorsi tal-Istat, jistgħu jkunu riżorsi tal-Istat jekk jirriżulta li r-retribuzzjonijiet ma jkoprux l-kostijiet reali kollha tas-servizzi li huma mistennija li jħallsu. Fil-fatt, jekk ma jkunx hemm qbil bejn il-kost tas-servizz mogħti u r-retribuzzjoni, iż-żejjed ikun riżorsa tal-Istat li tista’ tintuża mill-korp Statali li ngħatatlu r-retribuzzjoni. Huwa għalhekk għandu jiġi vverifikat jekk ir-retribuzzjoni mħallsa mill-FASFC għat-testijiet għall-BSE jirrappreżentawx ħlasijiet għas-servizzi tal-FASFC effettivament ipprovduti lill-impriżi u jekk dawn humiex ibbażati jew le fuq il-prezz tas-suq (ara l-premessa 54 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali). Din il-kwistjoni hija ttrattata aktar ‘l isfel, fl-eżaminazzjoni tal-kunċett ta’ vantaġġ.
5.1.1.5. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(86)
Fir-rigward tal-perjodu li jsegwi d-dħul fis-seħħ tad-digrieti rjali tal-10 ta’ Novembru 2005, jiġifieri l-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2006, għandu jiġi kkunsidrat jekk ir-rimunerazzjonijiet u l-kontribuzzjonijiet li ġew stabbiliti minn dawn id-digrieti, humiex riżorsi tal-Istat. Din il-kwistjoni diġà ġiet eżaminata fil-kuntest tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Fil-premessa 44 kien ġie indikat, b’mod ġenerali, li l-kontribuzzjonijiet kienu riżorsi tal-Istat, u li r-retribuzzjonijiet setgħu jkunu riżorsi tal-Istat jekk kien jirriżulta li dawn ir-retribuzzjonijiet ma kinux ikopru l-kostijiet reali kollha tas-servizzi li kienu mistennija jħallsu. Fil-każ tat-testijiet għall-BSE, dawn kienu parzjalment iffinanzjati minn retribuzzjonijiet u parzjalment minn kontribuzzjonijiet. Id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet ikkonkludiet li l-finanzjament ta’ parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE permezz tar-retribuzzjonijiet ma kienx għajnuna mill-Istat, u li l-finanzjament permezz tal-kontribuzzjonijiet kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli. Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali fil-premessa 34, l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni mhumiex is-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni, u għaldaqstant mhumiex se jkunu eżaminati mill-ġdid hawnhekk.
(87)
Madankollu, fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija mill-Belġju wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, irriżulta li parti mid-dħul mill-kontribuzzjonijiet intużat fl-2005 u l-2006 sabiex jitħallas lura l-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE li kien jaqbeż EUR 40 matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Diċembru 2004. Madankollu dan ma ssemmiex fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Parti mill-kontribuzzjonijiet kienet serviet għalhekk sabiex tiffinanzja t-testijiet għall-BSE li saru matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Diċembru 2004, bl-għan li l-kostijiet iffinanzjati minn qabel tat-testijiet għall-BSE obbligatorji li kienu ogħla mill-massimu ta’ EUR 40 jiġu rkuprati mingħand il-bdiewa b’mod mhux individwali.
(88)
L-allokazzjoni ta’ parti mid-dħul ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet bl-ebda mod ma tibdel il-kwalifika ta’ riżorsi tal-Istat kif użata fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05.
5.1.2. Vantaġġ selettiv għal impriża
(89)
Fl-eżaminazzjoni tal-eżistenza ta’ vantaġġ, jeħtieġ li ssir distinzjoni bejn, min-naħa l-waħda, il-miżuri ffinanzjati mir-riżorsi tal-Istat, inklużi l-kontribuzzjonijiet, u min-naħa l-oħra l-miżuri ffinanzjati mir-rimunerazzjonijiet.
(90)
Fir-rigward tal-miżuri ffinanzjati mir-riżorsi tal-Istat, inklużi l-kontribuzzjonijiet, il-Kummissjoni dejjem kienet tal-fehma (29) li jekk l-Istat jiffinanzja l-kostijiet tal-kontrolli obbligatorji li jikkonċernaw il-produzzjoni jew il-bejgħ tal-prodotti, dan għandu jitqies bħala vantaġġ selettiv għall-kumpaniji (30). Fil-fatt, l-Istat naqqas piżijiet li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta’ kumpanija. Minn dan wieħed jista’ jikkonkludi li l-bdiewa, il-biċċeriji u l-entitajiet l-oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini li jkollhom l-obbligu li jagħmlu t-testijiet għall-BSE skont il-liġi applikabbli matul il-perjodu inkwistjoni, iwettqu attività ekonomika u bbenefikaw minn għajnuna mill-Istat permezz tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE mill-Istat, mill-1 ta’ Jannar 2001.
(91)
L-argument imqajjem mill-Belġju (ara l-premessi 37 et sequitur) li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE huwa impost sabiex tiġi mħarsa s-saħħa pubblika, u li huwa l-Istat Membru li għandu jiddeċiedi rigward is-sistema normali ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE ma jistax ikun aċċettat għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa 74. Fil-kuntest aktar speċifiku tal-evalwazzjoni tas-selettività, il-Belġju argumenta li wieħed jista’ jitkellem biss dwar is-selettività meta ċerti setturi jew impriżi jibbenefikaw minn trattament preferenzjali fil-konfront tas-sistema normali. Il-fatt li hemm differenzi bejn id-diversi Stati Membri rigward il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE u li dan jista’ jwassal għal distorsjonijiet fil-kompetizzjoni mhuwiex, skont il-Belġju, kwistjoni ta’ għajnuna mill-Istat, iżda ta’ armonizzazzjoni tal-liġijiet.
(92)
Madankollu dan l-argument ma jistax ikun aċċettat. Kif indikat fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, il-kriterju tas-selettività ikun issodisfat meta l-vantaġġ jingħata biss lil ċerti impriżi, jew lil xi settur ta’ attività. F’dan il-każ, fil-livell nazzjonali, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE mill-Istat jibbenefika lil settur speċifiku, dak tat-trobbija tal-annimali sottomessi għat-testijiet għall-BSE. Fil-livell Komunitarju, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE favur impriżi Belġjani mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat jagħti vantaġġ lil dawn l-impriżi fuq il-kompetituri barranin li l-finanzjament tat-testijiet obbligatorji għall-BSE ma jsirx mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Fil-preambolu għal-linji gwida dwar it-TSE (punti 8 u 9), kien indikat b’mod ċar li l-armonizzazzjoni li kienet għaddejja u li timponi lis-settur li jħallas il-kostijiet seħħet bil-mod, u li l-Kummissjoni kienet iddeċidiet għalhekk li tiċċara u li tibdel il-politika tagħha fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat f’dak li jikkonċerna l-kostijiet iġġenerati mit-testijiet għall-BSE. Il-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE min-naħa tiegħu jindika li l-obbligu tal-eżami seta’ jkun ibbażat fuq il-liġi Komunitarja jew nazzjonali. Dan il-punt jindika b’mod ċar li ma hemmx armonizzazzjoni Komunitarja fir-rigward tal-obbligu li jsiru t-testijiet, li jfisser li tista’ wkoll isseħħ għajnuna selettiva li tagħti vantaġġ lill-kumpaniji ta’ xi Stat Membru partikolari bħala riżultat ta’ dan. Bħala konklużjoni, il-miżuri ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat fosthom il-kontribuzzjonijiet, joħolqu vantaġġ selettiv għall-bdiewa, il-biċċeriji u l-entitajiet l-oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini soġġetti għat-test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli, minħabba li dawn itaffu l-piżijiet finanzjarji fuq il-benefiċjarji. Dawn il-vantaġġi ma jingħatawx permezz ta’ pagamenti diretti, iżda permezz tal-ħlas tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE mill-awtoritajiet pubbliċi, li jħallsu direttament l-kost tat-testijiet lil-laboratorji li jagħmluhom fuq talba tal-biċċeriji u li jgħaddu l-kostijiet lill-FASFC.
(93)
Fir-rigward tal-miżuri tal-għajnuna ffinanzjata mir-retribuzzjonijiet, jeħtieġ li jkun ivverifikat jekk ingħatax vantaġġ permezz ta’ dawn ir-retribuzzjonijiet. Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali (fil-premessi 61 u 62), ikun hemm biss vantaġġ jekk ir-retribuzzjonijiet ikunu inqas mill-kostijiet reali tas-servizzi attwalment ipprovduti mill-FASFC lill-operaturi ekonomiċi. Jeħtieġ li jkun ivverifikat ukoll jekk it-tariffi jirrappreżentawx ħlasijiet għas-servizzi tal-FASFC realment ipprovduti lill-kumpaniji. B’mod aktar konkret, il-kwistjoni hija jekk ingħatax vantaġġ lill-biċċeriji u lill-produtturi li ħallsu r-rimunerazzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Diċembru 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005, u jekk dawn ibbenefikawx realment mis-servizzi pprovduti mill-FASFC.
(94)
Fir-risposta tagħhom għad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-awtoritajiet Belġjani indikaw li r-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat kien l-uniku sors ta’ finanzjament mill-FASFC għall-kostijiet tat-testijiet għall-BSE, għajr għar-riżervi tal-FASFC u s-self rekuperabbli mit-Teżor pubbliku. Il-ħlas tar-retribuzzjoni isir mill-biċċeriji. L-awtoritajiet Belġjani qalu li l-biċċeriji m’għandhom l-ebda obbligu legali li jitolbu l-ammont tar-retribuzzjoni lill-klijenti tagħhom, iżda li l-prattika tal-biċċeriji hija li jiddebitaw l-ammont tar-retribuzzjoni b’mod separat lill-produtturi. Dan kien ippruvat mill-Belġju permezz tal-irċevuti mogħtija bħala eżempju li minnhom joħroġ ċar li l-biċċeriji jiddebitaw l-ammont tar-retribuzzjoni b’mod separat lill-produtturi. Il-Belġju jqis li m’hemmx bżonn li jirregola formalment il-mod li bih il-biċċeriji jgħaddu lill-produtturi jew lil xi benefiċjarji potenzjali oħrajn tas-servizzi r-retribuzzjoni li huma jħallsu, minħabba li dan il-kost jintalab mill-produtturi bl-istess mod ta’ kostijiet oħrajn relatati mal-qatla u addebitati lill-produtturi.
(95)
Għaldaqstant, minn dan li ntqal wieħed jista’ jikkonkludi li d-dubju mqajjem fil-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, fil-premessa 44, li kien jindika li t-tariffa għall-biċċeriji kienet ferm ogħla milli għal benefiċjarji oħrajn tas-servizz, tqajjem mill-informazzjoni ppreżentata mill-Belġju rigward il-fatturazzjoni tal-ammont ta’ din ir-retribuzzjoni lill-produtturi.
(96)
Rigward il-kwistjoni dwar jekk il-prezz tat-testijiet għall-BSE huwiex il-prezz tas-suq, il-Belġju indika, l-ewwel nett, lill-Kummissjoni li minn Lulju 2005, il-prezzijiet proposti mill-FASFC huma taħt EUR 40, filwaqt li l-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013 jirrappurtaw li EUR 40 huwa l-prezz l-aktar baxx disponibbli fil-Komunità f’dak iż-żmien. Din hija indikazzjoni li l-prezzijiet huma konformi mal-prezzijiet użati bnadi oħrajn fl-Ewropa matul dak il-perjodu partikolari. It-tieni, il-Belġju wieġeb għad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali li s-sitwazzjoni kienet l-istess bħas-sitwazzjoni analizzata fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li kienet tikkonkludi li n-nomina tal-fornituri kienet saret skont proċeduri miftuħa u mhux diskriminatorji (ara l-premessa 82 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05). It-tielet, il-Kummissjoni tinnota l-impenn tal-Belġju li jieħu l-miżuri legali kollha disponibbli sabiex jirkupra ż-żejjed li tħallas għall-prezzijiet tat-testijiet, f’każ li l-investigazzjonijiet tal-awtorità Belġjana tal-kompetizzjoni jikkonkludu li sar ftehim illegali bejn il-laboratorji, li seta’ jkollu bħala effett iż-żieda fil-prezzijiet tat-testijiet. Abbażi ta’ dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li r-retribuzzjonijiet ma jistgħux jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat, minħabba li r-retribuzzjonijiet mħallsa mill-FASFC għat-testijiet għall-BSE jirrappreżentaw ħlas għas-servizzi tal-FASFC attwalment ipprovduti lill-kumpaniji u kienu bbażati fuq il-prezzijiet tas-suq.
(97)
Jista’ jkun konkluż, f’konformità mad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li ma ngħata l-ebda vantaġġ lill-biċċeriji u lanqas lill-produtturi permezz tar-retribuzzjoni, minħabba l-fatt li r-retribuzzjoni tkopri ħlas għal servizz li bbenefika minnu min huwa responsabbli għar-retribuzzjoni, u li l-prezz tat-test huwa bbażat fuq il-prezz tas-suq. Din il-konklużjoni twassal ukoll għall-konklużjoni li ma kienx hemm finanzjament mir-riżorsi tal-Istat minħabba li l-prezz tat-test kien konformi mal-prezz tas-suq.
5.1.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ fl-UE
(98)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet l-oħrajn li jirregolaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-miżura tista’ tħalli effett fuq il-pożizzjoni tal-Belġju f’dan is-settur (31). Peress li l-impriżi Belġjani huwa attivi f’suq internazzjonali ferm kompetittiv, il-miżura tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni (32) u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.4. Konklużjonijiet dwar in-natura ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(99)
Il-Kummissjoni tqis li, fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tal-kontribuzzjonijiet u riżorsi oħrajn tal-Istat kif indikat aktar ‘il fuq huwa vantaġġ, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat. Dan il-vantaġġ ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni billi jiffavorixxi ċerti kumpaniji u ċerti produzzjonijiet, peress li jista’ jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-vantaġġ jingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini u soġġetti għal test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn il-miżuri jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Bil-kontra ta’ dan, il-parti tat-testijiet għall-BSE iffinanzjata minn retribuzzjonijiet mhijiex għajnuna, peress li dawk responsabbli mir-retribuzzjonijiet jibbenefikaw mis-servizz ipprovdut bil-prezz tas-suq.
5.2. Illegalità tal-għajnuna
(100)
Mill-1 ta’ Jannar 2001, l-awtoritajiet Belġjani ma nnotifikawx lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, il-miżuri ta’ għajnuna li jikkonsistu fil-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. L-għajnuniet li jaqgħu taħt ir-Regolament (KE) Nru 1/2004 huma eżenti mill-obbligu ta’ notifika, sakemm dawn jirrispettaw il-kundizzjonijiet previsti fl-imsemmi Regolament. Għaldaqstant dawn ikunu illegali f’każ li ma jirrispettawx dawn il-kundizzjonijiet.
5.3. Il-finanzjament tal-għajnuna
(101)
L-għajnuniet mill-Istat parzjalment iffinanzjati permezz ta’ taxxa parafiskali, jiġifieri l-kontribuzzjoni, l-azzjonijiet iffinanzjati permezz tal-għajnuniet kif ukoll il-finanzjament tal-għajnuniet infushom għandhom ikunu analizzati mill-Kummissjoni. Fil-fatt, in-nuqqas ta’ kumpatibbiltà eventwali tal-finanzjament ta’ għajnuna mill-Istat mas-suq intern tagħmel lill-għajnuniet infushom inkumpatibbli, anki fil-każ fejn l-għoti tal-għajnuna jkun irrispetta r-regoli tal-kompetizzjoni applikabbli.
(102)
Skont ġurisprudenza stabbilita, it-taxxi ma jidħlux fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tat-TFUE li jikkonċernaw l-għajnuna mogħtija mill-Istat sakemm dawn ma jkunux il-mezz ta’ finanzjament ta’ miżura ta’ għajnuna, b’mod li huma jagħmlu parti integrali minn din il-miżura (33). Biex wieħed ikun jista’ jqis taxxa jew parti minn taxxa bħala li tkun parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, għandu neċessarjament ikun hemm rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti, fis-sens li r-rikavat tat-taxxa jkun neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna (34). Jekk ikun hemm rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bħal din, ir-rikavat tat-taxxa jinfluwenza b’mod dirett il-kobor tal-għajnuna (35) u, għalhekk, il-valutazzjoni tal-kumpatibbiltà ta’ din l-għajnuna mas-suq intern. (36)
(103)
Jeħtieġ għalhekk li jiġi analizzat jekk il-kontribuzzjoni mħallsa mill-1 ta’ Lulju 2004 tissodisfax il-kriterji msemmija fil-premessa 102, u li ssir distinzjoni skont l-istrumenti legali applikabbli waqt il-perjodi differenti. L-għajnuna ffinanzjata kienet soġġetta għal eżenzjoni, iżda din l-eżenzjoni ma tkoprix is-sistema ta’ finanzjament tal-għajnuna, u għaldaqstant, jeħtieġ li tiġi vverifikata l-legalità tas-sistema ta’ finanzjament matul il-perjodu kollu inkwistjoni.
5.3.1. Mill-1 ta’ Lulju 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005
(104)
Matul dan il-perjodu, l-għajnuna kienet iffinanzjata minn qabel mill-FASFC u minn retribuzzjonijiet skont id-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004 (dawn tal-aħħar madankollu mhumiex parti minn din is-sezzjoni peress li mhumiex għajnuniet - ara l-premessa 97). Għalhekk jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk is-sistema ta’ finanzjament hijiex parti integrali mill-miżura tal-għajnuna. Ma jirriżultax mil-leġiżlazzjoni fis-seħħ li hemm xi rabta restrittiva tal-allokazzjoni bejn il-metodu ta’ finanzjament tal-FASFC u l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE, lanqas li r-rikavat tat-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna. Fil-fatt, il-liġi tal-4 ta’ Frar 2000 dwar il-ħolqien tal-FASFC tipprovdi diversi sorsi ta’ finanzjament tal-FASFC (ara l-premessa 82). Barra minn hekk, ma jistax ikun konkluż li r-rikavat tat-taxxa jinfluwenza direttament il-kobor tal-għajnuna, minħabba li t-testijiet huma ffinanzjati kemm mir-retribuzzjonijiet, u l-bqija mill-FASFC. L-ammont tal-ħlasijiet imħallsa mill-FASFC ivarja għalhekk skont il-prezz tat-testijiet, u mhux skont il-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FASFC. B’konklużjoni, ma hemmx rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bejn id-dħul mill-kontribuzzjonijiet u r-rimborż tal-finanzjament minn qabel.
5.3.2. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(105)
Minn din id-data, il-kwistjoni tal-kontribuzzjonijiet hija rregolata mid-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet għall-finanzjament tal-FASFC. Id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet eżaminat is-sistema ta’ finanzjament permezz tal-kontribuzzjonijiet, u kienet ikkonkludiet li l-metodu ta’ finanzjament ta’ parti mill-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE ma kienx jinkludi diskriminazzjoni kontra prodotti importati jew esportati, u ma kienx imur kontra d-dispożizzjonijiet tat-Trattat (37). Kif indikat fil-premessa 31, din id-Deċiżjoni ma tikkonċernax il-miżuri approvati qabel. Madankollu, minħabba li l-Belġju ddikjara li parti mill-kontribuzzjonijiet kienet isservi, mill-1 ta’ Jannar 2006, sabiex tħallas lura l-finanzjament minn qabel tat-testijiet preċedenti għall-BSE, il-Kummissjoni hija intitolata li teżamina s-sistema ta’ finanzjament peress li l-kontribuzzjonijiet jiffinanzjaw ir-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE.
(106)
Il-Belġju ddikjara li s-sistema ta’ finanzjament ma kinitx inbidlet, minbarra l-indiċjar tar-retribuzzjoni. L-uniku element li nbidel, kien l-użu tad-dħul mill-kontribuzzjonijiet sabiex isir ir-rimborż tal-finanzjament minn qabel tal-kostijiet tal-BSE fl-2006.
(107)
Rigward il-kwistjoni dwar jekk il-finanzjament huwiex parti integrali mill-miżura ta’ għajnuna, it-tweġiba hija negattiva. L-allokazzjoni tal-kontribuzzjonijiet wara l-2006 għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet ma influwenzatx l-ammont tal-għajnuna mogħtija. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani indikaw l-aspett solidarju ta’ din is-sistema ta’ rkupru, fejn kull operatur iħallas kontribuzzjoni lill-FASFC, u parti minn din il-kontribuzzjoni tmur għall-irkupru tal-kostijiet tal-passat marbuta mal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE. L-operaturi kollha attivi li żammew bovini matul il-perjodu kkunsidrat jikkontribwixxu wkoll għal din is-sistema, iżda mhumiex l-uniċi kontributuri. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tal-għajnuna mhuwiex parti integrali mill-miżura tal-għajnuna inkwistjoni.
5.4. Valutazzjoni tal-kumpatibbiltà tal-miżuri tal-għajnuna
(108)
Meta l-għajnuna tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE jeħtieġ li jkun eżaminat jekk tistax titqies kumpatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE.
(109)
Fid-dawl tal-miżura inkwistjoni, l-Artikolu 107(3)(c) biss tat-TFUE li jipprovdi li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies kumpatibbli mas-suq intern sakemm dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jmorru kontra l-interess komuni, jista’ jkun applikabbli.
(110)
Taħt il-punt 23.3 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fil-qasam agrikolu (38) li jikkonċernaw il-perjodu 2000-2006 (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006) u tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-istabbiliment tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuna illegali mill-Istat (39), kull għajnuna illegali fil-kuntest tal-Artikolu 1(f), tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi metodi ddettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (40) għandha tkun evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-mument li tingħata l-għajnuna. Fl-2002, il-Kummissjoni adottat il-linji gwida dwar it-TSE. Dawn il-linji gwida kienu applikabbli bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2006 (41). Fil-punt 44 tal-linji gwida dwar it-TSE, huwa previst li, barra l-każijiet relatati, b’mod partikolari għat-testijiet għall-BSE, l-għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 se tkun eżaminata skont ir-regoli u l-linji gwida applikabbli fil-mument li ngħatat l-għajnuna. Minħabba li l-għajnuna ngħatat bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2005, il-linji gwida dwar it-TSE huma r-regoli rilevanti għall-evalwazzjoni ta’ din l-għajnuna.
(111)
Skont il-punt 194c) tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013, mill-1 ta’ Jannar 2007 il-Kummissjoni mhijiex se tapplika aktar il-linji gwida dwar it-TSE għajr għall-għajnuna illegali stabbilita fil-punti 43 et sequitur tal-linji gwida dwar it-TSE.
(112)
Wieħed jista’ jagħmel distinzjoni bejn żewġ perjodi skont l-applikabbiltà tad-diversi dispożizzjonijiet legali.
5.4.1. Perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002: applikabbiltà tal-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 li għalihom issir referenza fil-punt 45 tal-linji gwida dwar it-TSE
(113)
Il-punt 45 tal-linji gwida dwar it-TSE jipprovdi li fir-rigward tal-għajnuna illegali mill-Istat li jkollha l-għan li tkopri l-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE mogħtija qabel id-data tal-implimentazzjoni tal-linji gwida dwar it-TSE (jiġifieri l-1 ta’ Jannar 2003), il-Kummissjoni se tevalwa l-kumpatibbiltà ta’ din l-għajnuna skont il-punt 11.4 tal-Linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 u l-prattika tagħha mill-2001 li taċċetta għajnuna bħal din li tista’ tilħaq il-100 %.
(114)
Skont il-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006, sabiex titqies kumpatibbli,
-
il-miżura għandha tkun parti minn programm xieraq stabbilit fil-livell Komunitarju, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni, il-kontroll jew l-eradikazzjoni tal-marda inkwistjoni (punt 11.4.2);
-
il-miżura għandha tkun immirata lejn il-prevenzjoni jew il-kumpens, jew kombinazzjoni tat-tnejn (punt 11.4.3);
-
il-miżura għandha tkun kumpatibbli kemm mal-għanijiet kif ukoll mad-dispożizzjonijiet speċifiċi previsti mil-liġi veterinarja u fitosanitarja tal-UE (punt 11.4.4);
-
l-intensità tal-għajnuna ma tistax taqbeż il-100 % tal-kostijiet ammissibbli (punt 11.4.5).
Meta l-għajnuna tingħata bħala parti minn skemi ta’ għajnuna Komunitarji u/jew nazzjonali u/jew reġjonali, il-Kummissjoni teħtieġ li tiġi pprovduta l-evidenza li m’hemmx riskju ta’ kumpens żejjed minħabba l-possibbiltà ta’ akkumulazzjoni ta’ miżuri previsti minn diversi skemi. Meta għajnuna Komunitarja tiġi approvata, għandhom ikunu indikati d-data u r-referenzi tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni kkonċernata.
(115)
Fir-rigward tal-ewwel tliet kundizzjonijiet, id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali diġà kkonkludiet li dawn kienu ssodisfati (ara l-premessa 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ). L-awtoritajiet Belġjani wkoll ikkonfermaw dan l-approċċ fil-kummenti tagħhom dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fil-fatt, il-BSE hija marda li tittieħed u hija ta’ theddida għas-saħħa tal-bniedem. Hija marda tal-annimali li tifqigħa primarja tagħha għandha tkun innotifikata direttament lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn (42). L-għan tal-miżura ta’ għajnuna huwa l-ġlieda kontra l-BSE permezz ta’ testijiet fuq l-annimali maqtula u l-annimali li jinstabu mejta. Il-kumpens tal-kostijiet għall-bdiewa għandu jassigura li l-miżuri jiġu implimentati b’mod effettiv. Il-miżuri kollha jittieħdu skont il-liġi Komunitarja jew jiġu rakkomandati minnha (43).
(116)
Fil-każ tar-raba’ kundizzjoni, l-informazzjoni pprovduta mill-Belġju tirrapporta l-finanzjament ta’ testijiet għall-BSE li l-kost tagħhom ivarja bejn EUR 111,81 u EUR 63,45 matul dan il-perjodu (ara l-premessa 56). Dan il-kost ikopri l-analiżi tal-laboratorju, il-kost tat-teħid tal-kampjuni minn veterinarju, u l-kost tal-kit tat-test. Il-Kummissjoni tqis li dawn il-kostijiet huma konformi ma’ dawk imsemmija fil-punt 11.4.5 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006, li jinkludu l-kontrolli sanitarji, it-testijiet u miżuri oħrajn ta’ skrining.
(117)
B’konklużjoni, l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002 hija kumpatibbli.
5.4.2. Perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2005: applikabbiltà tal-punti 21 et sequitur tal-Linji gwida dwar it-TSE
(118)
Skont il-punt 23 tal-Linji gwida dwar it-TSE, il-Kummissjoni ddeċidiet li tkompli tawtorizza l-għajnuna li tkopri 100 % tal-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE skont il-prinċipji esposti fil-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 (ara l-premessa 114).
(119)
Barra minn hekk, il-kundizzjonijiet li ġejjin għandhom ukoll ikunu ssodisfati skont il-linji gwida dwar it-TSE:
-
mill-1 ta’ Jannar 2003, fir-rigward tat-test obbligatorju għall-BSE tal-bovini maqtula għall-konsum mill-bniedem, l-għajnuna, inklużi l-ħlasijiet Komunitarji, ma jistgħux jaqbżu EUR 40 għal kull test (ara l-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE);
-
l-għajnuna mill-Istat li għandha l-għan li tkopri l-kostijiet tat-testijiet għall-BSE titħallas lill-operatur fuq il-post li minnu jittieħdu l-kampjuni għat-test. Jekk l-għajnuna tingħata lil-laboratorji, għandu jintwera li l-ammont sħiħ tal-għajnuna jingħata lill-operatur (punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE).
(120)
Kif indikat fil-premessi 115 u 116, l-erba’ kundizzjonijiet li jinsabu fil-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 huma ssodisfati.
(121)
Fil-każ tal-kundizzjoni li tikkonċerna l-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test, il-Kummissjoni tinnota li dan l-ammont massimu inqabeż bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004. Mill-informazzjoni pprovduta mill-Belġju, l-ammont totali ta’ dan l-eċċess matul dan il-perjodu jammonta għal EUR 6 619 810,74. Mill-1 ta’ Lulju 2004, il-kost totali tat-test huwa inqas minn EUR 40 (ara l-premessa 64). L-awtoritajiet Belġjani indikaw li dawn l-ammonti kienu jkopru l-ħlasijiet nazzjonali u Komunitarji (ara l-premessa 58).
(122)
Fir-rigward tal-kundizzjoni li l-għajnuna għandha titħallas lill-operatur fuq il-post li minnu jittieħdu l-kampjuni għat-test, u li jekk l-għajnuna tingħata lil-laboratorji, għandu jintwera li l-ammont sħiħ tal-għajnuna mill-Istat jingħata lill-operatur (punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE), il-Kummissjoni tikkonkludi li din il-kundizzjoni hija ssodisfata.
(123)
Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-kostijiet għat-testijiet għall-BSE jitħallsu direttament lil-laboratorji. L-operaturi m’għandhom iħallsu l-ebda kost tal-laboratorju għat-testijiet għall-BSE magħmula fuq il-bovini. Din l-evalwazzjoni hija konsistenti ma’ dak li kien deċiż għas-sistema simili fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 fil-premessa 95. Kif indikat qabel, l-unika kost addebitat fuq il-produtturi hija dik tar-retribuzzjoni (ara l-premessi 93 et sequitur), iżda din il-parti tal-finanzjament tat-test għall-BSE ma tikkostitwixxix għajnuna. Għaldaqstant, l-ammont sħiħ tal-għajnuna jingħata lill-operatur.
5.4.3. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(124)
Rigward il-perjodu wara l-1 ta’ Jannar 2006, il-Kummissjoni tirreferi għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, minħabba li din id-Deċiżjoni mhijiex maħsuba sabiex tirrevedi l-għajnuna approvata fid-Deċiżjoni msemmija.
5.4.4. Konklużjoni
(125)
Għaldaqstant, l-għajnuna mogħtija għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE li hija ogħla mill-ammont ta’ EUR 40 għal kull test matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004 u li t-total tiegħu jammonta għal EUR 6 619 810,74 mhijiex kumpatibbli mas-suq intern.
5.5. Rimborż tal-baġit iffinanzjat minn qabel
(126)
Kif intqal qabel, it-testijiet kienu ffinanzjati minn riżorsi tal-Istat għal aktar mill-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004.
(127)
Il-Belġju ddeċieda li jħallas lura dan l-eċċess permezz tal-ammont ta’ kontribuzzjonijiet miġbura għall-finanzjament tal-FASFC mill-1 ta’ Jannar 2006, li għall-bidu kien imqassam fuq perjodu ta’ 15-il sena, iżda li wara ġie deċiż mod ieħor. Ir-raġuni għal dan l-approċċ globali skont l-awtoritajiet Belġjani hija li kien diffiċli fil-prattika li jsir irkupru mingħand l-individwi, minħabba li ċerti operaturi kienu mietu jew waqqfu l-attività tagħhom.
(128)
F’ittra oħra datata s-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-FASFC kienet għamlet ir-rimborż permezz ta’ fondi tal-FASFC matul is-snin 2005-2006.
(129)
Is-sistema ta’ rkupru proposta madankollu mhijiex konformi mar-rekwiżiti tal-irkupru fil-każ ta’ għajnuna illegali u mhux kumpatibbli. Fil-fatt, skont il-ġurisprudenza, l-irkupru għandu l-għan li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni tas-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna kkonċernata. L-għan tal-istabbiliment mill-ġdid tas-sitwazzjoni ta’ qabel jintlaħaq meta l-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli mas-suq intern titħallas lura mill-benefiċjarju u dan jitlef il-vantaġġ li kien ħa fis-suq fil-konfront tal-kompetituri tiegħu, b’hekk is-sitwazzjoni ta’ qabel l-għoti tal-għajnuna tkun stabbilita mill-ġdid (44). L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi l-imgħax f’rata xierqa stabbilita mill-Kummissjoni, pagabbli mid-data li fiha l-għajnuna illegali tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sad-data li fiha tkun irkuprata (45). Fuq il-bażi tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (46), l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq bażi komposta, li mhuwiex il-każ hawnhekk. Barra minn hekk, l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li l-Istat Membru għandu jieħu l-miżuri kollha sabiex tinkiseb l-eżekuzzjoni immedjata u effettiva tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni. L-irkupru kif propost u parzjalment implimentat mill-Belġju ma jissodisfax ir-rekwiżiti msemmija hawn fuq u ma jistax jitqies bħala rkupru kif previst mill-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
6. KONKLUŻJONIJIET
(130)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-retribuzzjonijiet mhuwiex għajnuna.
(131)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat jikkostitwixxi għajnuna lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw il-prodotti tal-bovini sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli. Din l-għajnuna hija kumpatibbli għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002, u bejn l-1 ta’ Lulju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005. Mhijiex kumpatibbli għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004. In-nuqqas ta’ kumpatibbiltà tal-għajnuna huwa kkawżat mill-ammont li jaqbeż EUR 40 għal kull test, u li l-Belġju jistma li huwa EUR 6 619 810,74.
(132)
Il-Kummissjoni tiddikjara li l-Belġju implimenta b’mod illegali l-għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u t-30 ta’ Ġunju 2004. Mill-1 ta’ Jannar 2003, l-għajnuna kienet koperta minn regolament ta’ eżenzjoni, iżda minħabba li l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-regolament ta’ eżenzjoni ma kinux issodisfati, l-għajnuna hija illegali.
(133)
L-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli li taqbeż l-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test għandha tkun irkuprata, minbarra l-għajnuna mogħtija lil proġetti speċifiċi li, meta ngħatat l-għajnuna, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-miżuri ffinanzjati permezz tar-retribuzzjonijiet mhumiex għajnuna.
2. Il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat jikkostitwixxi għajnuna kumpatibbli mas-suq intern li tingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmaniġġjaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti li jkunu ġejjin mill-bovini u sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002 u għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005.
3. Il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004 huwa għajnuna kumpatibbli mas-suq intern li tingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmaniġġjaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti li jkunu ġejjin mill-bovini u sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE għall-ammonti taħt EUR 40 għal kull test. L-ammonti li jaqbżu EUR 40 għal kull test mhumiex kumpatibbli mas-suq intern u għandhom jiġu rkuprati, minbarra l-għajnuna mogħtija lil proġetti speċifiċi li, meta ngħatat l-għajnuna, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
4. Il-Belġju implimenta b’mod illegali għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u t-30 ta’ Ġunju 2004.
Artikolu 2
1. Il-Belġju għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), mingħand il-benefiċjarji.
2. L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi l-interessi kkalkulati mid-data li fiha ngħatat lill-benefiċjarji sad-data tal-irkupru tagħha.
3. L-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq bażi komposta skont id-dispożizzjonijiet previsti fil-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. L-irkupru għandu jsir minnufih skont il-proċeduri previsti mil-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), huwa immedjat u effettiv.
Il-Belġju għandu jiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Belġju għandu jippreżenta din l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), u l-ammont totali tal-għajnuna li rċieva kull wieħed minnhom;
(b)
l-ammont totali (kapital u imgħax tal-irkupru) li għandu jkun irkuprat mingħand il-benefiċjarji;
(ċ)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu jew dawk previsti sabiex jikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Belġju għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar il-progress li jkun sar wara li jkunu ġew adottati l-miżuri nazzjonali sabiex jimplimenta din id-Deċiżjoni, u dan sakemm tkun ġiet irkuprata l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4).
3. Wara l-perjodu ta’ xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1, il-Belġju għandu jippreżenta, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, rapport dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk previsti sabiex jikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Dan ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-interessi tal-irkupru diġà miġbura mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Lulju 2011.