PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 404/2011
ze dne 8. dubna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 6 odst. 5, čl. 7 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 5, čl. 14 odst. 10, čl. 15 odst. 9, čl. 16 odst. 2, čl. 21 odst. 7, čl. 22 odst. 7, čl. 23 odst. 5, čl. 24 odst. 8, čl. 25 odst. 2, článek 32, čl. 37 odst. 4, čl. 40 odst. 6, čl. 55 odst. 5, čl. 58 odst. 9, čl. 60 odst. 7, článek 61, čl. 64 odst. 2, čl. 72 odst. 5, čl. 73 odst. 9, čl. 74 odst. 6, čl. 75 odst. 2, čl. 76 odst. 4, čl. 78 odst. 2, čl. 79 odst. 7, čl. 92 odst. 5, čl. 103 odst. 8, čl. 105 odst. 6, čl. 106 odst. 4, čl. 107 odst. 4, čl. 111 odst. 3, čl. 116 odst. 6, čl. 117 odst. 4 a čl. 118 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1224/2009 (dále jen „nařízení o kontrolním režimu“) stanoví přijetí prováděcích pravidel a opatření k určitým ustanovením, která jsou v něm obsažena.
(2)
Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování těchto prováděcích pravidel, je nezbytné zavést určité definice.
(3)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU se smí používat k obchodnímu využívání živých vodních zdrojů, pouze pokud má platnou licenci k rybolovu. Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU je oprávněno provozovat určité rybolovné činnosti, pouze jsou-li uvedeny v platném oprávnění k rybolovu. Je vhodné stanovit společná pravidla pro vydávání a správu těchto licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu, aby byla zajištěna společná podoba informací, jež jsou v nich uvedeny.
(4)
Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitel rybářského plavidla dodržuje podmínky a omezení týkající se označování a identifikace rybářských plavidel a jejich lovných zařízení. Jelikož se takové podmínky a omezení vztahují na vody EU, je nezbytné stanovit je na úrovni Evropské unie.
(5)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu provozují členské státy systém satelitního sledování plavidel za účelem účinného sledování rybolovných činností svých rybářských plavidel bez ohledu na to, kde se nacházejí, a sledování rybolovných činností ve svých vodách. Je vhodné stanovit pro tento systém společné specifikace na úrovni Evropské unie. Tyto specifikace by měly stanovit zejména charakteristiky zařízení pro satelitní sledování, podrobnosti ohledně přenosu údajů o poloze a pravidla pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování.
(6)
Ustanovení čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší vedou lodní deník rybolovu o svých operacích. Je nezbytné určit údaje, které se musí zaznamenávat do lodních deníků rybolovu, a jejich formát.
(7)
Ustanovení čl. 14 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU používají přepočítací koeficienty stanovené na úrovni EU pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Je proto nezbytné stanovit tyto přepočítací koeficienty.
(8)
Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 12 metrů nebo větší musí údaje v lodním deníku rybolovu zaznamenávat elektronicky. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(9)
Ustanovení čl. 21 odst. 1 a čl. 23 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší musí vyplňovat a předkládat prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné určit údaje, které musí být obsaženy v těchto prohlášeních, a upřesnit jejich předkládání.
(10)
Ustanovení čl. 22 odst. 1 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví elektronické zaznamenávání a předávání údajů z prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(11)
Ustanovení čl. 16 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že každý členský stát musí na základě namátkových kontrol sledovat činnosti rybářských plavidel, na která se nevztahují požadavky na lodní deník a prohlášení o vykládce. S cílem zajistit společné normy těchto namátkových kontrol by měla být na úrovni Evropské unie stanovena prováděcí pravidla.
(12)
Článek 37 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Komise má přijmout nezbytná nápravná opatření, pokud zakázala rybolov z důvodu údajného vyčerpání rybolovných práv dostupných pro členský stát nebo skupinu členských států nebo pro Evropskou unii a zjistí se, že členský stát ve skutečnosti svá rybolovná práva nevyčerpal. Je nutné přijmout přiměřená pravidla pro přerozdělení těchto rybolovných práv, která berou v úvahu situace, kdy celkový přípustný odlov (TAC) pro EU je či není k dispozici, nebo kdy vzhledem k ročnímu stanovování rybolovných práv okolnosti takové přerozdělení nedovolují.
(13)
Články 39 až 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla, která mají zajistit, aby nedocházelo k překračování výkonu motoru rybářských plavidel. Je nezbytné stanovit technická pravidla příslušného osvědčování a ověřování, které se má v této oblasti provádět.
(14)
Článek 55 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy by měly zajistit, aby byl rekreační rybolov provozován způsobem slučitelným s cíli společné rybářské politiky. Členské státy by měly shromažďovat údaje o úlovcích rekreačního rybolovu z populací, na které se vztahuje plán obnovy. Pokud má rekreační rybolov významný dopad na příslušné zdroje, může Rada rozhodnout o konkrétních řídicích opatřeních. Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro stanovení plánů namátkových kontrol, aby mohly členské státy sledovat úlovky populací, na které se vztahují plány obnovy, při rekreačním rybolovu provozovaném jejich plavidly ve vodách pod jejich svrchovaností nebo v jejich jurisdikci.
(15)
V zájmu stanovení komplexního kontrolního režimu by se tento režim měl týkat celého řetězce produkce a uvádění na trh. Článek 58 nařízení o kontrolním režimu stanoví jednotný systém sledovatelnosti, aby mohly být všechny partie produktů rybolovu a akvakultury sledovatelné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce, od odlovu nebo sběru až po maloobchodní prodej. Je nezbytné stanovit společná pravidla pro postupy identifikace dotyčného produktu.
(16)
Článek 60 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že veškeré produkty rybolovu se musí vážit za použití systémů schválených příslušnými orgány, ledaže členský stát přijal plán namátkových kontrol schválený Komisí. Je nezbytné stanovit ve všech členských státech společná pravidla pro vážení čerstvých a zmrazených produktů rybolovu, jakož i pro vážení překládaných produktů rybolovu a vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky.
(17)
Článek 61 nařízení o kontrolním režimu stanoví možnost vážit produkty rybolovu po přepravě z místa vykládky za předpokladu, že dotyčný členský stát respektive - pokud jsou produkty rybolovu převáženy do jiného členského státu - dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program schválený Komisí a založený na metodách vycházejících z posouzení míry rizika přijatých Komisí. Je nutno vymezit příslušné metody vycházející z posouzení míry rizika.
(18)
Lov sleďů obecných, makrel obecných a kranasů má určité zvláštnosti. Proto je vhodné stanovit zvláštní pravidla ohledně vážení a souvisejících prvků s přihlédnutím k těmto zvláštnostem.
(19)
Článek 64 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se obsahu prodejních dokladů. Taková pravidla je vhodné začlenit do tohoto nařízení.
(20)
Články 71 a 72 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy vykonávají dohled ve vodách EU a přijímají nutná opatření, pokud pozorování neodpovídají dostupným informacím. Je nezbytné stanovit společná pravidla ohledně obsahu zprávy o dohledu a způsobu jejího předávání.
(21)
Článek 73 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Rada může zavést pozorovatelské kontrolní programy, a obecně stanoví profil a úkoly kontrolních pozorovatelů na palubách rybářských plavidel. Proto je nutno vypracovat prováděcí pravidla ohledně rozmisťování a povinností kontrolních pozorovatelů.
(22)
Podle hlavy VII kapitoly I nařízení o kontrolním režimu je třeba stanovit pravidla pro provádění inspekcí, aby se posílil standardizovaný přístup ke kontrolním činnostem prováděným členskými státy. Měla by se stanovit pravidla pro chování úředníků pověřených inspekcemi a povinnosti členských států, pokud jde o chování jejich úředníků oprávněných provádět takové inspekce. Zároveň by se měly vyjasnit povinnosti provozovatelů během inspekce. Je také nezbytné stanovit společné zásady pro postupy inspekce na moři, v přístavech, během přepravy, na tržištích a také pokud jde o inspekční zprávy a jejich předávání.
(23)
Článek 79 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že inspektoři Unie mohou provádět inspekce ve vodách EU a na rybářských plavidlech EU mimo vody EU. Je vhodné stanovit pravidla ohledně jmenování inspektorů Unie, jejich úkolů a povinností, jakož i typu následných opatření, která je třeba přijímat na základě jejich zpráv.
(24)
Článek 92 nařízení o kontrolním režimu stanoví zavedení bodového systému pro závažná porušení předpisů s cílem zajistit dodržování pravidel společné rybářské politiky a rovné podmínky ve všech vodách EU. Za účelem dosažení tohoto cíle je nezbytné stanovit na úrovni Evropské unie společná pravidla používání tohoto bodového systému, včetně přehledu, kolik sankčních bodů se má přidělovat za každé závažné porušení předpisů.
(25)
V souladu s čl. 5 odst. 6 a článkem 103 nařízení o kontrolním režimu je finanční pomoc podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (3), podmíněna tím, aby členské státy dodržovaly své povinnosti v oblasti zachování rybolovných zdrojů a kontroly rybolovu, přičemž Komise má možnost za určitých podmínek tuto finanční pomoc pozastavit nebo zrušit. Pro tato opatření je nezbytné stanovit prováděcí pravidla.
(26)
Článek 107 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že pokud členské státy nedodržují pravidla týkající se populací, na které se vztahují víceleté plány, a takové porušení pravidel má za následek závažné ohrožení zachování těchto populací, může Komise provést odpočty z kvót. Proto by měla být vypracována pravidla ohledně výše odpočtu s přihlédnutím k povaze porušení předpisů, rozsahu jeho dopadu, jakož i závažnosti ohrožení daného zdroje.
(27)
Hlava XII kapitola I nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla pro zacházení s údaji zaznamenanými pro účely uvedeného nařízení, včetně povinnosti členských států zřídit počítačovou databázi a systém potvrzování údajů, a také ustanovení týkající se přístupu k takovým údajům a jejich výměny. Je nezbytné stanovit společná pravidla, která stanoví postupy zpracování těchto údajů a zajištění přístupu Komise k nim a konkretizují požadavky týkající se jejich výměny.
(28)
Článek 110 nařízení o kontrolním režimu se zabývá dálkovým přístupem Komise nebo subjektu jí určeného k počítačovým souborům, v nichž jsou uloženy údaje zaznamenané středisky pro sledování rybolovu členských států. Aby byl takový přístup zajištěn, je nezbytné stanovit jasná pravidla ohledně podmínek a postupů, které se mají dodržovat.
(29)
Články 114 až 116 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy musí zřídit úřední internetové stránky. Aby byla zajištěna jejich přístupnost ve všech členských státech bez rozdílu, je vhodné stanovit na úrovni EU pravidla ohledně těchto internetových stránek.
(30)
Podle článku 117 nařízení o kontrolním režimu je nutno zavést systém vzájemné pomoci pro zajištění správní spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Tato správní spolupráce je nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno vytvoření rovných podmínek v EU a náležité vyšetřování protiprávních činností a použití sankcí. Je proto nutno vypracovat pravidla pro systematickou výměnu informací na základě žádosti nebo z vlastního podnětu a pro možnost požádat o donucovací opatření a doručení prostřednictvím správních orgánů jiného členského státu.
(31)
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy je upravena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí je upravena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5), zejména co se týká požadavků na důvěrnost a bezpečnost zpracování, předávání osobních údajů z vnitrostátních systémů členských států Komisi, zákonnost zpracování a práv subjektů údajů na informace, na přístup k osobním údajům a jejich opravy.
(32)
Aby se usnadnilo provádění systému kontroly rybolovu, měla by se prováděcí pravidla soustředit do jednoho nařízení. Proto by měla být zrušena tato nařízení Komise:
-
nařízení (EHS) č. 2807/83 (6), kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států,
-
nařízení (EHS) č. 3561/85 (7) o údajích o kontrolách rybolovné činnosti prováděných vnitrostátními kontrolními orgány,
-
nařízení (EHS) č. 493/87 (8), kterým se stanoví podrobná pravidla pro nápravu škody způsobené pozastavením některých rybolovných činností,
-
nařízení (EHS) č. 1381/87 (9), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 1382/87 (10), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro inspekce rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 2943/95 (11), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1627/94, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 1449/98 (12), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o hlášení o intenzitě rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 356/2005 (13), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a identifikaci pasivních lovných zařízení a vlečných sítí s výložníky,
-
nařízení (ES) č. 2244/2003 (14), kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel,
-
nařízení (ES) č. 1281/2005 (15) o správě licencí k rybolovu a nejnutnějších údajích, které musí být v licencích k rybolovu obsaženy,
-
nařízení (ES) č. 1042/2006 (16), kterým se stanoví prováděcí pravidla k čl. 28 odst. 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky,
-
nařízení (ES) 1542/2007 (17) o vykládce a vážení sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného,
-
nařízení (ES) č. 1077/2008 (18), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1566/2007, a
-
nařízení (ES) č. 409/2009 (19), kterým se stanoví vyrovnávací koeficienty Společenství a kódy úpravy používané k přepočítání zpracované hmotnosti na živou hmotnost a kterým se mění nařízení Komise (EHS) č. 2807/83.
(33)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro kontrolní systém Evropské unie zřízený nařízením o kontrolním režimu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„rybářským plavidlem EU“ plavidlo ve smyslu čl. 3 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (20);
2)
„vodami EU“ vody ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 2371/2002;
3)
„držitelem licence k rybolovu“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla vydána licence k rybolovu podle článku 6 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„inspektory Unie“ inspektoři vymezení v čl. 4 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu;
5)
„zařízením s uzavíracím mechanismem“ jakékoli zařízení plující při hladině moře nebo ukotvené zařízení, které slouží k přilákání ryb;
6)
„pasivním zařízením“ jakékoli rybolovné zařízení, které při odlovu nevyžaduje aktivní pohyb zařízení, a to včetně:
a)
tenatových sítí, třístěnných tenatových sítí, vězencových sítí;
b)
unášených tenatových sítí a unášených třístěnných tenatových sítí, přičemž kterékoli z nich mohou být opatřeny kotvícím, plovoucím a navigačním zařízením;
c)
dlouhých lovných šňůr, lovných šňůr, vrší a vězenců;
7)
„výložníkovou vlečnou sítí“ jakákoli vlečená síť, jejíž otvor je zajišťován výložníkem nebo podobným zařízením, bez ohledu na to, zda je při vlečení po mořském dně nadnášena, či nikoli;
8)
„systémem sledování plavidel“ (VMS) podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu satelitní systém sledování plavidel poskytující rybolovným orgánům v pravidelných intervalech údaje o poloze, kurzu a rychlosti plavidel;
9)
„zařízením pro satelitní sledování“ podle čl. 4 odst. 12 nařízení o kontrolním režimu zařízení instalované na palubě rybářského plavidla, které automaticky přenáší polohu a související údaje do střediska pro sledování rybolovu podle zákonných požadavků a umožňuje neustálou detekci a identifikaci rybářského plavidla;
10)
„rybářským výjezdem“ jakákoli plavba rybářského plavidla, během které probíhá rybolovná činnost a která začíná okamžikem, kdy rybářské plavidlo opustí přístav, a končí vplutím do přístavu;
11)
„rybolovnou operací“ všechny činnosti související s vyhledáváním ryb, shazováním, vlečením a vytahováním aktivního lovného zařízení, kladením, ponořováním, vytahováním nebo přemísťováním pasivního lovného zařízení a vybíráním úlovku ze zařízení, ze sítí na uchovávání živých úlovků nebo z přepravní klece do výkrmných a chovných klecí;
12)
„elektronickým lodním deníkem rybolovu“ záznam údajů o rybolovné operaci provedený velitelem rybářského plavidla za použití počítačových prostředků a předaný orgánům členského státu;
13)
„obchodní úpravou produktu“ popis zpracovaného stavu produktu rybolovu nebo jeho části v souladu s kódy a popisy uvedenými v příloze I;
14)
„Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu“ agentura ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 768/2005 (21);
15)
„pozorováním“ sledování rybářského plavidla kterýmkoli příslušným orgánem členského státu;
16)
„obchodně citlivými informacemi“ informace, jejichž zveřejnění může poškodit obchodní zájmy provozovatele;
17)
„počítačovým systémem potvrzování údajů“ systém, který je schopen ověřit, že veškeré údaje uložené v databázích členských států jsou přesné, úplné a předložené ve stanovených lhůtách;
18)
„internetovou službou“ softwarový systém určený k podpoře interoperabilní interakce mezi počítači prostřednictvím počítačové sítě.
HLAVA II
OBECNÉ PODMÍNKY PŘÍSTUPU DO VOD A KE ZDROJŮM
KAPITOLA I
Licence k rybolovu
Článek 3
Vydávání a správa licencí k rybolovu
1. Licence k rybolovu uvedená v článku 6 nařízení o kontrolním režimu je platná pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu vydávají, spravují a odebírají členské státy pro svá rybářská plavidla v souladu s tímto nařízením.
3. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze II.
4. Licence k rybolovu vydané v souladu s nařízením (ES) č. 1281/2005 se považují za licence k rybolovu vydané v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 3 tohoto článku.
5. Licence k rybolovu je platná, jen pokud jsou nadále dodržovány podmínky, na jejichž základě byla vydána.
6. Jestliže byla licence k rybolovu dočasně pozastavena nebo trvale odňata, orgány členského státu vlajky neprodleně informují jejího držitele.
7. V žádném okamžiku nesmí být celková kapacita odpovídající licencím k rybolovu vydaným členským státem, vyjádřená v hrubé prostornosti nebo v kW, vyšší než maximální úrovně kapacity pro daný členský stát stanovené v souladu s článkem 12 a 13 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nařízenímKomise (ES) č. 1438/2003 (22), nařízením Rady (ES) č. 639/2004 (23) a nařízením Komise (ES) č. 2104/2004 (24).
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu
Článek 4
Oprávnění k rybolovu
1. Oprávnění k rybolovu uvedené v článku 7 nařízení o kontrolním režimu je platné pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze III. Členský stát vlajky zajistí, aby byly informace obsažené v oprávnění k rybolovu správné a v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Zvláštní povolení k rybolovu vydaná v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94 (25) se považují za oprávnění k rybolovu vydaná v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 2 tohoto článku.
4. Oprávnění k rybolovu uvedené v odstavci 2 a licence k rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení mohou být obsaženy v témže dokladu.
5. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jsou rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, která provádějí rybolov výlučně v územních vodách svých členských států vlajky, vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu.
6. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 5 tohoto nařízení se použijí přiměřeně.
Článek 5
Seznam oprávnění k rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jakmile budou zprovozněny internetové stránky uvedené v článku 114 nařízení o kontrolním režimu a nejpozději 1. ledna 2012, poskytnou členské státy v zabezpečené části svých úředních internetových stránek seznam rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu, a to před nabytím platnosti těchto oprávnění k rybolovu. V případě jakýchkoli změn seznam před nabytím účinku aktualizují.
2. Za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 členské státy poskytnou Komisi na požádání seznam svých rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu na rok 2011. Změny seznamu se oznamují Komisi před nabytím účinku.
KAPITOLA III
Značení a identifikace rybářských plavidel EU a jejich lovných zařízení
Oddíl 1
Značení a identifikace rybářských plavidel
Článek 6
Značení rybářských plavidel
Rybářská plavidla EU musí být označena tímto způsobem:
a)
písmeno nebo písmena přístavu nebo okresu, ve kterém je rybářské plavidlo EU zaregistrováno, a evidenční číslo nebo čísla jsou vyznačena na obou stranách přídě, pokud možno co nejvýše nad vodou tak, aby byla jasně viditelná z moře a ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
b)
v případě rybářských plavidel EU o celkové délce větší než 10 metrů a menší než 17 metrů musí být výška písmen a čísel alespoň 25 centimetrů a tloušťka linky alespoň 4 centimetry. V případě rybářských plavidel EU o délce 17 metrů nebo větší musí být výška písmen a čísel alespoň 45 centimetrů a tloušťka linky alespoň 6 centimetrů;
c)
členský stát vlajky může požadovat, aby mezinárodní rádiová volací značka (IRCS) nebo vnější registrační písmena a čísla byla vyznačena na střeše kormidelny tak, aby byla jasně viditelná ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
d)
kontrastními barvami jsou bílá a černá;
e)
vnější registrační písmena a čísla vyznačená na trupu rybářského plavidla EU nesmějí být snímatelná, smazaná, pozměněná, nečitelná, zacloněná nebo zakrytá.
Článek 7
Doklady uchovávané na palubě rybářského plavidla EU
1. Velitel rybářského plavidla o celkové délce 10 metrů nebo větší uchovává na palubě doklady vydané příslušným orgánem členského státu, v němž je plavidlo zaregistrováno, obsahující alespoň tyto údaje o plavidle:
a)
název, existuje-li;
b)
písmena přístavu nebo okresu, kde je zaregistrováno, a čísla, pod kterými je zaregistrováno;
c)
mezinárodní rádiovou volací značku, existuje-li;
d)
jména a adresy vlastníka/vlastníků a případně nájemce/nájemců;
e)
celkovou délku, výkon hnacího motoru, hrubou prostornost a u rybářských plavidel EU, která byla uvedena do provozu dne 1. ledna 1987 nebo později, datum uvedení do provozu.
2. Velitel rybářských plavidel EU o celkové délce 17 metrů nebo větší s prostorem pro ryby uchovává na palubě přesné výkresy s popisem prostoru pro ryby, včetně uvedení všech přístupových míst a jejich skladovací kapacity v krychlových metrech.
3. Velitel rybářského plavidla EU s mrazicími nebo chladírenskými nádržemi s mořskou vodou uchovává na palubě aktualizovaný doklad uvádějící kalibraci nádrží v krychlových metrech v dělení po 10 centimetrech.
4. Doklady uvedené v odstavci 2 a 3 musí být potvrzené příslušným orgánem členského státu vlajky. Každá úprava charakteristických znaků uvedených v dokladech podle odstavců 1 až 3 musí být potvrzena příslušným orgánem členského státu vlajky.
5. Doklady uvedené v tomto článku se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníků.
Oddíl 2
Značení a identifikace lovných zařízení a člunů
Článek 8
Značení člunů a lovných zařízení s uzavíracím mechanismem
Čluny přepravované na palubách rybářských plavidel EU a lovná zařízení s uzavíracím mechanismem musí být označena vnějšími registračními písmeny a čísly rybářského plavidla (rybářských plavidel) EU, které je používá (používají).
Článek 9
Obecná pravidla pro pasivní zařízení a výložníkové vlečné sítě
1. Ustanovení obsažená v článcích 9 až 12 tohoto nařízení se vztahují na rybářská plavidla EU provozující rybolov ve všech vodách EU a ustanovení obsažená v článcích 13 až 17 tohoto nařízení na vody EU nacházející se více než 12 námořních mil od základních linií pobřežních členských států.
2. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje provádět rybolov za použití pasivních zařízení, bójí a výložníkových vlečných sítí, které nejsou označené a identifikovatelné v souladu s ustanoveními článků 10 až 17 tohoto nařízení.
3. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje vozit na palubě:
a)
výložníky výložníkových vlečných sítí, na nichž nejsou vyznačena vnější registrační písmena a čísla podle článku 10 tohoto nařízení;
b)
pasivní zařízení, které není opatřeno štítkem podle čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
bóje, které nejsou označeny podle čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 10
Pravidla pro výložníkové vlečné sítě
Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby na každé sestavené výložníkové vlečné síti, která se nachází na palubě nebo je používána k rybolovu, byla jasně vyznačena vnější registrační písmena a čísla plavidla, ke kterému patří, a to na výložníku každé sestavené výložníkové vlečné sítě.
Článek 11
Pravidla pro pasivní zařízení
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby každé pasivní zařízení, které se nachází na plavidle nebo je používáno k rybolovu, bylo jasně označené a identifikovatelné v souladu s tímto článkem.
2. Na každém pasivním zařízení používaném k rybolovu se trvale vyznačí vnější registrační písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla, k němuž zařízení patří, takto:
a)
u sítí na štítek připevněný k první horní řadě;
b)
u lovných šňůr a dlouhých lovných šňůr na štítek připevněný v místě kontaktu s uvazovací bójí;
c)
u vrší a vězenců na štítek připevněný k základnímu provazu;
d)
u pasivních zařízení, jejichž délka přesahuje 1 námořní míli, na štítek připevněný podle písmena a), b) a c) v pravidelných odstupech nepřevyšujících 1 námořní míli tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce větší než 1 námořní míle nezůstala neoznačena.
Článek 12
Pravidla pro štítky
1. Každý štítek musí být:
a)
vyrobený z odolného materiálu;
b)
bezpečně připevněn k zařízení;
c)
široký alespoň 65 milimetrů;
d)
dlouhý alespoň 75 milimetrů.
2. Štítek nesmí být snímatelný, smazaný, pozměněný, nečitelný, zacloněný nebo zakrytý.
Článek 13
Pravidla pro bóje
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby ke každému pasivnímu zařízení používanému k rybolovu byly připevněny dvě koncové signální bóje a vnitřní signální bóje, vybavené v souladu s přílohou IV, a rozmístěny podle ustanovení tohoto oddílu.
2. Na každé koncové a vnitřní signální bóji se trvale vyznačí vnější evidenční písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla EU, k němuž tyto bóje patří a jež je rozmístilo, takto:
a)
písmena a čísla musí být vyznačena co nejvýše nad vodní hladinou tak, aby byla jasně viditelná;
b)
barvou kontrastující s povrchem, na kterém jsou vyznačena.
3. Písmena a čísla vyznačená na signální bóji nesmějí být smazaná, pozměněná nebo nečitelná.
Článek 14
Pravidla pro lana
1. Lana spojující bóje s pasivním zařízením musí být z materiálu, který je schopen se ponořit, nebo musí být zatížena.
2. Lana spojující koncové signální bóje s každým zařízením se připevňují na konce tohoto zařízení.
Článek 15
Pravidla pro koncové signální bóje
1. Koncové signální bóje jsou rozmístěny tak, aby bylo možné kdykoli určit koncové body zařízení.
2. Stožár každé koncové signální bóje je vysoký alespoň 1 metr od hladiny moře, měřeno od vrchní části plováku ke spodnímu okraji nejnižší vlajky.
3. Koncové signální bóje jsou barevné, ale nesmějí být červené nebo zelené.
4. Na každé koncové signální bóji se musí nacházet:
a)
jedna nebo dvě obdélníkové vlajky; je-li nutné umístit na jednu bóji dvě vlajky, jsou od sebe umístěny ve vzdálenosti alespoň 20 centimetrů; vlajky označující konce téhož zařízení jsou stejné barvy, nesmějí být bílé a jsou stejné velikosti;
b)
jedno nebo dvě žlutá světla, která každých pět sekund zablesknou (F1 Y 5s) a jsou viditelná na vzdálenost nejméně dvou námořních mil;
5. Každá koncová signální bóje může mít koncovou značku na vrcholu bóje označenou jedním nebo dvěma svítivými proužky, jež nesmějí být červené nebo zelené a musí být alespoň 6 centimetrů široké.
Článek 16
Pravidla pro připevňování koncových signálních bójí
1. Koncové signální bóje musí být připevněny k pasivnímu zařízení takto:
a)
bóje v západním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od jihu přes západ k severu včetně) musí být vybavena dvěma vlajkami, dvěma svítivými proužky, dvěma světly a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení;
b)
bóje ve východním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od severu přes východ k jihu včetně) musí být vybavena jednou vlajkou, jedním svítivým proužkem, jedním světlem a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení.
2. Štítek musí obsahovat informace uvedené v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 17
Vnitřní signální bóje
1. Vnitřní signální bóje jsou umístěny na pasivním zařízení, jehož délka přesahuje pět námořních mil, následujícím způsobem:
a)
vnitřní signální bóje jsou rozmístěny ve vzdálenosti nepřesahující pět námořních mil tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce pěti námořních mil nebo více nezůstala neoznačena;
b)
vnitřní signální bóje jsou vybaveny žlutým blikajícím světlem, které každých pět sekund zableskne (F1 Y 5s) a je viditelné na vzdálenost nejméně dvou námořních mil. Nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, avšak vlajka je bílá.
2. Odchylně od odstavce 1 jsou vnitřní signální bóje v Baltském moři umístěny na pasivním zařízení o délce přesahující jednu námořní míli. Vnitřní signální bóje se rozmísťují ve vzdálenosti nejvýše jedné námořní míle tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce přesahující jednu námořní míli nezůstala neoznačená.
Vnitřní signální bóje nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, s výjimkou těchto znaků:
a)
vlajky jsou bílé;
b)
každá pátá vnitřní signální bóje je opatřena radarovým odražečem odrážejícím signál do vzdálenosti alespoň dvou námořních mil.
KAPITOLA IV
Systém sledování plavidel
Článek 18
Požadavky na vybavení rybářských plavidel EU zařízeními pro satelitní sledování
1. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3 tohoto nařízení, nesmí rybářské plavidlo EU, na které se vztahuje systém sledování plavidel, opustit přístav bez plně provozuschopného zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě.
2. Nachází-li se rybářské plavidlo EU v přístavu, zařízení pro satelitní sledování může být vypnuto, pouze pokud:
a)
to bylo předem oznámeno středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky a středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu a
b)
pokud příští zpráva potvrdí, že rybářské plavidlo EU nezměnilo svou polohu oproti předchozí zprávě.
Příslušné orgány členského státu vlajky mohou povolit nahrazení předchozího oznámení uvedeného v písmenu a) automatickou zprávou VMS nebo varováním systému, které oznamují, že rybářské plavidlo EU se nachází v předem vymezené zeměpisné oblasti přístavu.
3. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 19
Vlastnosti zařízení pro satelitní sledování
1. Zařízení pro satelitní sledování instalovaná na rybářských plavidlech EU musí zajistit pravidelné automatické předávání následujících údajů středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky:
a)
identifikace rybářského plavidla;
b)
naposledy určená zeměpisná poloha rybářského plavidla se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů při stupni přesnosti 99 %;
c)
datum a čas (univerzální koordinovaný čas, „UTC“), kdy byla tato poloha rybářského plavidla určena, a
d)
okamžitá rychlost a kurs rybářského plavidla.
2. Členské státy zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla chráněna proti vstupu nebo výstupu chybných údajů o poloze a aby nemohla být ručně přenastavena.
Článek 20
Povinnosti velitelů plavidel v souvislosti se zařízeními pro satelitní sledování
1. Velitelé rybářského plavidla EU zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla kdykoli plně provozuschopná a aby byly předávány údaje uvedené v čl. 19 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, velitel rybářského plavidla EU zejména zajistí, aby:
a)
údaje nebyly nijak pozměněny;
b)
anténa nebo antény zařízení pro satelitní sledování nebyly nijak rušeny, odpojeny nebo blokovány;
c)
dodávka elektrického proudu pro zařízení pro satelitní sledování nebyla nijak přerušena a
d)
zařízení pro satelitní sledování nebylo z rybářského plavidla odstraněno.
3. Zařízení pro satelitní sledování je zakázáno ničit, poškozovat, činit provozu neschopným nebo do něho jakkoli jinak zasahovat, pokud příslušné orgány členského státu vlajky nepovolily jeho opravu nebo výměnu.
Článek 21
Kontrolní opatření členských států vlajky
Každý členský stát vlajky zajistí průběžné a systematické sledování a kontrolu přesnosti údajů uvedených v článku 19 tohoto nařízení a neprodleně zasáhne, zjistí-li, že údaje jsou nepřesné nebo neúplné.
Článek 22
Četnost předávání údajů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu nejméně jednou za dvě hodiny obdrželo prostřednictvím VMS informace uvedené v článku 19 tohoto nařízení týkající se jeho rybářských plavidel. Středisko pro sledování rybolovu může požadovat předávání informací v kratších časových intervalech.
2. Středisko pro sledování rybolovu musí mít schopnost vyžádat si aktuální polohu každého z rybářských plavidel tohoto členského státu.
Článek 23
Sledování vplutí do určitých oblastí a vyplutí z nich
Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu prostřednictvím údajů VMS sledovalo u jeho rybářských plavidel datum a čas vplutí do a vyplutí z:
a)
jakékoli námořní oblasti, kde platí zvláštní pravidla přístupu do vod a ke zdrojům;
b)
oblastí omezeného rybolovu podle článku 50 nařízení o kontrolním režimu;
c)
regulačních oblastí regionálních organizací pro řízení rybolovu, jichž jsou Evropská unie nebo některé členské státy smluvní stranou;
d)
vod pod svrchovaností a v jurisdikci třetí země.
Článek 24
Předávání údajů pobřežnímu členskému státu
1. VMS zavedený každým členským státem zajišťuje, aby byly středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu automaticky předávány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení a které se týkají jeho rybářských plavidel po dobu, kdy se nacházejí ve vodách pobřežního členského státu. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
2. Pobřežní členské státy, které oblast sledují společně, mohou určit společnou adresu, na kterou budou zasílány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení. Informují o tom Komisi a ostatní členské státy.
3. Každý členský stát předá ostatním členským státům a Komisi pokud možno v elektronickém formátu, který je slučitelný se systémem World Geodetic System 1984 (WGS 84), úplný seznam zeměpisných souřadnic, jimiž je ohraničena jeho výlučná hospodářská zóna nebo výlučná rybolovná oblast. Rovněž sdělí ostatním členským státům a Komisi veškeré změny těchto souřadnic. Členské státy mohou případně tento seznam zveřejnit na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Členské státy zajistí efektivní součinnost mezi svými příslušnými orgány, co se týče předávání údajů ze systému sledování plavidel v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu, mimo jiné také stanovením jasných a zdokumentovaných postupů, jež se mají k tomuto účelu používat.
Článek 25
Technické selhání nebo nefunkčnost zařízení pro satelitní sledování
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě rybářského plavidla EU jeho velitel nebo jeho zástupce sdělí středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky každé čtyři hodiny od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s odstavcem 4 nebo čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, vhodnými telekomunikačními prostředky aktuální zeměpisnou polohu rybářského plavidla. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. Středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky po obdržení zeměpisných souřadnic podle odstavce 1 tyto souřadnice neodkladně zapíše do databáze VMS. Ručně odesílané údaje VMS musí být v databázi jasně odlišitelné od automatických zpráv. Tyto ručně odesílané údaje VMS musí být popřípadě neodkladně předány pobřežním členským státům.
3. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování smí rybářské plavidlo EU opustit přístav teprve tehdy, kdy je zařízení pro satelitní sledování instalované na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů státu vlajky. Odchylně může středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky povolit svým rybářským plavidlům s nefunkčním zařízením pro satelitní sledování opustit přístav za účelem jeho opravy nebo výměny.
4. Příslušné orgány členského státu vlajky či případně pobřežního členského státu se pokusí informovat velitele plavidla nebo osobu, která za ně zodpovídá, nebo jejich zástupce, jestliže se zdá, že došlo k závadě na zařízení pro satelitní sledování instalovaném na palubě rybářského plavidla EU nebo že toto zařízení není plně funkční.
5. Odstranění zařízení pro satelitní sledování za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušnými orgány členského státu vlajky.
Článek 26
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti po sobě následujících hodin, informuje o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování u dotyčného rybářského plavidla bylo důkladně překontrolováno. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, zda bylo se zařízením manipulováno. Odchylně od čl. 20 odst. 2 písm. d) tohoto nařízení může být zařízení za účelem tohoto šetření z plavidla odstraněno.
2. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti hodin a byla-li poslední přijatá poloha ve vodách jiného členského státu, informuje o tom co nejdříve středisko pro sledování rybolovu tohoto pobřežního členského státu.
3. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU ve svých vodách a neobdrží-li údaje v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení, informují o tom velitele rybářského plavidla a středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky.
Článek 27
Sledování a zaznamenávání rybolovných činností
1. Údaje obdržené podle článku 22, čl. 24 odst. 1 a článku 25 tohoto nařízení používají členské státy k účinnému sledování činnosti rybářských plavidel.
2. Členské státy vlajky:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 28
Přístup Komise k údajům
Komise může členské státy v souladu s čl. 111 odst. 1 písm. a) nařízení o kontrolním režimu požádat, aby zajistily automatické předávání údajů, které mají být poskytovány podle článku 19 tohoto nařízení, ohledně určité skupiny rybářských plavidel a za určitou dobu Komisi nebo subjektu jí určenému. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
HLAVA III
KONTROLA RYBOLOVU
KAPITOLA I
Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 29
Rybářská plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňovat a předkládat lodní deník rybolovu a prohlášení o překládce/vykládce v papírové podobě
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, vyplňují a předkládají velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě, údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce podle článků 14, 21 a 23 nařízení o kontrolním režimu v papírové podobě. Tato prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž vyplnit a předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Požadavek vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vztahuje také na rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, pokud jejich členský stát vlajky požaduje, aby vedla lodní deník rybolovu a předkládala prohlášení o překládce a/nebo prohlášení o vykládce podle čl. 16 odst. 3 a čl. 25 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 30
Vzory lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Pro všechny rybolovné oblasti vyjma podoblasti NAFO 1 a divizí ICES Va a XIV vyplňují a předkládají lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě velitelé rybářských plavidel EU v souladu se vzorem uvedeným v příloze VI. Vzor uvedený v příloze VII však mohou velitelé rybářských plavidel EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě a která provádějí každodenní rybářské výjezdy v jedné rybolovné oblasti, použít pro rybolovné operace prováděné výlučně ve Středozemním moři.
2. Pro podoblast NAFO 1 a divize ICES Va a XIV se lodní deník rybolovu v papírové podobě vyplňuje a předkládá ve formátu uvedeném v příloze VIII a prohlášení o překládce a vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají ve formátu uvedeném v příloze IX.
3. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě uvedené v příloze VI a VII se také vedou v souladu s odstavcem 1 a článkem 31 tohoto nařízení, když taková rybářská plavidla EU provádějí rybolovnou činnost ve vodách třetí země, ve vodách regulovaných regionální organizací pro řízení rybolovu nebo ve vodách mimo vody EU, které nejsou regulovány regionální organizací pro řízení rybolovu, pokud daná třetí země nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu výslovně nevyžadují, aby se vyplňoval a předkládal odlišný druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce. Pokud třetí země nestanoví zvláštní lodní deník rybolovu, ale přitom vyžaduje údaje odlišné od požadavků Evropské unie, musí se takové údaje zaznamenávat.
4. Členské státy mohou nadále používat lodní deníky rybolovu v papírové podobě v souladu s nařízením (EHS) č. 2807/83 pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost elektronického vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, a to do doby vyčerpání zásob lodních deníků rybolovu v papírové podobě.
Článek 31
Pokyny pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají v souladu s pokyny uvedenými v příloze X.
2. Pokud je v pokynech stanovených v příloze X uvedeno, že použití určitého pravidla je nepovinné, může je členský stát vlajky učinit povinným.
3. Všechny záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce musí být čitelné a nesmazatelné. Žádný záznam nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li k chybě, musí být nesprávný záznam přeškrtnut jednou čarou a za ním musí následovat nový, správný záznam parafovaný velitelem. Velitel musí parafovat každý řádek.
4. Velitel rybářského plavidla EU nebo v případě prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jeho zástupce svými iniciálami nebo podpisem osvědčí, že záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jsou správné.
Článek 32
Lhůty pro předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v papírové podobě
1. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo vykládku v přístavu nebo provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží jeho členského státu vlajky, velitel plavidla co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po skončení překládky nebo vykládky předloží originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům dotyčného členského státu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Pokud po rybářském výjezdu není vyložen žádný úlovek, předloží velitel originál(y) lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce co nejdříve a nejpozději 48 hodin po připlutí do přístavu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
3. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží, nebo provedlo vykládku v přístavu jiného členského státu než členského státu vlajky, musí se první kopie lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předložit příslušným orgánům členského státu, kde k překládce nebo vykládce došlo. Originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce se musí co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
4. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu nebo ve vodách třetí země či na volném moři nebo provedlo vykládku v přístavu třetí země, musí se originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
5. Pokud třetí země nebo pravidla regionální organizace pro řízení rybolovu vyžadují druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce odlišný od vzorů uvedených v příloze VI, velitel rybářského plavidla EU co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předloží kopii takového dokladu svým příslušným orgánům.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v papírové podobě
Článek 33
Vyplňování lodního deníku rybolovu v papírové podobě
1. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se musí vyplňovat všechny povinné informace, i když nejsou žádné úlovky:
a)
každý den nejpozději do 24:00 hodin a před vplutím do přístavu;
b)
při každé inspekci na moři;
c)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo členským státem vlajky.
2. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nový řádek:
a)
pro každý den na moři;
b)
pokud rybolov probíhá v tentýž den v nové divizi ICES nebo v jiné rybolovné oblasti;
c)
při zapisování údajů o intenzitě rybolovu.
3. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nová stránka:
a)
při použití odlišného zařízení nebo sítě s odlišným rozsahem velikosti ok oproti předchozímu použitému zařízení;
b)
pro každý rybolov uskutečněný po překládce nebo mezivykládce;
c)
pokud je počet sloupců nedostatečný;
d)
při vyplutí z přístavu, kde nedošlo k vykládce.
4. Při vyplutí z přístavu nebo po dokončení překládky, a když úlovek zůstane na palubě, se uvede množství každého druhu na nové stránce lodního deníku rybolovu.
5. Pro záznamy o použitém lovném zařízení se pod příslušnými záhlavími lodního deníku rybolovu v papírové podobě použijí kódy uvedené v příloze XI.
Oddíl 3
Zvláštní pravidla pro prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 34
Předávání prohlášení o překládce v papírové podobě
1. V případě překládky mezi dvěma rybářskými plavidly EU předá velitel překládajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli přijímajícího plavidla nebo jeho zástupci. Velitel přijímajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce rovněž předá po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli překládajícího plavidla nebo jeho zástupci.
2. Kopie uvedené v odstavci 1 se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníka.
Článek 35
Podepisování prohlášení o vykládce
Před předložením prohlášení o vykládce musí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce podepsat každou stránku.
KAPITOLA II
Lodní deník rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Článek 36
Požadavek elektronického záznamového systému a systému hlášení na rybářských plavidlech EU
1. Aniž je dotčen čl. 39 odst. 4 tohoto nařízení, rybářskému plavidlu EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňování a předávání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě v souladu s články 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu, se nepovolí vyplutí z přístavu bez plně provozuschopného elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě.
2. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 37
Formát pro předávání údajů z rybářského plavidla EU příslušnému orgánu jeho státu vlajky
Členské státy určí formát používaný mezi rybářskými plavidly EU plujícími pod jejich vlajkou a jejich příslušnými orgány pro vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, jak je uvedeno v článcích 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 38
Odpovědní zprávy
1. Rybářským plavidlům EU se vydávají odpovědní zprávy při každém předání údajů z lodního deníku rybolovu, údajů o překládce, údajů z předchozího oznámení a údajů o vykládce. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
2. Velitel rybářského plavidla EU uchovává odpovědní zprávu do konce rybářského výjezdu.
Článek 39
Ustanovení pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti elektronických záznamových systémů a systémů hlášení
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě rybářského plavidla EU sděluje velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu vlajky vhodnými telekomunikačními prostředky, a to od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s čl. 40 odst. 1 tohoto nařízení, každý den nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení se údaje z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce zasílají také:
a)
na žádost příslušného orgánu státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace nebo po dokončení překládky;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo státem vlajky.
V případech uvedených v písmenech a) a e) se rovněž zasílají údaje z předchozího oznámení a prohlášení o vykládce.
3. Příslušné orgány členského státu vlajky po obdržení údajů podle odstavce 1 tyto údaje neodkladně zapíší do elektronické databáze.
4. Při technickém selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení smí rybářské plavidlo EU vyplout z přístavu, pouze pokud je záznamový systém a systém hlášení instalovaný na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů členského státu vlajky nebo pokud příslušné orgány členského státu vlajky povolily vyplutí. Jakmile členský stát vlajky povolil svému rybářskému plavidlu vyplout s nefunkčním elektronickým záznamovým systémem a systémem hlášení z přístavu v pobřežním členském státě, okamžitě tuto skutečnost oznámí pobřežnímu členskému státu.
5. Odstranění elektronického záznamového systému a systému hlášení za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 40
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu, informují o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby elektronický záznamový systém a systém hlášení u dotyčného rybářského plavidla byl důkladně překontrolován. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, proč nebyly údaje obdrženy, a přijme vhodná opatření.
2. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu a byla-li poslední poloha přijatá prostřednictvím systému sledování plavidel ve vodách pobřežního členského státu, informují o tom co nejdříve příslušné orgány tohoto pobřežního členského státu.
3. Velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce zašle všechny údaje, které dosud nebyly odeslány a v souvislosti s nimiž bylo obdrženo oznámení podle odstavce 1, příslušným orgánům členského státu vlajky okamžitě po přijetí oznámení.
Článek 41
Nemožnost přístupu k údajům
1. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU jiného členského státu ve svých vodách a nemají přístup k lodnímu deníku rybolovu nebo údajům o překládce podle článku 44 tohoto nařízení, požádají příslušné orgány členského státu vlajky o zajištění přístupu k těmto údajům.
2. Není-li přístup uvedený v odstavci 1 zajištěn do čtyř hodin od žádosti, pobřežní členský stát o tom uvědomí členský stát vlajky. Po obdržení oznámení členský stát vlajky neprodleně zašle údaje pobřežnímu členskému státu jakýmikoli dostupnými elektronickými prostředky.
3. Pokud pobřežní členský stát neobdrží údaje uvedené v odstavci 2, zašle velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce dotyčné údaje a kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení příslušným orgánům pobřežního členského státu na vyžádání jakýmikoli dostupnými pokud možno elektronickými prostředky. Členské státy zvolí prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Pokud velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce nemůže příslušným orgánům pobřežního členského státu poskytnout kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení, jsou rybolovné činnosti ve vodách pobřežního členského státu dotyčnému rybářskému plavidlu zakázány až do té doby, kdy velitel, provozovatel rybářského plavidla nebo jeho zástupce mohou uvedeným orgánům poskytnout kopii odpovědní zprávy či údaje uvedené v čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 42
Údaje o fungování elektronického záznamového systému a systému hlášení
1. Členské státy vedou databáze o fungování svého elektronického záznamového systému a systému hlášení. Tyto databáze obsahují a jsou schopny automaticky vytvořit alespoň tyto informace:
a)
seznam jejich rybářských plavidel, jejichž elektronické záznamové systémy a systémy hlášení technicky selhaly nebo byly nefunkční;
b)
počet plavidel, která neučinila každodenní předání elektronického lodního deníku rybolovu, a průměrný počet obdržených předání elektronického lodního deníku rybolovu v přepočtu na jedno rybářské plavidlo v členění podle členského státu vlajky;
c)
počet obdržených předání prohlášení o překládce, prohlášení o vykládce, prohlášení o převzetí a prodejního dokladu v členění podle státu vlajky.
2. Souhrny informací vytvořených podle odstavce 1 se na vyžádání zašlou Komisi. Tyto informace mohou být rovněž zpřístupněny na zabezpečených internetových stránkách ve formátu a v časových intervalech, o kterých rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
Článek 43
Formát pro výměnu informací mezi členskými státy
1. Informace uvedené v tomto oddílu se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
2. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
3. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
4. Údaje podle přílohy XII, jež musí velitelé plavidel zaznamenávat do svých lodních deníků rybolovu v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
Článek 44
Přístup k údajům
1. Členský stát vlajky zajistí v reálném čase elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu s pobřežním členským státem o údajích z lodního deníku rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce od jeho rybářských plavidel, když provádějí rybolovné operace ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci pobřežního členského státu nebo vplouvají do přístavu daného pobřežního členského státu.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát vlajky na vyžádání v reálném čase zajistit elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a týkajících se údajů z lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce od jeho rybářských plavidel s členským státem, který v souladu s článkem 80 nařízení o kontrolním režimu provádí inspekci rybářských plavidel jiného členského státu ve vodách EU mimo vody žádajícího členského státu, v mezinárodních vodách nebo ve vodách třetích zemí.
3. Členský stát vlajky na vyžádání zpřístupní údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 za posledních dvanáct měsíců.
4. Údaje uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do okamžiku, kdy je dokončena vykládka. Údaje uvedené v odstavci 2 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do doby žádosti. Údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 z rybářských výjezdů za předchozích dvanáct měsíců se poskytují na vyžádání.
5. Velitel rybářského plavidla EU musí mít kdykoli zabezpečený přístup ke svým vlastním údajům z elektronického lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce uloženým v databázi členského státu vlajky.
6. Pobřežní členský stát poskytne přístup on-line do databáze údajů z lodních deníků rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce rybářskému hlídkovému plavidlu jiného členského státu prostřednictvím střediska pro sledování rybolovu uvedeného členského státu v souvislosti s plánem společného nasazení nebo s jinými sjednanými společnými inspekčními činnostmi.
Článek 45
Výměna údajů mezi členskými státy
1. Přístup k údajům podle článku 44 tohoto nařízení musí být trvale zajištěn prostřednictvím zabezpečeného internetového připojení.
2. Členské státy si vyměňují příslušné technické informace pro zajištění vzájemného přístupu k údajům z elektronických lodních deníků rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce.
3. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 46
Jediný orgán
1. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
2. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 1 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 1 a 2 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v elektronické podobě
Článek 47
Četnost předávání údajů
1. Když je rybářské plavidlo EU na moři, jeho velitel předává údaje z elektronického lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vlajky nejméně jednou denně a nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Tyto údaje rovněž zasílá:
a)
na žádost příslušného orgánu členského státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy EU nebo státem vlajky.
Jestliže poslední rybolovná operace proběhla nejpozději jednu hodinu před vplutím do přístavu, mohou být předání údajů uvedená v písmenech b) a c) zaslána v jedné zprávě.
2. Velitel může předávat opravy údajů z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce až do posledního předání údajů podle odst. 1 písm. c). Opravy musí být snadno rozpoznatelné. Všechny původní údaje elektronického lodního deníku rybolovu a jejich opravy jsou uchovávány příslušnými orgány členského státu vlajky.
3. Velitel plavidla uchovává kopii údajů uvedených v odstavci 1 na palubě rybářského plavidla během každé doby trávené mimo přístav až do okamžiku, kdy bylo předáno prohlášení o vykládce.
4. Nachází-li se plavidlo EU v přístavu, nemá-li na palubě produkty rybolovu a předložil-li jeho velitel prohlášení o vykládce za všechny rybolovné operace posledního rybářského výjezdu, může být předávání údajů podle odstavce 1 tohoto článku pozastaveno pod podmínkou předchozího oznámení středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky. Předávání se obnoví v okamžiku, kdy rybářské plavidlo EU vypluje z přístavu. Předchozí oznámení se nepožaduje u rybářských plavidel EU vybavených systémem sledování plavidel a předávajících údaje jeho prostřednictvím.
KAPITOLA III
Společná pravidla pro lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové nebo elektronické podobě
Oddíl 1
Společná pravidla pro určení živé hmotnosti
Článek 48
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„úpravou“ podoba, do jaké je ryba zpracována na palubě rybářského plavidla a před vykládkou, jak je popsáno v příloze I;
2)
„celkovou úpravou“ úprava sestávající ze dvou nebo více částí získaných z téže ryby.
Článek 49
Přepočítací koeficienty
1. Pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu podle článků 14 a 15 nařízení o kontrolním režimu se přepočítací koeficienty EU stanovené v přílohách XIII, XIV a XV použijí pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Tyto koeficienty se použijí na produkty rybolovu nacházející se na palubě nebo přeložené či vyložené rybářskými plavidly EU.
2. Odchylně od ustanovení odstavce 1 platí, že pokud regionální organizace pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou je Evropská unie, pro svou regulační oblast, případně třetí zemi, s níž má Evropská unie dohodu o provozování rybolovu ve vodách pod její svrchovaností nebo v její jurisdikci, stanovily přepočítací koeficienty, použijí se tyto koeficienty.
3. V případech, kdy pro daný druh a úpravu nejsou stanoveny přepočítací koeficienty, se použije přepočítací koeficient přijatý členským státem vlajky.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, použijí příslušné orgány členských států přepočítací koeficienty EU uvedené v odstavci 1 k výpočtu živé hmotnosti překládek a vykládek s cílem sledovat čerpání kvót.
Článek 50
Způsob výpočtu
1. Živá hmotnost ryb se vypočítá tak, že pro každý druh a úpravu se hmotnost zpracovaných ryb vynásobí přepočítacími koeficienty podle článku 49 tohoto nařízení.
2. V případě celkové úpravy se použije pouze jeden přepočítací koeficient odpovídající jedné z částí celkové úpravy ryby.
Oddíl 2
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu
Článek 51
Obecná pravidla pro lodní deníky rybolovu
1. Míra odchylky podle čl. 14 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého druhu ryb uchovávaného na palubě se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v lodním deníku rybolovu.
2. V případě úlovků, které jsou vykládány netříděné, může být míra odchylky vypočítána na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků pro celkové množství uchovávané na palubě.
3. Pro účely použití článku 14 nařízení o kontrolním režimu se druh ulovený za účelem použití jako živá návnada považuje za druh ulovený a uchovávaný na palubě.
4. Velitel rybářského plavidla EU křižujícího oblast intenzity rybolovu, kde je oprávněno provádět rybolov, zaznamená a nahlásí příslušné informace uvedené v čl. 14 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, i když v této oblasti neprovádí žádné rybolovné činnosti.
Oddíl 3
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání prohlášení o překládce/vykládce
Článek 52
Míra odchylky v prohlášení o překládce
Míra odchylky podle čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého přeloženého nebo obdrženého druhu ryb se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v prohlášení o překládce.
Článek 53
Rozdíly v přeložených úlovcích
Existuje-li rozdíl mezi množstvím úlovku přeloženého z překládajícího plavidla a množstvím převzatým na palubu přijímajícího plavidla, považuje se za přeložené množství větší z obou těchto hodnot. Členské státy zajistí, aby byla podniknuta následná opatření za účelem určení skutečné hmotnosti produktů rybolovu přeložených z překládajícího na přijímající plavidlo.
Článek 54
Dokončení vykládky
Když jsou v souladu s článkem 61 nařízení o kontrolním režimu produkty rybolovu před vážením přepravovány z místa vykládky, považuje se vykládka pro účely použití čl. 23 odst. 3 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu po zvážení produktů rybolovu za dokončenou.
Článek 55
Rybolovné operace za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro případ rybolovných operací za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
-
z různých členských států nebo
-
z téhož členského státu, avšak při vykládce úlovků v členském státě, pod jehož vlajkou neplují,
vyložený úlovek se připíše rybářskému plavidlu EU, z něhož se produkty rybolovu vykládají.
KAPITOLA IV
Plány namátkových kontrol a shromažďování údajů o rybářských plavidlech EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce
Článek 56
Stanovení plánů namátkových kontrol
Plány namátkových kontrol uvedené v čl. 16 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu pro sledování rybářských plavidel EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, stanoví členské státy v souladu s touto kapitolou s cílem určit vykládky populací nebo skupiny populací ulovených těmito rybářskými plavidly a případně jejich intenzitu rybolovu. Tyto údaje se použijí pro zaznamenávání úlovků a, kde je to vhodné, intenzity rybolovu, jak je uvedeno v článku 33 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 57
Metodika namátkových kontrol
1. Plány namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení se vypracovávají v souladu s přílohou XVI.
2. Velikost vzorku, který má být zkontrolován, se určí na základě rizika takto:
a)
„velmi nízké“ riziko: 3 % vzorku;
b)
„nízké“ riziko: 5 % vzorku;
c)
„střední“ riziko: 10 % vzorku;
d)
„vysoké“ riziko: 15 % vzorku;
e)
„velmi vysoké“ riziko: 20 % vzorku.
3. Denní úlovek sektoru loďstva se pro danou populaci odhadne vynásobením celkového počtu aktivních rybářských plavidel EU dotyčného sektoru loďstva průměrným denním úlovkem z dané populace na jedno rybářské plavidlo EU založeným na úlovcích vzorku kontrolovaných rybářských plavidel EU.
4. O členských státech, které shromažďují systematicky alespoň jednou měsíčně za každé rybářské plavidlo, na které se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, údaje
a)
o všech vykládkách úlovků všech druhů v kilogramech, včetně nulových úlovků;
b)
o statistických obdélnících, ve kterých byly tyto úlovky odloveny, se má za to, že splnily požadavky plánu namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
Kontrola intenzity rybolovu
Článek 58
Hlášení o intenzitě rybolovu
1. Hlášení o intenzitě rybolovu uvedené v článku 28 nařízení o kontrolním režimu se zasílá v souladu s přílohou XVII.
2. Pokud velitel rybářského plavidla EU předává zprávu příslušným orgánům rádiem podle čl. 28 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, rozhodnou členské státy o používaných rádiových stanicích a oznámí je na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
KAPITOLA VI
Nápravná opatření
Článek 59
Obecné zásady
Aby mohly využívat nápravných opatření uvedených v článku 37 nařízení o kontrolním režimu, sdělí členské státy Komisi co nejdříve a v každém případě do jednoho měsíce ode dne zveřejnění ukončení rybolovu podle článku 36 nařízení o kontrolním režimu v Úředním věstníku rozsah utrpěné újmy.
Článek 60
Přidělování dostupných rybolovných práv
1. Pokud utrpěná újma nebyla postupem podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 odstraněna zcela nebo byla odstraněna jen částečně, Komise co nejdříve po obdržení informací podle článku 59 tohoto nařízení přijme nezbytná opatření s cílem náležitě napravit způsobenou újmu.
2. V opatření podle odstavce 1 se uvede:
a)
které členské státy utrpěly újmu („poškozené členské státy“) a rozsah újmy (po odečtení případných výměn kvót);
b)
případně které členské státy přečerpaly svá rybolovná práva („přečerpávající členské státy“) a množství přečerpání rybolovných práv (snížené o výměny v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002);
c)
případně odpočty od rybolovných práv přečerpávajících členských států v poměru k množství přečerpaných rybolovných práv;
d)
případně navýšení, které se má připočítat k rybolovným právům poškozených členských států, v poměru k rozsahu utrpěné újmy;
e)
případně datum nebo data, kdy navýšení nebo odpočty nabývají účinnosti;
f)
případně jakékoli jiné nezbytné opatření pro nápravu utrpěné újmy.
KAPITOLA VII
Výkon motoru
Článek 61
Osvědčování výkonu hnacího motoru
1. Osvědčování maximálního trvalého výkonu nového, náhradního nebo technicky upraveného hnacího motoru podle čl. 40 odst. 1 a 2 nařízení o kontrolním režimu se provádí v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2930/86 (26).
2. Hnací motor se považuje za technicky upravený ve smyslu odstavce 1, pokud kterékoli z jeho hlavních součástí (dílů), včetně zejména vstřikovacího zařízení, ventilů, turbodmychadla, pístů, vložek válců, ojnic a hlav válců, byly upraveny nebo nahrazeny novými díly s odlišnými technickými parametry, což vede ke změněnému jmenovitému výkonu, nebo pokud bylo změněno seřízení motoru, jako například nastavení vstřikování, konfigurace turbodmychadla nebo časování ventilů. Povaha technické úpravy musí být jasně vysvětlena v osvědčení podle odstavce 1.
3. Držitel licence k rybolovu před instalací nového hnacího motoru nebo před nahrazením nebo technickou úpravou stávajícího hnacího motoru informuje příslušné orgány.
4. Tento článek se vztahuje na rybářská plavidla podléhající režimu intenzity rybolovu ode dne 1. ledna 2012. Na ostatní rybářská plavidla se vztahuje ode dne 1. ledna 2013. Vztahuje se pouze na rybářská plavidla, na kterých byly nainstalovány nové hnací motory nebo jejichž stávající hnací motory byly nahrazeny nebo technicky upraveny po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 62
Ověřování a plán namátkových kontrol
1. Za účelem ověření výkonu motoru v souladu s článkem 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví členské státy plán namátkových kontrol pro určení rybářských plavidel nebo skupin rybářských plavidel v jejich loďstvu, u kterých hrozí riziko vykázání podhodnoceného výkonu hnacího motoru. Plán namátkových kontrol musí být založen přinejmenším na těchto kritériích vysokého rizika:
a)
rybářská plavidla působící v rybolovných oblastech podléhajících režimům intenzity rybolovu, zejména rybářská plavidla, kterým byla přidělena jednotlivá výše intenzity rybolovu v kW*dnech;
b)
rybářská plavidla podléhající omezením výkonu plavidla vyplývajícím z vnitrostátních právních předpisů nebo z práva Evropské unie;
c)
rybářská plavidla, u nichž je poměr výkonu plavidla (kW) k jeho hrubé prostornosti (GT) o 50 % nižší než průměrná hodnota tohoto poměru u stejného druhu rybářských plavidel, druhu zařízení a cílového druhu lovených ryb. Pro účely tohoto rozboru mohou členské státy rozdělit loďstvo podle jednoho nebo několika z těchto kritérií:
i)
členění loďstva nebo správních jednotek vymezených vnitrostátním právem,
ii)
kategorie plavidel podle jejich délky,
iii)
kategorie plavidel podle jejich prostornosti,
iv)
použitá lovná zařízení,
v)
cílové druhy lovených ryb.
2. Členské státy mohou zvážit použití dalších kritérií rizika na základě svého vlastního posouzení.
3. Členské státy vypracují seznam svých rybářských plavidel, která splňují jedno nebo více kritérií rizika uvedených v odstavci 1 a případně kritérií rizika podle odstavce 2.
4. Z každé skupiny rybářských plavidel odpovídajících jednomu z kritérií rizika podle odstavců 1 a 2 vyberou členské státy namátkový vzorek rybářských plavidel. Velikost vzorku se rovná druhé odmocnině zaokrouhlené na nejbližší celý počet rybářských plavidel v dotyčné skupině.
5. U každého rybářského plavidla zahrnutého v namátkovém vzorku členské státy ověří všechny technické doklady uvedené v čl. 41 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, jež mají k dispozici. Z dalších dokladů podle čl. 41 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu věnují členské státy zvláštní pozornost specifikacím uvedeným v katalogu od výrobce motoru, pokud je k dispozici.
6. Tento článek se použije ode dne 1. ledna 2012. Fyzické ověření uvedené v čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu upřednostní trawlery, které působí v rybolovné oblasti podléhající režimu intenzity rybolovu.
Článek 63
Fyzické ověření
1. Pokud se měření výkonu hnacího motoru provádí na rybářském plavidle v rámci fyzického ověření výkonu hnacího motoru podle čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, lze výkon hnacího motoru změřit v nejpřístupnějším místě mezi lodním šroubem a motorem.
2. Pokud se výkon hnacího motoru měří za redukční převodovkou, použije se pro výpočet výkonu hnacího motoru na výstupní přírubě motoru podle definice v čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 vhodná korekce naměřené hodnoty. Na základě úředních technických údajů poskytnutých výrobcem převodovky zohlední tato korekce ztráty výkonu vyplývající z použití převodovky.
KAPITOLA VIII
Kontrola rekreačního rybolovu
Článek 64
Stanovení plánů namátkových kontrol
1. Aniž je dotčeno použití údajů uvedených v odstavci 5, plány namátkových kontrol, jež mají členské státy stanovit podle čl. 55 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za účelem sledování úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, plavidly provozujícími rekreační rybolov, stanoví shromažďování údajů každé dva roky.
2. Metody používané v rámci plánů namátkových kontrol musí být stanoveny jednoznačně a musí být pokud možno:
a)
neměnné v průběhu času;
b)
standardizované v rámci regionů;
c)
v souladu s normami kvality stanovenými příslušnými mezinárodními vědeckými institucemi a případně regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo pozorovatelem je Evropská unie.
3. Plán namátkových kontrol zahrnuje návrh namátkových kontrol pro odhad úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, používané lovné zařízení a příslušnou zeměpisnou oblast plánu obnovy, kde byl úlovek získán.
4. Členské státy systematicky odhadují správnost a přesnost shromažďovaných údajů.
5. Pro účely plánů namátkových kontrol podle odstavce 1 mohou členské státy využívat údaje shromážděné v souladu s víceletým programem Společenství stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (27) v rozsahu, v jakém jsou tyto údaje k dispozici.
6. Toto ustanovení se nepoužije, jestliže členský stát zakázal rekreační rybolov populací, na něž se vztahuje plán obnovy.
Článek 65
Oznamování a hodnocení plánů namátkových kontrol
1. Členské státy oznámí své plány namátkových kontrol Komisi do dvanácti měsíců po vstupu plánu obnovy v platnost. V případě plánů obnovy, které jsou již v platnosti v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost, musí být plán namátkových kontrol oznámen ve lhůtě dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost. Změny plánu namátkových kontrol se oznamují před nabytím účinku.
2. Kromě hodnocení požadovaného v čl. 55 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství hodnotí také:
a)
po oznámení podle odstavce 1 a poté každých pět let shodu oznámených plánů namátkových kontrol s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení;
b)
shodu jakýchkoli změn plánu namátkových kontrol podle odstavce 1 s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.
3. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství vydá v případě potřeby doporučení ke zlepšení plánu namátkových kontrol.
HLAVA IV
KONTROLA UVÁDĚNÍ NA TRH
KAPITOLA I
Sledovatelnost
Článek 66
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
„produkty rybolovu a akvakultury“ veškeré produkty, které spadají pod kapitolu 03 a sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (28).
Článek 67
Informace o partiích
1. Provozovatelé poskytnou informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu v okamžiku, kdy se produkty rybolovu a akvakultury slučují do partií, a nejpozději při prvním prodeji.
2. Kromě ustanovení odstavce 1 provozovatelé aktualizují příslušné informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, které vyplynou ze sloučení nebo rozdělení partií produktů rybolovu a akvakultury po prvním prodeji, a to v okamžiku, kdy jsou informace dostupné.
3. V případě, kdy v důsledku sloučení nebo rozdělení partií po prvním prodeji dojde ke smíšení produktů rybolovu a akvakultury z několika rybářských plavidel, musí být provozovatelé schopni identifikovat každou partii původu alespoň prostřednictvím identifikačních čísel uvedených v čl. 58 odst. 5 písm. a) nařízení o kontrolním režimu a v souladu s čl. 58 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu musí umožnit jejich sledování zpětně do fáze odlovu nebo sběru.
4. Systémy a postupy uvedené v čl. 58 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu umožní provozovatelům identifikovat přímého dodavatele / přímé dodavatele a přímého odběratele / přímé odběratele produktů rybolovu a akvakultury, pokud se nejedná o konečné spotřebitele.
5. Informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu se poskytují na štítcích nebo balení partie nebo v obchodním dokladu, který partii fyzicky doprovází. K partii může být připojen prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém. Informace o partii zůstávají dostupné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce takovým způsobem, aby k nim příslušné orgány členských států měly kdykoli přístup.
6. Provozovatelé připojí informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém:
a)
od 1. ledna 2013 k produktům rybolovu, na které se vztahuje víceletý plán;
b)
od 1. ledna 2015 k ostatním produktům rybolovu a akvakultury.
7. Jsou-li informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu poskytovány v obchodním dokladu, který fyzicky doprovází partii, k odpovídající partii se připojí alespoň identifikační číslo.
8. Členské státy ve vzájemné spolupráci zajistí, aby k informacím připojeným k partii a/nebo partii fyzicky doprovázejícím mohly získat přístup příslušné orgány jiného členského státu, než ve kterém byly produkty rybolovu a akvakultury sloučeny do partie, zejména pokud se informace k partii připojují prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení. Provozovatelé, kteří používají tyto nástroje, zajistí, aby byly vyvinuty na základě mezinárodně uznaných norem a specifikací.
9. Informace o datu odlovu uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. d) nařízení o kontrolním režimu může zahrnovat několik kalendářních dnů nebo období odpovídající několika dnům odlovu.
10. Informace o dodavatelích uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. f) nařízení o kontrolním režimu se týká přímého dodavatele / přímých dodavatelů provozovatele uvedených v odstavci 4 tohoto článku. Tato informace může být poskytnuta případně prostřednictvím identifikačního označení uvedeného v příloze II oddíle I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (29).
11. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až f) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na:
a)
dovezené produkty rybolovu a akvakultury vyjmuté z oblasti působnosti provádění osvědčení o úlovku v souladu s čl. 12 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (30);
b)
produkty rybolovu a akvakultury odlovené nebo chované ve sladké vodě a
c)
okrasné ryby, korýše a měkkýše.
12. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na produkty rybolovu a akvakultury, které spadají pod sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury.
13. Pro účely článku 58 nařízení o kontrolním režimu jsou informace o příslušné zeměpisné oblasti následující:
a)
příslušná zeměpisná oblast vymezená v čl. 4 bodu 30 nařízení o kontrolním režimu pro úlovky populací nebo skupiny populací, na které se podle právních předpisů EU vztahuje kvóta a/nebo minimální velikost, nebo
b)
oblast odlovu podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 2065/2001 (31) pro ostatní populace nebo skupinu populací.
14. Hodnota malých množství produktů rybolovu a akvakultury uvedená v čl. 58 odst. 8 nařízení o kontrolním režimu se vztahuje na přímý prodej prováděný rybářským plavidlem na kalendářní den a konečného spotřebitele.
Článek 68
Informace pro spotřebitele
1. Členské státy zajistí, aby na štítku nebo příslušném označení produktů rybolovu a akvakultury nabízených k maloobchodnímu prodeji, včetně dovezených produktů, byly uvedeny informace podle čl. 58 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu týkající se obchodního označení, vědeckého názvu druhu, oblasti odlovu podle článku 5 nařízení (ES) č. 2065/2001 a způsobu produkce.
2. Odchylně od odstavce 1 může být vědecký název druhu sdělen spotřebitelům na maloobchodní úrovni prostřednictvím obchodních informací, například billboardů nebo plakátů.
3. Jestliže byl produkt rybolovu nebo akvakultury dříve zmrazen, na štítku nebo příslušném označení podle odstavce 1 se rovněž uvede slovo „rozmrazeno“. Není-li toto slovo na maloobchodní úrovni uvedeno, má se za to, že produkty rybolovu a akvakultury nebyly dříve zmrazeny a později rozmrazeny.
4. Odchylně od odstavce 3 nemusí být slovo „rozmrazeno“ uvedeno na:
a)
produktech rybolovu a akvakultury dříve zmrazených pro účely ochrany zdraví a bezpečnosti v souladu s přílohou III oddílem VIII nařízení (ES) č. 853/2004 a
b)
produktech rybolovu a akvakultury, které byly rozmrazeny před uzením, solením, vařením, konzervováním, sušením nebo kombinací těchto postupů.
5. Tento článek se nevztahuje na produkty rybolovu a akvakultury spadající pod sazební položky 1604 až 1605 kombinované nomenklatury.
6. Produkty rybolovu a akvakultury a balení opatřené štítkem nebo označené před dnem vstupu tohoto článku v platnost, které nejsou v souladu s čl. 58 odst. 5 písm. g), pokud jde o vědecký název, a písm. h) nařízení o kontrolním režimu a s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, je možné uvádět na trh až do vyčerpání zásob.
KAPITOLA II
Vážení produktů rybolovu
Oddíl 1
Obecná pravidla pro vážení
Článek 69
Oblast působnosti
Aniž jsou dotčeny články 78 až 89 tohoto nařízení, vztahují se ustanovení této kapitoly na vykládky z rybářských plavidel EU prováděné v členském státě a překládky mezi rybářskými plavidly EU prováděné v přístavech nebo v místech, která se nacházejí v blízkosti pobřeží členského státu, a rovněž na vážení produktů rybolovu na palubě rybářských plavidel EU ve vodách EU.
Článek 70
Záznamy o vážení
1. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí zaznamenat vážení provedené v souladu s články 60 a 61 nařízení o kontrolním režimu, přičemž je třeba uvést tyto informace:
a)
třímístné písmenné kódy FAO váženého druhu;
b)
výsledek vážení u každého množství jednotlivého druhu v kilogramech hmotnosti produktu;
c)
vnější identifikační číslo a název rybářského plavidla, ze kterého vážené množství pochází;
d)
úpravu vážených produktů rybolovu;
e)
datum vážení (RRRR-MM-DD).
2. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí uchovávat záznamy podle odstavce 1 po dobu tří let.
Článek 71
Načasování vážení
1. Pokud se produkty rybolovu překládají mezi rybářskými plavidly EU a první vykládka přeložených produktů rybolovu se má uskutečnit v přístavu mimo Evropskou unii, musí se produkty rybolovu zvážit před odvozem z přístavu nebo místa překládky.
2. Pokud se produkty rybolovu váží na palubě rybářského plavidla EU v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a znovu se váží na pevnině po vykládce, použije se údaj o vážení na pevnině pro účely čl. 60 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
3. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu v elektronické podobě podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, může členský stát požadovat, aby velitel rybářského plavidla před vážením předal kopii lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vykládky.
Článek 72
Vážicí systémy
1. Všechny vážicí systémy musí být příslušnými orgány členského státu zkalibrovány a zapečetěny v souladu s vnitrostátními systémy.
2. Fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážicí systém musí uchovávat záznamy o kalibraci.
3. Pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, musí být tento systém opatřen viditelným počítadlem, které zaznamenává celkový součet hmotnosti. Zaznamenává se stav počítadla na počátku vážení a také celkový součet. Veškeré použití systému zaznamenává fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážení do lodního deníku vážení.
Článek 73
Vážení zmrazených produktů rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a zejména články 70 až 74 tohoto nařízení, pokud se váží vyložená množství zmrazených produktů rybolovu, může se hmotnost zmrazených produktů rybolovu vyložených v bednách nebo blocích určit pro každý druh a případně úpravu vynásobením celkového počtu beden nebo bloků průměrnou čistou hmotností bedny nebo bloku vypočítanou podle metodiky stanovené v příloze XVIII.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží produkty rybolovu, vedou pro každou vykládku záznam, v němž jsou uvedeny tyto informace:
a)
jméno a vnější registrační písmena a čísla plavidla, z něhož byly produkty rybolovu vyloženy;
b)
druh a případně úprava vyložených ryb;
c)
velikost partie a vzorku palet podle druhu a případně úpravy v souladu s ustanoveními bodu 1 přílohy XVIII;
d)
hmotnost každé palety ve vzorku a průměrná hmotnost palet;
e)
počet beden nebo bloků na každé paletě ve vzorku;
f)
vlastní hmotnost obalu u jedné bedny, pokud se liší od vlastní hmotnosti obalu stanovené v bodu 4 přílohy XVIII;
g)
průměrná hmotnost prázdné palety v souladu s ustanoveními bodu 3 písm. b) přílohy XVIII;
h)
průměrná hmotnost jedné bedny nebo bloku produktů rybolovu podle druhu a případně úpravy.
Článek 74
Led a voda
1. Před vážením registrovaný odběratel, registrované dražební středisko nebo jiný subjekt či osoba, která zodpovídá za první uvedení produktů rybolovu na trh, zajistí, aby byly produkty rybolovu přiměřeně očištěny od ledu, aniž by to způsobilo jejich zkažení nebo snížení kvality.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro pelagické druhy uvedené v článcích 78 až 89 tohoto nařízení, které se vykládají hromadně za účelem přepravy do místa prvního uvedení na trh, uskladnění nebo zpracování, nesmí odpočet vody a ledu od celkové hmotnosti přesáhnout 2 %. Ve všech případech se procentní podíl pro odpočet vody a ledu zaznamenává na stvrzence o vážení s údajem o hmotnosti. U nepelagických druhů se odpočet vody nebo ledu neprovádí.
Článek 75
Přístup příslušných orgánů
Příslušné orgány musí mít kdykoli úplný přístup k vážicím systémům, záznamům o vážení, písemným prohlášením a do všech prostor, kde se produkty rybolovu skladují nebo zpracovávají.
Článek 76
Plány namátkových kontrol
1. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XIX.
2. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XX. Pokud jsou úlovky váženy na palubě, míra odchylky uvedená v čl. 14 odst. 3 a čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se nepoužije, jestliže je údaj o vážení po vykládce vyšší než odpovídající údaj o vážení na palubě.
3. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout plány namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 a 3 nařízení o kontrolním režimu, nejlépe do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží jediný plán namátkových kontrol zahrnující všechny dotyčné postupy vážení na období tří let. Plán namátkových kontrol se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
4. Jakékoli nové plány namátkových kontrol, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavci 3, nebo jakékoli změny těchto plánů musí být předloženy ke schválení tři měsíce před koncem dotyčného roku.
Článek 77
Kontrolní plány a programy pro vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky
1. Kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI.
2. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout kontrolní programy podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, předloží každý členský stát jediný kontrolní program zahrnující všechny případy přepravy produktů rybolovu, které se mají vážit po přepravě. Tento kontrolní program se předkládá do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Jediný kontrolní program se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
3. Společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII.
4. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout společné kontrolní programy podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, předloží je do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Jakékoli nové kontrolní programy podle odstavce 2 nebo společné kontrolní programy podle odstavce 4, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavcích 2 a 4, nebo jakékoliv změny těchto plánů nebo programů se předkládají tři měsíce před koncem roku, který předchází dni vstupu daného plánu nebo programu v platnost.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro vážení určitých pelagických druhů
Článek 78
Rozsah postupů vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
Pravidla stanovená v tomto oddílu se vztahují na vážení úlovků vyložených v Evropské unii nebo rybářskými plavidly EU ve třetích zemích, a to sleďů obecných (Clupea harengus), makrel obecných (Scomber scombrus) a kranasů (Trachurus spp.) nebo jejich kombinace, ulovených
a)
v případě sleďů obecných v oblastech ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI a VII;
b)
v případě makrel obecných v oblastech ICES IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF;
c)
v případě kranasů v oblastech ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF,
jestliže množství na jednu vykládku přesahuje 10 tun.
Článek 79
Přístavy vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
1. Úlovky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení se váží okamžitě po vykládce. Úlovky těchto druhů však mohou být váženy po přepravě, pokud:
-
u místa určení v členském státě dotyčný členský stát přijal kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI,
-
u místa určení v jiném členském státě dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII,
a pokud byl tento kontrolní program nebo společný kontrolní program schválen Komisí.
2. Každý dotčený členský stát stanoví, v kterých z jeho přístavů se váží druhy uvedené v článku 78 tohoto nařízení, a zajistí, aby se všechny vykládky těchto druhů prováděly v těchto přístavech. Tyto přístavy musí mít:
a)
stanovené doby vykládky a překládky;
b)
stanovená místa vykládky a překládky;
c)
stanovené postupy inspekce a dohledu.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi seznam těchto přístavů a postupů inspekce a dohledu uplatňovaných v těchto přístavech, včetně podmínek pro zaznamenávání a předávání množství každého z těchto druhů při každé vykládce.
4. Jakékoli změny seznamu přístavů a postupů inspekce a dohledu podle odstavce 3 se předávají Komisi nejméně 15 dní před jejich vstupem v platnost.
5. Členské státy zajistí, aby všechny vykládky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení z jejich plavidel mimo Evropskou unii probíhaly v přístavech výslovně vybraných pro účely vážení třetími zeměmi, které ohledně těchto druhů uzavřely dohody s Evropskou unií.
6. Informace uvedené v odstavcích 3 a 4, jakož i seznam přístavů vybraných třetími zeměmi, předá Komise všem dotčeným členským státům.
7. Komise a dotčené členské státy zveřejní seznam přístavů a jeho změny na svých úředních internetových stránkách.
Článek 80
Vplutí do přístavu členského státu
1. Pro účely vážení oznámí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, ve kterém má dojít k vykládce, nejméně čtyři hodiny před vplutím do přístavu vykládky tyto údaje:
a)
přístav, do kterého hodlá vplout, název plavidla a jeho vnější registrační písmena a čísla;
b)
předpokládaný čas připlutí do tohoto přístavu;
c)
množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaná na palubě, vyjádřená v kilogramech živé hmotnosti;
d)
příslušnou zeměpisnou oblast / zeměpisné oblasti, v níž / nichž byl úlovek chycen; tato oblast musí být uvedena jako podoblast a divize nebo subdivize, ve které platí omezení odlovu podle práva Unie.
2. Velitel rybářského plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, zasílá informace uvedené v odstavci 1 v elektronické podobě členskému státu vlajky. Členské státy tyto informace neodkladně předají členskému státu, kde má dojít k vykládce. Elektronické údaje z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu a informace uvedené v odstavci 1 lze zasílat v rámci jediného elektronického přenosu.
3. Členské státy mohou stanovit kratší oznamovací lhůtu, než která je stanovena v odstavci 1. V takovém případě dotyčné členské státy informují Komisi 15 dní před vstupem kratší oznamovací lhůty v platnost. Komise a dotyčné členské státy uvedou tuto informaci na svých internetových stránkách.
Článek 81
Vykládka
Příslušné orgány dotyčného členského státu musí vyžadovat, aby vykládka jakýchkoli úlovků uvedených v článku 78 tohoto nařízení nezačala, dokud není výslovně povolena. Je-li vykládka přerušena, je k jejímu opětovnému zahájení nezbytné povolení.
Článek 82
Lodní deník rybolovu
1. Ihned po připlutí do přístavu a před zahájením vykládky předloží velitel rybářského plavidla, na něž se nevztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, vyplněnou příslušnou stránku nebo stránky lodního deníku rybolovu ke kontrole příslušnému orgánu členského státu v přístavu vykládky.
2. Množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaných na palubě, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, se musí rovnat množstvím zaznamenaným v lodním deníku rybolovu po jejím dokončení.
Článek 83
Zařízení pro vážení čerstvých sleďů obecných, makrel obecných a kranasů provozovaná veřejným subjektem
Aniž jsou dotčena ustanovení článku 72 tohoto nařízení, pokud se využívají zařízení pro vážení provozovaná veřejným subjektem, musí fyzické nebo právnické osoby, jež váží úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, odběrateli vydat stvrzenku o vážení, na které je uvedeno datum a čas vážení a identifikační číslo cisternového vozu. Kopie stvrzenky o vážení se připojí k prodejnímu dokladu nebo k prohlášení o převzetí.
Článek 84
Zařízení pro vážení čerstvých ryb provozovaná soukromým subjektem
1. Kromě ustanovení článku 72 tohoto nařízení podléhá využívání zařízení pro vážení provozovaných soukromým subjektem rovněž požadavkům tohoto článku.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, musí pro každý vážicí systém vést vázaný záznam s číslovanými stránkami. Ten musí být vyplněn ihned po ukončení vážení jednotlivých vykládek, a to nejpozději do 23:59 hodin místního času v den ukončení vážení. V tomto záznamu se uvádí:
a)
jméno a vnější evidenční písmena a čísla plavidla, z něhož byly vyloženy jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení;
b)
jedinečné identifikační číslo cisternového vozu a jeho náklad v případech, kdy byly jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení převezeny před vážením z přístavu vykládky v souladu s článkem 79 tohoto nařízení. Každý náklad cisternového vozu se zváží a zaznamená zvlášť. Celkovou hmotnost všech nákladů cisternového vozu ze stejného plavidla lze však zaznamenat společně, pokud se tyto náklady váží postupně jeden po druhém a bez přerušení;
c)
druh ryb;
d)
hmotnost každé vykládky;
e)
datum a čas zahájení a ukončení vážení.
3. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 72 odst. 3 tohoto nařízení, pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, zaznamenává se veškeré použití systému ve vázaném záznamu o vážení s očíslovanými stránkami.
Článek 85
Vážení zmrazených ryb
Pokud se váží vyložená množství zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů, určí se hmotnost zmrazených ryb vyložených v bednách pro každý druh v souladu s článkem 73 tohoto nařízení.
Článek 86
Uchovávání záznamů o vážení
Všechny záznamy o vážení podle čl. 84 odst. 3 a článku 85 tohoto nařízení a kopie veškerých přepravních dokladů v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu podle v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení se uchovávají po dobu šesti let.
Článek 87
Prodejní doklad a prohlášení o převzetí
Fyzické nebo právnické osoby odpovědné za předkládání prodejních dokladů a prohlášení o převzetí předkládají tato prohlášení týkající se druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení příslušným orgánům dotyčného členského státu na vyžádání.
Článek 88
Křížové kontroly
Do doby zřízení počítačové databáze v souladu s článkem 109 nařízení o kontrolním režimu, provádějí příslušné orgány správní křížové kontroly všech vykládek, přičemž navzájem porovnávají tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, s množstvími zaznamenanými v lodním deníku rybolovu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v lodním deníku rybolovu s množstvími zaznamenanými v prohlášení o vykládce;
c)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v prohlášení o vykládce s množstvími zaznamenanými v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
d)
oblast odlovu zaznamenanou v lodním deníku rybolovu plavidla s údaji systému VMS pro dotyčné plavidlo.
Článek 89
Sledování vážení
1. Vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů vyložených z plavidla se sleduje podle druhů. V případě plavidel, která úlovek čerpají na břeh, se sleduje vážení celého vyloženého úlovku. V případě vykládek zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů se spočítají všechny bedny a sleduje se metodika výpočtu průměrné čisté hmotnosti beden stanovená v příloze XVIII.
2. Kromě údajů uvedených v článku 88 tohoto nařízení se křížově kontrolují ještě tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů uvedená v záznamech o vážení ze zařízení pro vážení provozovaných veřejnými nebo soukromými subjekty a množství jednotlivých druhů zaznamenaná v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v jakýchkoli přepravních dokladech v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu uvedeného v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
jedinečná identifikační čísla cisternových vozů uvedená v záznamu podle čl. 84 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení.
3. Po dokončení vykládky se ověří, že na plavidle nezůstaly žádné ryby.
4. Veškeré sledování podle tohoto článku a článku 107 tohoto nařízení se zdokumentuje. Tato dokumentace se uchovává po dobu šesti let.
KAPITOLA III
Prodejní doklady
Článek 90
Obecná pravidla
1. V prodejním dokladu se uvede počet jedinců podle čl. 64 odst. 1 písm. f) nařízení o kontrolním režimu, pokud se příslušná kvóta spravuje na základě počtu jedinců.
2. Druh úpravy podle čl. 64 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu zahrnuje stav úpravy podle přílohy I.
3. Cena podle čl. 64 odst. 1 písm. l) nařízení o kontrolním režimu se uvádí v měně platné v členském státu, kde se prodej uskutečňuje.
Článek 91
Formáty prodejních dokladů
1. Členské státy určí formát používaný pro elektronické vyplňování a předávání prodejních dokladů uvedených v článku 63 nařízení o kontrolním režimu.
2. Informace uvedené v této kapitole se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
3. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
4. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
5. Údaje podle přílohy XII, jež musí registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby schválené členskými státy zaznamenávat do svých prodejních dokladů v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
6. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
7. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
8. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 7 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
9. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 7 a 8 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
10. Formát prodejních dokladů, na něž se nevztahuje elektronické vyplňování a předávání, určí členské státy. Tyto prodejní doklady musí obsahovat alespoň informace uvedené v čl. 64 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA V
DOHLED
KAPITOLA I
Zprávy o dohledu
Článek 92
Informace, které mají být uvedeny ve zprávě o dohledu
1. Zprávy o dohledu podle čl. 71 odst. 3 a 4 nařízení o kontrolním režimu se vypracují v souladu s přílohou XXIII tohoto nařízení.
2. Členské státy vloží údaje obsažené ve svých zprávách o dohledu do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V této databázi musí být zaznamenány alespoň informace uvedené v příloze XXIII. Do databáze se kromě toho rovněž mohou vložit naskenované zprávy o dohledu vypracované v papírové podobě.
3. Údaje z těchto zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
4. Po obdržení zprávy o dohledu podle odstavce 1 členský stát vlajky co nejdříve zahájí vyšetřování činností svých rybářských plavidel, na která se zpráva o dohledu vztahuje.
5. Ustanovení odstavce 1 se použijí, aniž jsou dotčena pravidla přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou je Evropská unie.
KAPITOLA II
Kontrolní pozorovatelé
Článek 93
Obecná pravidla ohledně kontrolních pozorovatelů
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo sjednaná s třetí zemí, rybářská plavidla EU určená pro uplatnění pozorovatelského kontrolního programu musí mít na palubě alespoň jednoho kontrolního pozorovatele po dobu stanovenou tímto programem.
2. Členské státy určí kontrolní pozorovatele a zajistí, aby byli schopni plnit své úkoly. Členské státy zejména zajistí rozmístění kontrolních pozorovatelů na dotyčná rybářská plavidla EU a jejich následné stažení z těchto plavidel.
3. Kontrolní pozorovatelé nesmí vykonávat jiné úkoly, než které jsou stanoveny v článku 73 nařízení o kontrolním režimu a v článku 95 tohoto nařízení, vyjma jiných úkolů, jež mají být prováděny v souladu s pozorovatelským kontrolním programem EU nebo jako součást pozorovatelského programu probíhajícího v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu nebo stanoveného v rámci dvoustranné dohody s třetí zemí.
4. Příslušné orgány zajistí, aby kontrolní pozorovatelé měli pro účely své mise komunikační prostředky nezávislé na komunikačním systému rybářského plavidla.
5. Těmito pravidly nejsou dotčeny pravomoci velitele rybářského plavidla jako jediné osoby odpovědné za činnosti plavidla.
Článek 94
Nezávislost kontrolních pozorovatelů
Aby byli nezávislí na majiteli, provozovateli i veliteli rybářského plavidla EU a jakémkoli členu posádky, jak stanoví čl. 73 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, nesmí být kontrolní pozorovatelé:
-
příbuzným ani zaměstnancem velitele rybářského plavidla EU nebo jakéhokoli člena posádky, zástupce velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni,
-
zaměstnancem společnosti kontrolované velitelem nebo jakýmkoli členem posádky, zástupcem velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni.
Článek 95
Povinnosti kontrolních pozorovatelů
1. Kontrolní pozorovatelé ověřují příslušné doklady a zaznamenávají rybolovné činnosti rybářského plavidla EU, na které jsou přiděleni, podle seznamu v příloze XXV.
2. Kontrolní pozorovatelé na palubě dotyčného rybářského plavidla EU v případě potřeby seznámí úředníky, kteří se chystají přistoupit k inspekci rybářského plavidla, se situací poté, co vstoupí na palubu. Pokud to prostory na palubě rybářského plavidla EU dovolují, uskuteční se případně seznámení se situací na uzavřeném setkání.
3. Kontrolní pozorovatelé vypracují zprávu uvedenou v čl. 73 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu za použití formátu stanoveného v příloze XXVI. Tuto zprávu předají bez prodlení a v každém případě do 30 dnů po dokončení svého pověření svým orgánům a příslušným orgánům členského státu vlajky. Jejich příslušné orgány zprávu na požádání poskytnou pobřežnímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému. Kopie zpráv poskytnuté ostatním členským státům nesmí obsahovat údaje o místech, kde byly úlovky získány, pokud jde o počáteční a konečnou polohu každé rybolovné činnosti, ale mohou zahrnovat denní úhrny úlovku v ekvivalentu živé hmotnosti vyjádřené v kilogramech v členění podle jednotlivých druhů a divizí ICES, případně jiných oblastí.
Článek 96
Pilotní projekty
Unie může poskytnout finanční pomoc na provádění pilotních projektů zahrnujících rozmístění kontrolních pozorovatelů v souladu s čl. 8 písm. a) bodem iii) nařízení (ES) č. 861/2006.
HLAVA VI
INSPEKCE
KAPITOLA I
Provádění inspekcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 97
Úředníci oprávnění provádět inspekce na moři nebo na pevnině
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekcí podle článku 74 nařízení o kontrolním režimu musí být oprávněni příslušnými orgány členských států. Za tímto účelem poskytnou členské státy svým úředníkům služební průkaz s uvedením jejich totožnosti a funkce, kterou zastávají. Každý úředník ve službě nosí tento služební průkaz a předkládá jej při nejbližší příležitosti během inspekce.
2. Členské státy přenesou na své úředníky dostatečné pravomoci nezbytné pro plnění jejich úkolů v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva v souladu s tímto nařízením a k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky.
Článek 98
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, přijmou příslušné orgány členských států za použití všech dostupných informací přístup založený na posouzení míry rizika pro výběr cílů inspekce. V souladu s tímto přístupem provádějí úředníci inspekce v souladu s pravidly stanovenými v této kapitole.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, koordinují členské státy své činnosti v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva. Za tímto účelem přijmou a provádějí národní kontrolní akční programy podle článku 46 nařízení o kontrolním režimu a společné kontrolní programy podle článku 94 nařízení o kontrolním režimu, které zahrnují činnosti na moři i na pevnině nezbytné k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Podle strategie kontroly a vymáhání práva založené na posouzení míry rizika provádí každý členský stát objektivním způsobem nezbytné inspekční činnosti s cílem zabránit uchovávání na plavidle, překládce, vykládce, přemísťování do klecí a na farmy, zpracování, přepravě, skladování, uvádění na trh a prodeji produktů rybolovu pocházejících z činností, které nejsou v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Inspekce se provádějí tak, aby v nejvyšší míře zabránily jakémukoli negativnímu dopadu na hygienu a kvalitu kontrolovaných produktů rybolovu.
5. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní informační systémy související s rybolovem umožňovaly podle potřeby přímou elektronickou výměnu informací o inspekcích státu daného přístavu mezi jednotlivými systémy navzájem, s ostatními členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným v souladu s článkem 111 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 99
Povinnosti úředníků ve fázi před inspekcí
Ve fázi před inspekcí úředníci pokud možno shromažďují veškeré příslušné informace, včetně:
a)
licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu;
b)
informací ze systému sledování plavidel týkajících se aktuálního rybářského výjezdu;
c)
údajů z leteckého dohledu a jiných pozorování;
d)
záznamů z předchozích inspekcí a informací o dotyčném rybářském plavidle EU dostupných v zabezpečené části internetových stránek členského státu vlajky.
Článek 100
Povinnosti úředníků oprávněných provádět inspekce
1. Úředníci oprávnění provádět inspekce ověřují a zaznamenávají odpovídající položky vymezené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII. Za tímto účelem mohou pořizovat fotografie, videozáznamy a zvukové záznamy v souladu s vnitrostátním právem a případně odebírat vzorky.
2. Úředníci nesmí zasahovat do práva každého provozovatele komunikovat během inspekční činnosti s příslušnými orgány státu vlajky.
3. Úředníci zohlední všechny informace poskytnuté podle čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení kontrolním pozorovatelem na palubě rybářského plavidla, jehož inspekci mají provést.
4. Po skončení inspekce úředníci podle potřeby vyslechnou provozovatele ohledně rybářských předpisů relevantních pro stávající okolnosti.
5. Pokud nebyly zjištěny žádné důkazy o očividném porušení předpisů, úředníci rybářské plavidlo nebo kontrolované prostory po ukončení inspekce co nejdříve opustí.
Článek 101
Povinnosti členských států, Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu
1. Příslušné orgány členských států a případně Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu zajistí, aby jejich úředníci prováděli inspekce profesionálně a na vysoké úrovni a zároveň se chovali zdvořile a citlivě.
2. Příslušné orgány každého členského státu stanoví postupy, které zajistí, aby případné stížnosti provozovatelů ohledně průběhu inspekcí prováděných jejich úředníky byly spravedlivě a důkladně prošetřeny v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pobřežní členské státy mohou, s výhradou vhodných ujednání s členským státem vlajky rybářského plavidla, vyzvat úředníky příslušných orgánů tohoto členského státu k účasti na inspekcích rybářských plavidel tohoto členského státu, dokud tato plavidla působí ve vodách daného pobřežního členského státu nebo provádějí vykládku v jeho přístavech.
Oddíl 2
Inspekce na moři
Článek 102
Obecná ustanovení ohledně inspekcí na moři
1. Každé plavidlo používané ke kontrolním účelům včetně dohledu musí mít viditelným způsobem vyvěšený praporek nebo symbol znázorněný v příloze XXVIII.
2. Naloďovací člun, který slouží k usnadnění převozu úředníků provádějících inspekce, musí mít vyvěšenu podobnou vlajku nebo praporek o velikosti přiměřené rozměrům naloďovacího člunu, čímž oznamuje, že se podílí na plnění úkolů v rámci inspekce rybolovu.
3. Osoby odpovědné za inspekční plavidla řádně dodržují námořní pravidla a manévrují v bezpečné vzdálenosti od rybářského plavidla v souladu s mezinárodními pravidly pro předcházení srážkám na moři.
Článek 103
Naloďování na rybářská plavidla na moři
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekce zajistí, že nebudou přijata žádná opatření, která mohou ohrozit bezpečnost rybářského plavidla a jeho posádky.
2. Úředníci nevyžadují po veliteli rybářského plavidla, na které se naloďují nebo z něhož se vyloďují, aby zastavil nebo manévroval během rybolovu nebo přerušil shazování či vytahování lovného zařízení. Aby však bylo umožněno bezpečné nalodění nebo vylodění, mohou úředníci požadovat přerušení nebo pozdržení shazování lovného zařízení, dokud se nenalodí na rybářské plavidlo nebo nevylodí. V případě naloďování toto zpoždění nesmí překročit 30 minut po nalodění úředníků na rybářské plavidlo, pokud nebylo zjištěno porušení předpisů. Toto ustanovení se nedotýká možnosti úředníků vyžadovat, aby lovné zařízení bylo vytaženo za účelem inspekce.
Článek 104
Činnosti na palubě plavidla
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny odpovídající položky uvedené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
2. Úředníci mohou po veliteli požadovat vytažení lovného zařízení za účelem inspekce.
3. Inspekční týmy jsou obvykle tvořeny dvěma úředníky. V případě potřeby mohou inspekční týmy doplnit další úředníci.
4. Inspekce může trvat nejvýše čtyři hodiny nebo až do vytažení a kontroly sítě a úlovku, vyžaduje-li to dobu delší než čtyři hodiny. To neplatí v případě, že je zjištěno očividné porušení předpisů nebo pokud úředníci potřebují další informace.
5. V případě zjištění očividného porušení předpisů mohou být na kteroukoli část lovného zařízení nebo rybářského plavidla, včetně kontejnerů s produkty rybolovu a prostoru/prostorů, ve kterých mohou být uloženy, připevněny identifikační značky a pečeti a úředník nebo úředníci mohou zůstat na palubě po dobu nezbytnou k dokončení příslušných opatření k zabezpečení a zachování trvalosti veškerých důkazů o očividném porušení předpisů.
Oddíl 3
Inspekce v přístavu
Článek 105
Příprava inspekce
1. Aniž jsou dotčeny standardy vymezené ve zvláštních kontrolních a inspekčních programech a v článku 9 nařízení (ES) č. 1005/2008, provádí se inspekce rybářského plavidla v přístavu nebo při vykládce v těchto případech:
a)
běžně za použití metodiky namátkových kontrol založené na posouzení míry rizika; nebo
b)
pokud existuje podezření na porušení pravidel společné rybářské politiky.
2. V případech uvedených v odst. 1 písm. b) a aniž je dotčena poslední věta čl. 106 odst. 2 tohoto nařízení, příslušné orgány členských států zajistí, aby rybářské plavidlo, které má být podrobeno inspekci v přístavu, při připlutí očekávali jejich úředníci.
3. Odstavec 1 nevylučuje možnost členských států provádět namátkové inspekce.
Článek 106
Inspekce v přístavu
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. Úředníci náležitě zohlední zvláštní požadavky, které se vztahují na kontrolované rybářské plavidlo, zejména příslušná ustanovení víceletých plánů.
2. Při provádění inspekce vykládky úředníci sledují celý postup vykládky od začátku až do konce příslušné činnosti. Křížová kontrola se provádí vzájemným porovnáním množství jednotlivých druhů zaznamenaných v předchozím oznámení o připlutí za účelem vykládky produktů rybolovu, množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku rybolovu a množství jednotlivých druhů vyložených nebo přeložených, podle toho, co přichází v úvahu. Toto ustanovení nevylučuje možnost provedení inspekce po zahájení vykládky.
3. Členské státy zajistí účinnou inspekci a kontrolu prostor používaných v souvislosti s rybolovnými činnostmi a následným zpracováním produktů rybolovu.
Článek 107
Inspekce vykládek určitých pelagických druhů
U vykládky sleďů obecných, makrel obecných a kranasů podle hlavy IV kapitoly II oddílu 2 tohoto nařízení příslušné orgány členského státu zajistí, aby bylo zkontrolováno nejméně 15 % množství těchto vyložených ryb a nejméně 10 % vykládek těchto ryb.
Oddíl 4
Inspekce přepravy
Článek 108
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, mohou inspekce přepravy probíhat kdekoli a kdykoli od vykládky až do okamžiku, kdy produkty rybolovu dorazí na místo prodeje nebo zpracování. Při vykonávání inspekcí se přijmou nezbytná opatření, aby se u kontrolovaných produktů rybolovu zajistilo zachování chladicího řetězce.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech a vnitrostátních kontrolních programech nebo zvláštních kontrolních a inspekčních programech, inspekce přepravy pokud možno zahrnují fyzickou kontrolu přepravovaných produktů.
3. Fyzická kontrola přepravovaných produktů rybolovu zahrnuje odběr vzorků, které představují reprezentativní zastoupení jednotlivých částí přepravované partie nebo partií.
4. Při provádění inspekce přepravy úředníci ověří a zaznamenají všechny položky uvedené v čl. 68 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu a všechny příslušné položky v modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. To zahrnuje ověření, že přepravovaná množství produktů rybolovu odpovídají údajům zapsaným v přepravním dokladu.
Článek 109
Zapečetěná přepravní vozidla
1. Jsou-li vozidlo nebo kontejner zapečetěny, aby se zabránilo manipulaci s nákladem, příslušné orgány členských států zajistí, aby byla na přepravním dokladu uvedena pořadová čísla pečetí. Úředníci zkontrolují, že pečeti jsou neporušené a že pořadová čísla odpovídají údajům v přepravním dokladu.
2. V případě odstranění pečetí, aby se usnadnila kontrola nákladu předtím, než náklad dorazí na konečné místo určení, nahradí úředníci původní pečeť novou pečetí, přičemž v přepravním dokladu zaznamenají její údaje a důvody pro odstranění původní pečeti.
Oddíl 5
Inspekce trhu
Článek 110
Obecné zásady
Při návštěvě chladíren, velkoobchodních a maloobchodních trhů, restaurací nebo jiných prostor, kde se ryby po vykládce skladují a/nebo prodávají, úředníci ověřují a zaznamenávají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
Článek 111
Další metody a technologie
Kromě položek uvedených v příloze XXVII mohou členské státy využít dostupné metody a technologie pro identifikaci a ověřování produktů rybolovu, jejich zdroje nebo původu a dodavatelů a plavidel provádějících odlov nebo produkčních jednotek.
Článek 112
Kontrola produktů rybolovu stažených z trhu
Úředníci ověřují, že produkty rybolovu stažené z prodeje v souladu s článkem 17 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (32) jsou likvidovány v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 2493/2001 (33).
KAPITOLA II
Povinnosti provozovatelů
Článek 113
Všeobecné povinnosti provozovatelů
1. Všichni provozovatelé působící pod jurisdikcí členského státu mohou být podrobeni inspekci týkající se jejich povinností podle pravidel společné rybářské politiky.
2. Všichni provozovatelé, kteří jsou podrobeni kontrole:
a)
usnadňují činnost úředníků a poskytují jim na požádání nezbytné informace a doklady (včetně pokud možno jejich kopií, nebo přístupu k příslušným databázím) ohledně rybolovných činností vyplněné a uchovávané v požadované elektronické či papírové podobě v souladu s pravidly společné rybářské politiky;
b)
usnadňují přístup do všech částí plavidel, prostor a jakýchkoli přepravních prostředků včetně letadel a vznášedel používaných ve spojení s rybolovnými a zpracovatelskými činnostmi nebo s nimi souvisejících;
c)
zajišťují v každém okamžiku bezpečnost úředníků a aktivně napomáhají úředníkům při výkonu jejich inspekčních povinností a spolupracují s nimi;
d)
nebrání úředníkům v provádění inspekce, nezastrašují je ani do jejich činnosti nezasahují a zamezují kterékoli jiné osobě v bránění úředníkům v provádění inspekce, v jejich zastrašování a zasahování do jejich činnosti;
e)
poskytují pokud možno prostory, kde mohou být úředníci nerušeně informováni kontrolním pozorovatelem o situaci, jak je uvedeno v čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 114
Povinnosti velitele během inspekcí
1. Velitel rybářského plavidla, které je podrobeno inspekci, nebo jeho zástupce:
a)
usnadní bezpečné a účelné nalodění úředníků v souladu s námořními pravidly, když je vydán příslušný signál v mezinárodním signálním kódu nebo když plavidlo nebo vrtulník s úředníkem prostřednictvím rádiové komunikace oznámí záměr provést jeho nalodění;
b)
poskytne naloďovací žebřík splňující požadavky přílohy XXIX k usnadnění bezpečného a pohodlného přístupu na jakékoli plavidlo, kde je nezbytné vylézt do výše 1,5 metru nebo více;
c)
usnadní úředníkům plnění jejich inspekčních povinností, přičemž poskytuje pomoc v požadovaném a přiměřeném rozsahu;
d)
umožní úředníku/úředníkům spojit se s orgány státu vlajky, pobřežního státu a státu provádějícího inspekci;
e)
upozorní úředníky na konkrétní bezpečnostní rizika na palubě rybářských plavidel;
f)
poskytne úředníkům přístup do všech prostor plavidla, ke všem zpracovaným nebo nezpracovaným úlovkům, všem lovným zařízením a všem relevantním informacím a dokladům;
g)
usnadní bezpečné vylodění úředníků po ukončení inspekce.
2. Po velitelích rybářských plavidel se nesmí požadovat, aby sdělovali obchodně citlivé informace prostřednictvím volně přístupných rádiových kanálů.
KAPITOLA III
Inspekční zpráva
Článek 115
Společná pravidla ohledně inspekčních zpráv
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, musí inspekční zprávy podle článku 76 nařízení o kontrolním režimu obsahovat příslušné informace uvedené v odpovídajícím modulu stanoveném v příloze XXVII. Zprávy úředníci sepisují během inspekce nebo co nejdříve po jejím ukončení.
2. Pokud je v průběhu inspekce zjištěno očividné porušení předpisů, začlení se do inspekční zprávy příslušné právní a faktické prvky spolu s dalšími informacemi, které se daného porušení týkají. Je-li v průběhu inspekce zjištěno několik porušení, zaznamenají se do inspekční zprávy příslušné prvky každého porušení.
3. Úředníci sdělí svá zjištění fyzické osobě odpovědné za rybářské plavidlo, vozidlo, letadlo, vznášedlo nebo prostory, které jsou předmětem inspekce, (provozovateli) na konci inspekce. Provozovatel má možnost vyjádřit se k inspekci a jejím výsledkům. Připomínky provozovatele se zaznamenají do inspekční zprávy. Pokud úředníci nemluví stejným jazykem jako kontrolovaný provozovatel, přijmou vhodná opatření, která zajistí, aby byla jejich zjištění pochopitelná.
4. Pokud o to požádá, musí mít provozovatel právo kontaktovat svého zástupce nebo příslušné orgány svého státu vlajky, jestliže se vyskytnou závažné problémy týkající se porozumění výsledkům inspekce a výsledné zprávě.
5. Formát pro elektronický přenos informací podle čl. 76 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se stanoví po konzultaci mezi členskými státy a Komisí.
Článek 116
Vyplňování inspekčních zpráv
1. Je-li inspekční zpráva vypracována ručně v papírovém formátu, musí být čitelná, nesmazatelná a zřetelně zapsaná. Žádný záznam ve zprávě nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li v ručně vypracované zprávě k chybě, nesprávný záznam se úhledně přeškrtne a dotyčný úředník jej potvrdí parafováním.
2. Úředník odpovědný za provedení inspekce zprávu podepíše. Provozovatel je vyzván, aby podepsal zprávu. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, podpis provozovatele představuje potvrzení zprávy, avšak nepovažuje se za souhlas s jejím obsahem.
3. Inspekční zprávy podle článku 115 tohoto nařízení mohou úředníci vypracovávat elektronickými prostředky.
Článek 117
Kopie inspekční zprávy
Kopie inspekční zprávy podle článku 116 tohoto nařízení se zašle provozovateli nejpozději 15 pracovních dnů po ukončení inspekce a v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, který má svrchovanost nebo jurisdikci v místě inspekce. Je-li zjištěno porušení předpisů, podléhá zveřejnění zprávy zákonům o zveřejňování informací v dotyčném členském státě.
KAPITOLA IV
Elektronická databáze
Článek 118
Elektronická databáze
1. Členské státy zahrnou do svých národních kontrolních programů postupy, které se týkají zaznamenávání inspekčních zpráv v papírové nebo elektronické podobě jejich úředníky. Členské státy vloží tyto zprávy do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V elektronické databázi musí být obsaženy alespoň informace zaznamenané v souladu s čl. 115 odst. 1 tohoto nařízení a uvedené jako povinné v příloze XXVII. Do databáze se rovněž vloží naskenované inspekční zprávy vypracované v papírové podobě.
2. Databáze musí být přístupná Komisi a subjektu jí určenému v souladu s postupy uvedenými v článcích 114, 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu. Příslušné údaje v databázi musí být rovněž přístupné jiným členským státům v souvislosti s plánem společného nasazení.
3. Údaje z těchto inspekčních zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
KAPITOLA V
Inspektoři Unie
Článek 119
Nahlášení inspektorů Unie
1. Členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu oznámí Komisi elektronicky do tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost jména svých úředníků, kteří mají být zapsáni do seznamu inspektorů Unie podle článku 79 nařízení o kontrolním režimu.
2. Úředníci, kteří mají být zapsáni do seznamu:
a)
mají rozsáhlé zkušenosti v oblasti kontroly a inspekce rybolovu;
b)
mají hluboké znalosti právních předpisů Evropské unie týkajících se rybolovu;
c)
mají důkladnou znalost jednoho z úředních jazyků Evropské unie a dostatečnou znalost druhého;
d)
jsou fyzicky schopni plnit své úkoly;
e)
absolvovali případně nezbytnou odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti na moři.
Článek 120
Seznam inspektorů Unie
1. Na základě oznámení od členských států a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu přijme Komise šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam inspektorů Unie.
2. Po sestavení počátečního seznamu členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu do října každého roku oznámí Komisi jakékoli změny, které by chtěly provést v seznamu pro následující kalendářní rok. Komise do 31. prosince každého roku odpovídajícím způsobem seznam změní.
3. Seznam a jeho změny se zveřejní na úředních internetových stránkách Evropské agentury pro kontrolu rybolovu.
Článek 121
Sdělení inspektorů Unie regionálním organizacím pro řízení rybolovu
Subjekt určený Komisí sdělí sekretariátu regionální organizace pro řízení rybolovu seznam inspektorů Unie, kteří provedou inspekce v rámci této organizace.
Článek 122
Pravomoci a povinnosti inspektorů Unie
1. Při plnění svých úkolů inspektoři Unie dodržují právo Evropské unie a v nezbytném rozsahu také vnitrostátní právo členského státu, v němž inspekce probíhá, nebo - pokud se inspekce provádí mimo vody EU - členského státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a příslušná mezinárodní pravidla.
2. Inspektoři Unie předloží služební průkaz, který uvádí jejich totožnost a funkci, ve které pracují. Pro tento účel jsou vybaveni průkazem vydaným Komisí nebo Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu s uvedením jejich totožnosti a funkce.
3. Členské státy usnadňují plnění povinností inspektorů Unie a poskytují jim pomoc, kterou potřebují pro plnění svých úkolů.
4. Příslušné orgány členských států mohou inspektorům Unie povolit, aby pomáhali vnitrostátním inspektorům při výkonu jejich povinností.
5. Články 113 a 114 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
Článek 123
Zprávy
1. Denní souhrn svých inspekčních činností s uvedením jména a identifikačního čísla každého kontrolovaného rybářského plavidla nebo člunu a typu provedené inspekce předloží inspektoři Unie příslušným orgánům členského státu, v jehož vodách se inspekce uskutečnila, nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - členskému státu vlajky rybářského plavidla EU podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
2. Pokud inspektoři Unie zjistí v průběhu inspekce porušení předpisů, bez prodlení předloží souhrnnou inspekční zprávu příslušným orgánům pobřežního členského státu nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu. V této souhrnné inspekční zprávě se uvede alespoň datum a místo inspekce, identifikace inspekční platformy, identifikace kontrolovaného cíle a druh zjištěného porušení předpisů.
3. Inspektoři Unie předloží kopii celkové inspekční zprávy se záznamem příslušných položek do odpovídajícího inspekčního modulu inspekční zprávy v příloze XXVII příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla nebo člunu podrobeného inspekci a členského státu, v jehož vodách inspekce proběhla, do sedmi dnů od data inspekce. Pokud inspektoři Unie zjistili porušení předpisů, kopie celkové inspekční zprávy se zašle také Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
4. Denní zprávy a inspekční zprávy uvedené v tomto článku se na žádost předávají Komisi.
Článek 124
Následná opatření vyplývající ze zpráv
1. Členské státy na základě zpráv předložených inspektory Unie v souladu s článkem 123 tohoto nařízení přijímají opatření stejným způsobem jako na základě zpráv od svých vlastních úředníků.
2. Členský stát, který jmenoval inspektora Unie či případně Komise nebo Evropská agentura pro kontrolu rybolovu spolupracuje s členským státem, který přijímá opatření na základě zprávy předložené inspektorem Unie, s cílem usnadnit soudní a správní řízení.
3. Inspektor Unie na žádost poskytne svou pomoc a důkazy v řízení pro porušení právních předpisů zahájeném kterýmkoli členským státem.
HLAVA VII
VYMÁHÁNÍ
BODOVÝ SYSTÉM PRO ZÁVAŽNÁ PORUŠENÍ PŘEDPISŮ
Článek 125
Zřízení a provozování bodového systému pro závažná porušení předpisů
Každý členský stát určí příslušné vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za:
a)
zřízení systému pro přidělování sankčních bodů za závažná porušení předpisů, jak je uvedeno v čl. 92 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
b)
přidělování příslušného počtu bodů držiteli licence k rybolovu;
c)
převod přidělených bodů jakémukoli budoucímu držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo, je-li toto plavidlo prodáno, převedeno nebo změní-li jiným způsobem majitele, a
d)
vedení příslušných záznamů o bodech přidělených nebo převedených držiteli každé licence k rybolovu.
Článek 126
Přidělování sankčních bodů
1. Počet sankčních bodů za závažná porušení předpisů přiděluje v souladu s přílohou XXX držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo příslušný orgán členského státu vlajky.
2. Jsou-li během jedné inspekce zjištěna dvě či více závažných porušení předpisů u téže fyzické nebo právnické osoby, která je držitelem licence, přidělí se držiteli licence k rybolovu uvedenému v odstavci 1 za každé dotyčné závažné porušení předpisů body až do maximální výše 12 bodů.
3. Držitel licence k rybolovu musí být vyrozuměn, že mu byly body přiděleny.
4. Body se držiteli licence přidělují v den stanovený v rozhodnutí o jejich přidělení. Členské státy zajistí, aby použití vnitrostátních pravidel týkajících se odkladného účinku přezkumného řízení nečinilo bodový systém neúčinným.
5. Pokud je závažné porušení zjištěno v jiném členském státu než v členském státu vlajky, přidělí příslušné orgány členského státu vlajky uvedené v článku 125 tohoto nařízení body po oznámení podle čl. 89 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 127
Oznámení rozhodnutí
Pokud orgán určený v souladu s článkem 125 tohoto nařízení neodpovídá jedinému orgánu uvedenému v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, musí být jediný orgán informován o všech rozhodnutích přijatých podle této hlavy.
Článek 128
Převod vlastnictví
V případě, že je rybářské plavidlo nabídnuto k prodeji nebo k jinému druhu převodu vlastnictví, informuje držitel licence k rybolovu možného budoucího držitele licence o počtu bodů, které má stále přiděleny, prostřednictvím ověřené kopie obdržené od příslušných orgánů.
Článek 129
Pozastavení a trvalé odnětí licence k rybolovu
1. Při nashromáždění 18, 36, 54 nebo 72 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k prvnímu, druhému, třetímu a čtvrtému pozastavení licence k rybolovu na příslušná období podle čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
2. Nashromážděním 90 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k trvalému odnětí licence k rybolovu.
Článek 130
Následná opatření vyplývající z pozastavení a trvalého odnětí licence k rybolovu
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, příslušné orgány členského státu vlajky neprodleně informují držitele licence, že jeho licence k rybolovu byla pozastavena nebo trvale odňata.
2. Po obdržení informace uvedené v odstavci 1 držitel licence k rybolovu zajistí, aby rybolovná činnost dotyčného rybářského plavidla okamžitě skončila. Zajistí, aby plavidlo okamžitě pokračovalo do svého domovského přístavu nebo přístavu určeného příslušnými orgány členského státu vlajky. Během plavby musí být lovná zařízení přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení o kontrolním režimu. Držitel licence k rybolovu zajistí, aby se s případným úlovkem na palubě rybářského plavidla naložilo v souladu s pokyny příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 131
Vyřazení licencí k rybolovu z příslušných seznamů
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s čl. 129 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, označí se rybářské plavidlo, na něž se pozastavená nebo trvale odňatá licence k rybolovu vztahuje, ve vnitrostátním rejstříku uvedeném v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002 jako plavidlo bez licence k rybolovu. Toto rybářské plavidlo se rovněž tímto způsobem označí v rejstříku rybářského loďstva EU uvedeného v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
2. Trvalým odnětím licence k rybolovu v souladu s čl. 129 odst. 2 tohoto nařízení nejsou dotčeny referenční úrovně členského státu, který licenci vydal, podle článku 12 nařízení (ES) č. 2371/2002.
3. Příslušné orgány členských států neprodleně zaktualizují seznam uvedený v čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení o kontrolním režimu s uvedením všech přidělených sankčních bodů a výsledných pozastavení a trvalých odnětí licencí k rybolovu včetně dat, od kterých pozastavení či odnětí platí, a jejich trvání.
Článek 132
Protiprávní rybolov během doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu
1. Pokud rybářské plavidlo, jehož licence k rybolovu je pozastavena nebo byla trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, provádí rybolovné činnosti v průběhu doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu, přijmou příslušné orgány okamžitá donucovací opatření v souladu s článkem 91 nařízení o kontrolním režimu.
2. Rybářské plavidlo uvedené v odstavci 1 může být případně zařazeno do seznamu EU plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle článku 27 nařízení (ES) č. 1005/2008.
Článek 133
Vymazání sankčních bodů
1. Jestliže byla licence k rybolovu pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, sankční body, na jejichž základě byla licence k rybolovu pozastavena, se nevymažou. Pro účely článku 129 tohoto nařízení se všechny nové body přidělené držiteli licence k rybolovu přidají ke stávajícím bodům.
2. Pokud byly body vymazány v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu, má se pro účely použití čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za to, že licence k rybolovu nebyla držiteli pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení.
3. Dva body se vymažou za předpokladu, že celkový počet bodů přidělených držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo překročí dva, jestliže:
a)
rybářské plavidlo použité při spáchání porušení předpisů, za něž byly body přiděleny, poté používá systém sledování plavidel nebo poté elektronicky zaznamenává a předává údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, přestože se na ně podle práva tyto technologie nevztahují; nebo
b)
držitel licence k rybolovu se po přidělení bodů dobrovolně zapojí do vědecké kampaně ke zlepšení selektivity rybolovných zařízení; nebo
c)
držitel licence k rybolovu je členem organizace producentů a držitel licence k rybolovu přijme plán rybolovu přijatý organizací producentů v roce následujícím po přidělení bodů a zahrnující snížení rybolovných práv pro tohoto držitele licence k rybolovu o 10 %; nebo
d)
držitel licence k rybolovu se zapojí do rybolovu, na který se vztahuje režim udělování ekoznačky, který slouží k osvědčování a propagaci značek pro produkty z řádně spravovaných mořských rybolovných úlovků a zaměřuje se na otázky spojené s udržitelným využíváním rybolovných zdrojů.
Za každé tříleté období od data posledního závažného porušení předpisů může držitel licence k rybolovu pouze jedenkrát využít jedné z možností v písmenech a), b), c) nebo d) a snížit počet přidělených bodů za předpokladu, že toto snížení nepovede k vymazání všech bodů v licenci k rybolovu.
4. Jestliže byly body vymazány v souladu s odstavcem 3, musí být držitel licence k rybolovu o tomto výmazu informován. Držitel licence k rybolovu musí být rovněž informován o zbývajícím počtu bodů.
Článek 134
Bodový systém pro velitele rybářských plavidel
Šest měsíců ode dne, od kterého se použije tato hlava, členské státy informují Komisi o vnitrostátních bodových systémech pro velitele uvedených v čl. 92 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA VIII
OPATŘENÍ PRO ZAJIŠTĚNÍ SOULADU ČLENSKÝCH STÁTŮ S CÍLI SPOLEČNÉ RYBÁŘSKÉ POLITIKY
KAPITOLA I
Pozastavení a zrušení finanční pomoci unie
Článek 135
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„platbou“ jakýkoli finanční příspěvek, který má být Komisí vyplacen v návaznosti na žádost o platbu předloženou členským státem v průběhu nebo na konci provádění operačního programu v rámci nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo projektu podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006;
2)
„přerušením“ přerušení běhu lhůty splatnosti;
3)
„pozastavením“ pozastavení plateb na základě zvláštních žádostí o platbu, jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„zrušením“ zrušení celého pozastaveného příspěvku Unie na operační program podle nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo na konkrétní projekt, na který se vztahuje čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006, nebo jeho části.
Článek 136
Přerušení lhůty splatnosti
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (34) může přerušit lhůtu splatnosti na dobu nejvýše šesti měsíců, pokud:
a)
existují zjištění o nedodržení pravidel společné rybářské politiky; nebo
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží zjištění, které ji upozorní na skutečnost, že existují nedostatky v kontrolním systému členského státu a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky.
2. Dotyčný členský stát je podle čl. 103 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu písemně vyrozuměn o důvodech pro přerušení lhůty splatnosti. Je požádán, aby do jednoho měsíce od obdržení uvedeného dopisu sdělil Komisi přijatá nápravná opatření a/nebo informace týkající se finanční pomoci poskytnuté na činnosti související s rybolovem, který je předmětem porušení předpisů, jak je stanoveno v příloze XXXI tohoto nařízení.
3. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v odstavci 2 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise zaslat upomínku povolující dodatečnou lhůtu v trvání nejvýše 15 dnů.
4. Přerušení lhůty splatnosti se ukončí, pokud členský stát ve své odpovědi prokáže, že přijal nápravná opatření k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky nebo že zjištění naznačující, že existují nedostatky v jeho kontrolním systému a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky, byla nepodložená.
Článek 137
Pozastavení plateb
1. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v článku 136 tohoto nařízení nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí pozastavit veškeré platby nebo část plateb finanční pomoci z Evropské unie danému členskému státu (dále jen „rozhodnutí o pozastavení“), jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. V rozhodnutí o pozastavení plateb jsou shrnuty relevantní faktické a právní otázky spolu s posouzením Komise s ohledem na podmínky uvedené v čl. 103 odst. 1 a 6 nařízení o kontrolním režimu a stanovením části platby, která je pozastavena. V rozhodnutí o pozastavení je dotyčný členský stát vyzván, aby přijal nápravná opatření ve stanovené lhůtě, která nesmí být delší než šest měsíců.
3. Výše plateb, které mají být pozastaveny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolní režimu.
Článek 138
Zrušení finanční pomoci
1. Pokud během období pozastavení členský stát nadále není schopen prokázat, že napravil situaci, která vedla k rozhodnutí o pozastavení podle čl. 103 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, může jej Komise informovat o svém záměru přijmout rozhodnutí o zrušení. Ustanovení čl. 136 odst. 2 a 3 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
2. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise uvedenou v odstavci 1 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí zrušit veškeré pozastavené platby tomuto členskému státu nebo jejich část.
3. Rozhodnutí o zrušení podle odstavce 2 může zahrnovat vrácení části nebo celé již zaplacené případné zálohy na finanční příspěvek související s projekty podle čl. 8 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 861/2006, na které byly platby pozastaveny.
4. Výše pozastavených plateb, které mají být zrušeny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
5. Výše zálohy na finanční příspěvek, která má být vrácena u projektů, na něž byly platby pozastaveny, musí být vrácena Komisi postupem stanoveným v čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 861/2006 a článku 72 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
KAPITOLA II
Odpočet rybolovných práv
Článek 139
Obecná pravidla pro odpočet rybolovných práv z důvodu jejich přečerpání
1. Míra přečerpání rybolovných práv oproti dostupným kvótám a intenzitě rybolovu stanoveným pro dané období podle čl. 105 odst. 1 a čl. 106 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se určí na základě údajů dostupných k patnáctému dni druhého měsíce po vypršení regulovaného období.
2. Míra přečerpání rybolovných práv se určí s ohledem na rybolovná práva, která má dotyčný členský stát ke konci každého daného období k dispozici, s přihlédnutím k výměnám rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, převodům kvót v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (35), přerozdělení dostupných rybolovných práv v souladu s článkem 37 nařízení o kontrolním režimu a odpočtu rybolovných práv v souladu s články 105, 106 a 107 nařízení o kontrolním režimu.
3. Výměna rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 pro dané období se nepovoluje po posledním dni prvního měsíce po vypršení uvedeného období.
Článek 140
Konzultace o snížení rybolovných práv
V případě odpočtu rybolovných práv podle čl. 105 odst. 4 a 5 a čl. 106 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se Komise s dotyčným členským státem poradí o navrhovaných opatřeních. Dotyčný členský stát na tento dotaz Komise odpoví do 10 pracovních dnů.
KAPITOLA III
Odpočet kvót za nedodržení pravidel společné rybářské politiky
Článek 141
Pravidla pro odpočet kvót za nedodržení cílů společné rybářské politiky
1. Lhůta, ve které má členský stát prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat, uvedená v čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu se počítá ode dne dopisu Komise členskému státu.
2. Členské státy ve své odpovědi podle čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu uvedou věcné důkazy, které mohou Komisi prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat.
Článek 142
Stanovení množství, která se mají odečíst
1. Případný odpočet kvót podle článku 107 nařízení o kontrolním režimu musí být přiměřený rozsahu a povaze nedodržení pravidel o populacích, na které se vztahují víceleté plány, a závažnosti ohrožení zachování těchto populací. Musí zohlednit škody způsobené těmto populacím nedodržením pravidel týkajících se populací, na které se vztahují víceleté plány.
2. Pokud odpočet podle odstavce 1 nelze provést z kvóty, přídělu nebo podílu na populaci nebo skupině populací, které se nedodržení předpisů týká, protože danou kvótu, příděl nebo podíl na populaci nebo skupině populací nemá dotyčný členský stát k dispozici vůbec nebo v dostatečném množství, může Komise po konzultaci s dotyčným členským státem provést v souladu s odstavcem 1 odpočet v následujícím roce nebo následujících letech z kvót na jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro členský stát dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají stejnou komerční hodnotu.
HLAVA IX
ÚDAJE A INFORMACE
KAPITOLA I
Analýza a audit údajů
Článek 143
Předmět
Počítačový systém potvrzování údajů podle čl. 109 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu zahrnuje zejména:
a)
databázi nebo databáze s veškerými údaji, které mají být tímto systémem potvrzeny, uvedené v článku 144 tohoto nařízení;
b)
postupy potvrzování včetně kontrol kvality údajů, analýzy a křížových kontrol všech těchto údajů, uvedené v článku 145 tohoto nařízení;
c)
postupy pro přístup Komise nebo subjektu jí určeného ke všem těmto údajům, uvedené v článku 146 tohoto nařízení.
Článek 144
Potvrzované údaje
1. Pro účely počítačového systému potvrzování údajů členské státy zajistí, aby všechny údaje uvedené v čl. 109 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu byly uloženy v počítačové databázi nebo databázích. Zahrnuty mají být alespoň položky uvedené v příloze XXIII, položky stanovené jako povinné v příloze XXVII, položky uvedené v příloze XII a položky uvedené v příloze XXXII. Systém potvrzování údajů může rovněž zohledňovat jakékoli další informace považované za nezbytné pro účely postupů potvrzování údajů.
2. Údaje v databázích uvedených v odstavci 1 musí být pro systém potvrzování přístupné průběžně a v reálném čase. Systém potvrzování musí mít přímý přístup ke všem těmto databázím bez jakéhokoli lidského zásahu. Za tímto účelem musí být všechny databáze nebo systémy v členském státě, které obsahují údaje uvedené v odstavci 1, navzájem propojeny.
3. Pokud se údaje uvedené v odstavci 1 neukládají do databáze automaticky, musí členské státy počítat s jejich ručním zadáváním do databází nebo s jejich digitalizací, která musí probíhat bezodkladně a při dodržení lhůt stanovených v příslušných právních předpisech. V databázi musí být řádně zaznamenáno datum přijetí údajů a datum jejich zadání do databáze.
Článek 145
Postupy potvrzování
1. Počítačový systém potvrzování průběžně systematicky a důkladně potvrzuje každý soubor údajů uvedený v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení na základě automatizovaných počítačových algoritmů a postupů. Potvrzování zahrnuje postupy pro kontrolu kvality základních údajů, kontrolu formátu údajů a minimálních požadavků na údaje, jakož i pokročilejší ověřování na základě podrobné analýzy několika záznamů souboru údajů pomocí statistických metod nebo křížovou kontrolu údajů z různých zdrojů.
2. Pro každý postup potvrzování musí být pracovní pravidlo nebo soubor pracovních pravidel, který vymezuje, která potvrzování daný postup provádí a kam se ukládají výsledky těchto potvrzování. Případně se uvede příslušný odkaz na právní předpisy, jejichž použití se ověřuje. Komise může na základě konzultace s členskými státy stanovit standardní soubor pracovních pravidel, která se mají používat.
3. Všechny výsledky automatizovaného systému potvrzování, a to jak kladné, tak i záporné, se ukládají do databáze. Musí být možné okamžitě identifikovat jakékoli nesrovnalosti nebo případy porušení předpisů zjištěné prostřednictvím postupů potvrzování, jakož i následná opatření vyplývající z těchto nesrovnalostí. Musí být také možné získat informace o identifikaci rybářských plavidel a totožnosti velitelů plavidel nebo provozovatelů, u nichž byly nesrovnalosti a případy možného porušení předpisů zjištěny opakovaně v průběhu posledních tří let.
4. Následná opatření vyplývající z nesrovnalostí zjištěných systémem potvrzování musí být spojena s výsledky potvrzování, přičemž se uvede datum potvrzení a následná opatření.
Pokud je zjištěná nesrovnalost identifikována jako důsledek nesprávného zadání údajů, příslušný údaj se v databázi opraví, přičemž se údaje jasně označí jako opravené, a zároveň se uvede původní hodnota nebo položka a důvod opravy údaje.
Pokud zjištěná nesrovnalost vede k přijetí následných opatření, výsledek potvrzování musí případně obsahovat odkaz na inspekční zprávu a následná opatření přijatá na jejím základě.
Článek 146
Přístup Komise
1. Členské státy zajistí, aby Komise nebo subjekt jí určený měl kdykoli přístup v reálném čase k:
a)
veškerým údajům uvedeným v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
veškerým pracovním pravidlům definovaným pro systém potvrzování, s uvedením definice, příslušných právních předpisů a místa, kde jsou uloženy výsledky potvrzování;
c)
veškerým výsledkům potvrzování a následným opatřením spolu s označením, zda byl údaj opraven, a případně s odkazem na příslušné řízení pro porušení právních předpisů.
2. Členské státy zajistí, aby údaje uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) byly přístupné pro automatizovanou výměnu údajů prostřednictvím zabezpečených internetových služeb vymezených v článku 147 tohoto nařízení.
3. Tyto údaje musí být k dispozici ke stažení v souladu s formátem pro výměnu údajů a všemi prvky údajů vymezenými v příloze XII a ve formátu XML. Další položky údajů, které musí být přístupné a nejsou vymezeny v příloze XII, musí být k dispozici ve formátu vymezeném v příloze XXXII.
4. Komise nebo subjekt jí určený musí mít možnost stahovat za libovolné období a pro jakoukoli zeměpisnou oblast údaje uvedené v odstavci 1, které se týkají jednotlivého rybářského plavidla nebo seznamu rybářských plavidel.
5. Na odůvodněnou žádost Komise dotyčný členský stát neprodleně opraví údaje, u kterých Komise zjistila nesrovnalosti. Dotyčný členský stát o této opravě neprodleně informuje ostatní příslušné členské státy.
KAPITOLA II
Internetové stránky členských států
Článek 147
Provozování internetových stránek a internetových služeb
1. Pro účely úředních internetových stránek podle článků 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu vytvoří členské státy internetové služby. Tyto internetové služby generují dynamický obsah v reálném čase na úředních internetových stránkách a poskytují automatický přístup k údajům. V případě potřeby přizpůsobí členské státy své stávající databáze nebo vytvoří databáze nové s cílem poskytnout požadovaný obsah internetových služeb.
2. Tyto internetové služby umožní Komisi a subjektu jí určenému kdykoli stahovat všechny dostupné údaje uvedené v článcích 148 a 149 tohoto nařízení. Tento automatizovaný mechanismus stahování je založen na protokolu a formátu pro elektronickou výměnu údajů uvedeném v příloze XII. Internetové služby musí být vytvořeny v souladu s mezinárodními normami.
3. Každá podstránka na úředních internetových stránkách uvedených v odstavci 1 obsahuje na levé straně menu, ve kterém jsou uvedeny hypertextové odkazy ke všem ostatním podstránkám. Ve spodní části podstránky je rovněž uvedena definice souvisejících internetových služeb.
4. Internetové služby a internetové stránky jsou nasazeny centralizovaným způsobem a poskytují pouze jeden unikátní přístupový bod pro každý členský stát.
5. Komise může stanovit společné normy, technické specifikace a postupy pro rozhraní internetových stránek, technicky slučitelné počítačové systémy a internetové služby mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným. Komise koordinuje proces vytváření těchto specifikací a postupů na základě konzultací s členskými státy.
Článek 148
Veřejně přístupné internetové stránky a internetové služby
1. Veřejně přístupná část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Veřejná stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá veřejná podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXXIII.
Článek 149
Zabezpečené internetové stránky a internetové služby
1. Zabezpečená část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Zabezpečená stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá zabezpečená podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXIV.
3. Zabezpečené internetové stránky i zabezpečené internetové služby využívají elektronické certifikáty uvedené v čl. 116 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA X
PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA I
Vzájemná pomoc
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 150
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví podmínky, za nichž probíhá správní spolupráce mezi členskými státy navzájem, s třetími zeměmi, Komisí a subjektem jí určeným k zajištění účinného uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení. Nebrání členským státům v zavedení jiných forem správní spolupráce.
2. Tato kapitola neukládá členským státům povinnost poskytovat si vzájemně pomoc, pokud by to bylo na újmu jejich vnitrostátnímu právnímu systému, veřejnému pořádku, bezpečnosti či jiným základním zájmům. Před zamítnutím žádosti o pomoc konzultuje dožádaný členský stát žádající členský stát, aby určil, zda lze pomoc poskytnout částečně s výhradou zvláštních podmínek. Nelze-li žádosti o pomoc vyhovět, jsou o této skutečnosti neprodleně vyrozuměny žádající členský stát a Komise nebo subjekt jí určený s uvedením důvodů.
3. Touto kapitolou není dotčeno uplatňování pravidel v oblasti trestního řízení a vzájemné pomoci v trestních věcech v jednotlivých členských státech, včetně pravidel týkajících se utajení soudního vyšetřování.
Článek 151
Náklady
Členské státy hradí vlastní náklady na vyřízení žádosti o pomoc a vzdávají se veškerých nároků na proplacení výdajů, které vznikly při uplatňování této hlavy.
Článek 152
Jediný orgán
Jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu působí jako jediný styčný úřad odpovědný za uplatňování této kapitoly.
Článek 153
Následná opatření
1. Pokud vnitrostátní orgány v reakci na žádost o pomoc podle této kapitoly nebo na základě výměny informací z vlastního podnětu rozhodnou o přijetí opatření, která lze provést pouze se souhlasem nebo na žádost soudního orgánu, sdělí dotyčnému členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému veškeré informace o těchto opatřeních, které souvisí s porušením pravidel společné rybářské politiky.
2. Toto sdělení musí nejprve povolit soudní orgán, je-li toto povolení nutné podle vnitrostátních právních předpisů.
Oddíl 2
Informace bez předchozí žádosti
Článek 154
Informace bez předchozí žádosti
1. Pokud se určitý členský stát dozví o jakémkoli možném porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména o závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo má důvodné podezření, že k takovému porušení může dojít, neprodleně uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený. V oznámení jsou uvedeny veškeré nezbytné informace a toto oznámení je doručeno prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Přijme-li členský stát v souvislosti s porušením předpisů uvedeným v odstavci 1 donucovací opatření, uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
3. Veškerá oznámení podle tohoto článku je nutno učinit písemně.
Oddíl 3
Žádosti o pomoc
Článek 155
Definice
Pro účely tohoto oddílu se „žádostí o pomoc“ rozumí žádost zaslaná jedním členským státem jinému členskému státu nebo Komisí či subjektem jí určeným některému členskému státu, která se týká:
a)
informací včetně informací podle čl. 93 odst. 2 a 3 nařízení o kontrolním režimu;
b)
donucovacích opatření nebo
c)
doručení prostřednictvím správních orgánů.
Článek 156
Obecné požadavky
1. Žádající členský stát zajistí, aby veškeré žádosti o pomoc obsahovaly dostatečné informace, aby dožádaný členský stát mohl žádosti vyhovět, včetně případných důkazů, které lze získat na území žádajícího členského státu.
2. Žádosti o pomoc jsou omezeny na opodstatněné případy, kdy existuje přiměřený důvod pro domněnku, že došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a žádající členský stát není schopen získat požadované informace nebo přijmout požadovaná opatření vlastními prostředky.
Článek 157
Předávání žádostí a odpovědí
1. Žádosti zasílá pouze jediný orgán žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjekt jí určený jedinému orgánu dožádaného členského státu. Stejným způsobem jsou sdělovány veškeré odpovědi.
2. Žádosti o vzájemnou pomoc a příslušné odpovědi se podávají písemně.
3. Jazyky použité při podávání žádostí a odpovědí dohodnou dotyčné jediné orgány před podáním žádosti. Nebylo-li dosaženo dohody, žádosti jsou předávány v úředním jazyce (jazycích) žádajícího členského státu a odpovědi v úředním jazyce (jazycích) dožádaného členského státu.
Článek 158
Žádosti o informace
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného poskytne veškeré příslušné informace, které jsou nezbytné ke zjištění, zda došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením předpisů uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo ke zjištění, zda existuje důvodné podezření, že by k nim mohlo dojít. Tyto informace jsou předávány prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného provede příslušná správní šetření týkající se činností, které představují nebo o nichž se žádající členský stát domnívá, že představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu. Dožádaný členský stát sdělí výsledky tohoto správního šetření žádajícímu členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému.
3. Na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného může dožádaný členský stát povolit, aby příslušný úředník žádajícího členského státu doprovázel úředníky dožádaného členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného v průběhu správních šetření uvedených v odstavci 2. Pokud vnitrostátní předpisy v oblasti trestního řízení omezují určité úkony na úředníky výhradně určené vnitrostátními právními předpisy, úředníci žádajícího členského státu se na těchto úkonech nepodílejí. V žádném případě se neúčastní prohlídek prostor nebo úředního výslechu osob podle trestního práva. Úředníci žádajícího členského státu přítomní v dožádaném členském státě musí být schopni kdykoli předložit písemné oprávnění potvrzující jejich totožnost a úřední funkci.
4. Na žádost žádajícího členského státu mu dožádaný členský stát poskytne veškeré doklady nebo ověřené opisy, které má k dispozici a které se týkají porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
5. Standardní formulář pro výměnu informací na základě žádosti je stanoven v příloze XXXIV.
Článek 159
Žádosti o donucovací opatření
1. Na základě důkazů podle článku 156 tohoto nařízení přijme dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného neprodleně veškerá nezbytná donucovací opatření s cílem dosáhnout na svém území nebo v námořních vodách, které patří pod jeho svrchovanost nebo do jeho jurisdikce, ukončení porušování pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Při přijímání donucovacích opatření uvedených v odstavci 1 může dožádaný členský stát konzultovat žádající členský stát, Komisi nebo subjekt jí určený.
3. Dožádaný členský stát informuje o přijatých opatřeních a jejich účinku žádající členský stát, ostatní dotčené členské státy, Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
Článek 160
Lhůta pro odpověď na žádosti o informace a donucovací opatření
1. Dožádaný členský stát poskytne informace podle čl. 158 odst. 1 a čl. 159 odst. 3 tohoto nařízení co nejrychleji, nejpozději však do 4 týdnů ode dne obdržení žádosti. Dožádaný a žádající členský stát, Komise nebo subjekt jí určený mohou schválit jiné lhůty.
2. Není-li dožádaný členský stát schopen zaslat odpověď na žádost ve stanovené lhůtě, sdělí žádajícímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému písemně důvod neposkytnutí odpovědi a uvede, do kdy bude podle svého názoru schopen odpovědět.
Článek 161
Žádosti o doručení prostřednictvím správních orgánů
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu a v souladu se svými vnitrostátními pravidly upravujícími doručování podobných dokumentů a rozhodnutí doručí adresátovi veškeré dokumenty a rozhodnutí vydané v oblasti, na niž se vztahuje společná rybářská politika, zejména ohledně otázek upravených nařízením o kontrolním režimu nebo tímto nařízením, které pocházejí od správních orgánů žádajícího členského státu a mají být doručeny na území dožádaného členského státu.
2. Žádosti o doručení se podávají pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXV tohoto nařízení.
3. Dožádaný členský stát předá žádajícímu členskému státu svou odpověď neprodleně po doručení prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení. Odpověď se poskytuje pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXVI tohoto nařízení.
Oddíl 4
Vztahy s Komisí nebo subjektem jí určeným
Článek 162
Komunikace mezi členskými státy a Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Každý členský stát sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve poté, co je má k dispozici, informace, které považuje za důležité a které se týkají metod, postupů nebo zjištěných trendů, jež jsou používány nebo ohledně nichž existuje podezření z používání v případech porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména při závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Komise nebo subjekt jí určený sdělí členským státům co nejdříve poté, co je získá, informace, které jim pomohou při vymáhání nařízení o kontrolním režimu nebo tohoto nařízení.
Článek 163
Koordinování Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Pokud se členský stát dozví o činnostech, které představují nebo které se jeví jako porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména jako závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a které mají zvláštní význam na úrovni Unie, sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve důležité informace potřebné ke zjištění příslušných skutečností. Komise nebo subjekt jí určený tyto informace předá ostatním dotčeným členským státům.
2. Pro účely odstavce 1 se činnosti, které představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, považují za zvláště významné na úrovni Evropské unie, zejména pokud:
a)
mají nebo by mohly mít spojitost v jednom nebo více členských státech nebo
b)
se členskému státu jeví jako pravděpodobné, že obdobné činnosti probíhají rovněž v jiných členských státech.
3. Pokud se Komise nebo subjekt jí určený domnívají, že se činnosti, jež představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, uskutečňují v jednom či více členských státech, uvědomí o tom dotyčné členské státy, které co nejdříve provedou šetření. Dotyčné členské státy co nejdříve sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému zjištění vyplývající z těchto šetření.
Oddíl 5
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 164
Výměna informací s třetími zeměmi
1. Pokud členský stát obdrží informace od třetí země nebo regionální organizace pro řízení rybolovu, které jsou důležité pro účinné uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení, sdělí tyto informace prostřednictvím jediného orgánu ostatním členským státům, Komisi nebo subjektu jí určenému, pokud mu to dovolují dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu.
2. Informace obdržené podle ustanovení této kapitoly mohou být členským státem sděleny třetí zemi nebo regionální organizaci pro řízení rybolovu prostřednictvím jeho jediného orgánu na základě dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo v souladu s pravidly dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu. Toto sdělení se uskuteční po konzultaci s členským státem, který informace původně poskytl, a v souladu s právními předpisy EU a jednotlivých členských států týkajícími se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.
3. Komise nebo subjekt jí určený může v rámci dohod o rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi nebo v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu či obdobných ujednání, jichž je Unie smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou, sdělit příslušné informace týkající se porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu ostatním stranám těchto dohod, organizací nebo ujednání s výhradou souhlasu členského státu, který informace poskytl.
KAPITOLA II
Povinnost podávat zprávy
Článek 165
Formát a lhůty pro zprávy
1. Při vypracování zprávy podávané jednou za pět let podle čl. 118 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu používají členské státy údaje vymezené v příloze XXXVII.
2. Zprávu s uvedením pravidel použitých při vypracování zpráv o základních údajích podle čl. 118 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu je nutno zaslat šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Členské státy zašlou novou zprávu, kdykoli se tato pravidla změní.
HLAVA XI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 166
Zrušení předpisů
1. Nařízení (EHS) č. 2807/83, nařízení (EHS) č. 3561/85, nařízení (EHS) č. 493/87, nařízení (EHS) č. 1381/87, nařízení (EHS) č. 1382/87, nařízení (EHS) č. 2943/95, nařízení (ES) č. 1449/98, nařízení (ES) č. 2244/2003, nařízení (ES) č. 1281/2005, nařízení (ES) č. 1042/2006, nařízení (ES) č. 1542/2007, nařízení (ES) č. 1077/2008 a nařízení (ES) č. 409/2009 se zrušují.
2. Nařízení (ES) č. 356/2005 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2012.
3. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 167
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie s výjimkou hlavy VII, která vstupuje v platnost dne 1. července 2011.
Hlava II kapitola III a hlava IV kapitola 1 se však použijí ode dne 1. ledna 2012. V souladu s čl. 124 písm. c) nařízení o kontrolním režimu a s předcházejícím odstavcem se hlava VII použije ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. dubna 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 404/2011
tat-8 ta’ April 2011
li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta' Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, li jemenda r-Regolamenti (KE) Nru 847/96, (KE) Nru 2371/2002, (KE) Nru 811/2004, (KE) Nru 768/2005, (KE) Nru 2115/2005, (KE) Nru 2166/2005, (KE) Nru 388/2006, (KE) Nru 509/2007, (KE) Nru 676/2007, (KE) Nru 1098/2007, (KE) Nru 1300/2008, (KE) Nru 1342/2008 u li jħassar ir-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1627/94 u (KE) Nru 1966/2006 (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 6(5), 7(5), 8(1), 9(5), 14(10), 15(9), 16(2), 21(7), 22(7), 23(5), 24(8), 25(2), 32, 37(4), 40(6), 55(5), 58(9), 60(7), 61, 64(2), 72(5), 73(9), 74(6), 75(2), 76(4), 78(2), 79(7), 92(5), 103(8), 105(6), 106(4), 107(4), 111(3), 116(6), 117(4) u 118(5) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1224/2009 (minn hawn ’il quddiem ir-“Regolament ta’ Kontroll”) jipprovdi għall-adozzjoni ta’ regoli u miżuri dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ ċerti dispożizzjonijiet stabbiliti minnu.
(2)
Bil-ħsieb li tiġi żgurata applikazzjoni koerenti ta’ dawn ir-regoli dettaljati huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti ċerti definizzjonijiet.
(3)
L-Artikolu 6(1) tar-Regolament ta' Kontroll jipprovdi li bastiment tas-sajd tal-UE jista' jintuża għall-isfruttament kummerċjali ta' riżorsi akkwatiċi ħajjin biss jekk ikollu liċenzja tas-sajd valida. L-Artikolu 7(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li bastiment tas-sajd tal-UE għandu jiġi awtorizzat iwettaq attivitajiet tas-sajd speċifiċi biss jekk dawn ikunu indikati f’awtorizzazzjoni tas-sajd valida. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli komuni għall-ħruġ u l-immaniġġjar ta’ dawn il-liċenzji tas-sajd u tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd biex jigi żgurat l-istandard komuni tal-informazzjoni li tinsab fihom.
(4)
L-Artikolu 8(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li kaptan ta’ bastiment tas-sajd għandu jirrispetta l-kundizzjonijiet u r-restrizzjonijiet li jirrelataw mal-immarkar u l-identifikazzjoni tal-bastimenti tas-sajd u l-irkaptu tagħhom. Minħabba li dawn il-kundizzjonijiet u restrizzjonijiet japplikaw għall-ilmijiet tal-UE huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti fil-livell tal-Unjoni Ewropea.
(5)
Skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament ta' Kontroll, l-Istati Membri għandhom joperaw Sistema ta’ Monitoraġġ tal-Bastimenti abbażi ta’ satellita għall-monitoraġġ effikaċi tal-attivitajiet tas-sajd tal-bastimenti tas-sajd tagħhom ikunu fejn ikunu dawk il-bastimenti u tal-attivitajiet tas-sajd imwettqa fl-ilmijiet tagħhom. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti speċifikazzjonijiet komuni fil-livell tal-Unjoni Ewropea għal din is-sistema. Dawn l-ispeċifikazzjonijiet għandhom jistabbilixxu b’mod partikolari l-karatteristiċi ta’ apparat għal-lokalizzazzjoni permezz tas-satellita, dettalji dwar il-komunikazzjoni ta’ dejta ta’ pożizzjoni u regoli fil-każ ta’ ħsara teknika jew nuqqas ta’ funzjonament tal-apparat għal-lokalizzazzjoni permezz tas-satellita.
(6)
L-Artikolu 14(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li kaptani ta' bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 10 metri jew aktar għandhom iżommu ġurnal ta’ abbord tas-sajd dwar l-operazzjonijiet tagħhom. Jeħtieġ li tiġi determinata l-informazzjoni li għandha tigi rreġistrata fil-ġurnali ta’ abbord tas-sajd kif ukoll il-format tagħha.
(7)
L-Artikolu 14(7) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li kaptani ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE għandhom jużaw il-fatturi ta’ konverżjoni stabbiliti fil-livell tal-UE biex il-piż ta’ ħut maħżun jew ipproċessat jiġi konvertit f’piż ta’ ħut ħaj. Għaldaqstant jeħtieġ li jiġu stabbiliti dawn il-fatturi ta’ konverżjoni.
(8)
L-Artikolu 15(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li kaptani ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 12-il metru jew iktar għandhom jirreġistraw l-informazzjoni fil-ġurnal ta’ abbord permezz ta’ mezzi elettroniċi. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti r-rekwiżiti għall-kompletar u l-komunikazzjoni elettronika ta' din l-informazzjoni u li jiġi speċifikat il-format tagħha.
(9)
L-Artikoli 21(1) u 23(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdu li kaptani ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 10 metri jew aktar għandhom jimlew u jippreżentaw dikjarazzjonijiet tat-trażbord u tal-ħatt l-art. Huwa xieraq li tiġi determinata l-informazzjoni li għandha tkun f’dawn id-dikjarazzjonijiet u li jiġu speċifikati d-dettalji tal-preżentazzjoni tagħha.
(10)
L-Artikoli 22(1) u 24(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdu għall-kompletar u l-komunikazzjoni elettroniċi tad-dikjarazzjonijiet ta' trażbord u tal-ħatt l-art b'mezzi elettroniċi. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti r-rekwiżiti għall-kompletar u l-komunikazzjoni elettroniċi ta' din id-dejta u li jiġi speċifikat il-format tagħha.
(11)
L-Artikoli 16(1) u 25(1) tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdu li kull Stat Membru għandu jwettaq monitoraġġ, fuq il-bażi ta’ teħid ta’ kampjuni, tal-attivitajiet ta’ bastimenti tas-sajd li mhumiex soġġetti għar-rekwiżiti tal-ġurnal ta’ abbord u tad-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art. Bil-ħsieb li jkunu żgurati standards komuni ta’ teħid ta’ kampjuni bħal dawn, għandhom jiġu stabbiliti regoli dettaljali fil-livell tal-Unjoni Ewropea.
(12)
L-Artikolu 37 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li għandhom jittieħdu l-azzjonijiet meħtieġa ta’ korrezzjoni mill-Kummissjoni fil-każ li l-Kummissjoni tkun ipprojbiet is-sajd minħabba l-eżawriment allegat tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal Stat Membru jew għal grupp ta’ Stati Membri, jew għall-Unjoni Ewropea meta jirriżulta li Stat Membru infatti ma jkunx uża l-opportunitajiet tas-sajd tiegħu. Huwa meħtieġ li jiġu adottati regoli adegwati għar-riallokazzjoni ta’ dawn l-opportunitajiet tas-sajd, li jqisu sitwazzjonijiet fejn il-qabdiet totali permessi (TA(C) għall-UE huma disponibbli jew le, jew fejn minħabba l-allokazzjoni annwali ta’ opportunitajiet tas-sajd iċ-ċirkostanzi ma jippermettux din ir-riallokazzjoni.
(13)
L-Artikoli 39 sa 41 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprevedu regoli biex jiżguraw li l-qawwa tal-magna tal-bastimenti tas-sajd ma tinqabiżx. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti r-regoli tekniċi taċ-ċertifikazzjonijiet u tal-verifiki rilevanti li għandhom isiru f’dan il-qasam.
(14)
L-Artikolu 55 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li l-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sajd rikreattiv isir b’mod kompatibbli mal-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd. Għall-istokkijiet taħt pjan ta’ rkupru, l-Istati Membri għandhom jiġbru d-dejta dwar il-qabdiet tas-sajd rikreattiv. Fejn dan is-sajd għandu impatt sinifikanti fuq ir-riżorsi, jistgħu jiġu deċiżi miżuri speċifiċi ta’ mmaniġġjar mill-Kunsill. Huwa xieraq li jiġu stipulati regoli dettaljati għall-istabbiliment ta’ pjanijiet għat-teħid ta’ kampjuni sabiex l-Istati Membri jitħallew iwettqu monitoraġġ tal-qabdiet ta’ stokkijiet suġġetti għal pjanijiet ta’ rkupru minn sajd rikreattiv prattikat mill-bastimenti tagħhom, f’ilmijiet soġġetti għas-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tagħhom.
(15)
Sabiex jiġi stabbilit reġim ta’ kontroll komprensiv il-katina sħiħa tal-produzzjoni u t-tqegħid fis-suq għandha tkun koperta minn dan ir-reġim. L-Artikolu 58 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi għal sistema ta’ traċċabbiltà koerenti biex jiġi żgurat li l-lottijiet kollha tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura jkunu traċċabbli fl-istadji kollha tal-produzzjoni, l-ipproċessar u d-distribuzzjoni, mill-qbid jew mill-ħsad sal-istadju tal-bejgħ bl-imnut. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni għal proċeduri ta’ identifikazzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(16)
L-Artikolu 60 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi li l-prodotti kollha tas-sajd għandhom jintiżnu fuq sistemi approvati mill-awtoritajiet kompetenti sakemm ma jkunux adottaw pjan għat-teħid ta’ kampjuni approvat mill-Kummissjoni. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni fl-Istati Membri kollha għall-użin ta’ prodotti tas-sajd friski u ffriżati, kif ukoll għall-użin ta’ prodotti tas-sajd ittrażbordati, u għall-użin ta’ prodotti tas-sajd wara li jiġu ttrasportati mill-post tal-ħatt l-art.
(17)
L-Artikolu 61 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi għall-possibbiltà li l-prodotti tas-sajd jintiżnu wara t-trasport bil-kundizzjoni li l-Istat Membru jkun adotta pjan ta’ kontroll jew, meta l-prodotti tas-sajd huma ttrasportati lejn Stat Membru ieħor, li l-Istati Membri kkonċernati jkunu adottaw programm ta’ kontroll komuni li hu approvat mill-Kummissjoni u abbażi ta’ metodoloġija bbażata fuq ir-riskju adottata mill-Kummissjoni. Din il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju jeħtieġ li tiġi definita.
(18)
Is-sajd għall-aringi, il-kavalli u s-sawrell għandu xi elementi speċifiċi. Għal din ir-raġuni huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli speċjali dwar l-użin u elementi relatati biex jitqiesu dawn l-elementi speċifiċi.
(19)
L-Artikolu 64 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprevedi li għandhom jiġu adottati r-regoli dettaljati dwar il-kontenut ta' noti tal-bejgħ. Huwa pertinenti li dawn ir-regoli jiġu inklużi f’dan ir-Regolament.
(20)
L-Artikoli 71 u 72 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdu li l-Istati Membri għandhom iwettqu sorveljanza fl-ilmijiet tal-UE u jieħdu l-miżuri meħtieġa jekk xi ilmiħ ma jkunx jikkorrispondi mal-informazzjoni disponibbli għalihom. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni dwar il-kontenut ta’ rapport ta’ sorveljanza, u l-mezz ta’ komunikazzjoni tiegħu.
(21)
L-Artikolu 73 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi l-possibbiltà għall-Kunsill li jistabbilixxi skemi tal-osservatur ta’ kontroll u jistabbilixxi, f’linji ġenerali, il-profil u d-dmirijiet tal-osservaturi ta’ kontroll abbord bastimenti tas-sajd. Għaldaqstant għandhom jiġu mfassla regoli dettaljati dwar it-tħaddim u d-dmirijiet tal-osservaturi ta’ kontroll.
(22)
Skont il-Kapitolu I tat-Titolu VII tar-Regolament ta’ Kontroll, għandhom jiġu stabbiliti regoli għat-twettiq ta’ spezzjonijiet sabiex jittejjeb approċċ standardizzat għall-attivitajiet ta’ kontroll imwettqa mill-Istati Membri. Għandhom jiġu stabbiliti regoli għall-kondotta ta’ uffiċjali inkarigati mill-ispezzjonijiet, u l-obbligi tal-Istati Membri dwar l-imġieba tal-uffiċjali tagħhom awtorizzati biex iwettqu dawn l-ispezzjonijiet. Fl-istess ħin, għandhom jiġu kkjarifikati d-dmirijiet tal-operaturi matul l-ispezzjonijiet. Jeħtieġ li jiġu stabbiliti wkoll prinċipji komuni għall-proċeduri tal-ispezzjoni fuq il-baħar, fil-port, matul it-trasport u fil-postijiet tas-suq, u dwar ir-rapporti tal-ispezzjoni u l-komunikazzjoni tagħhom.
(23)
L-Artikolu 79 tar-Regolament ta' Kontroll jipprovdi li l-ispetturi tal-Unjoni jistgħu jwettqu spezzjonijiet fl-ilmijiet tal-UE u fuq bastimenti tas-sajd tal-UE barra l-ilmijiet tal-UE. Huwa xieraq li jiġu mfassla regoli dwar il-ħatra tal-ispetturi tal-Unjoni, id-dmirijiet u l-obbligi tagħhom, kif ukoll it-tip ta’ segwitu li għandu jingħata lir-rapport tagħhom.
(24)
L-Artikolu 92 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi għall-istabbiliment ta’ sistema ta’ punti għal ksur serju bl-iskop li tiġi żgurata l-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd u kundizzjonijiet indaqs fl-ilmijiet kollha tal-UE. Biex dan jintlaħaq, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni fil-livell tal-Unjoni Ewropea għall-applikazzjoni ta’ din is-sistema ta’ punti, inkluża lista ta’ punti li għandhom jiġu attribwiti għal kull ksur serju.
(25)
Skont l-Artikoli 5(6) u 103 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-assistenza finanzjarja fil-qafas tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 tas-27 ta’ Lulju 2006 dwar il-Fond Ewropew għas-Sajd (2) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 861/2006 tat-22 ta’ Mejju 2006 li jistabbilixxi miżuri finanzjarji Komunitarji għall-implimentazzjoni tal-Politika Komuni tas-Sajd u fil-qasam tal-Liġi tal-Baħar (3) tiddependi fuq il-konformità tal-Istati Membri mal-obbligi tagħhom fl-oqsma tal-konservazzjoni u l-kontroll tas-sajd, bil-Kummissjoni jkollha l-possibbiltà li tissospendi u tikkanċella din l-assistenza finanzjarja f’ċerti kundizzjonijiet. Jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta’ dawn il-miżuri.
(26)
L-Artikolu 107 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdi għat-tnaqqis ta’ kwoti mill-Kummissjoni f’każijiet ta’ nuqqas mill-Istati Membri li jikkonformaw mar-regoli dwar stokkijiet soġġetti għal pjanijiet multiannwali li jwassal għal theddida serja għall-konservazzjoni ta’ dawn l-istokkijiet. Għandhom għaldaqstant jiġu mfassla regoli dwar sa fejn għandu jasal dan it-tnaqqis, filwaqt li titqies in-natura tan-nuqqas ta’ konformità, l-impatt tiegħu, kif ukoll il-gravità tat-theddida għar-riżorsa.
(27)
Il-Kapitolu I tat-Titolu XII tar-Regolament ta’ Kontroll jistabbilixxi regoli dwar it-trattament ta’ dejta rreġistrata għall-fini ta’ dak ir-Regolament, inkluż l-obbligu għall-Istati Membri li tiġi stabbilita bażi tad-dejta kompjuterizzata u sistema ta’ validazzjoni u d-dispożizzjonijiet dwar l-aċċess u l-iskambju ta’ din id-dejta. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni li jistabbilixxu proċeduri għall-ipproċessar ta’ din id-dejta u li jiġi żgurat aċċess għaliha mill-Kummissjoni filwaqt li jiġu speċifikati r-rekwiżiti għall-iskambju tad-dejta.
(28)
L-Artikolu 110 tar-Regolament ta’ Kontroll jitratta l-aċċess remot tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha għal fajls kompjuterizzati li fihom dejta rreġistrata miċ-ċentri ta’ monitoraġġ tas-sajd tal-Istati Membri. Sabiex jiġi żgurat dan l-aċċess huwa pertinenti li jiġu stabbiliti regoli ċari dwar il-kundizzjonijiet u l-proċeduri li għandhom jiġu rispettati.
(29)
L-Artikoli 114 sa 116 tar-Regolament ta’ Kontroll jipprovdu li l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu websajts uffiċjali. Bl-iskop li tiġi żgurata l-aċċessibbiltà ugwali tagħhom fl-Istati Membri kollha huwa pertinenti li jiġu stabbiliti regoli fil-livell tal-UE dwar dawn il-websajts.
(30)
Skont l-Artikolu 117 tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tiġi stabbilita sistema ta’ assistenza reċiproka biex tiġi żgurata l-kooperazzjoni amministrattiva fost l-Istati Membri u l-Kummissjoni. Din il-kooperazzjoni amministrattiva hija essenzjali biex jiġi żgurat li jkunu stabbiliti kundizzjonijiet ugwali fl-UE u li attivitajiet illegali huma investigati tajjeb u sanzjonati. Għaldaqstant għandhom jiġu mfassla regoli għall-iskambju sistematiku ta’ informazzjoni jew fuq talba jew spontanjament, u għall-possibbiltà li Stat Membru ieħor ikun jista’ jitlob miżuri ta’ infurzar u notifika amministrattiva.
(31)
Il-protezzjoni tal-individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ dejta personali mill-Istati Membri hija rregolata mid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data [dejta] personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik data [id-dejta] (4). Il-protezzjoni tal-individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ dejta personali mill-Kummissjoni hija rregolata mir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data [dejta] personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dak id-data [dejta] (5), b’mod partikolari, fir-rigward tar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità u tas-sigurtà fl-ipproċessar, it-trasferiment ta’ dejta personali mis-sistemi nazzjonali tal-Istati Membri lill-Kummissjoni, il-legalità tal-ipproċessar, u d-drittijiet tas-suġġetti tad-dejta għall-informazzjoni, l-aċċess għad-dejta personali tagħhom u r-rettifika ta’ dik id-dejta.
(32)
Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tas-sistema tal-kontroll tas-sajd, ir-regoli dettaljati għandhom jiġu kkonċentrati f’Regolament uniku. Għalhekk, ir-Regolamenti tal-Kummissjoni li ġejjin għandhom jitħassru:
-
Ir-Regolament (KEE) Nru 2807/83 (6) li jistabbilixxi regoli dettaljati dwar ir-reġistrazzjoni ta' informazzjoni dwar il-qabdiet ta' ħut tal-Istati Membri,
-
Ir-Regolament (KEE) Nru 3561/85 (7) dwar tagħrif dwar spezzjonijiet ta' attivitajiet tas-sajd imwettqa minn awtoritajiet nazzjonali ta' kontroll,
-
Ir-Regolament (KEE) Nru 493/87 (8) li jistabbilixxi regoli dettaljati sabiex jiġu rrimedjati xi ħsarat ikkawżati mit-twaqqif ta' ċertu sajd,
-
Ir-Regolament (KEE) Nru 1381/87 (9) li jistabbilixxi regoli dettaljati dwar l-immarkar u dokumentazzjoni ta' bastimenti tas-sajd,
-
Ir-Regolament (KEE) Nru 1382/87 (10) li jistabbilixxi regoli dettaljati dwar l-ispezzjoni ta' bastimenti tas-sajd,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 2943/95 (11) li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1627/94 li jippreskrivi dispożizzjonijiet ġenerali dwar permessi speċjali tas-sajd
-
Ir-Regolament (KE) Nru 1449/98 (12) li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2847/93 fir-rigward tar-rapporti dwar il-ħidmiet,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 356/2005 (13) li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-immarkar u għall-identifikazzjoni ta’ rkaptu tas-sajd passiv u tat-tkarkir bit-travu,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 2244/2003 (14) li jistabbilixxi disposizzjonijiet dettaljati dwar is-sistemi ta' sorveljanza tal-vapuri bażata fuq satellita,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 1281/2005 (15) dwar l-immaniġjar tal-liċenzji tas-sajd u l-informazzjoni minima fi ħdanhom,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 1042/2006 (16) li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 28 (3) u (4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta' riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd [tas-Sajd],
-
Ir-Regolament (KE) Nru 1542/2007 (17) dwar il-proċeduri ta’ ħatt l-art u użin ta’ aringi, kavalli u sawrell,
-
Ir-Regolament (KE) Nru 1077/2008 (18) li jistabbilixxi regoli dettaljati dwar l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1966/2006 dwar ir-reġistrazzjoni u r-rappurtar elettroniku tal-attivitajiet tas-sajd u dwar il-mezzi ta’ telerilevament u li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 1566/2007, u
-
Ir-Regolament (KE) Nru 409/2009 (19) li jistabbilixxi l-fatturi ta’ konverżjoni tal-Komunità u l-kodiċijiet ta’ preżentazzjoni użati sabiex jikkonvertu l-piż tal-ħut ipproċessat f’piż tal-ħut ħaj, u li jemenda r-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2807/83.
(33)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat għas-Settur tas-Sajd u l-Akkwakultura,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT
TITOLU I
ID-DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
L-AMBITU
Artikolu 1
Is-suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tas-sistema ta’ kontroll tal-Unjoni Ewropea kif stabbilit mir-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 2
Id-definizzjonijiet
Għall-fini ta' dan ir-Regolament għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“bastiment tas-sajd tal-UE” tfisser bastiment tas-sajd kif definit fl-Artikolu 3(d) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 (20);
(2)
“ilmijiet tal-UE” tfisser ilmijiet kif definiti fl-Artikolu 3(a) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(3)
“detentur ta’ liċenzja tas-sajd” tfisser persuna fiżika jew ġuridika li nħarġitilha liċenzja tas-sajd kif imsemmi fl-Artikolu 6 tar-Regolament ta’ Kontroll;
(4)
“spetturi tal-Unjoni” tfisser spetturi kif definiti fl-Artikolu 4(7) tar-Regolament ta' Kontroll;
(5)
“irkaptu biex jinġema’ l-ħut” tfisser kwalunkwe tagħmir li jżomm f’wiċċ l-ilma jew li jkun ankrat li jintuża biex jattira l-ħut.
(6)
“rkaptu passiv” tfisser kull irkaptu tas-sajd li l-operazzjoni tal-qbid tiegħu ma teħtieġx moviment attiv tal-irkaptu, inklużi:
(a)
għeżula, xbieki tat-tħabbil, pariti, xbieki tal-qbid,
(b)
għeżula mitluqa u pariti mitluqa, li jistgħu jkunu mgħammra b’irkaptu ta’ ankraġġ, rkaptu li jżomm f’wiċċ l-ilma u rkaptu tan-navigazzjoni,
(c)
konzijiet, lenez, pots u nases;
(7)
“xibka tat-tkarkir bit-travu” tfisser kwalunkwe xibka tat-tkarkir irmunkata li fiha l-fetħa tax-xibka tat-tkarkir tinżamm miftuħa permezz ta’ travu jew ta’ apparat simili, irrispettivament minn jekk ikollhiex sostenn jew le meta titkarkar f'qiegħ il-baħar;
(8)
“sistema ta’ monitoraġġ tal-bastimenti” (VMS), kif imsemmija fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, tfisser sistema ta’ monitoraġġ tal-bastimenti abbażi ta’ satellita li tipprovdi dejta lill-awtoritajiet tas-sajd f’intervalli regolari dwar il-lok, ir-rotta u l-veloċità tal-bastimenti;
(9)
“apparat ta'' lokalizzazzjoni permezz tas-satellita’, kif imsemmi fl-Artikolu 4(12) tar-Regolament ta Kontroll, tfisser apparat installat abbord bastiment tas-sajd li jikkomunika l-pożizzjoni u d-dejta relatata b’mod awtomatiku liċ-ċentru tal-monitoraġġ tas-sajd skont ir-rekwiżiti legali u li jippermetti t-traċċar u l-identifikazzjoni tal-bastiment tas-sajd f’kull ħin;
(10)
“vjaġġ tas-sajd” tfisser kull vjaġġ ta’ bastiment tas-sajd li tulu jitwettqu attivitajiet tas-sajd li jibda fil-mument li fih il-bastiment tas-sajd jitlaq mill-port u jintemm mal-wasla fil-port;
(11)
“operazzjoni tas-sajd” tfisser l-attivitajiet kollha marbutin mat-tiftix għall-ħut, l-isparar, l-irmunkar u l-irfigħ tal-irkaptu attiv, it-tqegħid, it-tixrib, it-tneħħija jew it-tqegħid mill-ġdid ta’ rkaptu passiv u t-tneħħija ta’ kull qabda mill-irkaptu, mix-xbieki li jinżammu ġol-baħar u jkunu mqabbdin mal-bastiment biex il-ħut jinżamm ħaj, jew minn ġo gaġġa tat-trasport għal ġo gaġeġ tat-tismin u tat-tkabbir;
(12)
“ġurnal ta'’ abbord tas-sajd elettroniku tfisser ir-reġistrazzjoni b’mezzi kompjuterizzati ta’ dettalji tal-operazzjoni tas-sajd mill-kaptan ta’ bastiment tas-sajd mibgħuta lill-awtoritajiet tal-Istati Membri;
(13)
“preżentazzjoni tal-prodott” tfisser deskrizzjoni tal-istat ipproċessat tal-prodott tas-sajd jew parti minnu skont il-kodiċijiet u d-deskrizzjonijiet fl-Anness I;
(14)
“Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd” tfisser l-aġenzija kif definita fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 768/2005 (21);
(15)
“ilmiħ” tfisser kwalunkwe osservazzjoni ta’ bastiment tas-sajd minn kwalunkwe awtorità kompetenti ta’ Stat Membru;
(16)
“informazzjoni sensittiva mil-lat kummerċjali” tfisser informazzjoni li r-rilaxx tagħha x’aktarx li jippreġudika l-interessi kummerċjali ta’ operatur;
(17)
“sistema ta’ validazzjoni kompjuterizzata” tfisser sistema li hija kapaċi tivverifika li d-dejta kollha rreġistrata fil-bażijiet tad-dejta tal-Istati Membri hija eżatta, kompleta u ppreżentata sad-dati tal-għeluq;
(18)
“servizz tal-web” tfisser sistema ta’ softwer iddiżinjata biex tkun ta’ sostenn għall-interazzjoni interoperabbli ta’ sistema m’oħra fuq netwerk.
TITOLU II
IL-KUNDIZZJONIJIET ĠENERALI GĦALL-AĊĊESS GĦALL-ILMIJIET U R-RIŻORSI
KAPITOLU I
Il-liċenzji tas-sajd
Artikolu 3
Il-ħruġ u l-ġestjoni tal-liċenzji tas-sajd
1. Il-liċenzja tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 6 tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tkun valida għal bastiment tas-sajd tal-UE wieħed biss.
2. Il-liċenzji tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 6 tar-Regolament ta’ Kontroll għandhom jinħarġu u jiġu mmaniġġjati u rtirati mill-Istati Membri għall-bastimenti tas-sajd tagħhom skont dan ir-Regolament.
3. Il-liċenzji tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 6 tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jkun fihom tal-anqas l-informazzjoni mogħtija fl-Anness II.
4. Il-liċenzji tas-sajd li nħarġu skont ir-Regolament (KE) Nru 1281/2005 għandhom jiġu kkunsidrati bħala liċenzji tas-sajd li nħarġu skont dan ir-Regolament jekk ikun fihom l-informazzjoni minima meħtieġa mill-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu.
5. Il-liċenzja tas-sajd għandha tkun valida biss jekk jibqgħu jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li abbażi tagħhom tkun inħarġet.
6. Jekk liċenzja tas-sajd tkun ġiet temporanjament sospiża jew jekk tkun ġiet irtirata b’mod permanenti, l-awtoritajiet tal-Istat Membru tal-bandiera għandhom jinfurmaw immedjatament lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd.
7. Fi kwalunkwe mument il-kapaċità totali li tikkorrispondi għal-liċenzji tas-sajd maħruġa minn Stat Membru, f’TG jew kW, ma għandhiex tkun ogħla mil-livelli massimi ta’ kapaċità għal dak l-Istat Membru stabbiliti skont l-Artikoli 12 u 13 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002 u skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1438/2003 (22), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 639/2004 (23) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2104/2004 (24).
KAPITOLU II
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
Artikolu 4
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-awtorizzazzjoni tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tkun valida għal bastiment tas-sajd tal-UE wieħed biss.
2. L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jkun fihom tal-anqas l-informazzjoni mogħtija fl-Anness III. L-Istat Membru tal-bandiera għandu jiżgura li l-informazzjoni li tinsab fl-awtorizzazzjoni tas-sajd tkun eżatta u konsistenti mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
3. Il-permessi speċjali tas-sajd li nħarġu skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1627/94 (25) għandhom jiġu kkunsidrati bħala awtorizzazzjonijiet tas-sajd li nħarġu skont dan ir-Regolament jekk ikun fihom l-informazzjoni minima meħtieġa mill-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
4. L-istess dokument jista’ jkun fih awtorizzazzjoni tas-sajd kif imsemmija fil-paragrafu 2 u liċenzja tas-sajd kif imsemmija fl-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament.
5. Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali, bastimenti tas-sajd tal-UE b'tul totali ta' inqas minn 10 metri li jistadu biss fl-ilmijiet territorjali tal-Istati Membri tal-bandiera tagħhom għandhom jiġu esklużi mill-obbligu li jkollhom awtorizzazzjoni tas-sajd.
6. Il-paragrafu 2 u l-paragrafu 5 tal-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw korrispondentement.
Artikolu 5
Il-lista tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali, meta l-websajts kif imsemmija fl-Artikolu 114 tar-Regolament ta' Kontroll isiru operattivi u sa mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2012, l-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli l-lista tal-bastimenti tas-sajd tagħhom li rċevew l-awtorizzazzjonijiet tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament ta' Kontroll fil-parti sigura tal-websajts uffiċjali tagħhom qabel ma dawn l-awtorizzazzjonijiet tas-sajd isiru validi. Huma għandhom jaġġornaw il-lista tagħhom f’każ li jkun hemm kwalunkwe tibdil fiha qabel ma dan it-tibdil jidħol fis-seħħ.
2. Għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011, fuq talba, l-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli lill-Kummissjoni lista tal-bastimenti tas-sajd tagħhom li rċevew awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-2011. Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe tibdil f'din il-lista qabel ma dan it-tibdil jidħol fis-seħħ.
KAPITOLU III
L-immarkar u l-identifikazzjoni ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE u tal-irkaptu tagħhom
Taqsima 1
L-immarkar u l-identifikazzjoni tal-bastimenti tas-sajd
Artikolu 6
L-immarkar ta’ bastimenti tas-sajd
Bastiment tas-sajd tal-UE għandu jiġi mmarkat kif ġej:
(a)
l-ittra/i tal-port jew tad-distrett li fih il-bastiment tas-sajd tal-UE huwa rreġistrat u n-numru/i li taħthom huwa rreġistrat għandhom jinżebgħu jew jintwerew b’mod ċar fuq iż-żewġ naħat tal-pruwa, fl-ogħla punt kemm jista’ jkun ’il fuq mill-ilma, sabiex ikunu jistgħu jidhru b’mod ċar mill-baħar u mill-ajru, b’kulur li jikkuntrasta mal-isfond li fuqu huma miżbugħa;
(b)
għall-bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ aktar minn 10 metri iżda inqas minn 17-il metru, l-għoli tal-ittri u tan-numri għandu jkun tal-anqas 25 ċentimetru bi ħxuna ta' mhux anqas minn 4 ċentimetri. Għall-bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 17-il metru jew aktar, l-għoli tal-ittri u tan-numri għandu jkun tal-anqas 45 ċentimetru, bi ħxuna ta’ mhux anqas minn 6 ċentimetri;
(c)
l-Istat Membru tal-bandiera jista’ jkun jeħtieġ li l-kodiċi internazzjonali tar-radju (IRCS) jew l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterna jinżebgħu fin-naħa ta’ fuq tal-post tat-tmunier, sabiex ikunu jidhru b’mod ċar mill-ajru, u f’kulur li jikkuntrasta mal-isfond li fuqu huma miżbugħa;
(d)
il-kuluri kontrastanti għandhom ikunu l-abjad u l-iswed;
(e)
l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni miżbugħa jew li jidhru fuq il-buq tal-bastiment tas-sajd tal-UE ma għandhomx ikunu jistgħu jitneħħew u ma għandhomx jitħassru, jinbidlu, ma jkunux jistgħu jinqraw, jitgħattew jew jinħbew.
Artikolu 7
Id-dokumenti miżmuma abbord bastiment tas-sajd tal-UE
1. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 10 metri jew aktar għandu jżomm abbord il-bastiment dokumenti, maħruġa minn awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fih huwa rreġistrat il-bastiment, li juru tal-anqas l-elementi li ġejjin dwar il-bastiment:
(a)
l-isem, jekk jeżisti;
(b)
l-ittri tal-port jew tad-distrett li fih hu rreġistrat, u n-numru (numri) li taħthom hu rreġistrat;
(c)
il-kodiċi internazzjonali tar-radju, jekk jeżisti;
(d)
l-ismijiet u l-indirizzi tas-sid (sidien) u, meta applikabbli, ta’ min qed jikri l-bastiment;
(e)
it-tul totali, il-qawwa tal-magna, it-tunnellaġġ gross u, għall-bastimenti tas-sajd tal-UE li daħlu fis-servizz mill-1 ta’ Jannar 1987 ’il quddiem, id-data tad-dħul fis-servizz.
2. Fuq bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ 17-il metru jew aktar li jkun fihom kmamar tal-ħut, il-kaptan għandu jżomm abbord disinji preċiżi bid-deskrizzjoni tal-kmamar tal-ħut tal-bastiment, inkluża l-indikazzjoni tal-punti ta' aċċess kollha u tal-kapaċità tal-ħżin tagħhom f'metri kubi.
3. Il-kaptan ta’ bastiment tal-UE b’tankijiet imkessħin tal-ilma baħar għandu jżomm abbord dokument aġġornat li jindika l-kalibrar tat-tankijiet f'metri kubi f'intervalli ta' 10 ċentimetri.
4. Id-dokumenti msemmija fil-paragrafi 2 u 3 għandhom jiġu ċċertifikati mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera. Kwalunkwe modifika tal-karatteristiċi li jinsabu fid-dokumenti msemmija fil-paragrafi 1 sa 3 għandha tiġi ċċertifikata mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
5. Id-dokumenti msemmija f’dan l-Artikolu għandhom jiġu ppreżentati għall-finijiet ta’ kontroll u spezzjoni fuq talba tal-uffiċjali.
Taqsima 2
L-immarkar u l-identifikazzjoni tal-irkaptu tas-sajd u tad-dgħajjes
Artikolu 8
L-immarkar tad-dgħajjes u tal-irkaptu biex jinġema’ l-ħut
Kull dgħajsa miżmuma abbord bastimenti tas-sajd tal-UE u kwalunkwe rkaptu biex jinġema’ l-ħut għandhom jiġu mmarkati bl-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni tal-bastiment(i) tas-sajd tal-UE li jużahom/jużawhom.
Artikolu 9
Ir-regoli ġenerali għall-irkaptu passiv u għax-xbieki tat-tkarkir bit-travu
1. Id-dispożizzjonijiet li jinsabu fl-Artikoli 9 sa 12 ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw għall-bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu fl-ilmijiet kollha tal-UE u d-dispożizzjonijiet li jinsabu fl-Artikoli 13 sa 17 ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw għas-sajd fl-ilmijiet tal-UE li jsir iktar minn 12-il mil nawtiku ’l barra mill-kosta, mkejla mil-linji bażiċi tal-Istati Membri kostali.
2. Fl-ilmijiet tal-UE għandu jiġi pprojbit, hekk kif stipulat fil-paragrafu 1, li jitwettqu attivitajiet tas-sajd b’irkaptu passiv, b’bagi u bi xbieki tat-tkarkir bit-travu li ma jkunux immarkati u identifikabbli skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 10 sa 17 ta’ dan ir-Regolament.
3. Fl-ilmijiet tal-UE għandu jiġi pprojbit, hekk kif stipulat fil-paragrafu 1, li jinġarru abbord:
(a)
travi ta’ xibka tat-tkarkir bit-travu li ma jkunx fihom l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni skont l-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
irkaptu passiv li mhuwiex ittikkettat skont l-Artikolu 11(2) ta’ dan ir-Regolament;
(c)
bagi li mhumiex immarkati skont l-Artikolu 13(2) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 10
Ir-regoli għax-xbieki tat-tkarkir bit-travu
Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jiżgura li kull xibka tat-tkarkir bit-travu mmuntata u miżmuma abbord jew użata għas-sajd ikollha mmarkati b’mod ċar, fuq kull travu tax-xibka tat-tkarkir bit-travu mmuntata, l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni ta’ dak il-bastiment tas-sajd.
Artikolu 11
Ir-regoli għall-irkaptu passiv
1. Il-kaptan ta' bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jiżgura li kull irkaptu passiv miżmum abbord jew użat għas-sajd ikun immarkat b'mod ċar u identifikabbli skont id-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu.
2. Kull irkaptu passiv użat għas-sajd għandu juri b’mod permanenti l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni mmarkati fuq il-buq tal-bastiment tas-sajd li jappartjeni għalih:
(a)
għax-xbieki, fuq tikketta mwaħħla mal-ewwel filliera minn fuq;
(b)
għal-lenez u l-konzijiet, fuq tikketta fil-punt ta’ kuntatt mal-baga li magħha jintrabat il-bastiment tas-sajd;
(c)
għall-pots u n-nases, fuq tikketta mwaħħla mal-ħabel ta’ taħt;
(d)
għall-irkaptu passiv li jestendi għal iżjed minn mil nawtiku wieħed, fuq tikketti mwaħħla skont il-punti (a), (b) u (c) f'intervalli regolari li ma jaqbżux il-mil nawtiku sabiex ebda parti mill-irkaptu passiv li jestendi għal iżjed minn mil nawtiku wieħed ma titħalla mhix immarkata.
Artikolu 12
Ir-regoli għat-tikketti
1. Kull tikketta għandha:
(a)
tkun magħmula minn materjal li jdum għal tul ta' żmien;
(b)
tkun imqabbda tajjeb mal-irkaptu;
(c)
tkun wiesgħa tal-anqas 65 millimetru;
(d)
tkun twila tal-anqas 75 millimetru.
2. It-tikketta ma għandhiex tkun tista’ titneħħa u ma għandhiex titħassar, tinbidel, ma tkunx tista’ tinqara, titgħatta jew tinħeba.
Artikolu 13
Ir-regoli għall-bagi
1. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jiżgura li żewġ bagi li jimmarkaw it-truf u bagi ta’ mmarkar intermedjarji, armati skont l-Anness IV, jitwaħħlu ma’ kull irkaptu passiv użat għas-sajd u jintużaw skont id-dispożizzjonijiet ta’ din it-Taqsima.
2. Kull baga li timmarka t-tarf u kull baga intermedjarja għandu jkollha fuqha l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni mmarkati fuq il-buq tal-bastiment tas-sajd tal-UE li tappartjeni għalih u li jkun qiegħed dawk il-bagi, kif ġej:
(a)
l-ittri u n-numri għandhom jintwerew kemm jista' jkun 'il fuq mill-ilma sabiex ikunu jidhru b’mod ċar;
(b)
b’kulur li jikkuntrasta mas-superfiċje li qed jintwerew fuqu.
3. L-ittri u n-numri li jidhru fuq il-baga ta’ mmarkar ma għandhomx jitħassru, jinbidlu jew jitħallew jiġu fi stat li ma jkunux jistgħu jinqraw.
Artikolu 14
Ir-regoli għall-ħabliet
1. Il-ħabliet li jorbtu l-bagi mal-irkaptu passiv għandhom ikunu ta’ materjal sommerġibbli, jew għandhom jinżammu ’l isfel bil-piż.
2. Il-ħabliet li jorbtu l-bagi li jimmarkaw it-truf ma’ kull irkaptu għandhom jitqabbdu mat-truf ta’ dak l-irkaptu.
Artikolu 15
Ir-regoli għall-bagi li jimmarkaw it-truf
1. Il-bagi li jimmarkaw it-truf għandhom jitqiegħdu b’tali mod li kull tarf tal-irkaptu jiġi determinat fi kwalunkwe ħin.
2. L-arblu ta’ kull baga li timmarka t-tarf għandu jkun tal-anqas metru (1) ’l fuq mil-livell tal-baħar meta jitkejjel min-naħa ta’ fuq tal-baga sat-tarf il-baxx tal-bandiera li qiegħda l-aktar ’l isfel.
3. Bagi li jimmarkaw it-tarf għandhom ikunu kkuluriti, iżda ma jistgħux ikunu ħomor jew ħodor.
4. Kull baga li timmarka t-tarf għandha tinkludi:
(a)
bandiera rettangulari waħda jew żewġt ibnadar rettangulari; fejn ikunu jenħtieġu żewġt ibnadar fuq l-istess baga, id-distanza bejniethom għandha tkun tal-anqas ta’ 20 ċentimetru. Il-bnadar li jindikaw it-trufijiet tal-istess irkaptu għandhom ikunu tal-istess kulur u tal-istess daqs u ma jistgħux ikunu bojod;
(b)
dawl wieħed jew tnejn, li għandhom ikunu sofor u jteptpu darba kull ħames sekondi (F1 Y 5s ), u li għandhom ikunu jidhru minn distanza minima ta’ żewġ mili nawtiċi.
5. Kull baga li timmarka t-tarf tista’ tinkudi sinjal fuq in-naħa ta’ fuq tal-baga b’faxxa waħda jew tnejn li jixegħlu u li ma jistgħux ikunu ħomor jew ħodor u għandhom ikunu wesgħin tal-anqas 6 ċentimetri.
Artikolu 16
Ir-regoli għat-twaħħil ta’ bagi li jimmarkaw it-truf
1. Il-bagi li jimmarkaw it-truf għandhom jitwaħħlu mal-irkaptu passiv kif ġej:
(a)
il-baga fis-settur tal-Punent (jiġifieri nofs iċ-ċirku tal-kumpass min-Nofsinhar għall-Punent sa u li jinkludi t-Tramuntan(a) għandha tintrama b’żewġt ibnadar, żewġ faxex jixegħlu, żewġt idwal u tikketta skont l-Artikolu 12 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-baga fis-settur tal-Lvant (jiġifieri nofs iċ-ċirku tal-kumpass mit-Tramuntana għal-Lvant sa u li jinkludi n-Nofsinhar) għandha tintrama b'bandiera waħda u faxxa waħda bl-istrixxi li tixħet id-dawl, dawl wieħed u tikketta skont l-Artikolu 12 ta’ dan ir-Regolament.
2. It-tikketta għandu jkollha l-informazzjoni li tinsab fl-Artikolu 13(2) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 17
Il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji
1. Il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandhom ikunu mwaħħlin mal-irkaptu passiv li jkun fih aktar minn ħames mili nawtiċi kif ġej:
(a)
il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandhom jitqiegħdu f'distanzi ta' mhux aktar minn ħames mili nawtiċi minn xulxin, sabiex l-ebda parti mill-irkaptu li jkun fih ħames mili nawtiċi jew aktar ma titħalla mhix immarkata;
(b)
il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandu jkollhom installat dawl wieħed li għandu jkun isfar u jkun iteptep darba kull ħames sekondi (F1 Y 5s ), u li għandu jkun jidher minn distanza minima ta’ żewġ mili nawtiċi. Għandu jkollhom l-istess karatteristiċi bħall-baga li timmarka t-tarf fis-settur tal-Lvant għajr għal-lewn tal-bandiera, li għandu jkun abjad.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, fil-Baħar Baltiku l-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandhom ikunu mwaħħlin mal-irkaptu passiv li jkun fih aktar minn mil nawtiku wieħed. Il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandhom jitqiegħdu f’distanzi ta’ mhux iżjed minn mil nawtiku minn xulxin, sabiex ebda parti mill-irkaptu li jestendi mil nawtiku wieħed jew iżjed ma titħalla mhix immarkata.
Il-bagi ta’ mmarkar intermedjarji għandu jkollhom l-istess karatteristiċi bħall-baga li timmarka t-tarf fis-settur tal-Lvant ħlief għal dan li ġej:
(a)
il-bnadar għandhom ikunu bojod;
(b)
kull ħames baga ta’ mmarkar intermedjarja għandu jkollha riflettur tar-radar li jagħmel eku li jwassal għal tal-anqas żewġ mili nawtiċi.
KAPITOLU IV
Is-sistema ta’ monitoraġġ tal-bastimenti
Artikolu 18
Ir-rekwiżit ta’ apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita fuq il-bastimenti tas-sajd tal-UE
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 25(3) ta’ dan ir-Regolament, bastiment tas-sajd tal-UE li huwa suġġett għall-VMS ma għandux jitħalla jħalli port mingħajr ma jkollu installat abbord apparat ta' lokalizzazzjoni permezz tas-satellita li jaħdem sewwa.
2. Meta bastiment tas-sajd tal-UE jkun fil-port l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita jista’ jintefa:
(a)
jekk tkun ingħatat notifika minn qabel liċ-ċentru ta' monitoraġġ tas-sajd (FM(C) tal-Istat Membru tal-bandiera u lill-FMC tal-Istat Membru kostali; u
(b)
jekk ir-rapport ta’ wara juri li l-bastiment tas-sajd tal-UE ma jkunx biddel il-pożizzjoni tiegħu meta mqabbel mar-rapport preċedenti.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera jistgħu jippermettu li n-notifika minn qabel imsemmija fil-punt (a) tinbidel b’messaġġ awtomatiku tal-VMS jew b’allarm iġġenerat mis-sistema, li jindikaw li l-bastiment tas-sajd tal-UE qiegħed f'żona ġeografika predefinita ta' port.
3. Dan il-Kapitolu ma għandux japplika għall-bastimenti tas-sajd tal-UE użati biss għall-isfruttar tal-akkwakultura.
Artikolu 19
Il-karatteristiċi tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita
1. L-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita installat abbord bastimenti tas-sajd tal-UE għandu jiżgura l-komunikazzjoni awtomatika lill-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera, f’intervalli regolari, ta’ dejta marbuta:
(a)
mal-identifikazzjoni tal-bastiment tas-sajd,
(b)
mal-pożizzjoni ġeografika l-iżjed riċenti tal-bastiment tas-sajd, bi żball ta' pożizzjoni li għandu jkun ta’ inqas minn 500 metru, b'intervall ta' kunfidenza ta' 99 %,
(c)
mad-data u l-ħin (espressi f’Ħin Universali Kkoordinat (UT(C)) tal-iffissar tal-pożizzjoni msemmija tal-bastiment tas-sajd, u
(d)
mal-veloċità u r-rotta tal-bastiment tas-sajd f’dak il-mument eżatt.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita jkun protett mid-dħul jew mill-ħruġ ta’ pożizzjonijiet foloz u għandhom jiżguraw li l-pożizzjonijiet ma jistgħux jitranġaw manwalment.
Artikolu 20
Ir-responsabbilitajiet tal-kaptani dwar l-apparati ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita
1. Il-kaptani ta' bastiment tas-sajd tal-UE għandhom jiżguraw li l-apparati ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita jkunu jaħdmu sewwa l-ħin kollu u li tintbagħat id-dejta msemmija fl-Artikolu 19(1) ta' dan ir-Regolament.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 26(1) ta’ dan ir-Regolament, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE għandu jiżgura, b’mod partikolari, li:
(a)
id-dejta ma tinbidel bl-ebda mod,
(b)
l-antenna jew l-antenni konnessi mal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita ma jiġu ostakolati, skonnessi jew ibblukkati bl-ebda mod,
(c)
il-provvista tal-enerġija tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita ma tiġi interrotta bl-ebda mod, u
(d)
l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita ma jitneħħiex mill-bastiment tas-sajd.
3. Għandu jiġi pprojbit li l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita jiġi distrutt, issirlu ħsara, ma jitħalliex fi stat li jaħdem sewwa jew issirlu interferenza ta' xort'oħra sakemm l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera ma jkunux awtorizzaw it-tiswija jew is-sostituzzjoni tiegħu.
Artikolu 21
Il-miżuri ta’ kontroll li għandhom jiġu adottati mill-Istati Membri tal-bandiera
Kull Stat Membru tal-bandiera għandu jiżgura l-monitoraġġ u l-kontroll kontinwi u sistematiċi tal-eżattezza tad-dejta msemmija fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, u għandu jaġixxi mill-ewwel kull meta d-dejta tinstab li ma tkunx eżatta jew kompluta.
Artikolu 22
Il-frekwenza tal-komunikazzjoni tad-dejta
1. Kull Stat Membru għandu jiżgura li l-FMC tiegħu jirċievi, tal-anqas darba kull sagħtejn, l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament dwar il-bastimenti tas-sajd tiegħu permezz tal-VMS. L-FMC jista' jkun jeħtieġ l-informazzjoni f'intervalli iżjed qosra.
2. L-FMC għandu jkollu l-kapaċità li jsegwi l-pożizzjoni attwali ta’ kull bastiment tas-sajd tiegħu.
Artikolu 23
Il-monitoraġġ tad-dħul f’żoni speċifiċi u tal-ħruġ minnhom
Kull Stat Membru għandu jiżgura li, permezz tad-dejta tal-VMS, l-FMC tiegħu jwettaq monitoraġġ, fir-rigward tal-bastimenti tas-sajd tiegħu, tad-data u l-ħin tad-dħul fi u l-ħruġ minn:
(a)
kwalunkwe żona marittima fejn japplikaw regoli speċifiċi dwar l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi;
(b)
żoni ristretti tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 50 tar-Regolament ta’ Kontroll;
(c)
żoni regolatorji tal-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd li l-Unjoni Ewropea jew ċerti Stati Membri jiffurmaw parti minnhom;
(d)
ilmijiet taħt is-sovranità u l-ġuriżdizzjoni ta’ pajjiż terz.
Artikolu 24
Il-komunikazzjoni ta’ dejta lill-Istat Membru kostali
1. Il-VMS stabbilita minn kull Stat Membru għandha tiżgura l-komunikazzjoni awtomatika lill-FMC ta’ Stat Membru kostali, tad-dejta li għandha tiġi pprovduta skont l-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament fir-rigward tal-bastimenti tas-sajd tiegħu fiż-żmien meta dawn ikunu qegħdin fl-ilmijiet tal-Istat Membru kostali. Dik il-komunikazzjoni tad-dejta għandha ssir fl-istess ħin li fih issir il-komunikazzjoni fl-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera u għandha tkun skont il-format mogħti fl-Anness V.
2. L-Istati Membri kostali li jimmonitarjaw żona b’mod konġunt jistgħu jispeċifikaw destinazzjoni komuni għall-komunikazzjoni tad-dejta li għandha tiġi pprovduta skont l-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament. Għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn biha.
3. Kull Stat Membru għandu jikkomunika lill-Istati Membri l-oħrajn u lill-Kummissjoni, fejn hu possibbli f’format elettroniku li huwa kompatibbli mas-Sistema Ġeodetika Dinjija tal-1984 (WGS 84), lista komprensiva tal-koordinati tal-latitudni u tal-lonġitudni li jimmarkaw iż-żona ekonomika esklussiva jew iż-żona tas-sajd esklussiva tiegħu. Għandu jikkomunika wkoll kull tibdil f’dawn il-koordinati lill-Istati Membri l-oħrajn u lill-Kummissjoni. L-Istati Membri jistgħu minflok jippubblikaw din il-lista fil-websajt imsemmija fl-Artikolu 115 tar-Regolament ta' Kontroll.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw koordinazzjoni effettiva bejn l-awtoritajiet kompetenti tagħhom fir-rigward tal-komunikazzjoni tad-dejta tal-VMS skont l-Artikolu 9(3) tar-Regolament ta’ Kontroll, inkluż permezz tal-istabbiliment ta’ proċeduri ċari u dokumentati għal dan il-fini.
Artikolu 25
Il-ħsara teknika jew in-nuqqas ta’ funzjonament tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita
1. Fil-każ ta' ħsara teknika jew tan-nuqqas ta' funzjonament tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita installat abbord bastiment tas-sajd tal-UE, il-kaptan jew ir-rappreżentant tiegħu għandu, mill-ħin li fih ikun ġie osservat dan l-avveniment jew mill-ħin li fih ikun ġie infurmat b’dan skont il-paragrafu 4 jew l-Artikolu 26(1) ta' dan ir-Regolament, jikkomunika, kull erba' sigħat, lill-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera l-koordinati ġeografiċi aġġornati tal-bastiment tas-sajd permezz ta’ mezzi tat-telekomunikazzjoni xierqa. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar il-mezzi tat-telekomunikazzjoni li għandhom jintużaw u għandhom jindikawhom fuq il-websajt imsemmija fl-Artikolu 115 tar-Regolament ta' Kontroll.
2. L-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera għandu jdaħħal il-pożizzjonijiet ġeografiċi msemmija fil-paragrafu 1 fil-bażi tad-dejta tal-VMS mingħajr dewmien hekk kif jaslu. Id-dejta manwali tal-VMS għandha tkun distinta b’mod ċar f’bażi tad-dejta mill-messaġġi awtomatiċi. Fejn ikun xieraq, dik id-dejta manwali tal-VMS għandha tiġi kkomunikata mingħajr dewmien lill-Istati Membri kostali.
3. Wara ħsara teknika jew nuqqas ta’ funzjonament tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita, bastiment tas-sajd tal-UE jista’ jħalli l-port biss hekk kif l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita installat abbord ikun qiegħed jaħdem b’mod sħiħ u li jissodisfa lill-awtoritajiet kompetenti tal-istat tal-bandiera. B’deroga, l-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera jista' jawtorizza lill-bastimenti tas-sajd tiegħu sabiex iħallu l-port b'apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita li ma jkunx qed jaħdem sew biex dan jissewwa jew jinbidel.
4. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera jew, fejn ikun xieraq, tal-Istat Membru kostali għandhom ifittxu li jinfurmaw lill-kaptan jew lill-persuna responsabbli għall-bastiment jew lir-rappreżentant tagħhom meta l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita installat abbord bastiment tas-sajd tal-UE jidher difettuż jew jidher li ma jkunx qiegħed jaħdem b’mod sħiħ.
5. It-tneħħija tal-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita biex jissewwa jew jinbidel għandha tkun suġġetta għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
Artikolu 26
Id-dejta mhix ikkomunikata
1. Meta l-FMC ta’ Stat Membru tal-bandiera ma jkunx irċieva komunikazzjonijiet tad-dejta skont l-Artikolu 22 jew 25(1) ta’ dan ir-Regolament għal tnax-il siegħa konsekuttivi, għandu javża lill-kaptan jew lill-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew lir-rappreżentant(i) tagħhom b’dan malajr kemm jista’ jkun. Jekk, fir-rigward ta’ bastiment tas-sajd tal-UE partikolari, dik is-sitwazzjoni sseħħ iżjed minn tliet darbiet fi żmien sena kalendarja, l-Istat Membru tal-bandiera għandu jiżgura li l-apparat ta’ lokalizzazzjoni permezz tas-satellita tal-bastiment tas-sajd jiġi kkontrollat sew. L-Istat Membru tal-bandiera għandu jinvestiga l-kwistjoni sabiex jiġi stabbilit jekk l-apparat kienx imbagħbas. B’deroga mill-Artikolu 20(2)(d) ta’ dan ir-Regolament, dik l-investigazzjoni tista’ tfisser li l-apparat jitneħħa biex jiġi eżaminat.
2. Meta l-FMC ta’ Stat Membru tal-bandiera ma jkunx irċieva komunikazzjonijiet tad-dejta għal tnax-il siegħa skont l-Artikolu 22 jew l-Artikolu 25(1) ta’ dan ir-Regolament u l-aħħar pożizzjoni li tkun waslet tkun ġiet mill-ilmijiet ta’ Stat Membru ieħor, dan għandu javża lill-FMC ta’ dak l-Istat Membru kostali b’dan malajr kemm jista’ jkun.
3. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru kostali josservaw bastiment tas-sajd tal-UE fl-ilmijiet tagħhom u ma jkunux irċevew dejta skont l-Artikolu 24(1) jew 25(2) ta’ dan ir-Regolament, dawn għandhom javżaw lill-kaptan tal-bastiment tas-sajd u lill-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera.
Artikolu 27
Il-monitoraġġ u r-reġistrazzjoni tal-attivitajiet tas-sajd
1. L-Istati Membri għandhom jużaw id-dejta li jirċievu skont l-Artikoli 22, 24(1) u 25 ta’ dan ir-Regolament għall-monitoraġġ effettiv tal-attivitajiet tal-bastimenti tas-sajd.
2. L-Istati Membri tal-bandiera għandhom:
(a)
jiżguraw li d-dejta li jirċievu skont dan il-Kapitolu tiġi rreġistrata f’għamla li tinqara mill-kompjuter u li din tinħażen b’mod sikur f’bażijiet tad-dejta kompjuterizzati għal tal-anqas tliet snin;
(b)
jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li din id-dejta tintuża biss għal finijiet uffiċjali; u
(c)
jieħdu l-miżuri tekniċi kollha meħtieġa biex jipproteġu din id-dejta minn xi distruzzjoni inċidentali jew illeċita, minn telf inċidentali, deterjorament, distribuzzjoni jew konsultazzjoni mhix awtorizzata.
Artikolu 28
L-aċċess għad-dejta mill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni tista’ titlob lill-Istati Membri, skont l-Artikolu 111(1)(a) tar-Regolament ta’ Kontroll, biex jiżguraw il-komunikazzjoni awtomatika lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha, tad-dejta li għandha tiġi pprovduta skont l-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament dwar grupp speċifiku ta’ bastimenti tas-sajd u waqt ħin speċifiku. Dik il-komunikazzjoni tad-dejta għandha ssir fl-istess ħin li fih issir il-komunikazzjoni fl-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera u għandha tkun skont il-format mogħti fl-Anness V.
TITOLU III
IL-KONTROLL TAS-SAJD
KAPITOLU I
Il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni tat-trażbord u d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta
Taqsima 1
Il-Kompletar u l-Preżentazzjoni Tal-Ġurnal ta’ Abbord tas-Sajd, id-Dikjarazzjoni tal-Ħatt l-Art u d-Dikjarazzjoni Tat-Trażbord Fuq il-Karta
Artikolu 29
Il-bastimenti tas-sajd tal-UE li huma suġġetti għall-kompletar u l-preżentazzjoni tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art/tat-trażbord fuq il-karta
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet speċifiċi mogħtija fil-pjanijiet multiannwali, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE ta’ tul totali ta’ 10 metri jew aktar li mhuwiex suġġett għall-kompletar u l-komunikazzjoni, b’mod elettroniku, tad-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u tad-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art, għandu jimla u jippreżenta d-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u d-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art imsemmija fl-Artikoli 14, 21 u 23 tar-Regolament ta’ Kontroll, fuq il-karta. Dawn id-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u d-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art jistgħu jimtlew u jiġu ppreżentati wkoll mir-rappreżentant tal-kaptan f'ismu.
2. Ir-rekwiżiti li jimtlew u jiġu ppreżentati d-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u d-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art fuq il-karta għandhom japplikaw ukoll għall-bastimenti tas-sajd tal-UE b’tul totali ta’ inqas minn 10 metri meta dawn ikunu meħtieġa mill-Istat Membru tal-bandiera tagħhom li jżommu ġurnal ta’ abbord tas-sajd u li jippreżentaw dikjarazzjonijiet tat-trażbord u/jew tal-ħatt l-art skont l-Artikoli 16(3) u 25(3) tar-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 30
Il-mudelli għall-ġurnali ta’ abbord tas-sajd, għad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u għad-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art fuq il-karta
1. Għaż-żoni kollha tas-sajd, ħlief għas-subżona 1 tan-NAFO u għad-diviżjonijiet tal-ICES numri V(a) u XIV, il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni tat-trażbord u d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta għandhom jimtlew u jiġu ppreżentati mill-kaptani tal-bastimenti tas-sajd tal-UE skont il-mudell muri fl-Anness VI. Madankollu, l-mudell muri fl-Anness VII jista’ jintuża għall-operazzjonijiet tas-sajd imwettqa biss fil-Mediterran mill-kaptani tal-bastimenti tas-sajd tal-UE li mhumiex suġġetti għall-obbligu li jikkomunikaw ġurnal ta’ abbord tas-sajd, dikjarazzjoni tat-trażbord u dikjarazzjoni tal-ħatt l-art b’mod elettroniku, u li jagħmlu vjaġġi tas-sajd kuljum f’żona tas-sajd waħda.
2. Għas-subżona 1 tan-NAFO u għad-diviżjonijiet tal-ICES V(a) u XIV, il-format mogħti fl-Anness VIII għandu jintuża għall-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta u l-format mogħti fl-Anness IX għandu jintuża għad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u għad-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art fuq il-karta.
3. Il-ġurnal ta' abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni tat-trażbord u d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta fil-format mogħti fl-Annessi VI u VII għandhom jinżammu wkoll skont il-paragrafi 1 u l-Artikolu 31 ta’ dan ir-Regolament meta bastimenti tas-sajd tal-UE bħal dawn ikunu qegħdin iwettqu attivitajiet tas-sajd fl-ilmijiet ta’ pajjiż terz, f’ilmijiet regolati minn Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd jew f’ilmijiet barra l-ilmijiet tal-UE li mhumiex regolati minn Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd, sakemm il-pajjiż terz jew ir-regoli tal-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd ikkonċernata ma jkunux jeħtieġu, b’mod speċifiku, li jimtlew u jiġu ppreżentati ġurnal ta' abbord tas-sajd, dikjarazzjoni tat-trażbord jew dikjarazzjoni tal-ħatt l-art ta’ tip differenti. Jekk il-pajjiż terz ma jispeċifikax ġurnal ta’ abbord tas-sajd partikolari, iżda jkun jeħtieġ elementi tad-dejta differenti minn dawk meħtieġa mill-Unjoni Ewropea, dawn l-elementi tad-dejta għandhom jiġu rreġistrati.
4. L-Istati Membri jistgħu jkomplu jużaw ġurnali ta’ abbord tas-sajd f’format ta’ fuq il-karta f’konformità mar-Regolament (KEE) Nru 2807/83 għal bastimenti tas-sajd tal-UE li mhumiex suġġetti għall-kompletar u l-komunikazzjoni, b’mod elettroniku, tad-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd skont l-Artikolu 15 tar-Regolament ta’ Kontroll, sakemm jintużaw l-istokkijiet tal-ġurnali ta’ abbord tas-sajd f’format ta’ fuq il-karta kollha.
Artikolu 31
L-istruzzjonijiet għall-kompletar u l-preżentazzjoni tal-ġurnali ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u tad-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art fuq il-karta
1. Il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni tat-trażbord u d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta għandhom jimtlew u jiġu ppreżentati skont l-istruzzjonijiet mogħtija fl-Anness X.
2. Fejn l-istruzzjonijiet mogħtija fl-Anness X jiddikjaraw li l-applikazzjoni ta’ regola hija fakultattiva, l-Istat Membru tal-bandiera jista' jagħmilha obbligatorja.
3. L-annotazzjonijiet kollha fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, fid-dikjarazzjoni tat-trażbord jew fid-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art għandhom ikunu jistgħu jinqraw u ma jkunux jistgħu jitħassru. Ebda annotazzjoni ma għandha titħassar jew tinbidel. Jekk isir żball l-annotazzjoni ħażina għandha tinqata' b'linja waħda u l-annotazzjoni t-tajba għandha tinkiteb bl-inizjali tal-kaptan ħdejha. Kull linja għandu jkollha l-inizjali tal-kaptan.
4. Il-kaptan tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew, għad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u d-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art, ir-rappreżentant tiegħu għandu jiċċertifika bl-inizjali jew bil-firma tiegħu li l-annotazzjonijiet fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, fid-dikjarazzjoni tat-trażbord u fid-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art huma korretti.
Artikolu 32
Id-dati ta’ skadenza għall-preżentazzjoni tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta
1. Meta bastiment tas-sajd tal-UE jkun wettaq ħatt l-art f’port jew trażbord f’port jew f’post qrib ix-xatt tal-Istat Membru tal-bandiera tiegħu, il-kaptan tiegħu għandu jippreżenta l-ġurnal oriġinali ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord u d-dikjarazzjoni oriġinali tal-ħatt l-art kemm jista’ jkun malajr u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara li jsir it-trażbord jew il-ħatt l-art lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat. Dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord u dikjarazzjoni oriġinali tal-ħatt l-art bħal dawn jistgħu jiġu ppreżentati wkoll mir-rappreżentant tal-kaptan f'ismu.
2. Meta ma jinħattu l-art ebda qabdiet wara vjaġġ tas-sajd, il-kaptan għandu jippreżenta l-ġurnal oriġinali ta' abbord tas-sajd u d-dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord malajr kemm jista' jkun u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara l-wasla fil-port. Dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord bħal din tista' tiġi ppreżentata wkoll mir-rappreżentant tal-kaptan f'ismu.
3. Meta bastiment tas-sajd tal-UE jkun wettaq trażbord f’port jew f’post qrib ix-xatt jew meta jkun ħatt l-art f'port ta' Stat Membru li ma jkunx l-Istat Membru tal-bandiera tiegħu, għandu jippreżenta l-ewwel kopja (kopji) tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art malajr kemm jista’ jkun u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara t-trażbord jew il-ħatt l-art lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fih ikun seħħ it-trażbord jew il-ħatt l-art. Il-ġurnal oriġinali ta' abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord u d-dikjarazzjoni oriġinali tal-ħatt l-art għandhom jintbagħtu malajr kemm jista’ jkun u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara t-trażbord jew il-ħatt l-art lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
4. Meta bastiment tas-sajd tal-UE ikun wettaq trażbord f’port jew fl-ilmijiet ta’ pajjiż terz jew fl-ibħra miftuħa jew ikun ħatt l-art f’port ta’ pajjiż terz, għandu jibgħat il-ġurnal ta’ abbord oriġinali tas-sajd, id-dikjarazzjoni oriġinali tat-trażbord u d-dikjarazzjoni oriġinali tal-ħatt l-art malajr kemm jista’ jkun u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara t-trażbord jew il-ħatt l-art lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
5. Meta pajjiż terz jew ir-regoli ta’ Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd ikunu jeħtieġu tip ta’ ġurnal ta’ abbord tas-sajd, ta’ dikjarazzjoni tat-trażbord jew ta’ dikjarazzjoni tal-ħatt l-art differenti minn dawk mogħtija fl-Anness VI, il-kaptan tal-bastiment tas-sajd tal-UE għandu jippreżenta kopja ta’ dak id-dokument lill-awtoritajiet kompetenti tiegħu malajr kemm jista’ jkun u sa mhux aktar tard minn 48 siegħa wara t-trażbord jew il-ħatt l-art.
Taqsima 2
Ir-regoli speċifiċi għall-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta
Artikolu 33
Il-kompletar ta’ ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta
1. Il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta għandu jimtela bl-informazzjoni obbligatorja kollha anke meta ma jkunx hemm qabdiet:
(a)
kuljum sa mhux aktar tard minn nofsillejl (24:00) u qabel ma jidħol fil-port;
(b)
kull meta ssir spezzjoni fuq il-baħar;
(c)
meta jseħħu l-avvenimenti ddefiniti fil-leġiżlazzjoni Komunitarja jew mill-Istat Membru tal-bandiera.
2. Għandha timtela linja ġdida fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta:
(a)
għal kull jum fuq il-baħar;
(b)
meta jsir sajd f’Diviżjoni ġdida tal-ICES jew f’żona tas-sajd oħra fl-istess jum;
(c)
meta tiddaħħal dejta dwar l-isforz tas-sajd.
3. Għandha timtela paġna ġdida fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta:
(a)
meta jintuża rkaptu differenti, jew xibka b’firxa ta’ daqs tal-malji differenti minn dik tal-irkaptu preċedenti;
(b)
għal kwalunkwe sajd li jsir wara trażbord jew ħatt l-art intermedju;
(c)
jekk l-għadd ta’ kolonni mhuwiex suffiċjenti;
(d)
mat-tluq minn port fejn ma jkun seħħ ebda ħatt l-art.
4. Mat-tluq minn port, jew wara li titlesta operazzjoni tat-trażbord, u meta jibqgħu abbord xi qabdiet, il-kwantitajiet ta’ kull speċi għandhom jiġu indikati fuq paġna ġdida tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd.
5. Il-kodiċijiet mogħtija fl-Anness XI għandhom japplikaw biex jiġi indikat, taħt l-intestatura x-xierqa tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd fuq il-karta, l-irkaptu tas-sajd użat.
Taqsima 3
Ir-regoli speċifiċi għad-dikjarazzjoni tat-trażbord u għad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art fuq il-karta
Artikolu 34
Il-konsenja tad-dikjarazzjoni tat-trażbord fuq il-karta
1. Fil-każ ta’ operazzjoni ta’ trażbord bejn żewġ bastimenti tas-sajd tal-UE, meta titlesta l-operazzjoni tat-trażbord il-kaptan tal-bastiment tas-sajd li jkun qiegħed iwettaq it-trażbord jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jagħti kopja tad-dikjarazzjoni tat-trażbord fuq il-karta tal-bastiment tiegħu lill-kaptan tal-bastiment li qed jirċievi l-ħut jew lir-rappreżentant tiegħu. Il-kaptan tal-bastiment li qed jirċievi l-ħut jew ir-rappreżentant tiegħu, meta l-operazzjoni tat-trażbord tkun lesta wkoll għandu jagħti kopja tad-dikjarazzjoni tat-trażbord fuq il-karta tal-bastiment tiegħu lill-kaptan tal-bastiment li jkun qiegħed iwettaq it-trażbord jew lir-rappreżentant tiegħu.
2. Il-kopji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu ppreżentati, għall-finijiet ta’ kontroll u spezzjoni, fuq talba ta’ uffiċjal.
Artikolu 35
L-iffirmar tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art
Kull paġna tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art għandha tiġi ffirmata qabel il-preżentazzjoni mill-kaptan jew mir-rappreżentant tiegħu.
KAPITOLU II
Il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art u d-dikjarazzjoni tat-trażbord f’format elettroniku
Taqsima 1
Il-kompletar u l-komunikazzjoni tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art u tad-dikjarazzjoni tat-trażbord f’format elettroniku
Artikolu 36
Ir-rekwiżit tas-sistema elettronika ta' reġistrazzjoni u rappurtar fuq bastimenti tas-sajd tal-UE
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 39(4) ta' dan ir-Regolament, bastiment tas-sajd tal-UE li huwa suġġett għall-kompletar u l-komunikazzjoni, b’mod elettroniku, ta' ġurnal ta' abbord tas-sajd, ta’ dikjarazzjoni tat-trażbord u ta’ dikjarazzjoni tal-ħatt l-art skont l-Artikoli 15, 21 u 24 tar-Regolament ta' Kontroll ma għandux jitħalla jħalli port mingħajr ma jkollu sistema elettronika ta' reġistrazzjoni u rappurtar installata abbord li taħdem b'mod sħiħ.
2. Dan il-Kapitolu ma għandux japplika għall-bastimenti tas-sajd tal-UE użati biss għall-isfruttar tal-akkwakultura.
Artikolu 37
Il-format għall-komunikazzjoni tad-dejta minn bastiment tas-sajd tal-UE lill-awtorità kompetenti tal-Istat tal-bandiera tiegħu
L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-format li għandu jintuża bejn il-bastimenti tas-sajd tal-UE li jtajru l-bandiera tagħhom u l-awtoritajiet kompetenti tagħhom għall-kompletar u l-komunikazzjoni tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art kif imsemmi fl-Artikoli 15, 21 u 24 tar-Regolament ta' Kontroll.
Artikolu 38
Il-messaġġi ta’ konferma
1. Għandhom jinħarġu messaġġi ta’ konferma lill-bastimenti tas-sajd tal-UE għal kull komunikazzjoni ta’ dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd, tat-trażbord, ta’ notifika minn qabel u tal-ħatt l-art. Il-messaġġ ta’ konferma għandu jiġbor fih rikonoxximent tal-irċevuta.
2. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE għandu jżomm il-messaġġ ta’ konferma sa tmiem il-vjaġġ tas-sajd.
Artikolu 39
Id-dispożizzjonijiet fil-każ ta’ ħsara teknika jew ta’ nuqqas ta’ funzjonament tas-sistemi elettroniċi ta’ reġistrazzjoni u rappurtar
1. Fil-każ ta’ ħsara teknika jew ta’ nuqqas ta' funzjonament tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar installata abbord bastiment tas-sajd tal-UE, il-kaptan tal-bastiment tas-sajd jew ir-rappreżentant tiegħu għandhom, minn x’ħin ikun ġie osservat l-avveniment jew minn x’ħin ikunu ġew infurmati skont l-Artikolu 40(1) ta' dan ir-Regolament, jikkomunikaw id-dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera permezz ta’ mezzi tat-telekomunikazzjoni xierqa kuljum u sa mhux aktar tard minn nofsillejl (24:00), anke meta ma jkunx hemm qabdiet. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar il-mezzi tat-telekomunikazzjoni li għandhom jintużaw u għandhom jindikawhom fuq il-websajt imsemmija fl-Artikolu 115 tar-Regolament ta' Kontroll.
2. Fil-każ ta’ ħsara teknika jew ta’ nuqqas ta’ funzjonament tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar, id-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tat-trażbord għandha tintbagħat ukoll:
(a)
meta din tintalab mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera;
(b)
minnufih wara li tintemm l-aħħar sajda jew wara li jitlesta t-trażbord;
(c)
qabel id-dħul fil-port;
(d)
kull meta ssir spezzjoni fuq il-baħar;
(e)
meta jseħħu l-avvenimenti ddefiniti fil-leġiżlazzjoni Komunitarja jew mill-Istat tal-bandiera.
Id-dejta tan-notifika minn qabel u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art għandha tintbagħat ukoll fil-każijiet imsemmija fil-punti (a) u (e).
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera għandhom idaħħlu d-dejta msemmija fil-paragrafu 1 fil-bażi tad-dejta elettroniku mingħajr dewmien hekk kif jirċevuha.
4. Wara li jkollu ħsara teknika jew nuqqas ta’ funzjonament tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar tiegħu, bastiment tas-sajd tal-UE jista' jitlaq minn port biss hekk kif is-sistema ta' reġistrazzjoni u rappurtar installata abbord tkun qed taħdem sewwa b’mod li jissodisfa lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera jew biss jekk ikun awtorizzat jitlaq b’mod ieħor mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera. L-Istat Membru tal-bandiera għandu jinnotifika immedjatament lill-Istat Membru kostali meta jkun awtorizza lil wieħed mill-bastimenti tas-sajd tiegħu biex jitlaq minn port tal-Istat Membru kostali b’sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar li ma tkunx qed taħdem.
5. It-tneħħija tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar biex tissewwa jew tinbidel għandha tkun suġġetta għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
Artikolu 40
Id-dejta mhix ikkomunikata
1. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru tal-bandiera ma jkunux irċevew komunikazzjonijiet tad-dejta skont l-Artikoli 15, 22 u 24 tar-Regolament ta’ Kontroll, dawn għandhom jinnotifikaw lill-kaptan jew lill-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew lir-rappreżentant(i) tagħhom b’dan malajr kemm jista’ jkun. Jekk, fir-rigward ta’ bastiment tas-sajd tal-UE partikolari, dik is-sitwazzjoni sseħħ iżjed minn tliet darbiet fi żmien sena kalendarja, l-Istat Membru tal-bandiera għandu jiżgura li s-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar tal-bastiment tas-sajd tiġi kkontrollata sew. L-Istat Membru tal-bandiera għandu jinvestiga l-kwistjoni sabiex jistabbilixxi għalfejn ma waslet l-ebda dejta u għandu jieħu l-miżuri meħtieġa.
2. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru tal-bandiera ma jkunux irċevew komunikazzjonijiet tad-dejta skont l-Artikoli 15, 22 u 24 tar-Regolament ta’ Kontroll u l-aħħar pożizzjoni li tkun waslet permezz tas-Sistema ta’ Monitoraġġ tal-Bastimenti tkun mill-ilmijiet ta’ Stat Membru kostali dawn għandhom javżaw lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak l-Istat Membru kostali b'dan malajr kemm jista' jkun.
3. Il-kaptan jew l-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tagħhom għandu jibgħat id-dejta kollha li tkun għadha ma ġietx ikkomunikata u li dwarha tkun waslet notifika skont il-paragrafu 1 lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera immedjatament hekk kif tasal in-notifika.
Artikolu 41
In-nuqqas ta’ aċċess għad-dejta
1. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru kostali josservaw bastiment tas-sajd tal-UE ta’ Stat Membru ieħor fl-ilmijiet tagħhom u ma jkollhomx aċċess għad-dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd jew għad-dejta tat-trażbord skont l-Artikolu 44 ta’ dan ir-Regolament, dawn għandhom jitolbu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera biex jiżguraw l-aċċess għal dik id-dejta.
2. Jekk l-aċċess imsemmi fil-paragrafu 1 ma jiġix żgurat fi żmien erba’ sigħat minn x’ħin jintalab, l-Istat Membru kostali għandu javża lill-Istat Membru tal-bandiera. Malli jirċievi n-notifika, l-Istat Membru tal-bandiera għandu jibgħat id-dejta immedjatament lill-Istat Membru kostali bi kwalunkwe mezz elettroniku disponibbli.
3. Jekk l-Istat Membru kostali ma jirċevix id-dejta msemmija fil-paragrafu 2, il-kaptan jew l-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tagħhom għandu jibgħat id-dejta u kopja tal-messaġġ ta' konferma msemmi fl-Artikolu 38 ta' dan ir-Regolament lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kostali fuq talba u bi kwalunkwe mezz disponibbli, u jekk possibbli għandu jagħmel dan b’mod elettroniku. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar il-mezzi li għandhom jintużaw u għandhom jindikawhom fuq il-websajt imsemmija fl-Artikolu 115 tar-Regolament ta' Kontroll.
4. Jekk il-kaptan jew l-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew ir-rappreżentant tagħhom ma jkunx jista’ jipprovdi lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kostali b’kopja tal-messaġġ ta’ konferma msemmi fl-Artikolu 38 ta’ dan ir-Regolament, l-attivitajiet tas-sajd fl-ilmijiet tal-Istat Membru kostali mill-bastiment tas-sajd ikkonċernat għandhom ikunu pprojbiti sa ma l-kaptan, l-operatur tal-bastiment tas-sajd jew ir-rappreżentant tiegħu jkun jista’ jipprovdi kopja tal-messaġġ ta' konferma jew tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 14(1) tar-Regolament ta' Kontroll lill-awtoritajiet imsemmija.
Artikolu 42
Id-dejta dwar il-funzjonament tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar
1. L-Istati Membri għandhom iżommu bażijiet tad-dejta dwar il-funzjonament tas-sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u rappurtar tagħhom. Dawk il-bażijiet tad-dejta għandu jkun fihom tal-anqas l-informazzjoni li ġejja u għandhom ikunu kapaċi jiġġenerawha b'mod awtomatiku:
(a)
il-lista tal-bastimenti tas-sajd tagħhom li s-sistemi elettroniċi ta’ reġistrazzjoni u rappurtar tagħhom kellhom ħsara teknika jew ma ħadmux;
(b)
l-għadd ta’ bastimenti li ma wettqux komunikazzjonijiet elettroniċi tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd ta’ kuljum u l-medja tal-għadd ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd li waslu għal kull bastiment tas-sajd, imqassmin skont l-Istat Membru tal-bandiera;
(c)
l-għadd ta’ komunikazzjonijiet ta’ dikjarazzjonijiet tat-trażbord, ta’ dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art, ta’ dikjarazzjonijiet tal-akkwist tal-kontroll u ta’ noti tal-bejgħ riċevuti, imqassmin skont l-Istat Membru tal-bandiera.
2. Għandhom jintbagħtu sommarji tal-informazzjoni ġġenerata skont il-paragrafu 1 lill-Kummissjoni fuq talba tagħha. B’mod alternattiv, din l-informazzjoni tista’ titqiegħed ukoll fuq il-websajt sigura f’format u f'intervalli tal-ħin li għandhom jiġu deċiżi mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Istati Membri.
Artikolu 43
Il-format għall-iskambju tal-informazzjoni bejn l-Istati Membri
1. Għandu jitwettaq skambju tal-informazzjoni msemmija f’din it-Taqsima bejn l-Istati Membri bl-użu tal-format definit fl-Anness XII illi minnu għandha tiġi dderivata l-“extensible mark-up language” (XML). L-istandard tal-XML li għandu jintuża għall-iskambji elettroniċi kollha tad-dejta bejn l-Istati Membri u għall-iskambji kollha bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-korp maħtur minnha għandu jiġi deċiż mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Istati Membri.
2. L-emendi għall-format imsemmi fil-paragrafu 1 għandhom ikunu identifikati u mmarkati b’mod ċar bid-data meta l-format ġie aġġornat. Emendi bħal dawn ma għandhomx jidħlu fis-seħħ qabel ma jgħaddu sitt xhur minn meta jkunu ġew deċiżi.
3. Meta Stat Membru jirċievi informazzjoni elettronika mingħand Stat Membru ieħor, għandu jiżgura li joħroġ messaġġ ta’ konferma lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak l-Istat Membru. Il-messaġġ ta’ konferma għandu jiġbor fih rikonoxximent tal-irċevuta.
4. L-elementi tad-dejta mogħtija fl-Anness XII li l-kaptani għandhom jirreġistraw b’mod obbligatorju fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd tagħhom skont ir-regoli tal-UE għandhom ikunu obbligatorji wkoll fl-iskambji bejn l-Istati Membri.
Artikolu 44
L-aċċess għad-dejta
1. Stat Membru tal-bandiera għandu jiżgura l-iskambju elettroniku tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 111(1) tar-Regolament ta' Kontroll f’ħin immedjat lil Stat Membru kostali dwar id-dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord, tan-notifiki minn qabel u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art tal-bastimenti tas-sajd tiegħu meta dawn ikunu qed iwettqu operazzjonijiet tas-sajd fl-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni ta’ dan l-Istat Membru jew meta jidħlu f’port tiegħu.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, Stat Membru tal-bandiera jista’, fuq talba, jiżgura l-iskambju elettroniku tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 111(1) tar-Regolament ta' Kontroll f’ħin immedjat dwar id-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tat-trażbord tal-bastimenti tas-sajd tiegħu lil Stat Membru li jkun qed iwettaq spezzjonijiet, skont l-Artikolu 80 tar-Regolament ta’ Kontroll, fuq bastimenti tas-sajd ta’ Stat Membru ieħor f’ilmijiet tal-UE barra l-ilmijiet tal-Istat Membru li qed jagħmel it-talba, f’ilmijiet internazzjonali u f’ilmijiet ta’ pajjiżi terzi.
3. L-Istat Membru tal-bandiera għandu jagħmel disponisbbli, fuq talba, id-dejta msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għat-tnax-il xahar ta’ qabel.
4. Id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun fiha tal-anqas id-dejta mill-aħħar tluq mill-port sal-ħin meta jitlesta l-ħatt l-art. Id-dejta msemmija fil-paragrafu 2 għandu jkun fiha tal-anqas id-dejta mill-aħħar tluq mill-port sal-ħin tat-talba. Id-dejta kif imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 minn vjaġġi tas-sajd għat-12-il xahar preċedenti għandha tkun disponibbli fuq talba.
5. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE għandu jkollu aċċess sigur għall-informazzjoni elettronika tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd, għad-dejta tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u għad-dejta tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art tiegħu stess maħżuna fil-bażi tad-dejta tal-Istat Membru tal-bandiera fi kwalunkwe ħin.
6. Stat Membru kostali għandu jagħti aċċess onlajn għall-bażi tad-dejta tiegħu tad-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dejta tad-dikjarazzjoni tat-trażbord, tad-dejta tan-notifika minn qabel u tad-dejta tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art lil bastiment tas-sorveljanza tas-sajd ta’ Stat Membru ieħor permezz tal-FMC ta’ dak l-Istat Membru fil-kuntest ta’ pjan ta’ mobilizzazzjoni konġunta jew ta’ attivitajiet ta’ spezzjoni konġunti oħrajn miftehma.
Artikolu 45
L-iskambju tad-dejta bejn l-Istati Membri
1. L-aċċess għad-dejta msemmija fl-Artikolu 44 ta’ dan ir-Regolament għandu jkun permezz ta’ konnessjoni tal-Internet sigura fuq bażi permanenti.
2. L-Istati Membri għandhom iwettqu skambju tal-informazzjoni teknika rilevanti sabiex jiżguraw aċċess reċiproku għad-dejta elettronika tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tad-dikjarazzjoni tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art u l-iskambju ta’ din id-dejta.
3. L-Istati Membri għandhom:
(a)
jiżguraw li d-dejta li jirċievu skont dan il-Kapitolu tiġi rreġistrata f’għamla li tinqara mill-kompjuter u li din tinħażen b’mod sikur f’bażijiet tad-dejta kompjuterizzati għal tal-anqas tliet snin;
(b)
jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li din id-dejta tintuża biss għal finijiet uffiċjali; u
(c)
jieħdu l-miżuri tekniċi kollha meħtieġa biex jipproteġu din id-dejta minn xi distruzzjoni inċidentali jew illeċita, minn telf inċidentali, deterjorament, distribuzzjoni jew konsultazzjoni mhix awtorizzata.
Artikolu 46
L-awtorità unika
1. F’kull Stat Membru, l-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 5(5) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tkun responsabbli biex tibgħat, tirċievi, timmaniġġja u tipproċessa d-dejta kollha koperta minn dan il-Kapitolu.
2. L-Istati Membri għandhom iwettqu skambju tad-dettalji ta’ kuntatt tal-awtoritajiet imsemmija fil-paragrafu 1 u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-korp maħtur minnha b’dan fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
3. Kull bidla fl-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandha tiġi kkomunikata lill-Kummissjoni, lill-korp maħtur minnha u lill-Istati Membri l-oħrajn qabel ma din tidħol fis-seħħ.
Taqsima 2
Ir-regoli speċifiċi għall-ġurnal ta’ abbord tas-sajd f’format elettroniku
Artikolu 47
Il-frekwenza tal-komunikazzjoni
1. Waqt li jkun fuq il-baħar, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE għandu jikkomunika l-informazzjoni elettronika tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera għall-inqas darba kuljum u sa mhux aktar tard minn nofsillejl (24:00), anke meta ma jsiru ebda qabdiet. Għandha tintbagħat din id-dejta wkoll:
(a)
meta tintalab mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera;
(b)
minnufih wara li tintemm l-aħħar sajda;
(c)
qabel id-dħul fil-port;
(d)
kull meta ssir spezzjoni fuq il-baħar;
(e)
meta jseħħu l-avvenimenti ddefiniti fil-leġiżlazzjoni tal-UE jew mill-Istat tal-bandiera.
Meta l-aħħar sajda tkun seħħet mhux iktar minn siegħa qabel id-dħul fil-port, il-komunikazzjonijiet imsemmija fil-punti (b) u (c) jistgħu jintbagħtu f'messaġġ wieħed.
2. Il-kaptan jista' jikkomunika korrezzjonijiet tad-dejta elettronika tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tat-trażbord sal-aħħar komunikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1(c). Il-korrezzjonijiet għandhom ikunu faċilment identifikabbli. Id-dejta elettronika oriġinali kollha tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u l-korrezzjonijiet ta’ dik id-dejta għandhom jinħażnu mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
3. Il-kaptan għandu jżomm kopja tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 abbord il-bastiment tas-sajd għat-tul ta’ żmien ta' kull assenza mill-port u sakemm tkun ġiet ippreżentata d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art.
4. Meta bastiment tas-sajd tal-UE jkun fil-port, ma jkunx qiegħed iġorr prodotti tas-sajd abbord u l-kaptan ikun ippreżenta d-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art għall-operazzjonijiet tas-sajd kollha li twettqu matul l-aħħar vjaġġ tas-sajd, il-komunikazzjoni skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu tista' tiġi sospiża, suġġetta għal notifika minn qabel lill-FMC tal-Istat Membru tal-bandiera. Il-komunikazzjoni għandha terġa' tibda meta l-bastiment tas-sajd tal-UE jħalli l-port. Mhix meħtieġa notifika minn qabel għall-bastimenti tas-sajd tal-UE mgħammra b'VMS u li jikkomunikaw id-dejta permezz ta’ din is-sistema.
KAPITOLU III
Ir-regoli komuni għall-ġurnali ta’ abbord tas-sajd, id-dikjarazzjonijiet tat-trażbord u d-dikjarazzjonijiet tal-ħatt l-art fuq il-karta jew f’format elettroniku
Taqsima 1
Ir-regoli komuni biex jiġi determinat il-piż ħaj
Artikolu 48
Id-definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan il-Kapitolu għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“preżentazzjoni” tfisser l-għamla li l-ħut huwa pproċessat fiha waqt li jkun abbord il-bastiment tas-sajd u qabel il-ħatt l-art, kif deskritt fl-Anness I;
(2)
“preżentazzjoni kollettiva” tfisser preżentazzjoni li tikkonsisti f’żewġ partijiet jew iżjed estratti mill-istess ħuta.
Artikolu 49
Il-fatturi ta’ konverżjoni
1. Għall-kompletar u l-preżentazzjoni tal-ġurnali ta’ abbord tas-sajd kif imsemmi fl-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament ta' Kontroll, għandhom japplikaw il-fatturi ta' konverżjoni mogħtija fl-Annessi XIII, XIV u XV biex il-piż tal-ħut maħżun jew tal-ħut ipproċessat jinbidel f’piż ta’ ħut ħaj. Għandhom japplikaw għall-prodotti tas-sajd abbord jew ittrażbordati jew li jinħattu l-art minn bastimenti tas-sajd tal-UE.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, meta Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd li tagħhom l-Unjoni Ewropea hija parti kontraenti jew parti ta’ kooperazzjoni mhix kontraenti jkunu stabbilixxew fatturi ta’ konverżjoni għaż-żona regolatorja tagħhom jew meta pajjiż terz li miegħu l-Unjoni Ewropea għandha ftehim għas-sajd ikun stabbilixxa fatturi ta’ konverżjoni għall-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tiegħu, għandhom japplikaw dawk il-fatturi.
3. Meta ma jeżistu ebda fatturi ta' konverżjoni kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2 għal speċi u preżentazzjoni partikolari, għandu japplika l-fattur ta' konverżjoni adottat mill-Istat Membru tal-bandiera.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jużaw il-fatturi ta’ konverżjoni tal-UE msemmija fil-paragrafu 1 meta jikkalkulaw il-piż ħaj tat-trażbordi u tal-ħatt l-art sabiex jimmonitorjaw l-użu tal-kwota.
Artikolu 50
Il-metodu tal-kalkolu
1. Il-piż tal-ħut ħaj għandu jinkiseb billi l-piż tal-ħut ipproċessat jiġi mmultiplikat bil-fatturi ta' konverżjoni msemmija fl-Artikolu 49 ta' dan ir-Regolament għal kull speċi u preżentazzjoni.
2. Fil-każ ta’ preżentazzjonijiet kollettivi, għandu jintuża fattur ta’ konverżjoni wieħed biss li jikkorrispondi għal waħda mill-partijiet tal-preżentazzjoni kollettiva ta’ ħuta.
Taqsima 2
Ir-regoli komuni għall-kompletar u l-preżentazzjoni tal-ġurnal ta’ abbord tas-Sajd
Artikolu 51
Ir-regoli ġenerali għall-ġurnali ta’ abbord tas-sajd
1. Il-marġni ta’ tolleranza msemmi fl-Artikolu 14(3) tar-Regolament ta’ Kontroll sabiex jiġu stmati l-kwantitajiet, f'kilogrammi, ta' piż ħaj ta’ kull speċi miżmuma abbord għandu jiġi espress bħala persentaġġ taċ-ċifri mogħtija fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd.
2. Għall-qabdiet li għandhom jinħattu l-art mingħajr ma jkunu ntgħażlu qabel, il-marġni ta' tolleranza jista' jiġi kkalkulat abbażi ta' kampjun rappreżentattiv wieħed jew aktar għall-kwantitajiet totali miżmuma abbord.
3. Għall-fini tal-applikazzjoni tal-Artikolu 14 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-ispeċi maqbuda bħala lixka għandha tiġi kkunsidrata bħala speċi maqbuda u miżmuma abbord.
4. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE li jkun qiegħed jaqsam żona ta’ sforz fejn huwa awtorizzat jistad għandu jirreġistra u jirrapporta l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament ta’ Kontroll kif applikabbli anke jekk ma jwettaq ebda attività tas-sajd f’dik iż-żona.
Taqsima 3
Ir-regoli komuni għall-kompletar u l-preżentazzjoni tad-dikjarazzjonijiet tat-trażbord/tal-ħatt l-art
Artikolu 52
Il-marġni ta’ tolleranza fid-dikjarazzjoni tat-trażbord
Il-marġni ta’ tolleranza msemmi fl-Artikolu 21(3) tar-Regolament ta’ Kontroll biex jiġu stmati l-kwantitajiet, f'kilogrammi, ta' piż ħaj ta’ kull speċi li ġiet ittrażbordata mill-bastiment jew għal fuqu għandu jiġi espress bħala persentaġġ taċ-ċifri mogħtija fid-dikjarazzjoni tat-trażbord.
Artikolu 53
Id-differenza fil-qabdiet ittrażbordati
Meta tkun teżisti differenza bejn il-kwantitajiet ta’ qabdiet ittrażbordati mill-bastiment ta’ trażbord u l-kwantitajiet meħuda abbord mill-bastiment li jkun qiegħed jirċievi l-ħut, l-ogħla kwantità għandha tiġi kkunsidrata bħala li ġiet ittrażbordata. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm azzjoni ta’ segwitu sabiex jiġi determinat il-piż attwali ta' prodotti tas-sajd ittrażbordati bejn il-bastiment ta' trażbord u l-bastiment li jkun qiegħed jirċievi l-ħut.
Artikolu 54
Il-kompletar tal-operazzjoni tal-ħatt l-art
Meta, skont l-Artikolu 61 tar-Regolament ta’ Kontroll, il-prodotti tas-sajd ikunu ttrasportati mill-post tal-ħatt l-art qabel ma jintiżnu, għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Artikoli 23(3) u 24(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, l-operazzjoni tal-ħatt l-art titqies li tkun tlestiet meta jintiżnu l-prodotti tas-sajd.
Artikolu 55
L-operazzjonijiet tas-sajd li jinvolvu żewġ bastimenti tas-sajd tal-UE jew aktar
Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali, fil-każ ta’ operazzjonijiet tas-sajd li jinvolvu żewġ bastimenti tas-sajd tal-UE jew aktar
-
minn Stati Membri differenti jew
-
mill-istess Stat Membru imma li matulhom il-qabdiet jinħattu l-art fi Stati Membri li l-bastimenti ma jtajrux il-bandiera tagħhom,
il-qabda li tinħatt l-art għandha tiġi attribwita lill-bastiment tas-sajd tal-UE li jkun qed iħott l-art il-prodotti tas-sajd.
KAPITOLU IV
Il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni u l-ġbir ta’ dejta dwar il-bastimenti tas-sajd tal-UE li mhumiex suġġetti għar-rekwiżiti tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art
Artikolu 56
L-istabbiliment ta’ pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni
Il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni msemmija fl-Artikoli 16(2) u 25(2) tar-Regolament ta’ Kontroll għall-monitoraġġ ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE li mhumiex suġġetti għar-rekwiżiti tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri skont dan il-Kapitolu biex ikun determinat il-ħatt l-art ta' stokk jew ta' grupp ta' stokkijiet minn bastimenti tas-sajd bħal dawn u, fejn ikun xieraq, l-isforz tas-sajd tagħhom. Din id-dejta għandha tintuża għar-reġistrazzjoni tal-qabdiet u, fejn ikun xieraq, tal-isforz tas-sajd kif imsemmi fl-Artikolu 33 tar-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 57
Il-metodoloġija għat-teħid tal-kampjuni
1. Il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni msemmija fl-Artikolu 56 ta' dan ir-Regolament għandhom jitfasslu skont l-Anness XVI.
2. Id-daqs tal-kampjun li għandu jiġi spezzjonat għandu jkun determinat abbażi tar-riskju, hekk kif ġej:
(a)
riskju “baxx ħafna”: 3 % tal-kampjun;
(b)
riskju “baxx”: 5 % tal-kampjun;
(c)
riskju “medju”: 10 % tal-kampjun;
(d)
riskju “għoli”: 15 % tal-kampjun;
(e)
riskju “għoli ħafna”: 20 % tal-kampjun.
3. Il-qabdiet ta’ kuljum ta’ stokk partikolari minn settur tal-flotta għandhom jiġu stmati billi l-għadd totali ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE attivi tas-settur tal-flotta kkonċernat jiġi mmultiplikat bil-qabda medja ta' kuljum ta’ kull stokk partikolari għal kull bastiment tas-sajd tal-UE abbażi tal-qabdiet tal-kampjun ta' bastimenti tas-sajd tal-UE spezzjonati.
4. L-Istati Membri li, b’mod sistematiku, jiġbru tal-anqas kull xahar għal kull wieħed mill-bastimenti tas-sajd tagħhom li mhumiex suġġetti għar-rekwiżiti tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd u tal-ħatt l-art:
(a)
dejta dwar il-ħatt l-art kollu tal-qabdiet tal-ispeċijiet kollha f'kilogrammi, inkluż meta ma jinħatt l-art ebda ħut;
(b)
dejta dwar ir-rettangoli statistiċi fejn inqabdu dawn il-qabdiet; għandhom jitqiesu li ssodisfaw ir-rekwiżit tal-pjan għat-teħid tal-kampjuni kif imsemmi fl-Artikolu 56 ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU V
Il-kontroll tal-isforz tas-sajd
Artikolu 58
Ir-rapport tal-isforz tas-sajd
1. Ir-rapport tal-isforz tas-sajd imsemmi fl-Artikolu 28 tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jintbagħat skont l-Anness XVII.
2. Meta l-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE jikkomunika messaġġ lill-awtoritajiet kompetenti permezz tar-radju skont l-Artikolu 28(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar l-istazzjonijiet tar-radju li għandhom jintużaw u għandhom jindikawhom fuq il-websajt imsemmija fl-Artikolu 115 tar-Regolament ta’ Kontroll.
KAPITOLU VI
Il-miżuri ta’ korrezzjoni
Artikolu 59
Il-prinċipji ġenerali
Sabiex jibbenefikaw mill-miżuri ta’ korrezzjoni msemmija fl-Artikolu 37 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istati Membri għandhom javżaw lill-Kummissjoni malajr kemm jista’ jkun u f’kull każ fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali dwar l-għeluq tas-sajd skont l-Artikolu 36 tar-Regolament ta' Kontroll bil-grad ta’ ħsara li sofrew.
Artikolu 60
L-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli
1. Meta l-preġudizzju ma jkunx tneħħa kompletament jew parzjalment b’azzjoni skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, il-Kummissjoni għandha, malajr kemm jista’ jkun wara li tirċievi l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 59 ta’ dan ir-Regolament, tieħu l-miżuri meħtieġa bl-iskop li tirrimedja l-preġudizzju kkawżat.
2. Il-miżura msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiddikjara:
(a)
liema Stati Membri sofrew il-preġudizzju (‘l-Istati Membri ppreġudikati’) u l-ammont tal-preġudizzju (kif imnaqqas bi kwalunkwe skambju tal-kwoti);
(b)
fejn hu applikabbli, liema Stati Membri qabżu l-limitu tal-opportunitajiet tas-sajd tagħhom ('l-Istati Membri li qabżu l-limitu') u l-ammont li bih inqabeż il-limitu tal-opportunitajiet tas-sajd (kif imnaqqas bi kwalunkwe skambji skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002);
(c)
fejn hu applikabbli, it-tnaqqis li għandu jsir mill-opportunitajiet tas-sajd tal-Istati Membri li qabżu l-limitu fi proporzjon mal-limiti tal-opportunitajiet tas-sajd li nqabżu;
(d)
fejn hu applikabbli, iż-żidiet li għandhom isiru mal-opportunitajiet tas-sajd tal-Istati Membri ppreġudikati fi proporzjon mal-ħsara li sofrew;
(e)
fejn hu applikabbli, id-data jew id-dati li fihom jidħlu fis-seħħ iż-żidiet u t-tnaqqis;
(f)
fejn hu xieraq, kwalunkwe miżura oħra meħtieġa biex tiġi rrimedjata l-ħsara li sofrew.
KAPITOLU VII
Il-qawwa tal-magna
Artikolu 61
Iċ-ċertifikazzjoni tal-qawwa ta’ propulsjoni tal-magna
1. Iċ-ċertifikazzjoni tal-qawwa kontinwa massima tal-magna ta’ magna ġdida ta’ propulsjoni, ta’ magna ta’ propulsjoni ta’ sostituzzjoni u ta’ magna ta’ propulsjoni li ġiet teknikament modifikata, kif imsemmi fl-Artikolu 40(1) u (2) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandha tiġi pprovduta skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2930/86 (26).
2. Il-magna ta’ propulsjoni għandha titqies li ġiet teknikament modifikata kif imsemmi fil-paragrafu 1 meta xi komponenti (partijiet) primarji tagħha, li jinkludu t-tagħmir ta' injezzjoni, il-valvijiet, it-turbokumpressur, il-pistuni, il-“liners” taċ-ċilindru, il-bsaten ta' konnessjoni u l-irjus taċ-ċilindri, iżda mhux limitati għalihom, ikunu ġew modifikati jew sostitwiti b’partijiet ġodda bi speċifikazzjonijiet tekniċi differenti li jirriżultaw fi gradazzjoni modifikata tal-qawwa jew meta l-aġġustamenti tal-magna, bħas-“settings” tal-injezzjoni, il-konfigurazzjoni tat-turbokumpressur jew il-ħinijiet tal-valvijiet ikunu ġew immodifikati. In-natura tal-modifikazzjoni teknika għandha tkun spjegata b'mod ċar fiċ-ċertifikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
3. Id-detentur ta’ liċenzja tas-sajd għandu jinforma lill-awtoritajiet kompetenti qabel ma tiġi nstallata magna ta’ propulsjoni ġdida jew qabel ma magna ta’ propulsjoni eżistenti tiġi sostitwita jew teknikament modifikata.
4. Dan l-Artikolu għandu japplika għall-bastimenti tas-sajd li huma suġġetti għal reġim tal-isforz tas-sajd mill-1 ta’ Jannar 2012. Għall-bastimenti tas-sajd l-oħrajn japplika mill-1 ta’ Jannar 2013. Għandu japplika biss għall-bastimenti tas-sajd li fihom ġew installati magni ta' propulsjoni ġodda, jew li l-magni ta' propulsjoni eżistenti tagħhom ġew sostitwiti jew teknikament modifikati wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 62
Il-verifika u l-pjan għat-teħid tal-kampjuni
1. Għall-fini tal-verifika tal-qawwa tal-magna skont l-Artikolu 41 tar-Regolament ta' Kontroll, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu pjan għat-teħid tal-kampjuni għall-identifikazzjoni ta' dawk il-bastimenti tas-sajd jew il-gruppi ta' bastimenti tas-sajd fil-flotta tagħhom bir-riskju ta' dikjarazzjoni iżjed baxxa tal-qawwa tal-magna ta' propulsjoni. Il-pjan għat-teħid ta' kampjuni għandu tal-anqas ikun ibbażat fuq il-kriterji li ġejjin ta' riskju għoli:
(a)
bastimenti tas-sajd li joperaw f’sajd li hu suġġett għal reġimi tal-isforz tas-sajd, b’mod partikolari dawk il-bastimenti tas-sajd li saritilhom allokazzjoni ta' sforz individwali f'kW*jum;
(b)
bastimenti tas-sajd suġġetti għal limitazzjonijiet tal-qawwa tal-bastiment li jirriżultaw mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni Ewropea;
(c)
bastimenti tas-sajd li għalihom il-proporzjon tal-qawwa tal-bastiment (f’kW) mat-tunnellaġġ tal-bastiment (f’TG) huwa 50 % inqas mill-proporzjon medju għall-istess tip ta’ bastiment tas-sajd, tip ta’ rkaptu u speċi fil-mira. Għall-finijiet ta’ dik l-analiżi, l-Istati Membri jistgħu jaqsmu l-flotta skont wieħed mill-kriterji li ġejjin jew aktar:
(i)
it-tqassim tal-flotta jew tal-unitajiet ta’ ġestjoni definiti fil-liġi nazzjonali
(ii)
il-kategoriji tat-tul
(iii)
il-kategoriji tat-tunnellaġġ
(iv)
l-irkaptu użat
(v)
l-ispeċi fil-mira.
2. L-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw kriterji tar-riskju addizzjonali wara l-istima tar-riskju tagħhom stess.
3. L-Istati Membri għandhom ifasslu lista tal-bastimenti tas-sajd tagħhom li jissodisfaw kriterju wieħed jew iżjed mill-kriterji tar-riskju msemmija fil-paragrafu 1 u, fejn ikun xieraq, il-kriterji tar-riskju msemmija fil-paragrafu 2.
4. Minn kull grupp ta’ bastimenti tas-sajd li jikkorrispondu għal wieħed mill-kriterji tar-riskju msemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-Istati Membri għandhom jieħdu kampjun aleatorju ta’ bastimenti tas-sajd. Id-daqs tal-kampjun għandu jkun daqs l-għerq kwadrat tal-bastimenti tas-sajd fil-grupp ikkonċernat, magħdud bħala l-eqreb numru sħiħ.
5. Għal kull bastiment tas-sajd inkluż fil-kampjun aleatorju, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw id-dokumenti tekniċi kollha fil-pussess tagħhom, kif imsemmi fl-Artikolu 41(1) tar-Regolament ta’ Kontroll. Fost id-dokumenti l-oħrajn, kif imsemmi fl-ittra g) tal-Artikolu 41(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istati Membri għandhom jagħtu attenzjoni speċjali lill-ispeċifikazzjonijiet tal-katalgu tal-produttur tal-inġenju, meta dawn ikunu disponibbli.
6. Dan l-Artikolu għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2012. Il-verifiki fiżiċi kif imsemmija fl-Artikolu 41(2) tar-Regolament ta’ Kontroll għandhom jagħtu prijorità lill-bastimenti tat-tkarkir li joperaw f'sajd li huwa suġġett għal reġim tal-isforz tas-sajd.
Artikolu 63
Il-verifika fiżika
1. Meta l-qisien tal-qawwa ta’ propulsjoni jittieħdu abbord bastiment tas-sajd fil-qafas ta’ verifika fiżika tal-qawwa tal-magna ta’ propulsjoni kif imsemmi fl-Artikolu 41(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, il-qawwa tal-magna ta’ propulsjoni tista’ titkejjel fl-iżjed punt aċċessibbli ta’ bejn l-iskrun u l-magna.
2. Jekk il-qawwa tal-magna ta’ propulsjoni titkejjel wara l-irkaptu ta' tnaqqis, għandha tiġi applikata l-korrezzjoni meħtieġa lill-kejl sabiex tiġi kkalkulata l-qawwa tal-magna ta' propulsjoni mal-flanġ estern tal-magna skont id-definizzjoni fl-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2930/86. Dik il-korrezzjoni għandha tqis it-telfiet fil-qawwa li jirriżultaw mill-kaxxa tal-gerijiet fuq il-bażi tad-dejta teknika uffiċjali pprovduta mill-manifattur tal-kaxxa tal-gerijiet.
KAPITOLU VIII
Il-kontroll tas-sajd rikreattiv
Artikolu 64
L-istabbiliment ta’ pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni
1. Mingħajr preġudizzju għall-użu tad-dejta kif imsemmi fil-paragrafu 5, il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni li għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri skont l-Artikolu 55(3) tar-Regolament ta’ Kontroll għall-fini tal-monitoraġġ tal-qabdiet ta’ stokkijiet li huma suġġetti għal pjanijiet ta’ rkupru pprattikati minn bastimenti li jwettqu sajd rikreattiv għandhom jipprovdu għall-ġbir ta’ dejta darbtejn fis-sena.
2. Il-metodi użati fil-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni għandhom jiġu stabbiliti b’mod ċar u għandhom ikunu, sa fejn possibbli:
(a)
stabbli matul iż-żmien;
(b)
standardizzati fi ħdan ir-reġjuni;
(c)
skont l-istandards ta’ kwalità stabbiliti minn korpi xjentifiċi internazzjonali rilevanti, u meta xieraq, mill-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd rilevanti li l-Unjoni Ewropea hija parti kontraenti tagħhom jew osservatur fihom.
3. Il-pjan għat-teħid tal-kampjuni għandu jinkludi disinn għat-teħid tal-kampjuni għall-istima tal-qabdiet ta' stokkijiet li huma suġġetti għall-pjanijiet ta' rkupru, l-irkaptu użat u ż-żona ġeografika rilevanti tal-pjan ta' rkupru kkonċernat minn fejn inqabdu dawn il-qabdiet.
4. L-Istati Membri għandhom iwettqu stima b'mod sistematiku tal-eżattezza u l-preċiżjoni tad-dejta miġbura.
5. Għall-fini tal-pjanijiet għat-teħid ta’ kampjuni msemmija fil-paragrafu 1 l-Istati Membri jistgħu jużaw id-dejta miġbura skont il-programm Komunitarju multiannwali kif stabbilit fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 199/2008 (27) sa fejn din id-dejta hija disponibbli.
6. Din id-dispożizzjoni ma għandhiex tapplika f’każ li Stat Membru jkun ipprojbixxa s-sajd rikreattiv għall-istokkijiet li huma suġġetti għal pjan ta’ rkupru.
Artikolu 65
In-notifika u l-valutazzjoni tal-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni
1. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni tagħhom lill-Kummissjoni tnax-il xaħar wara d-dħul fis-seħħ ta' pjan ta' rkupru. Għall-pjanijiet ta' rkupru li jkunu diġà fis-seħħ meta jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament, il-pjan għat-teħid tal-kampjuni għandu jiġi nnotifikat fi żmien tnax il-xahar mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. L-emendi tal-pjan għat-teħid tal-kampjuni għandhom jiġu nnotifikati qabel ma jidħlu fis-seħħ.
2. Minbarra l-valutazzjoni mitluba fl-Artikolu 55(4) tar-Regolament ta’ Kontroll, il-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd għandu jivvaluta wkoll:
(a)
wara n-notifika msemmija fil-paragrafu 1 u kull ħames snin wara, il-konformità tal-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni nnotifikati mal-kriterji u mar-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 64(2) u (3) ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-konformità ta’ kwalunkwe emenda għall-pjan għat-teħid tal-kampjuni msemmi fil-paragrafu 1 mal-kriterji u mar-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 64(2) u (3) ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd għandu jagħmel rakkomandazzjonijiet, fejn ikun xieraq, biex jittejjeb il-pjan għat-teħid tal-kampjuni.
TITOLU IV
IL-KONTROLL TAT-TQEGĦID FIS-SUQ
KAPITOLU I
It-traċċabbiltà
Artikolu 66
Id-definizzjoni
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandha tapplika d-definizzjoni li ġejja:
“Prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura” tfisser kull prodott li jaqa’ fi ħdan il-Kapitolu 3 u l-intestaturi tat-Tariffi bin-numri 1604 u 1605 tan-Nomenklatura Magħquda stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni ta' Dwana (28).
Artikolu 67
L-informazzjoni dwar il-lottijiet
1. L-operaturi għandhom jipprovdu l-informazzjoni dwar il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura msemmija fl-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta’ Kontroll fil-mument meta l-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura jitpoġġew f'lottijiet u sa mhux aktar tard mill-ewwel bejgħ.
2. Minbarra l-paragrafu 1, l-operaturi għandhom jaġġornaw l-informazzjoni rilevanti msemmija fl-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta’ Kontroll li tirriżulta mill-amalgamazzjoni jew mill-qsim tal-lottijiet tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwalkultura wara l-ewwel bejgħ, hekk kif din l-informazzjoni tkun disponibbli.
3. Fil-każ li, minħabba l-amalgamazzjoni jew il-qsim tal-lottijiet wara l-ewwel bejgħ, il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura minn diversi bastimenti tas-sajd jew minn diversi unitajiet ta’ produzzjoni tal-akkwakultura jitħalltu, l-operaturi għandhom ikunu jistgħu jidentifikaw kull lott ta’ oriġini tal-anqas permezz tan-numru ta’ identifikazzjoni tagħhom imsemmi fl-Artikolu 58(5)(a) tar-Regolament ta’ Kontroll u għandhom jaraw li dawn ikunu jistgħu jiġu ttraċċati lura sal-istadju tal-qbid jew tal-ħsad, skont l-Artikolu 58(3) tar-Regolament ta' Kontroll.
4. Is-sistemi u l-proċeduri msemmija fl-Artikolu 58(4) tar-Regolament ta’ Kontroll għandhom jippermettu lill-operaturi jidentifikaw il-fornitur(i) immedjat(i) u, ħlief għal meta dawn ikunu l-konsumaturi finali, ix-xerrej(j(a) immedjat(i) tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura.
5. L-informazzjoni dwar il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura msemmija fl-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tingħata fuq it-tikketta jew fuq il-pakkett tal-lott, jew permezz ta’ dokument kummerċjali li jakkumpanja l-lott b’mod fiżiku. Tista' titwaħħal mal-lott permezz ta' għodda ta' identifikazzjoni bħal kodiċi, “barcode”, ċippa elettronika jew apparat simili jew permezz ta’ sistema ta' mmarkar. L-informazzjoni dwar il-lott għandha tibqa’ disponibbli fl-istadji kollha tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u tad-distribuzzjoni, b'tali mod li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jkollhom aċċess għaliha fi kwalunkwe ħin.
6. L-operaturi għandhom iwaħħlu l-informazzjoni dwar il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura msemmija fl-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta’ Kontroll permezz ta’ għodda ta' identifikazzjoni bħal kodiċi, “barcode”, ċippa elettronika jew apparat simili jew permezz ta’ sistema ta’ mmarkar:
(a)
mill-1 ta’ Jannar 2013 għas-sajd li huwa suġġett għal pjan multiannwali,
(b)
mill-1 ta’ Jannar 2015 għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura l-oħrajn.
7. Meta l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta' Kontroll tingħata permezz ta’ dokument kummerċjali li jakkumpanja l-lott b’mod fiżiku, tal-anqas in-numru ta’ identifikazzjoni għandu jitwaħħal mal-lott korrispondenti.
8. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw ma’ xulxin biex jiżguraw li l-informazzjoni mwaħħla mal-lott u/jew li tkun qed takkumpanja l-lott b'mod fiżiku tkun aċċessibbli għall-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru ieħor minbarra dak fejn il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura jkunu tqiegħdu fil-lott, b'mod partikolari meta l-informazzjoni tkun imwaħħla mal-lott permezz ta’ għodda ta’ identifikazzjoni bħal kodiċi, “barcode”, ċippa elettronika jew apparat simili. L-operaturi li jużaw għodod bħal dawn għandhom jiżguraw li dawn ikunu żviluppati abbażi ta’ standards u speċifikazzjonijiet li huma rikonoxxuti internazzjonalment.
9. L-informazzjoni dwar id-data tal-qabdiet imsemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta’ Kontroll tista’ tinkludi diversi jiem kalendarji jew perjodu wieħed taż-żmien li jikkorrispondi ma’ diversi dati ta' qabdiet.
10. L-informazzjoni dwar il-fornituri msemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta' Kontroll għandha turi l-fornitur(i) immedjat(i) tal-operatur imsemmi fil-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu. Din l-informazzjoni tista’ tingħata, fejn ikun applikabbli, permezz tal-marka ta’ identifikazzjoni msemmija fit-Taqsima I tal-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 853/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta' April 2004 li jistabbilixxi ċerti regoli speċifiċi ta' iġjene għall-ikel li joriġina mill-annimali (29).
11. L-informazzjoni mniżżla fil-punti (a) sa (f) tal-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta' Kontroll ma għandhiex tapplika:
(a)
għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura importati li huma esklużi mill-ambitu tal-implimentazzjoni taċ-ċertifikat tal-qbid skont l-Artikolu 12(5) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (30),
(b)
għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li nqabdu jew li tkabbru fl-ilma ħelu, u
(c)
għall-ħut ornamentali, għall-krustaċji u għall-molluski.
12. L-informazzjoni mniżżla fil-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta' Kontroll ma għandhiex tapplika għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li jaqgħu taħt l-intestaturi tat-Tariffi tan-Nomenklatura Magħquda bin-numri 1604 u 1605.
13. Għall-finijiet tal-Artikolu 58 tar-Regolament ta' Kontroll, l-informazzjoni dwar iż-żona ġeografika rilevanti għandha tkun:
(a)
iż-żona ġeografika rilevanti, kif definita fl-Artikolu 4(30) tar-Regolament ta' Kontroll, għall-qabdiet ta' stokkijiet u ta’ gruppi ta' stokkijiet li huma suġġetti għal kwota u/jew għal daqs minimu fil-leġiżlazzjoni tal-UE, jew
(b)
iż-żona tal-qbid skont l-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2065/2001 (31), għall-istokkijiet jew il-gruppi ta’ stokkijiet l-oħrajn.
14. Il-valur tal-kwantitajiet żgħar ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura msemmija fl-Artikolu 58(8) tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jkun applikabbli għall-bejgħ dirett minn bastiment tas-sajd għal kull jum kalendarju u għal kull konsumatur finali.
Artikolu 68
L-informazzjoni lill-konsumatur
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 58(6) tar-Regolament ta’ Kontroll dwar id-deżinjazzjoni kummerċjali, l-isem xjentifiku tal-ispeċi, iż-żona tal-qbid imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 2065/2001 u l-metodu ta’ produzzjoni tkun indikata fuq it-tikketta jew fuq il-marka x-xierqa tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura offruti għall-bejgħ bl-imnut, inklużi l-prodotti importati.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, l-isem xjentifiku tal-ispeċi jista’ jingħata lill-konsumatur fil-livell tal-bejgħ bl-imnut permezz ta’ informazzjoni kummerċjali bħal “bill boards” jew powsters.
3. Meta prodott tas-sajd jew tal-akkwakultura jkun ġie ffriżat qabel, għandha tingħata l-kelma “iddifrostjat” fuq it-tikketta jew fuq il-marka x-xierqa msemmija fil-paragrafu 1. In-nuqqas ta’ din il-kelma fil-livell tal-bejgħ bl-imnut għandu jitqies li jfisser li l-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura ma kinux iffriżati qabel u wara ġew iddifrostjati.
4. B’deroga mill-paragrafu 3, il-kelma “iddifrostjat” ma għandhiex ikollha tidher fuq:
(a)
prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li kienu ffriżati qabel għal raġunijiet ta' saħħa, skont it-Taqsima VIII tal-Anness III għar-Regolament (KE) Nru 853/2004, u
(b)
prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li ġew iddifrostjati qabel il-proċess tal-affumikazzjoni, tat-tmelliħ, tat-tisjir, tal-preparazzjoni fil-ħall jew fis-salmura, tat-tnixxif jew qabel taħlita ta’ dawk il-proċessi.
5. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li jaqgħu taħt l-intestaturi tat-Tariffi tan-Nomenklatura Magħquda bin-numri 1604 sa 1605.
6. Il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura u l-pakketti ttikkettati jew immarkati qabel id-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan l-Artikolu li ma jikkonformawx mal-punt (g) dwar l-isem xjentifiku u mal-punt (h) tal-Artikolu 58(5) tar-Regolament ta' Kontroll u mal-paragrafi (1), (2) u (3) ta' dan l-Artikolu jistgħu jitqegħdu fis-suq sakemm jintużaw it-tali stokkijiet kollha.
KAPITOLU II
L-użin tal-prodotti tas-sajd
Taqsima 1
Ir-regoli ġenerali dwar l-użin
Artikolu 69
L-ambitu
Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 78 sa 89 ta' dan ir-Regolament, id-dispożizzjonijiet miġbura f'dan il-Kapitolu għandhom japplikaw għall-ħatt l-art minn bastimenti tas-sajd tal-UE li jitwettaq fi Stat Membru u għal trażbordi li jinvolvu bastimenti tas-sajd tal-UE li jitwettqu f’portijiet jew f’postijiet qrib il-kosta ta’ Stat Membru, kif ukoll għall-użin ta’ prodotti tas-sajd abbord bastimenti tas-sajd tal-UE f’ilmijiet tal-UE.
Artikolu 70
Ir-reġistri tal-użin
1. Ix-xerrejja rreġistrati, l-irkanti rreġistrati jew il-korpi jew il-persuni l-oħrajn li huma responsabbli għall-ewwel tqegħid fis-suq jew għall-ħżin qabel l-ewwel tqegħid fis-suq tal-prodotti tas-sajd jew, fejn ikun xieraq, il-kaptan tal-bastiment tas-sajd tal-UE, għandhom jirreġistraw l-użin skont l-Artikoli 60 u 61 tar-Regolament ta’ Kontroll billi jindikaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-kodiċi alfa-3 tal-FAO ta’ kull speċi li tintiżen;
(b)
ir-riżultat tal-użin għal kull kwantità ta’ kull speċi f’kilogrammi ta’ piż tal-prodott;
(c)
in-numru ta’ identifikazzjoni estern u isem il-bastiment tas-sajd li minnu toriġina l-kwantità li ntiżnet;
(d)
il-preżentazzjoni tal-prodotti tas-sajd li ntiżnu;
(e)
id-data tal-użin (SSSS-XX-JJ).
2. Ix-xerrejja rreġistrati, l-irkanti rreġistrati jew il-korpi jew il-persuni l-oħrajn li huma responsabbli għall-ewwel tqegħid fis-suq jew għall-ħżin qabel l-ewwel tqegħid fis-suq tal-prodotti tas-sajd jew, fejn ikun xieraq, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE, għandhom iżommu r-reġistri msemmija fil-paragrafu 1 għal perjodu ta' tliet snin.
Artikolu 71
Iż-żmien tal-użin
1. Meta l-prodotti tas-sajd jiġu ttrażbordati bejn bastimenti tas-sajd tal-UE u l-ewwel ħatt l-art tal-prodotti tas-sajd ittrażbordati jkun se jsir f’port barra l-Unjoni Ewropea, il-prodotti tas-sajd għandhom jintiżnu qabel ma jiġu ttrasportati lil hinn mill-port jew mill-post tat-trażbord.
2. Meta l-prodotti tas-sajd jintiżnu abbord bastiment tas-sajd tal-UE skont l-Artikolu 60(3) tar-Regolament ta' Kontroll u jerġgħu jintiżnu fuq l-art wara li jinħattu, iċ-ċifra li tirriżulta mill-użin wara l-ħatt l-art għandha tintuża għall-finijiet tal-Artikolu 60(5) tar-Regolament ta' Kontroll.
3. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet speċjali għall-bastimenti tas-sajd tal-UE li mhumiex suġġetti għall-kompletar u l-komunikazzjoni, b’mod elettroniku, tad-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd kif imsemmi fl-Artikolu 15 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istat Membru jista’ jitlob lill-kaptan jagħti kopja tal-folja mill-ġurnal ta’ abbord lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-ħatt l-art qabel l-użin.
Artikolu 72
Is-sistemi tal-użin
1. Is-sistemi kollha tal-użin għandhom jiġu kkalibrati u ssiġillati skont is-sistemi nazzjonali mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru.
2. Il-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli mis-sistema tal-użin għandha żżomm reġistru ta’ kalibrar.
3. Meta l-użin isir fuq sistema ta’ trasport permezz ta’ ċinga għandu jiġi armat kalkulatur viżibbli li jirreġistra t-total kumulattiv tal-piż. Għandhom jiġu rreġistrati kemm il-qari tal-kalkulatur fil-bidu tal-operazzjoni tal-użin kif ukoll it-total kumulattiv. L-użu kollu tas-sistema għandu jiġi rreġistrat fil-ġurnal tal-użin mill-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-użin.
Artikolu 73
L-użin ta’ prodotti tas-sajd iffriżati
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet speċjali u, b’mod partikolari, għall-Artikoli 70 u 74 ta’ dan ir-Regolament, meta jintiżnu kwantitajiet ta’ prodotti tas-sajd iffriżati li jinħattu l-art, il-piż tal-prodotti tas-sajd iffriżati li jinħattu l-art f’kaxex jew fi blokok għandu jiġi ddeterminat skont l-ispeċi u, fejn huwa xieraq, skont il-preżentazzjoni tiegħu billi l-għadd totali ta’ kaxex jew blokok jiġi mmultiplikat bil-piż medju nett għal kull kaxxa jew blokka, kkalkulat skont il-metodu stabbilit fl-Anness XVIII.
2. Il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jiżnu l-prodotti tas-sajd għandhom iżommu reġistru għal kull ħatt l-art, li jkun jindika:
(a)
l-isem u l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni tal-bastiment li minnu nħattu l-art il-prodotti tas-sajd;
(b)
l-ispeċi u, fejn hu xieraq, il-preżentazzjoni tal-ħut li nħatt l-art;
(c)
id-daqs tal-lott u l-kampjun ta’ pallets għal kull speċi u, fejn hu xieraq, il-preżentazzjoni skont id-dispożizzjonijiet tal-punt 1 tal-Anness XVIII;
(d)
il-piż ta’ kull pallet fil-kampjun u l-piż medju tal-pallets;
(e)
l-għadd ta’ kaxex jew blokok fuq kull pallett fil-kampjun;
(f)
il-piż tal-kaxxa vojta (it-tar(a) għal kull kaxxa, jekk ikun differenti mill-piż tal-kaxxa vojta speċifikat fil-punt 4 tal-Anness XVIII;
(g)
il-piż medju ta’ pallet vojta skont id-dispożizzjonijiet tal-punt 3(b) tal-Anness XVIII;
(h)
il-piż medju għal kull kaxxa jew blokka tas-sajd skont l-ispeċi u, fejn hu xieraq, skont il-preżentazzjoni.
Artikolu 74
Is-silġ u l-ilma
1. Qabel ma jiżnu l-prodotti, ix-xerrej irreġistrat, l-irkant irreġistrat jew il-korpi jew il-persuni l-oħrajn responsabbli għall-ewwel tqegħid fis-suq tal-prodotti tas-sajd għandhom jiżguraw li l-prodotti tas-sajd jitnaddfu mis-silġ kif inhu raġonevoli mingħajr ma ssirilhom ħsara jew mingħajr ma titnaqqsilhom il-kwalità.
2. Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali għall-ispeċijiet pelaġiċi msemmija fl-Artikoli 78 sa 89 ta' dan ir-Regolament li jinħattu l-art bl-ingrossa għat-trasferiment lejn il-punt tal-ewwel tqegħid fis-suq, tal-ħżin jew tal-ipproċessar, it-tnaqqis tal-ilma u tas-silġ mill-piż totali ma għandux jaqbeż it-2 %. Fil-każijiet kollha, il-persentaġġ għat-tnaqqis tal-ilma u tas-silġ għandu jiġi rreġistrat fuq il-folja tal-użin bl-annotazzjoni tal-piż. Għall-speċijiet mhux pelaġiċi ma għandu jkun hemm ebda tnaqqis ta’ ilma jew ta’ silġ.
Artikolu 75
L-aċċess mill-awtoritajiet kompetenti
L-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom aċċess komplet fil-ħinijiet kollha għas-sistemi tal-użin, għar-reġistri tal-użin, għad-dikjarazzjonijiet bil-miktub u għall-postijiet kollha fejn il-prodotti tas-sajd huma maħżuna jew ipproċessati.
Artikolu 76
Il-pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni
1. Il-pjan għat-teħid tal-kampjuni msemmi fl-Artikolu 60(1) tar-Regolament ta’ Kontroll u kull modifika sostanzjali tiegħu għandhom jiġu adottati mill-Istati Membri skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XIX.
2. Il-pjan għat-teħid tal-kampjuni msemmi fl-Artikolu 60(3) tar-Regolament ta’ Kontroll u kull modifika sostanzjali tiegħu għandhom jiġu adottati mill-Istati Membri skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XX. Jekk il-qabdiet jintiżnu abbord, il-marġni ta’ tolleranza kif imsemmi fl-Artikolu 14(3) u l-Artikolu 21(3) tar-Regolament ta' Kontroll ma għandux japplika meta ċ-ċifra li tirriżulta mill-użin wara l-ħatt l-art tkun akbar miċ-ċifra korrispondenti li tirriżulta mill-użin abbord.
3. Meta l-Istati Membri jkun beħsiebhom jadottaw pjanijiet għat-teħid tal-kampjuni kif imsemmi fl-Artikolu 60(1) u (3) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandhom preferibbilment jippreżentaw pjan għat-teħid tal-kampjuni uniku li jkopri l-proċeduri kollha tal-użin ikkonċernati għal perjodu ta’ tliet snin fi żmien sitt xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Dan il-pjan għat-teħid tal-kampjuni jista’ jkun jikkonsisti f’partijiet differenti għal sajd differenti.
4. Kwalunkwe pjan ġdid għat-teħid tal-kampjuni li għandu jiġi adottat wara d-data msemmija fil-paragrafu 3 jew kwalunkwe modifika għat-tali pjanijiet għandu/għandha jiġi/tiġi ppreżentat(a) għall-approvazzjoni tliet xhur qabel tmiem is-sena kkonċernata.
Artikolu 77
Il-pjanijiet u l-programmi ta’ kontroll għall-użin tal-prodotti tas-sajd wara t-trasport mill-post tal-ħatt l-art
1. Il-pjan ta’ kontroll imsemmi fl-Artikolu 61(1) tar-Regolament ta’ Kontroll u kull modifika sostanzjali tiegħu għandhom jiġu adottati mill-Istati Membri skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XXI.
2. Meta l-Istati Membri jkun beħsiebhom jadottaw il-pjanijiet ta’ kontroll imsemmija fl-Artikolu 61(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, huma għandhom jippreżentaw pjan ta’ kontroll uniku għal kull Stat Membru li jkopri t-trasporti kollha tal-prodotti tas-sajd li għandhom jintiżnu wara t-trasport. Dan il-pjan ta’ kontroll għandu jiġi ppreżentat fi żmien sitt xhur minn meta jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament. Dan il-pjan ta’ kontroll uniku jista’ jkun jikkonsisti f’partijiet differenti għal sajd differenti.
3. Il-programm ta’ kontroll komuni msemmi fl-Artikolu 61(2) tar-Regolament ta’ Kontroll u kull modifika sostanzjali tiegħu għandhom jiġu adottati mill-Istati Membri skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XXII.
4. Meta l-Istati Membri jkun beħsiebhom jadottaw il-programmi ta’ kontroll komuni msemmija fl-Artikolu 61(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, dawn għandhom jippreżentawhom fi żmien sitt xhur minn meta jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament.
5. Kwalunkwe pjan ta’ kontroll ġdid kif imsemmi fil-paragrafu 2 jew programm ta’ kontroll komuni kif imsemmi fil-paragrafu 4 għandu jiġi adottat wara d-data msemmija fil-paragrafi 2 u 4 jew kwalunkwe modifika għal dawn il-pjanijiet jew programmi għandha tiġi ppreżentata tliet xhur qabel tmiem is-sena ta’ qabel id-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dak il-pjan jew programm.
Taqsima 2
Ir-regoli speċjali għall-użin ta’ ċerti speċijiet pelaġiċi
Artikolu 78
L-ambitu tal-proċeduri tal-użin għall-qabdiet tal-aringi, l-kavalli u s-sawrell
Ir-regoli mogħtija f’din it-Taqsima għandhom japplikaw għall-użin ta’ qabdiet li jinħattu l-art fl-Unjoni Ewropea jew minn bastimenti tas-sajd tal-UE f’pajjiżi terzi, ta’ aringi (Clupea harengus), kavalli (Scomber scombrus) u sawrell (Trachurus spp.) jew ta’ taħlita tagħhom, meħuda:
(a)
għall-aringi fiż-żoni tal-ICES: I, II, IIIa, IV, Vb, VI u VII;
(b)
għall-kavalli fiż-żoni tal-ICES: IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV u l-ilmijiet tal-UE tal-CECAF;
(c)
għas-sawrell fiż-żoni tal-ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV u fl-ilmijiet tal-UE tas-CECAF,
meta l-kwantitajiet għal kull ħatt l-art jaqbżu l-10 tunnellati.
Artikolu 79
Il-portijiet tal-użin ta’ qabdiet ta’ aringi, kavalli u sawrell
1. Il-qabdiet tal-ispeċijiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament għandhom jintiżnu immedjatament hekk kif jinħattu l-art. Madankollu, il-qabdiet ta’ dawn l-ispeċijiet jistgħu jintiżnu wara t-trasport f’każijiet fejn:
-
għal destinazzjoni ġewwa Stat Membru, l-Istat Membru kkonċernat ikun adotta pjan ta' kontroll kif imsemmi fl-Artikolu 61(1) tar-Regolament ta' Kontroll skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XXI;
-
għal destinazzjoni ġewwa Stat Membru ieħor, l-Istati Membri kkonċernati jkunu adottaw programm ta' kontroll komuni kif imsemmi fl-Artikolu 61(2) tar-Regolament ta' Kontroll skont il-metodoloġija bbażata fuq ir-riskju deskritta fl-Anness XXII,
u fejn dan il-pjan ta’ kontroll jew dan il-programm ta’ kontroll komuni jkun ġie approvat mill-Kummissjoni.
2. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jistabbilixxi f’liema portijiet minn tiegħu għandu jitwettaq l-użin tal-ispeċijiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament u għandu jiżgura li l-ħatt l-art kollu ta’ dawn l-ispeċijiet isir f'dawk il-portijiet. Dawn il-portijiet għandu jkollhom:
(a)
ħinijiet stabbiliti tal-ħatt l-art u tat-trażbord;
(b)
postijiet stabbiliti tal-ħatt l-art u tat-trażbord;
(c)
proċeduri stabbiliti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza.
3. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-lista ta’ dawn il-portijiet u l-proċeduri ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza applikabbli f’dawk il-portijiet, inklużi t-termini u l-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni u l-komunikazzjoni tal-kwantitajiet ta’ kwalunkwe speċi bħal din f’kull ħatt l-art.
4. Kwalunkwe bidla fil-listi tal-portijiet u fil-proċeduri ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza msemmija fil-paragrafu 3 għandha tiġi kkomunikata lill-Kummissjoni, tal-anqas 15-il jum qabel ma tidħol fis-seħħ.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ħatt l-art kollu tal-ispeċijiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament mill-bastimenti tagħhom barra l-Unjoni Ewropea isir f’portijiet magħżula espliċitament għall-fini tal-użin minn pajjiżi terzi li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni Ewropea dwar dawn l-ispeċijiet.
6. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 3 u 4 kif ukoll il-lista tal-portijiet magħżula minn pajjiżi terzi lill-Istati Membri kollha kkonċernati.
7. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri kkonċernati għandhom jippubblikaw il-lista tal-portijiet u l-bidliet fiha fil-websajts uffiċjali tagħhom.
Artikolu 80
Id-dħul f’port ta’ Stat Membru
1. Għall-fini tal-użin, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fih għandu jsir il-ħatt l-art, tal-anqas erba’ sigħat qabel id-dħul fil-port tal-ħatt l-art ikkonċernat, b'dan li ġej:
(a)
il-port li għandu l-intenzjoni jidħol fih, l-isem tal-bastiment u l-ittri u n-numri ta’ reġistrazzjoni esterna tiegħu;
(b)
il-ħin stmat tal-wasla f'dak il-port;
(c)
il-kwantitajiet f’kilogrammi ta’ piż ħaj ta’ aringi, kavalli u sawrell miżmuma abbord;
(d)
iż-żona (żoni) ġeografika (ġeografiċi) rilevanti fejn inqabdu l-qabdiet; iż-żona għandha tirreferi għas-subżona u għad-diviżjoni jew għas-subdiviżjoni li fiha japplikaw il-limiti tal-qabdiet skont il-liġi Komunitarja.
2. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd tal-UE li għandu l-obbligu jirrapporta d-dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd b'mod elettroniku għandu jibgħat l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 b'mod elettroniku lill-Istat Membru tal-bandiera tiegħu. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw din l-informazzjoni mingħajr dewmien lill-Istat Membru fejn se jsir il-ħatt l-art. Id-dejta elettronika tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 15 tar-Regolament ta’ Kontroll u l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jintbagħtu f’komunikazzjoni elettronika waħda.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu għal perjodu ta’ notifika iqsar minn dak stabbilit fil-paragrafu 1. F’dan il-każ l-Istati Membri kkonċernati għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni 15-il jum qabel id-dħul fis-seħħ tal-perjodu ta’ notifika iqsar. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri kkonċernati għandhom iqiegħdu din l-informazzjoni fil-websajts tagħhom.
Artikolu 81
Ir-rilaxx
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat għandhom jeħtieġu li r-rilaxx ta’ kwalunkwe qabda msemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament ma jibdiex qabel ma dan jiġi awtorizzat b’mod espliċitu. Jekk ir-rilaxx jiġi interrott, għandu jkun meħtieġ permess qabel ma r-rilaxx ikun jista’ jerġa’ jibda.
Artikolu 82
Il-ġurnal ta’ abbord tas-sajd
1. Immedjatament mal-wasla fil-port u qabel ma jibda r-rilaxx, il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd li ma jkollux l-obbligu jirreġistra d-dejta tal-ġurnal ta' abbord tas-sajd b'mod elettroniku għandu jippreżenta l-paġna jew il-paġni rilevanti kkompletati tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd għal spezzjoni mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fil-port tal-ħatt l-art.
2. Il-kwantitajiet ta’ aringi, kavalli u sawrell miżmuma abbord u nnotifikati qabel il-ħatt l-art kif imsemmi fl-Artikolu 80(1)(c) ta’ dan ir-Regolament, għandhom ikunu daqs il-kwantitajiet irreġistrati fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd wara li jiġi kkompletat.
Artikolu 83
Il-faċilitajiet tal-użin ta’ aringi, kavalli u sawrell friski operati pubblikament
Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 72 ta’ dan ir-Regolament, f’każijiet fejn jintużaw faċilitajiet tal-użin operati pubblikament, il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkunu qegħdin jiżnu l-qabdiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament għandhom joħorġu folja tal-użin lix-xerrej li tkun tindika d-data u l-ħin tal-użin u n-numru tal-identità tat-tanker. Kopja tal-folja tal-użin għandha titwaħħal man-nota tal-bejgħ jew mad-dikjarazzjoni tal-akkwist.
Artikolu 84
Il-faċilitajiet tal-użin tal-ħut frisk operati privatament
1. Minbarra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 72 ta’ dan ir-Regolament, l-użu ta’ faċilitajiet tal-użin operati privatament għandu jkun ukoll suġġett għar-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu.
2. Il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkunu qegħdin jiżnu xi qabdiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament għandhom, għal kull sistema tal-użin, iżommu reġistru illegat u mpaġnat. Dan għandu jimtela immedjatament wara li jitlesta l-użin tal-ħatt l-art individwali, u sa mhux iżjed tard minn 23:59 ħin lokali tal-jum li fih jiġi kkompletat l-użin. Dan ir-reġistru għandu jindika:
(a)
l-isem u l-ittri u n-numri tar-reġistrazzjoni esterni tal-bastiment li minnu nħattet l-art kwalunkwe qabda msemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
in-numru tal-identità uniku tat-tankers u tat-tagħbija tagħhom f’każijiet fejn kwalunkwe qabda msemmija fl-Artikolu 78 ta’ dan ir-Regolament tkun ġiet ittrasportata mill-port tal-ħatt l-art qabel l-użin skont l-Artikolu 79 ta’ dan ir-Regolament. Kull tagħbija tat-tanker għandha tintiżen u tiġi rreġistrata b’mod separat. Madankollu l-piż totali tat-tagħbijiet kollha tat-tanker mill-istess bastiment jista’ jiġi rreġistrat bħala ammont totali wieħed f’każ li dawn it-tagħbijiet tat-tanker jintiżnu b’mod konsekuttiv u mingħajr interruzzjoni;
(c)
l-ispeċijiet tal-ħut;
(d)
il-piż ta’ kull ħatt l-art;
(e)
id-data u l-ħin fil-bidu u fl-aħħar tal-użin.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 72(3) ta’ dan ir-Regolament, meta l-użin isir fuq sistema ta’ trasport permezz ta’ ċinga, l-użu kollu tas-sistema għandu jiġi rreġistrat f’reġistru tal-użin illegat u mpaġnat.
Artikolu 85
L-użin ta’ ħut iffriżat
Meta jintiżnu kwantitajiet ta’ aringi, kavalli u sawrell iffriżati li nħattu l-art, il-piż tal-ħut iffriżat li nħatt l-art f’kaxex għandu jiġi ddeterminat għal kull speċi skont l-Artikolu 73 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 86
Iż-żamma tar-reġistri tal-użin
Ir-reġistri tal-użin kollha previsti fl-Artikolu 84(3) u 85 ta’ dan ir-Regolament u l-kopji ta’ kwalunkwe dokument tat-trasport bħala parti minn pjan ta’ kontroll jew minn programm ta’ kontroll komuni msemmi fl-Artikolu 79(1) ta’ dan ir-Regolament għandhom jinżammu għal sitt snin.
Artikolu 87
In-nota tal-bejgħ u d-dikjarazzjoni tal-akkwist
Il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi responsabbli għall-preżentazzjoni tan-nota tal-bejgħ u tad-dikjarazzjonijiet tal-akkwist għandhom jippreżentaw dikjarazzjonijiet bħal dawn għall-ispeċijiet imsemmija fl-Artikolu 78 ta' dan ir-Regolament lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat fuq talba.
Artikolu 88
Il-kontroverifiki
Sakemm tkun stabbilita bażi tad-dejta kkompjuterizzata skont l-Artikolu 109 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu kontroverifiki amministrattivi dwar il-ħatt l-art kollu fuq dawn li ġejjin:
(a)
il-kwantitajiet, skont l-ispeċi, ta’ aringi, kavalli u sawrell indikati fin-notifika minn qabel tal-ħatt l-art, kif imsemmi fl-Artikolu 80(1)(c) ta’ dan ir-Regolament, u l-kwantitajiet irreġistrati fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd;
(b)
il-kwantitajiet, skont l-ispeċi, ta’ aringi, kavalli u sawrell irreġistrati fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u l-kwantitajiet irreġistrati fid-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art;
(c)
il-kwantitajiet, skont l-ispeċi, ta’ aringi, kavalli u sawrell irreġistrati fid-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art u l-kwantitajiet irreġistrati fid-dikjarazzjoni tal-akkwist jew fl-avviż tal-bejgħ;
(d)
iż-żona tal-qbid irreġistrata fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd tal-bastiment u d-dejta tal-VMS għall-bastiment ikkonċernat.
Artikolu 89
Il-monitoraġġ tal-użin
1. L-użin tal-qabdiet ta' aringi, kavalli u sawrell mill-bastiment għandu jsirlu monitoraġġ skont l-ispeċi. Fil-każ ta’ bastimenti li jiskarikaw il-qabda fuq l-art għandu jsir monitoraġġ tal-użin tar-rilaxx sħiħ. Fil-każ tal-ħatt l-art ta’ aringi, kavalli u sawrell iffriżati, għandhom jingħaddu l-kaxex kollha u għandu jsir monitoraġġ tal-metodoloġija, prevista fl-Anness XVIII, għall-kalkolu tal-piż nett medju tal-kaxex.
2. Id-dejta li ġejja għandha ssirilha kontroverifika minbarra l-kontroverifiki msemmija fl-Artikolu 88 ta’ dan ir-Regolament:
(a)
il-kwantitajiet, skont l-ispeċi, ta’ aringi, kavalli u sawrell irreġistrati fir-reġistri tal-użin f’faċilitajiet pubbliċi jew privati u l-kwantitajiet, skont l-ispeċi, irreġistrati fid-dikjarazzjoni tal-akkwist jew fin-nota tal-bejgħ;
(b)
il-kwantitajiet, skont l-ispeċi, ta’ aringi, kavalli u sawrell irreġistrati fi kwalunkwe dokument tat-trasport bħala parti minn pjan ta’ kontroll jew minn programm ta’ kontroll komuni msemmi fl-Artikolu 79(1) ta’ dan ir-Regolament;
(c)
in-numri tal-identità uniċi tat-tankers imdaħħlin fir-reġistru skont l-Artikolu 84(2)(b) ta’ dan ir-Regolament.
3. Għandu jiġi vverifikat li l-bastiment ma jkunx fih ħut, hekk kif jitlesta r-rilaxx.
4. L-attivitajiet ta’ monitoraġġ kollha koperti minn dan l-Artikolu u mill-Artikolu 107 ta’ dan ir-Regolament għandhom jiġu ddokumentati. Din id-dokumentazzjoni għandha tinżamm għal sitt snin.
KAPITOLU III
In-noti tal-bejgħ
Artikolu 90
Ir-regoli ġenerali
1. Fin-nota tal-bejgħ l-għadd ta’ individwi, kif imsemmi fl-Artikolu 64(1)(f) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandu jiġi indikat jekk il-kwota rilevanti tkun immaniġġjata fuq il-bażi tal-individwi.
2. It-tip ta’ preżentazzjoni msemmija fl-Artikolu 64(1)(g) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tinkludi l-istat ta’ preżentazzjoni kif mogħti fl-Anness I.
3. Il-prezz imsemmi fl-Artikolu 64(1)(l) tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jiġi indikat fil-valuta applikabbli fl-Istat Membru fejn isir il-bejgħ.
Artikolu 91
Il-formati tan-noti tal-bejgħ
1. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-format li għandu jintuża għall-kompletar u l-komunikazzjoni, b’mod elettroniku, tan-noti tal-bejgħ kif imsemmi fl-Artikolu 63 tar-Regolament ta’ Kontroll.
2. Għandu jitwettaq skambju tal-informazzjoni msemmija f’dan il-Kapitolu bejn l-Istati Membri bl-użu tal-format definit fl-Anness XII illi minnu għandha tiġi dderivata l-“extensible mark-up language” (XML). L-istandard tal-XML li għandu jintuża għall-iskambji elettroniċi kollha tad-dejta bejn l-Istati Membri u għall-iskambji kollha bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-korp maħtur minnha għandu jiġi deċiż mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Istati Membri.
3. L-emendi għall-format imsemmi fil-paragrafu 1 għandhom ikunu identifikati u mmarkati b’mod ċar bid-data meta l-format ġie aġġornat. Emendi bħal dawn ma għandhomx jidħlu fis-seħħ qabel ma jgħaddu sitt xhur minn meta jkunu ġew deċiżi.
4. Meta Stat Membru jirċievi informazzjoni elettronika mingħand Stat Membru ieħor, għandu jiżgura li joħroġ messaġġ ta’ konferma lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak l-Istat Membru. Il-messaġġ ta’ konferma għandu jiġbor fih rikonoxximent tal-irċevuta.
5. L-elementi tad-dejta mogħtija fl-Anness XII li x-xerrejja rreġistrati, l-irkanti rreġistrati jew il-korpi jew il-persuni l-oħra awtorizzati mill-Istati Membri għandhom jirreġistraw b’mod obbligatorju fin-noti tal-bejgħ tagħhom skont ir-regoli tal-UE għandhom ikunu obbligatorji wkoll fl-iskambji bejn l-Istati Membri.
6. L-Istati Membri għandhom:
(a)
jiżguraw li d-dejta li jirċievu skont dan il-Kapitolu tiġi rreġistrata f’għamla li tinqara mill-kompjuter u li din tinħażen b’mod sikur f’bażijiet tad-dejta kompjuterizzati għal tal-anqas tliet snin;
(b)
jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li din id-dejta tintuża biss għal finijiet uffiċjali; u
(c)
jieħdu l-miżuri tekniċi kollha meħtieġa biex jipproteġu din id-dejta minn xi distruzzjoni inċidentali jew illeċita, minn telf inċidentali, deterjorament, distribuzzjoni jew konsultazzjoni mhix awtorizzata.
7. F’kull Stat Membru, l-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 5(5) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tkun responsabbli biex tibgħat, tirċievi, timmaniġġja u tipproċessa d-dejta kollha koperta minn dan il-Kapitolu.
8. L-Istati Membri għandhom iwettqu skambju tad-dettalji ta’ kuntatt tal-awtoritajiet imsemmija fil-paragrafu 7 u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-korp maħtur minnha b’dan fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
9. Kull bidla fl-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 7 u 8 għandha tiġi kkomunikata lill-Kummissjoni, lill-korp maħtur minnha u lill-Istati Membri l-oħrajn qabel ma din tidħol fis-seħħ.
10. Il-format ta’ noti tal-bejgħ li mhumiex suġġetti għall-kompletar u l-komunikazzjoni b’mod elettroniku għandu jiġi deċiż mill-Istati Membri. Dawk in-noti tal-bejgħ għandhom jiġbru fihom mill-inqas l-informazzjoni stabbilita fl-Artikolu 64(1) tar-Regolament ta’ Kontroll.
TITOLU V
IS-SORVELJANZA
KAPITOLU I
Ir-rapporti ta’ sorveljanza
Artikolu 92
L-informazzjoni li għandha tiġi rreġistrata fir-rapport ta’ sorveljanza
1. Ir-rapporti ta’ sorveljanza msemmija fl-Artikolu 71(3) u (4) tar-Regolament ta’ Kontroll għandhom jiġu stabbiliti skont l-Anness XXIII għal dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom itellgħu d-dejta tar-rapporti ta’ sorveljanza tagħhom fil-bażi tad-dejta elettronika msemmija fl-Artikolu 78 tar-Regolament ta’ Kontroll u għandhom jipprovdu għall-funzjonalitajiet imsemmija fil-punt numru 2 tal-Anness XXIV għal dan ir-Regolament. L-informazzjoni minima rreġistrata f’din il-bażi tad-dejta għandha tkun dik indikata fl-Anness XXIII. B’mod addizzjonali, ir-rapporti ta’ sorveljanza fuq il-karta jista’ wkoll isirilhom skan u jiddaħħlu fil-bażi tad-dejta b’dan il-mod.
3. Id-dejta mir-rapporti għandha tinżamm disponibbli fil-bażi tad-dejta għal tal-anqas tliet snin.
4. Hekk kif jasal rapport ta’ sorveljanza kif imsemmi fil-paragrafu 1, l-Istat Membru tal-bandiera għandu, malajr kemm jista’ jkun, jagħti bidu għal investigazzjoni dwar l-attivitajiet tal-bastimenti tas-sajd tiegħu li għalihom ikun qed jirreferi r-rapport ta’ sorveljanza.
5. Il-paragrafu 1 għandu japplika mingħajr preġudizzju għar-regoli adottati mill-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd li l-Unjoni Ewropea hija parti kontraenti tagħhom.
KAPITOLU II
L-osservaturi ta’ kontroll
Artikolu 93
Ir-regoli ġenerali dwar l-osservaturi ta’ kontroll
1. Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali stabbiliti minn Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd jew miftehma ma’ pajjiż terz, il-bastimenti tas-sajd tal-UE identifikati għall-applikazzjoni ta’ skema tal-osservaturi ta’ kontroll għandu jkollhom tal-anqas osservatur ta’ kontroll wieħed abbord matul iż-żmien iffissat mill-iskema.
2. L-Istati Membri għandhom jaħtru osservaturi ta’ kontroll u jiżguraw li dawn ikunu jistgħu jwettqu d-dmirijiet tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, b’mod partikolari, iċ-ċaqliq tal-osservaturi ta’ kontroll lejn u mill-bastiment tas-sajd tal-UE kkonċernat.
3. L-osservaturi ta’ kontroll ma għandhomx iwettqu dmirijiet oħrajn għajr dawk stabbiliti fl-Artikolu 73 tar-Regolament ta’ Kontroll u fl-Artikolu 95 ta’ dan ir-Regolament, sakemm ma jkollhomx jitwettqu dmirijiet oħrajn skont l-iskema tal-osservaturi ta’ kontroll tal-UE jew bħala parti minn programm tal-osservaturi fl-ambitu ta' Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd jew stabbilit fil-qafas ta’ ftehim bilaterali ma’ pajjiż terz.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li, għall-finijiet tal-missjoni tagħhom, l-osservaturi ta’ kontroll ikollhom mezzi ta’ komunikazzjoni indipendenti mis-sistema ta’ komunikazzjoni tal-bastiment tas-sajd.
5. Dawn ir-regoli ma jaffettwawx il-poteri tal-kaptan tal-bastiment tas-sajd bħala l-uniku inkarigat mill-operazzjonijiet tal-bastiment.
Artikolu 94
L-indipendenza tal-osservaturi ta’ kontroll
Sabiex ikunu indipendenti mis-sid, mill-operatur, mill-kaptan tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew minn kwalunkwe membru tal-ekwipaġġ, kif preskritt mill-Artikolu 73(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, l-osservaturi ta’ kontroll ma għandhomx ikunu:
-
qraba jew impjegati tal-kaptan tal-bastiment tas-sajd tal-UE jew ta’ kwalunkwe membru ieħor tal-ekwipaġġ, tar-rappreżentant tal-kaptan jew tas-sid jew tal-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE li jkunu attribwiti għalih;
-
impjegati ta’ kumpanija kkontrollata mill-kaptan, minn membru tal-ekwipaġġ, mir-rappreżentant tal-kaptan jew mis-sid jew mill-operatur tal-bastiment tas-sajd tal-UE li jkunu attribwiti għalih.
Artikolu 95
Id-dmirjiet tal-osservaturi ta’ kontroll
1. L-osservaturi ta’ kontroll għandhom jivverifikaw id-dokumenti rilevanti u jirreġistraw l-attivitajiet tas-sajd tal-bastiment tas-sajd tal-UE li jkunu imbarkaw, kif inhuma elenkati fl-Anness XXV.
2. L-osservaturi ta’ kontroll abbord bastiment tas-sajd tal-UE għandhom, fejn ikun xieraq, jinfurmaw fil-qosor lill-uffiċjali li jkunu sejrin jibdew spezzjoni ta’ dak il-bastiment tas-sajd mal-wasla abbord. Jekk il-faċilitajiet abbord il-bastiment tas-sajd tal-UE jippermettu dan u fejn ikun xieraq, din l-informazzjoni għandha tingħata f'laqgħa fil-magħluq.
3. L-osservaturi ta’ kontroll għandhom ifasslu r-rapport imsemmi fl-Artikolu 73(5) tar-Regolament ta’ Kontroll billi jużaw il-format stabbilit fl-Anness XXVI. Għandhom jgħaddu dak ir-rapport mingħajr dewmien u fi kwalunkwe każ fi żmien 30 jum wara l-kompletar tal-kompitu lill-awtoritajiet tagħhom u lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera. L-awtoritajiet kompetenti tagħhom għandhom jagħmlu r-rapport disponibbli, fuq talba, għall-Istat Membru kostali, għall-Kummissjoni jew għall-korp maħtur minnha. Kopji ta' rapporti magħmula disponibbli għal Stati Membri oħrajn ma jistgħux jinkludu l-postijiet fejn saru l-qabdiet fir-rigward tal-pożizzjonijiet tal-bidu u tat-tmiem ta' kull operazzjoni tas-sajd, iżda jistgħu jinkludu l-ammonti totali tal-qabdiet ta’ kuljum f’kilogrammi ekwivalenti għall-piż ħaj skont l-ispeċi u d-diviżjoni tal-ICES jew żona oħra kif xieraq.
Artikolu 96
Il-proġetti pilota
L-Unjoni tista’ tipprovdi assistenza finanzjarja għat-twettiq ta’ proġetti pilota li jinvolvu t-tħaddim ta’ osservaturi ta’ kontroll skont l-Artikolu 8(a)(iii) tar-Regolament (KE) Nru 861/2006.
TITOLU VI
L-ISPEZZJONI
KAPITOLU I
It-twettiq tal-ispezzjonijiet
Taqsima 1
Id-dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 97
L-uffiċjali awtorizzati jwettqu spezzjonijiet fuq il-baħar jew fuq l-art
1. L-uffiċjali responsabbli biex iwettqu spezzjonijiet, kif imsemmi fl-Artikolu 74 tar-Regolament ta’ Kontroll, għandhom ikunu awtorizzati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Għal dan il-għan, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-uffiċjali tagħhom b’karta tas-servizz li turi l-identità tagħhom u l-kapaċità li joperaw taħtha. Kull uffiċjal li jkun qiegħed xogħol għandu jġorr dik il-karta tas-servizz u jippreżentaha mill-aktar fis possibbli waqt spezzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jagħtu setgħat adegwati lill-uffiċjali tagħhom kif meħtieġ biex iwettqu l-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar skont dan ir-Regolament, u biex jiżguraw konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
Artikolu 98
Il-prinċipji ġenerali
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet misjuba fil-pjanijiet multiannwali, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jadottaw approċċ ibbażat fuq ir-riskju biex jagħżlu miri għall-ispezzjoni, bl-użu tal-informazzjoni kollha disponibbli. Skont dan l-approċċ, l-uffiċjali għandhom iwettqu spezzjonijiet skont ir-regoli stipulati f’dan il-Kapitolu.
2. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet li jinsabu fil-pjanijiet multiannwali, l-Istati Membri għandhom jikkoordinaw l-attivitajiet ta' kontroll, spezzjoni u infurzar tagħhom. Għal dan l-iskop, dawn għandhom jadottaw u jeżegwixxu programmi ta' azzjoni ta' kontroll nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 46 tar-Regolament ta’ Kontroll u programmi ta’ kontroll komuni kif imsemmi fl-Artikolu 94 tar-Regolament ta’ Kontroll li jkopru kemm attivitajiet fuq il-baħar kif ukoll fuq l-art, kif meħtieġ biex tiġi żgurata l-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
3. Suġġett għal strateġija ta’ kontroll u ta’ nfurzar ibbażata fuq ir-riskju, kull Stat Membru għandu jwettaq l-attivitajiet ta' spezzjoni meħtieġa b'mod oġġettiv sabiex jevita ż-żamma abbord, it-trażbord, il-ħatt l-art, it-trasferiment f’gaġeġ u rziezet tal-ħut, l-ipproċessar, it-trasport, il-ħżin, it-tqegħid fis-suq u l-ħażna fi stokkijiet ta’ prodotti tas-sajd li joriġinaw minn attivitajiet li mhumiex f’konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
4. L-ispezzjonijiet għandhom jitwettqu b’tali mod li jiġi evitat, safejn huwa possibbli, kwalunkwe impatt negattiv fuq l-iġjene u l-kwalità tal-prodotti tas-sajd spezzjonati.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ informazzjoni nazzjonali relatati mas-sajd jippermettu l-iskambju elettroniku dirett ta’ informazzjoni dwar l-ispezzjonijiet tal-istat tal-portijiet bejniethom, ma' Stati Membri oħra, mal-Kummissjoni u mal-korp maħtur minnha kif inhu xieraq, skont l-Artikolu 111 tar-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 99
Id-dmirijiet tal-uffiċjali matul il-fażi ta’ qabel l-ispezzjoni
Matul il-fażi ta’ qabel l-ispezzjoni, l-uffiċjali għandhom, fejn hu possibbli, jiġbru l-informazzjoni xierqa kollha, inklużi:
(a)
il-liċenzji tas-sajd u l-awtorizzazzjonijiet tas-sajd;
(b)
l-informazzjoni tal-VMS li tikkorrispondi għall-vjaġġ tas-sajd preżenti;
(c)
is-sorveljanza mill-ajru u l-ilmiħ l-ieħor;
(d)
ir-rekords tal-ispezzjonijiet preċedenti u l-informazzjoni disponibbli fil-parti sigura tal-websajt tal-Istat Membru tal-bandiera dwar il-bastiment tas-sajd tal-UE kkonċernat.
Artikolu 100
Id-dmirijiet tal-uffiċjali awtorizzati biex iwettqu l-ispezzjonijiet
1. L-uffiċjali li huma awtorizzati jwettqu l-ispezzjonijiet għandhom jivverifikaw u jieħdu nota tal-oġġetti rilevanti ddefiniti fil-modulu x-xieraq tar-rapport tal-ispezzjoni mogħti fl-Anness XXVII. Għal dan il-għan, huma jistgħu jieħdu ritratti, vidjows u reġistrazzjonijiet tal-awdjo skont il-liġi nazzjonali, u, fejn hu xieraq, jistgħu jieħdu wkoll kampjuni.
2. L-uffiċjali ma għandhomx jinterferixxu mad-dritt ta' kwalunkwe operatur li jikkomunika mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat tal-bandiera matul l-operazzjonijiet ta’ spezzjoni.
3. L-uffiċjali għandhom iqisu kwalunkwe informazzjoni pprovduta skont l-Artikolu 95(2) ta’ dan ir-Regolament minn osservatur ta’ kontroll abbord il-bastiment tas-sajd li għandu jiġi spezzjonat.
4. Malli titlesta spezzjoni, l-uffiċjali għandhom jinfurmaw fil-qosor lill-operaturi, kif xieraq, dwar ir-regolamenti tas-sajd rilevanti għaċ-ċirkostanzi prevalenti.
5. L-uffiċjali għandhom iħallu l-bastiment tas-sajd jew il-post spezzjonat mill-aktar fis possibbli hekk kif titlesta l-ispezzjoni jekk ma tiġi nnutata ebda evidenza ta’ ksur evidenti.
Artikolu 101
L-obbligi tal-Istati Membri, tal-Kummissjoni u tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, u, fejn hu xieraq, il-Kummissjoni u l-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd, għandhom jiżguraw li l-uffiċjali tagħhom, filwaqt li jkunu edukati u sensittivi, iwettqu l-ispezzjonijiet b’mod professjonali u bi standard għoli.
2. L-awtoritajiet kompetenti ta’ kull Stat Membru għandhom jistabbilixxu proċeduri biex jiżguraw li kull ilment li jsir mill-operaturi dwar it-twettiq tal-ispezzjonijiet imwettqa mill-uffiċjali tagħhom jiġi investigat b’mod ġust u ddettaljat skont il-liġi nazzjonali.
3. L-Istati Membri kostali jistgħu, suġġetti għal arranġamenti xierqa mal-Istat Membru tal-bandiera ta’ bastiment tas-sajd, jistiednu lill-uffiċjali tal-awtoritajiet kompetenti ta’ dak l-Istat Membru biex jipparteċipaw fi spezzjonijiet ta’ bastimenti tas-sajd ta’ dak l-Istat Membru, waqt li dawk il-bastimenti jkunu qegħdin joperaw fl-ilmijiet tal-Istat Membru kostali jew waqt li jkunu qegħdin iħottu l-art fil-portijiet tiegħu.
Taqsima 2
L-ispezzjonijiet fuq il-baħar
Artikolu 102
Id-dispożizzjonijiet ġenerali dwar l-ispezzjonijiet fuq il-baħar
1. Kwalunkwe bastiment użat għall-finijiet ta’ kontroll, inkluż għas-sorveljanza, għandu juri, b’mod ċar, fjamma jew simbolu kif jidher fl-Anness XXVIII.
2. Id-dgħajsa tal-imbark użata biex tiffaċilita t-trasferiment ta' uffiċjali li jkunu qegħdin iwettqu l-ispezzjonijiet għandha ttajjar bandiera jew fjamma simili li tkun ta' daqs li jixraq għad-daqs tad-dgħajsa tal-imbark, biex tindika li hija qed twettaq dmirijiet ta' spezzjoni tas-sajd.
3. Il-persuni inkarigati mill-bastimenti ta’ spezzjoni għandhom iqisu tajjeb ir-regoli tat-tbaħħir u għandhom jimmanuvraw f’distanza sigura mill-bastiment tas-sajd skont ir-regoli internazzjonali għall-prevenzjoni tal-kolliżjonijiet fuq il-baħar.
Artikolu 103
L-imbarkar fuq bastimenti tas-sajd fuq il-baħar
1. L-uffiċjali responsabbli għat-twettiq tal-ispezzjoni għandhom jiżguraw li ma tittieħed ebda azzjoni li tista' tikkomprometti s-sigurtà tal-bastiment tas-sajd u tal-ekwipaġġ tiegħu.
2. L-uffiċjali ma għandhomx jeħtieġu lill-kaptan ta' bastiment tas-sajd li jkun qiegħed jiġi imbarkat jew żbarkat iwaqqaf jew jimmanuvra waqt is-sajd jew iwaqqaf il-kalar u l-irfigħ tal-irkaptu tas-sajd. Madankollu, l-uffiċjali jistgħu jeħtieġu l-interruzzjoni jew il-posponiment tal-kalar tal-irkaptu sakemm ikunu mbarkaw jew żbarkaw minn fuq il-bastiment tas-sajd sabiex l-imbarkar jew l-iżbarkar ikun sikur. Fil-każ tal-imbarkar, dan il-posponiment ma għandux jaqbeż it-30 minuta wara li l-uffiċjali jkunu telgħu abbord il-bastiment tas-sajd, sakemm ma jkunx osservat xi ksur. Din id-dispożizzjoni ma taffettwax il-possibbiltà li l-uffiċjali jeħtieġu li l-irkaptu jintrefa’ għall-ispezzjoni.
Artikolu 104
L-attivitajiet abbord
1. Meta jkunu qegħdin iwettqu l-ispezzjoni tagħhom, l-uffiċjali għandhom jivverifikaw u jieħdu nota tal-oġġetti xierqa kollha previsti fil-modulu x-xieraq tar-rapport tal-ispezzjoni mogħti fl-Anness XXVII għal dan ir-Regolament.
2. L-uffiċjali jistgħu jeħtieġu lill-kaptan jerfa’ l-irkaptu tas-sajd biex dan jiġi spezzjonat.
3. It-timijiet tal-ispezzjoni normalment għandhom jinkludu żewġ uffiċjali. Uffiċjali addizzjonali jistgħu jissupplimentaw it-timijiet tal-ispezzjonijiet meta dan ikun meħtieġ.
4. Spezzjoni ma għandhiex iddum aktar minn erba’ sigħat, jew sakemm ix-xibka tintrefa’ u x-xibka u l-qabdiet jiġu spezzjonati, skont liema minnhom ikun l-itwal. Dan ma għandux japplika fil-każ li jiġi osservat ksur evidenti jew f’każ li l-uffiċjali jkunu jeħtieġu aktar informazzjoni.
5. F’każ li jiġi osservat ksur evidenti, il-marki u s-siġilli ta' identifikazzjoni jistgħu jitwaħħlu b'mod sigur ma’ kwalunkwe parti mill-irkaptu tas-sajd jew mill-bastiment tas-sajd, inklużi ma’ kontenituri tal-prodotti tas-sajd u mal-kompartiment(i) li fih(om) qed jinħażnu, u l-uffiċjal(i) jista’ jibqa’ abbord għaż-żmien meħtieġ biex jitlestew il-miżuri x-xierqa biex jiġu żgurati s-sigurtà u l-kontinwità tal-evidenza kollha tal-ksur evidenti.
Taqsima 3
L-ispezzjonijiet fil-port
Artikolu 105
Il-preparazzjoni ta’ spezzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-punti ta’ riferiment definiti fi programmi speċifiċi ta’ kontroll u ta’ spezzjoni u fl-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008, spezzjoni ta’ bastiment tas-sajd għandha sseħħ fil-port jew mal-ħatt l-art, fl-okkażjonijiet li ġejjin:
(a)
bħala rutina, suġġett għal metodoloġija tat-teħid tal-kampjuni bbażata fuq il-ġestjoni abbażi tar-riskju; jew
(b)
fejn ikun hemm suspett ta’ nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
2. Fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1 (b) u mingħajr preġudizzju għall-aħħar sentenza tal-Artikolu 106(2) ta’ dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-bastiment tas-sajd li se jiġi spezzjonat fil-port jintlaqa' mill-uffiċjali tagħhom mal-wasla tiegħu fil-port.
3. Il-paragrafu 1 ma jeskludix il-possibbiltà li l-Istati Membri jwettqu spezzjonijiet aleatorji.
Artikolu 106
L-ispezzjonijiet fil-port
1. Meta jkunu qegħdin iwettqu l-ispezzjonijiet, l-uffiċjali għandhom jivverifikaw u jieħdu nota tal-oġġetti xierqa kollha elenkati fil-modulu korrispondenti tar-rapport tal-ispezzjoni mogħti fl-Anness XXVII għal dan ir-Regolament. L-uffiċjali għandhom iqisu tajjeb kwalunkwe rekwiżit speċifiku li japplika għall-bastiment tas-sajd spezzjonat, b’mod partikolari d-dispożizzjonijiet rilevanti mogħtija fil-pjanijiet multiannwali.
2. Meta jwettqu spezzjoni ta’ ħatt l-art, l-uffiċjali għandhom iwettqu monitoraġġ tal-proċess sħiħ tal-ħatt l-art mill-bidu sa tmiem l-operazzjoni rispettiva. Għandha ssir kontroverifika tal-kwantitajiet skont l-ispeċijiet irreġistrati fin-notifika minn qabel tal-wasla għall-ħatt l-art ta' prodotti tas-sajd, il-kwantitajiet skont l-ispeċijiet irreġistrati fil-ġurnal ta’ abbord tas-sajd u l-kwantitajiet skont l-ispeċi li jinħattu l-art jew li jkunu ġew ittrażbordati, jkun liema jkun applikabbli. Din id-dispożizzjoni ma teskludix il-possibbiltà li spezzjoni titwettaq wara li jkun beda l-ħatt l-art.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw l-ispezzjoni u l-kontroll effettivi tal-postijiet użati b’rabta mal-attivitajiet tas-sajd u mal-ipproċessar sussegwenti tal-prodotti tas-sajd.
Artikolu 107
L-ispezzjoni ta’ ċerti attivitajiet ta’ ħatt l-art ta’ speċijiet pelaġiċi
Għall-ħatt l-art ta' aringi, kavalli u sawrell kif imsemmi fit-Taqsima 2 tal-Kapitolu II tat-Titolu IV ta’ dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru għandhom jiżguraw li tal-anqas 15 % mill-kwantità ta’ dan il-ħut li jinħatt l-art u tal-anqas 10 % mill-attivitajiet tal-ħatt l-art ta’ dan il-ħut jiġu spezzjonati.
Taqsima 4
L-ispezzjonijiet tat-trasport
Artikolu 108
Il-prinċipji ġenerali
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet li jinsabu fil-pjanijiet multiannwali, l-ispezzjonijiet tat-trasport jistgħu jseħħu fi kwalunkwe post u fi kwalunkwe ħin mill-punt tal-ħatt l-art sal-wasla tal-prodotti tas-sajd fil-post tal-bejgħ jew tal-ipproċessar. Matul it-twettiq tal-ispezzjonijiet, għandhom jittieħdu l-miżuri meħtieġa biex tiġi żgurata ż-żamma tal-katina tal-kesħa tal-prodotti tas-sajd spezzjonati.
2. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet li jinsabu fil-pjanijiet multiannwali u fil-programmi ta’ kontroll nazzjonali jew fil-programmi speċifiċi ta’ kontroll u spezzjoni, l-ispezzjonijiet tat-trasport għandhom jinkludu, kull fejn hu possibbli, eżami fiżiku tal-prodotti ttrasportati.
3. L-eżami fiżiku tal-prodotti tas-sajd ittrasportati għandu jinvolvi t-teħid ta’ kampjun rappreżentattiv tat-taqsimiet differenti tal-lott jew tal-lottijiet ittrasportati.
4. Meta titwettaq spezzjoni tat-trasport, l-uffiċjali għandhom jivverifikaw u jieħdu nota tal-oġġetti kollha msemmija fl-Artikolu 68(5) tar-Regolament ta’ Kontroll u tal-oġġetti xierqa kollha mogħtija fil-modulu tar-rapport mogħti fl-Anness XXVII għal dan ir-Regolament. Dan għandu jinkludi verifika li l-kwantitajiet ta’ prodotti tas-sajd ittrasportati jikkorrispondu mad-dettalji mdaħħlin fid-dokument tat-trasport.
Artikolu 109
Il-vetturi tat-trasport issiġillati
1. Meta vettura jew kontejner ikunu ġew issiġillati biex jevitaw il-manipulazzjoni tal-merkanzija, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jiżguraw li n-numri tas-serje tas-siġilli huma mniżżla fuq id-dokument tat-trasport. L-uffiċjali għandhom jispezzjonaw li s-siġilli huma intatti u li n-numri tas-serje jikkorrispondu għad-dettalji fuq id-dokument tat-trasport.
2. Meta s-siġilli jitneħħew biex jiffaċilitaw l-ispezzjoni tal-merkanzija qabel ma l-merkanzija tasal fid-destinazzjoni finali, l-uffiċjali għandhom jissostitwixxu s-siġill oriġinali b’siġill frisk, u jirreġistraw id-dettalji tas-siġill fid-dokument tat-trasport u r-raġunijiet għat-tneħħija tas-siġill oriġinali.
Taqsima 5
L-ispezzjonijiet tas-suq
Artikolu 110
Il-prinċipji ġenerali
L-uffiċjali għandhom jivverifikaw u jieħdu nota tal-oġġetti xierqa kollha elenkati fil-modulu korrispondenti tal-ispezzjoni mogħti fl-Anness XXVII għal dan ir-Regolament meta jżuru mħażen tal-friża, swieq tal-bejgħ bl-ingrossa u bl-imnut, ristoranti jew kwalunkwe post ieħor fejn jinħażen u/jew jinbiegħ il-ħut wara li jkun twettaq il-ħatt l-art.
Artikolu 111
Il-metodoloġiji u t-teknoloġiji addizzjonali
Minbarra l-oġġetti elenkati fl-Anness XXVII, l-Istati Membri jistgħu jagħmlu użu mill-metodoloġiji u mit-teknoloġiji disponibbli għall-identifikazzjoni u l-validazzjoni tal-prodotti tas-sajd, tas-sors jew l-oriġini tagħhom u tal-fornituri u l-bastimenti tal-qabdiet jew tal-unitajiet ta’ produzzjoni.
Artikolu 112
Il-kontroll ta’ prodotti tas-sajd irtirati mis-suq
L-uffiċjali għandhom jivverifikaw li l-prodotti tas-sajd irtirati mill-bejgħ skont l-Artikolu 17 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (32) jintremew skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2493/2001 (33).
KAPITOLU II
Id-dmirijiet tal-operaturi
Artikolu 113
L-obbligi ġenerali tal-operaturi
1. L-operaturi kollha li jaġixxu taħt il-ġuriżdizzjoni ta’ Stat Membru jistgħu jkunu soġġetti għal spezzjoni dwar l-obbligi tagħhom taħt ir-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
2. L-operaturi kollha suġġetti għal spezzjoni għandhom:
(a)
jiffaċilitaw u jipprovdu lill-uffiċjali, fuq talba, bl-informazzjoni u d-dokumenti meħtieġa, inklużi, fejn hu possibbli, kopji tagħhom, jew aċċess għall-bażijiet tad-dejta rilevanti, dwar l-attivitajiet tas-sajd, kif meħtieġ, li għandhom jimtlew u jinżammu f'format elettroniku jew fuq il-karta skont ir-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd;
(b)
jiffaċilitaw l-aċċess għall-partijiet kollha tal-bastimenti, tal-postijiet u ta’ kwalunkwe mezz tat-trasport, inklużi tal-inġenji tal-ajru u l-“hovercraft” użati b’rabta mal-attivitajiet tas-sajd u tal-ipproċessar jew assoċjati magħhom;
(c)
jiżguraw, f’kull ħin, is-sikurezza tal-uffiċjali u jassistu u jikkooperaw b'mod attiv mal-uffiċjali fl-eżekuzzjoni tad-dmirijiet ta' spezzjoni tagħhom;
(d)
ma jostakolawx lill-uffiċjali li jkunu qegħdin iwettqu l-ispezzjoni, ma jintimidawhomx jew jinterferixxu magħhom, ma jikkawżawx lil xi persuna oħra tostakola lil dawn l-uffiċjali, tintimidahom jew tinterferixxi magħhom, u jimpedixxu lil kull persuna oħra milli tostakolahom, tintimidahom jew tinterferixxi magħhom;
(e)
fejn hu possibbli, jipprovdu faċilità għal-laqgħat f’iżolament biex l-osservatur ta’ kontroll ikun jista’ jagħti sommarju fil-qosor lill-uffiċjali kif imsemmi fl-Artikolu 95(2) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 114
L-obbligi tal-kaptan matul l-ispezzjonijiet
1. Il-kaptan ta’ bastiment tas-sajd li jkun qiegħed jiġi spezzjonat jew ir-rappreżentant tiegħu għandu:
(a)
jiffaċilita l-imbark sigur u effettiv tal-uffiċjali skont ir-regoli tat-tbaħħir tajjeb meta jingħata s-sinjal xieraq tal-Kodiċi Internazzjonali tas-Sinjali jew meta l-intenzjoni tal-imbark tiġi stabbilita permezz ta’ komunikazzjoni bir-radju minn bastiment jew ħelikopter li jkun qiegħed jittrasporta uffiċjal;
(b)
jipprovdi sellum tal-imbark li jissodisfa r-rekwiżiti tal-Anness XXIX biex jiġi ffaċilitat l-aċċess sigur u konvenjenti għal kwalunkwe bastiment li jkun qiegħed f’għoli ta’ 1.5 metri jew iżjed;
(c)
jiffaċilita l-ħidma tal-uffiċjali li jkunu qegħdin iwettqu d-dmirijiet ta’ spezzjoni tagħhom billi jipprovdi dik l-assistenza li tkun mitluba u li tkun raġonevoli;
(d)
jippermetti lill-uffiċjal(i) jikkomunika mal-awtoritajiet tal-Istat tal-bandiera, tal-Istat kostali u tal-Istat tal-ispezzjoni;
(e)
jiġbed l-attenzjoni tal-uffiċjali għal perikoli tas-sikurezza partikolari abbord il-bastimenti tas-sajd;
(f)
jipprovdi aċċess lill-uffiċjali għaż-żoni kollha tal-bastiment, għall-qabdiet kollha pproċessati jew mhux ipproċessati, għall-irkapti tas-sajd kollha u għall-informazzjoni u d-dokumenti kollha rilevanti;
g)
jiffaċilita l-iżbark sikur tal-uffiċjali meta titlesta l-ispezzjoni.
2. Il-kaptani ma għandhomx ikunu meħtieġa jiżvelaw informazzjoni kummerċjalment sensittiva tul frekwenzi tar-radju miftuħin.
KAPITOLU III
Ir-rapport tal-ispezzjoni
Artikolu 115
Ir-regoli komuni dwar ir-rapporti tal-ispezzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċjali fil-qafas tal-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd, ir-rapporti tal-ispezzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 76 tar-Regolament ta’ Kontroll għandhom jinkludu l-informazzjoni rilevanti li tinsab fil-modulu x-xieraq stabbilit fl-Anness XXVII. Ir-rapporti għandhom jiġu kkompletati mill-uffiċjali matul l-ispezzjoni jew mill-aktar fis possibbli wara li titlesta l-ispezzjoni.
2. Meta jiġi osservat ksur fid-deher tul spezzjoni, l-elementi legali u materjali flimkien ma’ kwalunkwe informazzjoni oħra rilevanti għall-ksur għandhom jiġu nklużi fir-rapport tal-ispezzjoni. Meta jiġu osservati diversi ksur matul spezzjoni, għandha tittieħed nota tal-elementi rilevanti ta’ kull ksur fir-rapport tal-ispezzjoni.
3. L-uffiċjali għandhom jikkomunikaw is-sejbiet tagħhom lill-persuna fiżika inkarigata mill-bastiment tas-sajd, mill-vettura, mill-inġenju tal-ajru, mill-“hovercraft” jew mill-post li jkun qiegħed jiġi spezzjonat (l-operatur) fi tmiem l-ispezzjoni. L-operatur għandu jkollu l-possibbiltà li jikkummenta dwar l-ispezzjoni u s-sejbiet tagħha. Il-kummenti tal-operatur għandhom jitniżżlu fir-rapport tal-ispezzjoni. F'każ li l-uffiċjali ma jkunux jitkellmu l-lingwa tal-operatur spezzjonat, dawn għandhom jieħdu l-miżuri x-xierqa biex is-sejbiet tagħhom ikunu jinftehmu.
4. Jekk meħtieġ, l-operatur għandu jkollu d-dritt li jikkuntattja lir-rappreżentant tiegħu jew lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat tal-bandiera tiegħu, jekk jirriżultaw diffikultajiet serji dwar il-komprensjoni tas-sejbiet tal-ispezzjoni u tar-rapport li jirriżulta.
5. Il-format tal-komunikazzjoni elettronika msemmija fl-Artikolu 76(1) tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jiġi deċiż wara konsultazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni.
Artikolu 116
Il-kompletar tar-rapporti tal-ispezzjoni
1. Meta r-rapport ta’ spezzjoni jiġi stabbilit manwalment f’format fuq il-karta, għandu jkun jinqara, ma jistax jitħassar u jkun irreġistrat b’mod ċar. L-ebda annotazzjoni fir-rapport ma għandha titħassar jew titbiddel. Jekk isir żball f’rapport stabbilit manwalment, l-annotazzjoni inkorretta għandha tinqata’ b’mod pulit u għandhom jitniżżlu l-inizjali tal-uffiċjal ikkonċernat.
2. L-uffiċjal responsabbli għall-ispezzjoni għandu jiffirma r-rapport. L-operatur għandu jiġi mistieden jiffirma r-rapport. Mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali, il-firma tiegħu għandha tikkostitwixxi rikonoxximent tar-rapport u ma għandhiex titqies bħala aċċettazzjoni tal-kontenut tiegħu.
3. L-uffiċjali jistgħu jistabbilixxu r-rapporti ta’ spezzjoni msemmija fl-Artikolu 115 ta’ dan ir-Regolament permezz ta’ mezzi elettroniċi.
Artikolu 117
Il-kopja tar-rapport ta’ spezzjoni
Għandha tintbagħat kopja tar-rapport ta’ spezzjoni msemmi fl-Artikolu 116 ta’ dan ir-Regolament lill-operatur sa mhux aktar tard minn 15-il jum tax-xogħol minn meta titlesta l-ispezzjoni u skont il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru li jkollu s-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni fil-post fejn tkun twettqet l-ispezzjoni. Jekk jiġi osservat ksur, l-iżvelar tar-rapport għandu jkun suġġett għal-liġijiet dwar l-iżvelar tal-informazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
KAPITOLU IV
Il-bażi tad-dejta elettronika
Artikolu 118
Il-bażi tad-dejta elettronika
1. L-Istati Membri għandhom jinkludu, fil-programmi ta’ kontroll nazzjonali tagħhom, proċeduri dwar ir-reġistrazzjoni mill-uffiċjali tagħhom tar-rapporti tal-ispezzjoni fuq il-karta jew f'format elettroniku. Dawn ir-rapporti għandhom jiddaħħlu fil-bażi tad-dejta elettronika msemmija fl-Artikolu 78 tar-Regolament ta’ Kontroll u għandhom jipprovdu għall-funzjonalitajiet imsemmija fil-punt numru 2 tal-Anness XXIV għal dan ir-Regolament. L-informazzjoni minima miġbura fil-bażi tad-dejta elettronika għandha tkun dawk l-oġġetti nnutati skont l-Artikolu 115(1) ta' dan ir-Regolament u dawk indikati bħala obbligatorji fl-Anness XXVII. Ir-rapporti tal-ispezzjoni fuq il-karta għandu wkoll isirilhom skan u jiddaħħlu fil-bażi tad-dejta b’dan il-mod.
2. Il-bażi tad-dejta għandha tkun aċċessibbli għall-Kummissjoni u għall-korp maħtur minnha skont il-proċeduri deskritti fl-Artikoli 114, 115 u 116 tar-Regolament ta’ Kontroll. Id-dejta rilevanti fil-bażi tad-dejta għandha tkun aċċessibbli wkoll għal Stati Membri oħra fil-kuntest ta’ pjan ta’ użu konġunt.
3. Id-dejta mir-rapporti tal-ispezzjoni għandha tinżamm disponibbli fil-bażi tad-dejta għal tal-anqas tliet snin.
KAPITOLU V
L-ispetturi tal-unjoni
Artikolu 119
In-notifika tal-ispetturi tal-Unjoni
1. L-Istati Membri u l-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni, b'mod elettroniku, fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, bl-ismijiet tal-uffiċjali tagħhom li għandhom jiġu inklużi fil-lista tal-ispetturi tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 79 tar-Regolament ta’ Kontroll.
2. L-uffiċjali li għandhom jiġu inklużi fil-lista:
(a)
għandu jkollhom esperjenza tajba fil-qasam tal-kontroll u l-ispezzjoni tas-sajd;
(b)
għandhom ikunu jafu sewwa l-leġiżlazzjoni tas-sajd tal-Unjoni Ewropea;
(c)
għandhom ikunu jafu sewwa waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jkunu jafu, b’mod sodisfaċenti, lingwa oħra;
(d)
għandhom ikunu fiżikament f’saħħithom biex iwettqu d-dmirijiet tagħhom;
(e)
għandhom ikunu rċevew, fejn ikun xieraq, it-taħriġ meħtieġ dwar is-sikurezza fuq il-baħar.
Artikolu 120
Il-lista tal-ispetturi tal-Unjoni
1. Abbażi tan-notifiki tal-Istati Membri u tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd, il-Kummissjoni għandha tadotta lista tal-ispetturi tal-Unjoni sitt xhur wara li jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament.
2. Wara li tkun ġiet stabbilita l-lista inizjali, l-Istati Membri u l-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għandhom jinnotifikaw kull sena lill-Kummissjoni, sa Ottubru, b’kull emenda għal-lista li jixtiequ jintroduċu għas-sena kalendarja ta’ wara. Il-Kummissjoni għandha temenda l-lista kif meħtieġ sal-31 ta’ Diċembru kull sena.
3. Il-lista u l-emendi tagħha għandhom jiġu ppubblikati fil-websajt uffiċjali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd.
Artikolu 121
Il-komunikazzjoni tal-ispetturi tal-Unjoni lill-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd
Il-korp maħtur mill-Kummissjoni għandu jikkomunika lis-segretarjat ta’ Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd il-lista tal-ispetturi tal-Unjoni li se jwettqu spezzjonijiet fil-qafas ta’ dik l-Organizzazzjoni.
Artikolu 122
Is-setgħat u d-dmirijiet tal-ispetturi tal-Unjoni
1. Fit-twettiq tal-kompiti tagħhom l-ispetturi tal-Unjoni għandhom jikkonformaw mal-liġi tal-Unjoni Ewropea u, sa fejn applikabbli, il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru fejn isseħħ l-ispezzjoni jew, meta l-ispezzjoni ssir barra l-ilmijiet tal-UE, tal-Istat Membru tal-bandiera tal-bastiment tas-sajd spezzjonat u r-regoli internazzjonali rilevanti.
2. L-ispetturi tal-Unjoni għandhom jippreżentaw karta tas-servizz li turi l-identità tagħhom u l-kapaċità li joperaw taħtha. Għal dan il-għan għandhom jingħataw dokument ta’ identifikazzjoni maħruġ mill-Kummissjoni jew mill-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd li juri l-identità u l-kapaċità tagħhom.
3. L-Istati Membri għandhom jiffaċilitaw it-twettiq tad-dmirijiet mill-ispetturi tal-Unjoni u għandhom jagħtuhom dik l-assistenza li jeħtieġu biex iwettqu l-kompiti tagħhom.
4. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-ispetturi tal-Unjoni jassistu lill-ispetturi nazzjonali fit-twettiq tad-dmirijiet tagħhom.
5. L-Artikoli 113 u 114 ta' dan ir-Regolament għandhom japplikaw b’mod korrispondenti.
Artikolu 123
Ir-rapporti
1. L-ispetturi tal-Unjoni għandhom jippreżentaw sommarju ta' kuljum dwar l-attivitajiet ta’ spezzjoni tagħhom, inklużi l-isem u n-numru ta’ identifikazzjoni ta’ kull bastiment tas-sajd jew dgħajsa spezzjonata u t-tip ta’ spezzjoni mwettqa, lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fl-ilmijiet tiegħu twettqet l-ispezzjoni jew, meta l-ispezzjoni tkun twettqet barra l-ilmijiet tal-UE, lill-Istat Membru tal-bandiera tal-bastiment tas-sajd tal-UE spezzjonat u lill-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd.
2. Jekk l-ispetturi tal-Unjoni josservaw ksur matul spezzjoni, għandhom, mingħajr dewmien, jippreżentaw sommarju tar-rapport tal-ispezzjoni lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kostali jew, meta l-ispezzjoni tkun twettqet barra l-ilmijiet tal-UE, lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera tal-bastiment tas-sajd spezzjonat u lill-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd. Dan is-sommarju tar-rapport tal-ispezzjoni għandu jispeċifika tal-anqas id-data u l-post tal-ispezzjoni, l-identifikazzjoni tal-pjattaforma ta’ spezzjoni, l-identifikazzjoni tal-mira spezzjonata u t-tip ta’ ksur osservat.
3. L-ispetturi tal-Unjoni għandhom jippreżentaw ir-rapport sħiħ tal-ispezzjoni b’nota tal-oġġetti rilevanti fil-modulu x-xieraq tar-rapport tal-ispezzjoni mogħti fl-Anness XXVII lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat tal-bandiera tal-bastiment tas-sajd jew tad-dgħajsa spezzjonata u lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fl-ilmijiet tiegħu twettqet l-ispezzjoni, fi żmien sebat ijiem mid-data tal-ispezzjoni. Jekk l-ispetturi tal-Unjoni josservaw ksur, għandha tintbagħat ukoll kopja tar-rapport sħiħ tal-ispezzjoni lill-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd.
4. Ir-rapporti ta’ kuljum u r-rapporti tal-ispezzjoni msemmija f’dan l-Artikolu għandhom jiġu kkomunikati, fuq talba, lill-Kummissjoni.
Artikolu 124
Is-segwitu tar-rapporti
1. L-Istati Membri għandhom jieħdu azzjoni dwar ir-rapporti ppreżentati mill-ispetturi tal-Unjoni skont l-Artikolu 123 ta’ dan ir-Regolament bl-istess mod li bih jieħdu azzjoni dwar ir-rapporti ppreżentati mill-uffiċjali tagħhom stess.
2. L-Istat Membru li jaħtar l-ispettur tal-Unjoni jew, fejn hu xieraq, il-Kummissjoni jew l-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd, għandu jikkoopera mal-Istat Membru li jkun qiegħed jieħu azzjoni dwar rapport ippreżentat mill-ispettur tal-Unjoni sabiex ikunu ffaċilitati l-proċeduri ġudizzjarji u amministrattivi.
3. Fuq talba, spettur tal-Unjoni għandu jassisti u jagħti evidenza fi proċeduri ta’ ksur li jinbdew minn kwalunkwe Stat Membru.
TITOLU VII
L-INFURZAR
IS-SISTEMA TA’ PUNTI GĦAL KSUR SERJU
Artikolu 125
L-istabbiliment u l-operazzjoni ta’ sistema ta’ punti għal ksur serju
Kull Stat Membru għandu jaħtar l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti li għandhom ikunu responsabbli:
(a)
għall-istabbiliment tas-sistema għall-attribuzzjoni tal-punti għal ksur serju, kif imsemmi fl-Artikolu 92(1) tar-Regolament ta’ Kontroll,
(b)
għall-attribuzzjoni tal-għadd xieraq ta’ punti lid-detentur ta’ liċenzja tas-sajd,
(c)
għat-trasferiment tal-punti attribwiti lil kull detentur ta' liċenzja tas-sajd għall-bastiment tas-sajd ikkonċernat fil-ġejjieni f’każ li dan il-bastiment tas-sajd jinbiegħ, jiġi ttrasferit jew b'xi mod ieħor jinbidel sidu, u
(d)
għaż-żamma tar-reġistri rilevanti tal-punti attribwiti jew ittrasferiti lid-detentur, għal kull liċenzja tas-sajd.
Artikolu 126
L-attribuzzjoni tal-punti
1. L-għadd ta’ punti għal ksur serju għandu jiġi attribwit skont l-Anness XXX lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd għall-bastiment tas-sajd ikkonċernat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
2. Meta jiġu osservati żewġ elementi ta’ ksur serju jew aktar mill-istess persuna fiżika jew ġuridika li hija d-detentur tal-liċenzja tul spezzjoni waħda, il-punti fir-rigward ta' kull ksur serju kkonċernat għandhom jiġu attribwiti lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd imsemmi fil-paragrafu 1 sa massimu ta’ 12-il punt.
3. Id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jiġi nfurmat li ngħatawlu l-punti.
4. Il-punti jiġu attribwiti lid-detentur tal-liċenzja fid-data stipulata fid-deċiżjoni tal-attribuzzjoni tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-applikazzjoni ta’ regoli nazzjonali dwar l-effetti ta’ sospensjoni tal-proċeduri ta’ reviżjoni ma jirriżultawx fin-nuqqas ta’ effikaċja tas-sistema tal-punti.
5. Meta l-ksur serju jiġi osservat fi Stat Membru li ma jkunx l-Istat Membru tal-bandiera, il-punti għandhom jiġu attribwiti mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera msemmija fl-Artikolu 125 ta’ dan ir-Regolament fuq notifika skont l-Artikolu 89(4) tar-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 127
In-notifika tad-deċiżjonijiet
Jekk l-awtorità maħtura skont l-Artikolu 125 ta’ dan ir-Regolament ma tkunx l-istess bħall-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 5(5) tar-Regolament ta’ Kontroll, din tal-aħħar għandha tiġi nfurmata b’kull deċiżjoni meħuda skont dan it-Titolu.
Artikolu 128
It-trasferiment tas-sjieda
Meta bastiment tas-sajd jitpoġġa għall-bejgħ jew għal kull tip ta’ trasferiment ieħor tas-sjieda, id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jinforma lil kwalunkwe detentur futur potenzjali tal-liċenzja bl-għadd ta’ punti li għadhom attribwiti lilu permezz ta' kopja ċċertifikata miġbura mingħand l-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 129
Is-sospensjoni u l-irtirar permanenti ta’ liċenzja tas-sajd
1. L-akkumulazzjoni ta’ 18, 36, 54 u 72 punt minn detentur ta’ liċenzja tas-sajd għandha timplika b’mod awtomatiku l-ewwel, it-tieni, it-tielet u r-raba' sospensjoni tal-liċenzja tas-sajd rispettivament, għall-perjodi rilevanti msemmija fl-Artikolu 92(3) tar-Regolament ta’ Kontroll.
2. L-akkumulazzjoni ta’ 90 punt mid-detentur ta’ liċenzja tas-sajd għandha timplika b’mod awtomatiku l-irtirar permanenti tal-liċenzja tas-sajd.
Artikolu 130
Is-segwitu tas-sospensjoni u tal-irtirar permanenti ta’ liċenzja tas-sajd
1. Jekk liċenzja tas-sajd tkun ġiet sospiża jew irtirata b'mod permanenti skont l-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera għandha tinforma lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd immedjatament dwar din is-sospensjoni jew dan l-irtirar permanenti.
2. Malli jirċievi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jiżgura li l-attività tas-sajd tal-bastiment ikkonċernat tieqaf b’mod immedjat. Għandu jiżgura li l-bastiment jipproċedi immedjatament lejn il-port tiegħu jew lejn port indikat mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera. Matul il-vjaġġ l-irkaptu tas-sajd għandu jintrabat u jiġi stivat skont l-Artikolu 47 tar-Regolament ta’ Kontroll. Id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jiżgura li kwalunkwe qabda abbord il-bastiment tas-sajd tiġi ttrattata skont l-istruzzjonijiet tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera.
Artikolu 131
It-tħassir tal-liċenzji tas-sajd mil-listi rilevanti
1. Jekk il-liċenzja tas-sajd tkun ġiet sospiża jew irtirata b’mod permanenti skont l-Artikolu 129(1) jew (2) ta’ dan ir-Regolament, il-bastiment tas-sajd li miegħu hija marbuta l-liċenzja tas-sajd sospiża jew irtirata b’mod permanenti għandu jiġi identifikat bħala bastiment mingħajr liċenzja tas-sajd fir-reġistru nazzjonali msemmi fl-Artikolu 15(1) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002. Dan il-bastiment tas-sajd għandu jkun identifikat ukoll b’dan il-mod fir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-UE msemmi fl-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
2. L-irtirar permanenti ta’ liċenzja tas-sajd skont l-Artikolu 129(2) ta’ dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa l-livelli ta’ referenza tal-Istat Membru li jkun qed joħroġ il-liċenzja kif imsemmi fl-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jaġġornaw immedjatament il-lista msemmija fl-Artikolu 116(1)(d) tar-Regolament ta’ Kontroll u jagħtu indikazzjoni tal-punti kollha attribwiti u tas-sospensjonijiet u l-irtirar permanenti tal-liċenzji tas-sajd li jirriżultaw minnhom, inkluża d-data li fiha jkunu bdew japplikaw u t-tul ta’ żmien tagħhom.
Artikolu 132
Is-sajd illegali matul il-perjodu ta’ sospensjoni jew wara l-irtirar permanenti ta’ liċenzja tas-sajd
1. Jekk bastiment tas-sajd li l-liċenzja tas-sajd tiegħu tkun ġiet sospiża jew irtirata b’mod permanenti skont l-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament, iwettaq attivitajiet tas-sajd matul il-perjodu ta’ sospenzjoni jew wara l-irtirar permanenti tal-liċenzja tas-sajd, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu miżuri ta' nfurzar immedjati skont l-Artikolu 91 tar-Regolament ta' Kontroll.
2. Il-bastiment tas-sajd imsemmi fil-paragrafu 1 jista’, fejn ikun xieraq, jiġi inkluż fil-lista tal-bastimenti IUU (illegali, mhux rapportati u mhux regolati) tal-UE skont l-Artikolu 27 tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008.
Artikolu 133
It-tħassir tal-punti
1. Jekk liċenzja tas-sajd tkun ġiet sospiża skont l-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament, il-punti kollha li fuq il-bażi tagħhom tkun ġiet sospiża l-liċenzja tas-sajd ma għandhomx jitħassru. Kull punt ġdid attribwit lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jingħadd mal-punti eżistenti għall-fini tal-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament.
2. Għall-applikazzjoni tal-Artikolu 92(3) tar-Regolament ta’ Kontroll, jekk il-punti jkunu tħassru skont l-Artikolu 92(4) tar-Regolament ta’ Kontroll, id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jitqies daqslikieku l-liċenzja tas-sajd tiegħu ma kinetx ġiet sospiża skont l-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament.
3. Għandhom jitħassru żewġ punti, dejjem jekk l-ammont totali tal-punti attribwiti lid-detentur tal-liċenzja tas-sajd għall-bastiment tas-sajd ikkonċernat ikun ta’ aktar minn tnejn, jekk:
(a)
il-bastiment tas-sajd li ntuża biex jitwettaq il-ksur li għalih ġew attribwiti l-punti minn hemm 'il quddiem jibda juża l-VMS jew jibda jirreġistra u jikkomunika d-dejta tal-ġurnal ta’ abbord tas-sajd, tat-trażbord u tad-dikjarazzjoni tal-ħatt l-art b’mod elettroniku mingħajr ma jkun legalment suġġett għal dawn it-teknoloġiji; jew
(b)
id-detentur tal-liċenzja tas-sajd, wara l-attribuzzjoni tal-punti, joffri li jieħu sehem f’kampanja xjentifika għat-titjib tas-selettività tal-irkaptu tas-sajd; jew
(c)
id-detentur tal-liċenzja tas-sajd ikun membru ta’ organizzazzjoni tal-produtturi u huwa jaċċetta pjan tas-sajd adottat mill-organizzazzjoni tal-produtturi fis-sena ta’ wara l-attribuzzjoni tal-punti li jinvolvi tnaqqis ta’ 10 % tal-opportunitajiet tas-sajd għad-detentur tal-liċenzja tas-sajd; jew
(d)
id-detentur tal-liċenzja tas-sajd jingħaqad f’sajd kopert minn skema ta’ ekotikkettar li hija maħsuba biex tiċċertifika u tippromwovi tikketti għal prodotti li ġejjin mis-sajd għal qabdiet ta’ speċijiet tal-baħar immaniġġjati tajjeb u li tiffoka fuq kwistjonijiet marbutin mal-użu sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd.
Għal kull perjodu ta’ tliet snin mid-data tal-aħħar ksur serju, id-detentur ta’ liċenzja tas-sajd jista' jgawdi darba biss minn waħda mill-għażliet mogħtija fil-punti (a), (b), (c) jew (d) biex inaqqas l-ammont ta' punti attribwiti, u jista’ jagħmel dan dejjem jekk dan it-tnaqqis ma jwassalx għat-tħassir tal-punti kollha fuq il-liċenzja tas-sajd.
4. Jekk il-punti jkunu tħassru skont il-paragrafu 3, id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jiġi nfurmat b'dak it-tħassir. Id-detentur tal-liċenzja tas-sajd għandu jiġi nfurmat ukoll bl-għadd ta' punti li jkun għad fadallu.
Artikolu 134
Is-sistema ta’ punti għall-kaptani tal-bastimenti tas-sajd
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni, sitt xhur wara d-data tal-applikazzjoni ta’ dan it-Titolu, dwar is-sistemi nazzjonali tal-punti tagħhom għall-kaptani kif imsemmi fl-Artikolu 92(6) tar-Regolament ta’ Kontroll.
TITOLU VIII
IL-MIŻURI BIEX TIĠI ŻGURATA L-KONFORMITÀ MILL-ISTATI MEMBRI MAL-GĦANIJIET TAL-POLITIKA KOMUNI TAS-SAJD
KAPITOLU I
Is-sospensjoni u l-kanċellazzjoni tal-assistenza finanzjarja tal-unjoni
Artikolu 135
Id-definizzjoni
Għall-fini ta’ dan il-Kapitolu għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“pagament” tfisser kwalunkwe kontribuzzjoni finanzjarja li għandha titħallas mill-Kummissjoni wara talba għall-pagament ippreżentata minn Stat Membru matul jew fi tmiem l-implimentazzjoni ta’ programm operazzjonali taħt ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 jew ta’ proġett kopert mill-Artikolu 8(a) tar-Regolament (KE) Nru 861/2006;
(2)
“interruzzjoni” tfisser tfixkil fl-eżekuzzjoni tad-data tal-iskadenza għall-pagament;
(3)
“sospensjoni” tfisser sospensjoni tal-pagamenti skont talbiet speċifiċi għall-pagament kif imsemmi fl-Artikolu 103(1) tar-Regolament ta’ Kontroll;
(4)
“kanċellazzjoni” tfisser l-annullament tal-kontribuzzjoni sospiża tal-Unjoni kollha jew ta’ parti minnha għal programm operazzjonali taħt ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 jew għal proġett speċifiku kopert mill-Artikolu 8(a) tar-Regolament (KE) Nru 861/2006.
Artikolu 136
L-interruzzjoni tad-data tal-iskadenza għall-pagament
1. Id-data tal-iskadenza għall-pagament tista’ tiġi interrotta mill-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni b’delega, kif iddefinit fir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (34) għal perjodu massimu ta’ sitt xhur:
(a)
jekk ikun hemm sejbiet ta’ nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-politika komuni tas-sajd (il-PKS); jew
(b)
jekk l-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega jkollu jwettaq verifiki addizzjonali wara sejbiet li jindikaw li hemm nuqqasijiet fis-sistema ta’ kontroll ta’ Stat Membru u/jew li hemm nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-PKS dwar is-sajd u l-attivitajiet marbutin miegħu.
2. L-Istat Membru kkonċernat għandu jiġi infurmat bil-miktub, kif imsemmi fl-Artikolu 103(3) tar-Regolament ta’ Kontroll, bir-raġunijiet għall-interruzzjoni tad-data tal-iskadenza għall-pagament. Għandu jiġi mitlub jikkomunika lill-Kummissjoni, fi żmien xahar minn meta tasal dik l-ittra, l-azzjonijiet ta’ rimedju meħuda u/jew l-informazzjoni dwar l-assistenza finanzjarja mogħtija lill-attivitajiet marbutin mas-sajd fir-rigward tan-nuqqas ta’ konformità, kif stipulat fl-Anness XXXI għal dan ir-Regolament.
3. Meta l-Istat Membru kkonċernat ma jweġibx għat-talba tal-Kummissjoni fil-perjodu msemmi fil-paragrafu 2, jew meta jipprovdi tweġiba li ma tkunx sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tibgħat tfakkira li tippermetti perjodu addizzjonali ta’ mhux iżjed minn 15-il jum.
4. L-interruzzjoni għandha tintemm hekk kif l-Istat Membru juri, fit-tweġiba tiegħu, li ħa azzjonijiet ta' rimedju biex jiżgura l-konformità mar-regoli tal-PKS jew li s-sejbiet li kienu qed jindikaw li kien hemm nuqqasijiet fis-sistema ta’ kontroll tiegħu u/jew nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-PKS dwar is-sajd u l-attivitajiet marbutin miegħu ma kellhom ebda bażi.
Artikolu 137
Is-sospensjoni tal-pagamenti
1. Meta l-Istat Membru kkonċernat ma jweġibx għat-talba tal-Kummissjoni fil-perjodu msemmi fl-Artikolu 136 ta’ dan ir-Regolament, jew meta jipprovdi tweġiba li ma tkunx sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tadotta, abbażi tal-informazzjoni disponibbli dak il-ħin, deċiżjoni biex tissospendi l-pagamenti kollha tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni lil dak l-Istat Membru jew parti minnhom (minn hawn 'il quddiem imsejħa “id-deċiżjoni ta’ sospensjoni”), kif imsemmi fl-Artikolu 103(1) tar-Regolament ta’ Kontroll.
2. Id-deċiżjoni ta’ sospensjoni għandha tiġbor fiha, fil-qosor, il-kwistjonijiet rilevanti ta’ fatt u ta’ liġi, għandha tinkludi l-valutazzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 103(1) u (6) tar-Regolament ta’ Kontroll u għandha tistipula l-parti tal-pagament li hija sospiża. Id-deċiżjoni ta’ sospensjoni għandha titlob lill-Istat Membru kkonċernat jieħu azzjonijiet ta’ rimedju fi żmien preskritt li ma għandux jaqbeż is-sitt xhur.
3. L-ammont ta’ pagamenti li għandhom jiġu sospiżi għandu jiġi deċiż billi tiġi applikata rata li għandha tiġi determinata billi jitqiesu l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 103(5) tar-Regolament ta’ Kontroll.
Artikolu 138
Il-kanċellazzjoni tal-assistenza finanzjarja
1. Meta, matul il-perjodu ta’ sospensjoni, l-Istat Membru xorta waħda jonqos milli juri li kkoreġa s-sitwazzjoni li wasslet għad-deċiżjoni ta’ sospensjoni, kif imsemmi fl-Artikolu 103(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, il-Kummissjoni tista’ tinfurmah bl-intenzjoni tagħha li tadotta deċiżjoni ta’ kanċellazzjoni. L-Artikoli 136(2) u (3) ta' dan ir-Regolament għandhom japplikaw b’mod korrispondenti.
2. Meta l-Istat Membru kkonċernat ma jweġibx għat-talba tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew meta jipprovdi tweġiba li ma tkunx sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tadotta, abbażi tal-informazzjoni disponibbli dak il-ħin, deċiżjoni biex tikkanċella l-pagamenti sospiżi kollha lil dak l-Istat Membru jew parti minnhom.
3. Id-deċiżjoni ta’ kanċellazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 tista’ tinkludi l-irkupru ta’ parti mill-pagament bil-quddiem jew tal-pagament bil-quddiem kollu, jekk dan ikun ingħata għall-kontribuzzjoni finanzjarja mħallsa diġà għall-proġetti koperti mill-Artikolu 8(a) tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 li għalihom kienu sospiżi l-pagamenti.
4. L-ammont tal-pagamenti sospiżi li għandu jiġi kkanċellat għandu jiġi deċiż billi tiġi applikata rata li għandha tiġi determinata billi jitqiesu l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 103(5) tar-Regolament ta’ Kontroll.
5. L-ammont tal-pagament bil-quddiem għall-kontribuzzjoni finanzjarja li għandu jiġi rkuprat għal proġetti li għalihom kienu sospiżi l-pagamenti għandu jitħallas lura lill-Kummissjoni permezz ta’ proċedura ta’ rkupru kif stipulat fl-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 u fl-Artikolu 72 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
KAPITOLU II
It-tnaqqis tal-opportunitajiet tas-sajd
Artikolu 139
Ir-regoli ġenerali għat-tnaqqis tal-opportunitajiet tas-sajd minħabba utilizzazzjoni żejda
1. Id-daqs tal-utilizzazzjoni żejda tal-opportunitajiet tas-sajd fir-rigward tal-kwoti disponibbli u tal-isforz tas-sajd stabbiliti għal perjodu partikolari, kif imsemmi fl-Artikoli 105(1) u 106(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandu jiġi determinat abbażi taċ-ċifri disponibbli fil-ħmistax-il jum tat-tieni xahar wara li jiskadi l-perjodu regolat.
2. Id-daqs tal-utilizzazzjoni żejda tal-opportunitajiet tas-sajd għandu jiġi determinat fir-rigward tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli fi tmiem kull perjodu partikolari għall-Istat Membru kkonċernat billi jitqiesu l-iskambji tal-opportunitajiet tas-sajd skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, it-trasferimenti tal-kwoti skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 (35), l-allokazzjoni mill-ġdid tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli skont l-Artikolu 37 tar-Regolament ta’ Kontroll u t-tnaqqis tal-opportunitajiet tas-sajd skont l-Artikoli 105, 106 u 107 tar-Regolament ta’ Kontroll.
3. L-iskambju tal-opportunitajiet tas-sajd skont l-Artiklu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002 għal perjodu partikolari ma għandux ikun permess wara l-aħħar jum tal-ewwel xahar wara li jiskadi dak il-perjodu.
Artikolu 140
Il-konsultazzjoni dwar it-tnaqqis tal-opportunitajiet tas-sajd
Għat-tnaqqis tal-opportunitajiet tas-sajd skont l-Artikoli 105(4) u (5) u 106(3) tar-Regolament ta’ Kontroll, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Istat Membru kkonċernat dwar il-miżuri ssuġġeriti. L-Istat Membru kkonċernat għandu jwieġeb fi żmien għaxart ijiem (10) tax-xogħol għal din il-konsultazzjoni min-naħa tal-Kummissjoni.
KAPITOLU III
It-tnaqqis tal-kwoti minħabba nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-politika komuni tas-sajd
Artikolu 141
Ir-regoli għat-tnaqqis tal-kwoti minħabba nuqqas ta’ konformità mal-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd
1. Id-data ta’ skadenza għall-Istat Membru biex juri li l-attivitajiet tas-sajd jistgħu jitwettqu b’mod sikur, imsemmija fl-Artikolu 107(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandha tapplika mid-data tal-ittra tal-Kummissjoni lill-Istat Membru.
2. L-Istati Membri għandhom jinkludu, fit-tweġiba tagħhom taħt l-Artikolu 107(2) tar-Regolament ta’ Kontroll, evidenza materjali li turi lill-Kummissjoni li l-attività tas-sajd tista’ titwettaq b’mod sikur.
Artikolu 142
Id-determinazzjoni tal-kwantitajiet li għandhom jitnaqqsu
1. Kwalunkwe tnaqqis ta’ kwoti skont l-Artikolu 107 tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jkun proporzjonali għall-grad u n-natura tan-nuqqas ta’ konformità mar-regoli dwar l-istokkijiet li huma suġġetti għal pjanijiet multiannwali u għall-gravità tat-theddida għall-konservazzjoni ta’ dawn l-istokkijiet. Għandu jitqies id-dannu kkawżat lil dawn l-istokkijiet min-nuqqas ta’ konformità mar-regoli dwar l-istokkijiet li huma suġġetti għal pjanijiet multiannwali.
2. Jekk ma jistax isir tnaqqis tal-kwota, tal-allokazzjoni jew tas-sehem tal-istokk jew tal-grupp ta’ stokkijiet li għalihom jirreferi n-nuqqas ta’ konformità skont il-paragrafu 1 minħabba li l-kwota, l-allokazzjoni jew is-sehem tal-istokk jew tal-grupp ta’ stokkijiet inkwistjoni mhumiex disponibbli jew mhumiex disponibbli biżżejjed għall-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Istat Membru kkonċernat, tista’ tnaqqas fis-sena jew fis-snin ta’ wara l-kwoti għal stokkijiet oħra jew għal gruppi ta’ stokkijiet oħra li huma disponibbli għal dak l-Istat Membru fl-istess żona ġeografika, jew li għandhom l-istess valur kummerċjali skont il-paragrafu 1.
TITOLU IX
ID-DEJTA U L-INFORMAZZJONI
KAPITOLU I
L-analiżi u l-verifika tad-dejta
Artikolu 143
Is-suġġett
Is-sistema ta’ validazzjoni kompjuterizzata msemmija fl-Artikolu 109(1) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
bażi tad-dejta waħda jew iżjed li fiha tinħażen id-dejta kollha li għandha tiġi vvalidata minn din is-sistema, kif imsemmi fl-Artikolu 144 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
proċeduri ta’ validazzjoni li jinkludu kontrolli tal-kwalità tad-dejta u analiżi u kontroverifiki ta’ din id-dejta kollha, kif imsemmi fl-Artikolu 145 ta’ dan ir-Regolament;
(c)
proċeduri għall-aċċess għal din id-dejta kollha mill-Kummissjoni jew minn korp maħtur minnha, kif imsemmi fl-Artikolu 146 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 144
Id-dejta li għandha tiġi vvalidata
1. Għall-fini tas-sistema ta’ validazzjoni kompjuterizzata, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-dejta kollha msemmija fl-Artikolu 109(2) tar-Regolament ta’ Kontroll tinħażen f’bażi tad-dejta kompjuterizzata waħda jew iżjed. L-elementi minimi li għandhom jiġu inklużi fiha huma l-oġġetti elenkati fl-Anness XXIII, dawk indikati bħala obbligatorji fl-Anness XXVII, l-oġġetti fl-Anness XII u l-oġġetti fl-Anness XXXII. Is-sistema ta’ validazzjoni tista’ tqis ukoll kwalunkwe dejta oħra meqjusa bħala meħtieġa għall-fini tal-proċeduri ta’ validazzjoni.
2. Id-dejta fil-bażijiet tad-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun aċċessibbli għas-sistema ta’ validazzjoni fuq bażi kontinwa u fil-ħin immedjat. Is-sistema ta’ validazzjoni għandu jkollha aċċess dirett għal dawn il-bażijiet tad-dejta kollha mingħajr ebda intervent uman. Għal dan il-għan, il-bażijiet tad-dejta jew is-sistemi kollha fi Stat Membru li jiġbru fihom id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu marbutin ma’ xulxin.
3. Jekk id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 ma tinħażinx b’mod awtomatiku f’bażi tad-dejta, l-Istati Membri għandhom jaħsbu għall-annotazzjoni manwali jew għad-diġitizzazzjoni fil-bażijiet tad-dejta, mingħajr dewmien u billi jiġu rrispettati d-dati ta’ skadenza stabbiliti fil-leġiżlazzjoni rilevanti. Id-data ta’ meta tasal id-dejta u tal-annotazzjoni tad-dejta għanda tiġi rreġistrata tajjeb fil-bażi tad-dejta.
Artikolu 145
Il-proċeduri ta’ validazzjoni
1. Is-sistema ta’ validazzjoni kompjuterizzata għandha tivvalida kull sett tad-dejta msemmi fl-Artikolu 144(1) ta’ dan ir-Regolament fuq il-bażi ta’ algoritmi u proċeduri kompjuterizzati awtomatizzati u b’mod kontinwu, sistematiku u dettaljat. Il-validazzjoni għandha tiġbor fiha proċeduri biex tiġi kkontrollata l-kwalità bażika tad-dejta u biex jiġu kkontrollati l-format tad-dejta u r-rekwiżiti minimi tad-dejta, kif ukoll verifika iżjed avvanzata permezz tal-analiżi fid-dettall ta’ diversi reġistri ta’ sett tad-dejta, bl-użu ta’ metodi statistiċi, jew billi ssir kontroverifika tad-dejta li ġejja minn sorsi differenti.
2. Għal kull proċedura ta' validazzjoni, għandu jkun hemm regola kummerċjali jew sett ta' regoli kummerċjali li jiddefinixxu liema validazzjonijiet huma eżegwiti skont il-proċedura, kif ukoll fejn huma maħżuna r-riżultati ta' dawn il-validazzjonijiet. Meta jkun applikabbli, għandha tiġi indikata r-referenza rilevanti għal-leġiżlazzjoni li l-applikazzjoni tagħha tkun qiegħda tiġi vverifikata. Il-Kummissjoni tista’ tiddefinixxi, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri, sett standard ta’ regoli kummerċjali li għandhom jintużaw.
3. Ir-riżultati kollha tas-sistema ta’ validazzjoni kompjuterizzata, kemm pożittivi kif ukoll negattivi, għandhom jinħażnu f’bażi tad-dejta. Wieħed għandu jkun jista’ jidentifika immedjatament kwalunkwe inkonsistenza jew kwistjoni ta’ nuqqas ta’ konformità osservata mill-proċeduri ta’ validazzjoni, kif ukoll is-segwitu ta’ dawn l-inkonsistenzi. Wieħed għandu jkun jista’ jirkupra wkoll l-identifikazzjoni tal-bastimenti tas-sajd, tal-kaptani tal-bastimenti jew tal-operaturi li għalihom kienu osservati inkonsistenzi u kwistjonijiet possibbli ta' nuqqas ta’ konformità b’mod ripetut matul l-aħħar tliet snin.
4. Is-segwitu tal-inkonsistenzi osservati mis-sistema ta' validazzjoni għandu jkun marbut mar-riżultati tal-validazzjoni, b'indikazzjoni tad-data tal-validazzjoni u tas-segwitu.
Jekk l-inkonsistenza osservata hija identifikata bħala r-riżultat ta’ annotazzjoni ħażina tad-dejta, dik l-annotazzjoni tad-dejta għandha tiġi kkoreġuta fil-bażi tad-dejta, bid-dejta tiġi mmarkata b'mod ċar bħala waħda li ġiet ikkoreġuta, kif ukoll bir-rappurtar tal-valur jew tal-annotazzjoni oriġinali u r-raġuni għall-korrezzjoni tad-dejta.
Jekk l-inkonsistenza osservata twassal għal segwitu, ir-riżultat tal-validazzjoni għandu jkollu ħolqa għar-rapport tal-ispezzjoni, fejn hu xieraq, u għas-segwitu tiegħu.
Artikolu 146
L-aċċess mill-Kummissjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-Kummissjoni jew il-korp maħtur minnha jkollu aċċess f’kull ħin u fil-ħin immedjat:
(a)
għad-dejta kollha msemmija fl-Artikolu 144(1) ta’ dan ir-Regolament;
(b)
għar-regoli kummerċjali kollha ddefiniti għas-sistema ta’ validazzjoni, li jinkludu d-definizzjoni, il-leġiżlazzjoni rilevanti u l-post fejn ir-riżultati tal-validazzjoni huma maħżuna;
(c)
għar-riżultati tal-validazzjoni kollha u l-miżuri ta’ segwitu, b’markatur jekk l-oġġett tad-dejta ġie korrett, u b’ħolqa għall-proċeduri ta’ ksur jekk dan ikun applikabbli.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm aċċess għad-dejta msemmija fil-paragrafu 1(a), (b) u (c) għall-iskambju awtomatizzat tad-dejta permezz tas-servizzi tal-internet siguri, kif definit fl-Artikolu 147 ta’ dan ir-Regolament.
3. Id-dejta għandha tkun magħmula disponibbli biex titniżżel skont il-format għall-iskambju tad-dejta u l-elementi kollha tad-dejta kif definit fl-Anness XII u fil-format tal-XML. L-oġġetti tad-dejta l-oħrajn li se jkunu aċċessibbli u li mhumiex definiti fl-Anness XII għandhom ikunu disponibbli fil-format kif definit fl-Anness XXXII.
4. Il-Kummissjoni jew il-korp maħtur minnha għandhom jingħataw il-possibbiltà li jniżżlu d-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għal kwalunkwe perjodu u għal kwalunkwe żona ġeografika għal bastiment tas-sajd individwali jew għal-lista ta’ bastimenti tas-sajd.
5. Fuq talba raġunata tal-Kummissjoni, l-Istat Membru kkonċernat għandu jikkoreġi mingħajr dewmien id-dejta li għaliha l-Kummissjoni tkun identifikat inkonsistenzi. L-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma lill-Istati Membri rilevanti l-oħrajn b’din il-korrezzjoni mingħajr dewmien.
KAPITOLU II
Il-websajts tal-istati membri
Artikolu 147
It-tħaddim tal-websajts u tas-servizzi tal-web
1. Għall-fini tal-websajts uffiċjali msemmija fl-Artikoli 115 u 116 tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istati Membri għandhom joħolqu servizzi tal-web. Dawn is-servizzi tal-web għandhom jiġġeneraw kontenut dinamiku u f’ħin immedjat għall-websajts uffiċjali u għandhom jipprovdu aċċess awtomatizzat għad-dejta. Jekk ikun meħtieġ, l-Istati Membri għandhom jadattaw il-bażijiet tad-dejta eżistenti tagħhom jew joħolqu bażijiet tad-dejta ġodda sabiex jipprovdu l-kontenut meħtieġ tas-servizzi tal-web.
2. Dawn is-servizzi tal-web għandhom jippermettu lill-Kummissjoni u lill-korp maħtur minnha jieħdu d-dejta kollha disponibbli msemmija fl-Artikoli 148 u 149 ta’ dan ir-Regolament fi kwalunkwe ħin. Dak il-mekkaniżmu ta’ teħid awtomatizzat tad-dejta għandu jkun ibbażat fuq il-protokoll u l-format tal-iskambju tal-informazzjoni b’mod elettroniku msemmija fl-Anness XII. Is-servizzi tal-web għandhom jinħolqu skont standards internazzjonali.
3. Kull sottopaġna tal-websajt uffiċjali msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkollha menu fuq in-naħa tax-xellug fejn ikunu elenkati l-iperlinks għas-sottopaġni kollha l-oħra. Għandu jkollha wkoll id-definizzjoni tas-servizz tal-web relatat fin-naħa t’isfel tas-sottopaġna.
4. Is-servizzi tal-web u l-websajts għandhom jintużaw b’mod ċentralizzat u għandu jkun hemm punt wieħed biss ta’ aċċess uniku għal kull Stat Membru.
5. Il-Kummissjoni tista’ tistabbilixxi standards komuni, speċifikazzjonijiet tekniċi u proċeduri għall-interfaċċja tal-websajt, sistemi kompjuterizzati teknikament kompatibbli u servizzi tal-web fost l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-korp maħtur minnha. Il-Kummissjoni għandha tikkoordina l-proċess biex toħloq dawk l-ispeċifikazzjonijiet u l-proċeduri wara konsultazzjoni mal-Istati Membri.
Artikolu 148
Il-websajt u s-servizzi tal-web li huma aċċessibbli pubblikament
1. Il-parti tal-websajt li hija aċċessibbli pubblikament għandu jkollha paġna ta’ ħarsa ġenerali u sottopaġni differenti. Il-paġna pubblika ta' ħarsa ġenerali għandha telenka l-iperlinks li jkollhom ir-referenzi mogħtija fl-Artikolu 115(a) sa (g) tar-Regolament ta’ Kontroll u li jirreferu għas-sottopaġni li jipprovdu l-informazzjoni msemmija f'dak l-Artikolu.
2. Kull sottopaġna pubblika għandu jkollha tal-anqas wieħed mill-oġġetti ta’ informazzjoni elenkati fl-Artikolu 115(a) sa (g) tar-Regolament ta’ Kontroll. Is-sottopaġni, kif ukoll is-servizzi tal-web relatati, għandu jkollhom tal-anqas l-informazzjoni mogħtija fl-Anness XXXIII.
Artikolu 149
Il-websajt u s-servizzi tal-web siguri
1. Il-parti sigura tal-websajt għandu jkollha paġna ta’ ħarsa ġenerali u sottopaġni differenti. Il-paġna ta’ ħarsa ġenerali sigura għandha telenka l-iperlinks li jkollhom ir-referenzi mogħtija fl-Artikolu 116(1)(a) sa (h) tar-Regolament ta’ Kontroll u li jirreferu għas-sottopaġni li jipprovdu l-informazzjoni msemmija f’dak l-Artikolu.
2. Kull sottopaġna sigura għandu jkollha tal-anqas wieħed mill-oġġetti ta’ informazzjoni elenkati fl-Artikolu 116(1)(a) sa (h) tar-Regolament ta’ Kontroll. Is-sottopaġni, kif ukoll is-servizzi tal-web relatati, għandu jkollhom tal-anqas l-informazzjoni mogħtija fl-Anness XXIV.
3. Kemm il-websajt sigura kif ukoll is-servizzi tal-web siguri għandhom jużaw iċ-ċertifikati elettroniċi msemmija fl-Artikolu 116(3) tar-Regolament ta’ Kontroll.
TITOLU X
L-IMPLIMENTAZZJONI
KAPITOLU I
L-assistenza reċiproka
Taqsima 1
Id-dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 150
L-ambitu
1. Dan il-Kapitolu jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li bihom l-Istati Membri għandhom jikkooperaw amministrattivament ma’ xulxin, ma’ pajjiżi terzi, mal-Kummissjoni u mal-korp maħtur minnha sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni effettiva tar-Regolament ta’ Kontroll u ta’ dan ir-Regolament. Ma jwaqqafx lill-Istati Membri milli jistabbilixxu forom oħra ta’ kooperazzjoni amministrattiva.
2. Dan il-Kapitolu ma għandux jorbot lill-Istati Membri biex jagħtu assistenza lil xulxin meta din x’aktarx tkun ta’ ħsara għas-sistema ġuridika nazzjonali tagħhom, għall-politika pubblika, għas-sigurtà jew għal interessi fundamentali oħrajn tagħhom. Qabel ma jiċħad talba għall-assistenza, l-Istat Membru li jkun intalab l-assistenza għandu jikkonsulta mal-Istat Membru applikant biex jiddeterminaw jekk tistax tingħata xi assistenza parzjali, suġġetta għal termini u kundizzjonijiet speċifiċi. Meta ma tkunx tista’ tintlaqa’ talba għall-assistenza, l-Istat Membru applikant u l-Kummissjoni jew il-korp maħtur minnha għandhom minnufih jiġu nnotifikati b'dan u għandhom jingħataw ir-raġunijiet għal dan.
3. Dan il-Kapitolu ma għandux jaffettwa l-applikazzjoni tar-regoli dwar il-proċeduri kriminali u l-assistenza reċiproka fi kwistjonijiet kriminali fl-Istati Membri, inklużi dawk dwar is-segretezza f'inkjesti ġudizzjarji.
Artikolu 151
L-ispejjeż
L-Istati Membri għandhom iħallsu l-ispejjeż tagħhom biex jeżegwixxu talba għall-assistenza u għandhom iwarrbu l-klejms kollha għar-rimborż tal-ispejjeż imġarrba huwa u jiġi applikat dan it-Titolu.
Artikolu 152
L-awtorità unika
L-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 5(5) tar-Regolament ta’ Kontroll għandha taġixxi bħala uffiċċju uniku ta’ koordinazzjoni responsabbli għall-applikazzjoni ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 153
Il-miżuri ta’ segwitu
1. Meta l-awtoritajiet nazzjonali jiddeċiedu, bi tweġiba għal talba għall-assistenza bbażata fuq dan il-Kapitolu jew wara skambju spontanju ta' informazzjoni, li jieħdu miżuri li jistgħu jiġu implimentati biss bl-awtorizzazzjoni jew fuq it-talba ta’ awtorità ġudizzjarja, għandhom jikkomunikaw lill-Istat Membru kkonċernat u lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha kull informazzjoni dwar dawk il-miżuri li hija relatata man-nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
2. Kwalunkwe komunikazzjoni ta’ dan it-tip għandu jkollha l-awtorizzazzjoni minn qabel tal-awtorità ġudizzjarja jekk din l-awtorizzazzjoni tkun meħtieġa mil-liġi nazzjonali.
Taqsima 2
L-informazzjoni mingħajr talba minn qabel
Artikolu 154
L-informazzjoni mingħajr talba minn qabel
1. Meta Stat Membru jsir konxju minn kwalunkwe nuqqas ta’ konformità potenzjali mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari minn ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, jew meta jissuspetta b’mod raġonevoli li jista’ jseħħ dan il-ksur, għandu javża lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati u lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha mingħajr dewmien. Dik in-notifika għandha tforni l-informazzjoni kollha meħtieġa u għandha ssir permezz tal-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 152 ta’ dan ir-Regolament.
2. Meta Stat Membru jieħu miżuri ta’ nfurzar dwar nuqqas ta’ konformità jew ksur imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jinnotifika lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati u lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha permezz tal-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 152 ta’ dan ir-Regolament.
3. In-notifiki kollha skont dan l-Artikolu għandhom isiru bil-miktub.
Taqsima 3
It-talbiet għall-assistenza
Artikolu 155
Id-definizzjoni
Għall-fini ta’ din it-Taqsima, “talba għall-assistenza” tfisser talba magħmula minn Stat Membru wieħed lil Stat Membru ieħor jew mill-Kummissjoni jew mill-korp maħtur minnha lil Stat Membru għal:
(a)
informazzjoni li tinkludi informazzjoni skont l-Artikolu 93(2) u (3) tar-Regolament ta’ Kontroll;
(b)
miżuri ta’ infurzar; jew
(c)
notifika amministrattiva.
Artikolu 156
Ir-rekwiżiti ġenerali
1. L-Istat Membru applikant għandu jiżgura li t-talbiet kollha għall-assistenza jkun fihom biżżejjed informazzjoni biex l-Istat Membru li jintalab l-assistenza jkun jista' jissodisfa t-talba, inkluża kwalunkwe evidenza meħtieġa li tista’ tinkiseb fit-territorju tal-Istat Membru applikant.
2. It-talbiet għall-assistenza għandhom ikunu limitati għal każijiet sostanzjati fejn ikun hemm raġuni raġonevoli biex wieħed jemmen li kien hemm nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, u meta l-Istat Membru applikant ma jkunx jista’ jikseb l-informazzjoni mitluba jew jieħu l-miżuri mitluba bil-mezzi tiegħu stess.
Artikolu 157
Il-komunikazzjoni tat-talbiet u tat-tweġibiet
1. It-talbiet għandhom jintbagħtu biss mill-awtorità unika tal-Istat Membru applikant, mill-Kummissjoni jew mill-korp maħtur minnha lill-awtorità unika tal-Istat Membru mitlub. It-tweġibiet kollha għal talba għandhom jiġu kkomunikati bl-istess mod.
2. It-talbiet għall-assistenza reċiproka u t-tweġibiet rispettivi għandhom isiru bil-miktub.
3. Il-lingwi użati għat-talbiet u t-tweġibiet għandhom jinftehmu mill-awtoritajiet uniċi kkonċernati qabel ma jsiru t-talbiet. Jekk ma jkun jista’ jintlaħaq l-ebda ftehim, it-talbiet għandhom jiġu kkomunikati fil-lingwa (lingwi) uffiċjali tal-Istat Membru applikant u t-tweġibiet bil-lingwa (lingwi) uffiċjali tal-Istat Membru mitlub.
Artikolu 158
It-talbiet għall-informazzjoni
1. Stat Membru għandu, fuq talba ta’ Stat Membru applikant, tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha, iforni kwalunkwe informazzjoni rilevanti meħtieġa biex jiġi stabbilit jekk kienx hemm nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, jew biex jiġi stabbilit jekk hemmx suspett raġonevoli li dan jista’ jseħħ. Dik l-informazzjoni għandha tintbagħat permezz tal-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 152 ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Istat Membru mitlub għandu, fuq talba tal-Istat Membru applikant, tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha, iwettaq l-inkjesti amministrattivi x-xierqa dwar operazzjonijiet li jikkostitwixxu jew li, għall-applikant, jidhru li jikkostitwixxu nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll. L-Istat Membru mitlub għandu jikkomunika r-riżultati ta’ dawn l-inkjesti amministrattivi lill-Istat Membru applikant u lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha.
3. Fuq talba tal-Istat Membru applikant, tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha, l-Istat Membru mitlub jista’ jippermetti lil uffiċjal kompetenti tal-Istat Membru applikant jakkumpanja lill-uffiċjali tal-Istat Membru mitlub, tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha, matul l-inkjesti amministrattivi msemmija fil-paragrafu 2. Safejn id-dispożizzjonijiet nazzjonali dwar il-proċeduri kriminali jirrestrinġu ċerti atti għall-uffiċjali speċifikament maħtura mil-liġi nazzjonali, l-uffiċjali tal-Istat Membru applikant ma għandhomx jieħdu sehem f'dawn l-atti. F'ebda każ ma għandhom jipparteċipaw fi tfittxijiet fuq il-post jew f’interrogazzjonijiet formali ta’ persuni taħt il-liġi kriminali. L-uffiċjali tal-Istati Membri applikanti preżenti fl-Istat Membru mitlub għandhom f'kull ħin ikunu jistgħu jippreżentaw mandat bil-miktub li jiddikjara l-identità tagħhom u l-funzjonijiet uffiċjali tagħhom.
4. Fuq it-talba tal-Istat Membru applikant, l-Istat Membru mitlub għandu jfornih b’kull dokument jew kopji awtentikati fil-pussess tiegħu li jirrelataw man-nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd jew mal-ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll.
5. Il-format standard għall-iskambju tal-informazzjoni fuq talba huwa mogħti fl-Anness XXXIV.
Artikolu 159
It-talbiet għall-miżuri ta’ infurzar
1. Fuq il-bażi tal-evidenza msemmija fl-Artikolu 156 ta’ dan ir-Regolament, Stat Membru mitlub għandu, fuq talba ta’ Stat Membru applikant, tal-Kummissjoni jew tal-korp maħtur minnha, jieħu l-miżuri ta’ infurzar kollha meħtieġa biex iwaqqaf, fit-territorju tiegħu jew fl-ilmijiet marittimi taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tiegħu, kull nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd jew kull ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll mingħajr dewmien.
2. L-Istat Membru mitlub jista’ jikkonsulta mal-Istat Membru applikant, mal-Kummissjoni jew mal-korp maħtur minnha tul it-teħid tal-miżuri ta' infurzar imsemmija fil-paragrafu 1.
3. L-Istat Membru mitlub għandu jirrapporta l-miżuri meħuda u l-effett tagħhom lill-Istat Membru applikant, lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati, lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha permezz tal-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 152 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 160
Id-data ta’ skadenza għat-tweġibiet għat-talbiet għall-informazzjoni u għall-miżuri ta’ infurzar
1. L-Istat Membru mitlub għandu jipprovdi l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 158(1) u fl-Artikolu 159(3) ta’ dan ir-Regolament malajr kemm jista’ jkun, iżda mhux iżjed tard minn 4 ġimgħat wara d-data li fiha tasal it-talba. Jistgħu jiġu miftehma limiti taż-żmien differenti bejn l-Istat Membru mitlub u dak applikant, il-Kummissjoni jew il-korp maħtur minnha.
2. Meta l-Istat Membru mitlub ma jkunx f’pożizzjoni li jwieġeb għat-talba sad-data ta’ skadenza, għandu jinforma lill-Istat Membru applikant, lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha bil-miktub bir-raġuni għan-nuqqas tiegħu li jagħmel dan, u jindika meta jaħseb li se jkun jista' jwieġeb.
Artikolu 161
It-talbiet għal notifika amministrattiva
1. Stat Membru mitlub għandu, fuq talba ta’ Stat Membru applikant u skont ir-regoli nazzjonali tiegħu li jirregolaw in-notifika ta' strumenti u deċiżjonijiet simili, jinnotifika lill-persuna indirizzata bl-istrumenti u d-deċiżjonijiet kollha meħuda fil-qasam kopert mill-Politika Komuni tas-Sajd, b’mod partikolari dwar il-kwistjonijiet irregolati mir-Regolament ta’ Kontroll jew minn dan ir-Regolament li ġejjin mill-awtoritajiet amministrattivi tal-Istat Membru applikant u li għandhom jiġu applikati fit-territorju tal-Istat Membru mitlub.
2. It-talbiet għal notifika għandhom isiru billi tintuża l-formola standard mehmuża ma’ dan ir-Regolament fl-Anness XXXV.
3. L-Istat Membru mitlub għandu jikkomunika t-tweġiba tiegħu lill-Istat Membru applikant immedjatament wara li ssir in-notifika permezz tal-awtorità unika msemmija fl-Artikolu 152 ta’ dan ir-Regolament. It-tweġiba għandha ssir billi tintuża l-formola standard mogħtija fl-Anness XXXVI.
Taqsima 4
Ir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni jew mal-korp maħtur minnha
Artikolu 162
Il-komunikazzjonijiet bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni jew il-korp maħtur minnha
1. Kull Stat Membru għandu jikkomunika lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha hekk kif ikollu disponibbli kwalunkwe informazzjoni li jqis li hija rilevanti dwar metodi, prattiki jew tendenzi żvelati użati jew suspettati li kienu użati f’każijiet ta' nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b’mod partikolari fi ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll.
2. Il-Kummissjoni, jew il-korp maħtur minnha, għandha tikkomunika lill-Istati Membri, hekk kif tkun disponibbli, kull informazzjoni li tista' tgħinhom fl-infurzar tar-Regolament ta' Kontroll jew ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 163
Il-koordinazzjoni mill-Kummissjoni jew mill-korp maħtur minnha
1. Meta Stat Membru jsir konxju minn operazzjonijiet li jikkostitwixxu jew li jidhru li jikkostitwixxu nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, u li huma ta’ rilevanza partikolari fil-livell tal-Unjoni, għandu jikkomunika lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha, malajr kemm jista’ jkun, kwalunkwe informazzjoni meħtieġa biex jiġu ddeterminati l-fatti. Il-Kummissjoni, jew il-korp maħtur minnha, għandha tagħti dik l-informazzjoni lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-operazzjonijiet li jikkostitwixxu nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b’mod partikolari ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, għandhom jitqiesu li huma ta’ rilevanza partikolari fil-livell tal-Unjoni Ewropea speċjalment meta:
(a)
dawn ikollhom, jew jista’ jkollhom, konnessjonijiet fi Stat Membru wieħed jew iżjed, jew
(b)
l-Istat Membru jidhirlu li probabbilment twettqu operazzjonijiet simili wkoll fi Stati Membri oħra.
3. Meta l-Kummissjoni, jew il-korp maħtur minnha, tqis li l-operazzjonijiet li jikkostitwixxu nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, seħħew fi Stat Membru wieħed jew iżjed, għandha tinforma lill-Istati Membri kkonċernati b’dan, li għandhom jinvestigaw dan malajr kemm jista’ jkun. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha r-riżultati ta’ dawk l-investigazzjonijiet malajr kemm jista’ jkun.
Taqsima 5
Ir-relazzjonijiet ma’ pajjiżi terzi
Artikolu 164
L-iskambju ta’ informazzjoni ma’ pajjiżi terzi
1. Meta Stat Membru jirċievi informazzjoni minn pajjiż terz jew Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd li hija rilevanti għall-applikazzjoni effettiva tar-Regolament ta’ Kontroll u ta’ dan ir-Regolament, għandu jikkomunika dik l-informazzjoni permezz tal-awtorità unika lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati, lill-Kummissjoni jew lill-korp maħtur minnha, safejn jitħalla jagħmel dan mill-ftehimiet bilaterali ma’ dak il-pajjiż terz jew mir-regoli ta’ dik l-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd.
2. L-informazzjoni li tasal skont dan il-Kapitolu tista’ tiġi kkomunikata lil pajjiż terz jew lil Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd minn Stat Membru permezz tal-awtorità unika tiegħu taħt ftehim bilaterali ma’ dak il-pajjiż terz jew skont ir-regoli ta’ dik l-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd. Dik il-komunikazzjoni għandha sseħħ wara konsultazzjoni mal-Istat Membru li oriġinarjament ikkomunika l-informazzjoni u skont il-leġiżlazzjoni tal-UE u dik nazzjonali dwar il-protezzjoni tal-individwi fir-rigward tal-ipproċessar tad-dejta personali.
3. Il-Kummissjoni, jew il-korp maħtur minnha, tista’, fil-qafas ta’ ftehimiet dwar is-sajd konklużi bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi jew fil-qafas tal-Organizzazzjonijiet Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd jew ta’ arranġamenti simili li tagħhom l-Unjoni hija Parti Kontraenti jew Parti ta’ Kooperazzjoni mhix kontraenti, tikkomunika informazzjoni rilevanti dwar nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd jew dwar ksur serju msemmi fl-Artikolu 90(1) tar-Regolament ta’ Kontroll lil partijiet oħra għal dawk il-ftehimiet, l-organizzazzjonijiet jew l-arranġamenti, suġġett għall-kunsens tal-Istat Membru li forna l-informazzjoni.
KAPITOLU II
L-obbligi tar-rappurtar
Artikolu 165
Il-format u d-dati ta' skadenza għar-rapporti
1. Għar-rapport ta’ ħames snin kif imsemmi fl-Artikolu 118(1) tar-Regolament ta’ Kontroll, l-Istati Membri għandhom jużaw id-dejta definita fl-Anness XXXVII.
2. Ir-rapport li jiddikjara liema regoli ntużaw biex jiġu prodotti r-rapporti dwar id-dejta bażika kif imsemmi fl-Artikolu 118(4) tar-Regolament ta’ Kontroll għandu jintbagħat sitt xhur wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. L-Istati Membri għandhom jibagħtu rapport ġdid meta dawn ir-regoli jiġu modifikati.
TITOLU XI
ID-DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 166
Ir-revoki
1. Ir-Regolament (KEE) Nru 2807/83, ir-Regolament (KEE) Nru 3561/85, ir-Regolament (KEE) Nru 493/87, ir-Regolament (KEE) Nru 1381/87, ir-Regolament (KEE) Nru 1382/87, ir-Regolament (KEE) Nru 2943/95, ir-Regolament (KE) Nru 1449/98, ir-Regolament (KE) Nru 2244/2003, ir-Regolament (KE) Nru 1281/2005, ir-Regolament (KE) Nru 1042/2006, ir-Regolament (KE) Nru 1542/2007, ir-Regolament (KE) Nru 1077/2008 u r-Regolament (KE) Nru 409/2009 għandhom jitħassru.
2. Ir-Regolament (KE) Nru 356/2005 għandu jitħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2012.
3. Ir-referenzi għar-Regolamenti mħassrin għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 167
Id-dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ħlief għat-Titolu VII, li għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Lulju 2011.
Madankollu, il-Kapitolu III tat-Titolu II u l-Kapitolu 1 tat-Titolu IV għandhom japplikaw mill-1 ta' Jannar 2012. Skont l-Artikolu 124(c) tar-Regolament ta’ Kontroll u l-paragrafu ta' qabel dan, it-Titolu VII għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ April 2011.