ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.29064 (11/C, ex 11/NN) - Rozdílné sazby daně z letecké dopravy, které zavedlo Irsko
(oznámeno pod číslem C(2012) 5037)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/199/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V roce 2009 obdržela Komise v souvislosti se státní podporou stížnost od provozovatele leteckých služeb (dále jen „stěžovatel“), jež se týkala řady aspektů daně z letecké dopravy, kterou zavedlo Irsko, včetně rozdílných daňových sazeb vztahujících se na lety do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu, jež údajně zvýhodňovaly společnost Aer Arann.
(2)
Dopisem ze dne 13. července 2011 Komise Irsko informovala, že se s ohledem na rozdílné daňové sazby uplatňované v rámci irské daně z letecké dopravy rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Komise irské orgány požádala, aby kopii rozhodnutí předaly příjemcům.
(3)
Dne 9. srpna 2011 a 5. září 2011 zaslal provozovatel leteckých služeb, společnost Ryanair Ltd. (dále jen „Ryanair“), dopisy související s rozhodnutím Komise o zahájení řízení. Komise na tyto dopisy odpověděla dne 5. října 2011. Dne 17. října 2011 zaslala společnost Ryanair další dopis.
(4)
Po prodloužení lhůty pro odpověď předložily irské orgány dne 15. září 2011 své připomínky k rozhodnutí Komise.
(5)
Dne 18. října 2011 bylo rozhodnutí Komise o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k opatření vyjádřily.
(6)
Dne 17. listopadu 2011 poskytla společnost Ryanair svou odpověď na tuto výzvu. Dopisem ze dne 28. listopadu 2011 se Komise společnosti Ryanair dotázala, zda jsou některé informace uvedené v jejím podání důvěrné, a nemohou být proto sděleny irským orgánům. Dopisem ze dne 30. listopadu 2011 společnost Ryanair potvrdila, že podání ze dne 17. listopadu 2011 lze předat irským orgánům.
(7)
Dopisem ze dne 12. prosince 2011 předala Komise připomínky společnosti Ryanair irským orgánům, které se k nim vyjádřily dne 13. ledna 2012.
2. POPIS OPATŘENÍ
(8)
Od 30. března 2009 zavedly irské orgány spotřební daň na osobní leteckou dopravu. Vnitrostátním právním základem daně je oddíl 55 finančního zákona (č. 2) z roku 2008 (Finance (No. 2) Act 2008), který zavádí spotřební daň, na niž se odkazuje jako na „daň z letecké dopravy“ a kterou musí provozovatelé leteckých služeb platit za „každého cestujícího odlétajícího z letiště“, jež se nachází v Irsku (3). Daň je splatná při odletu cestujícího z letiště letadlem, které může přepravovat více než 20 cestujících a které se nepoužívá ke státním nebo vojenským účelům. I když má být daň v konečném důsledku přenesena na cestující v ceně letenky, za výběr a platbu této daně odpovídají provozovatelé leteckých služeb (4).
(9)
V době svého zavedení byla tato daň vypočítávána podle vzdálenosti mezi letištěm, kde byla cesta zahájena, a letištěm, kde končila, v sazbě i) 2 EUR v případě cesty z letiště do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu a ii) 10 EUR v ostatních případech.
(10)
V návaznosti na šetření Komise v souvislosti s možným porušením nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (5) a článku 56 Smlouvy o volném pohybu služeb se sazby počínaje 1. březnem 2011 změnily tak, že se na všechny odlety bez ohledu na vzdálenost vztahuje jednotná sazba daně ve výši 3 EUR (6).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(11)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na nižší daňovou sazbu, která se v období od 30. března 2009 do 1. března 2011 vztahovala na určité trasy, jelikož se domnívala, že představuje státní podporu, a měla pochybnosti ohledně její slučitelnosti s vnitřním trhem.
(12)
Při posuzování selektivnosti daného opatření Komise v souladu s ustálenou judikaturou (7) nejprve určila příslušný referenční daňový systém a poté analyzovala, zda opatření představovalo odchylku od tohoto systému, a pokud ano, zda je tato odchylka v souladu s povahou a logikou daňového systému.
(13)
Komise dospěla k závěru, že v daném případě je referenčním systémem zdanění cestujících v letecké dopravě, kteří odlétají z letiště nacházejícího se v Irsku.
(14)
Komise zaznamenala, že systém daně z letecké dopravy stanovil jednu obecnou či běžnou sazbu vztahující se téměř na všechny lety a sníženou sazbu u letů do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu. Komise měla za to, že běžná sazba představovala referenční systém, zatímco snížená sazba, která se vztahovala na náležitě vymezenou kategorii letů, se jevila jako výjimka z referenčního systému.
(15)
Komise pochybovala, zda je snížená sazba odůvodněna vzdáleností mezi destinací, kde let započal, a destinací, kde byl ukončen.
(16)
Za prvé, sazba se neuplatňovala na základě skutečné délky trasy, nýbrž na základě vzdálenosti mezi letištěm v Dublinu a místem určení.
(17)
Za druhé se nezdálo, že struktura a objektivní povaha daně souvisí se vzdáleností letu, nýbrž se skutečností, že se jedná o odlet z irského letiště. Vazba na daňové orgány, zdanitelné plnění (odlet z irského letiště) a nepříznivé vnější důsledky pro irskou společnost (hluk a znečištění ovzduší) byly u všech cestujících odlétajících z irského letiště naprosto stejné bez ohledu na místo určení a vzdálenost. Dotyční provozovatelé leteckých služeb se proto v této souvislosti vzájemně nacházeli ve stejné právní a faktické situaci.
(18)
Za třetí, daňový systém se nevyznačoval jasně koncipovaným odlišením výše daně v poměru k vzdálenosti letů, nýbrž stanovil pouze dvě sazby: jednu pro lety na velmi krátké vzdálenosti a druhou pro všechny ostatní lety. Zdá se, že toto kritérium zvýhodňovalo lety v rámci Irska a do některých západních částí Spojeného království, a rozlišovalo tudíž mezi vnitrostátními lety a lety uvnitř Unie. V daném případě irské orgány tvrdily, že by vyšší poplatek u destinací, na něž se vztahovala nižší sazba, nebyl přiměřený v poměru k ceně. Komise zjistila, že cena letek u vnitrostátních destinací není nutně nižší než cena letenek u letů do jiných destinací v Unii. Nezdá se, že by nižší daňová sazba byla odůvodněna povahou a logikou systému daně z letecké dopravy, a proto se považovala za selektivní opatření.
(19)
Jelikož se zdálo, že jsou splněna rovněž všechna ostatní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, usuzovalo se, že opatření představuje státní podporu pro provozovatele leteckých služeb, kteří provozují trasy, na něž se vztahuje snížená sazba.
(20)
Nezdálo se, že by podpora spadala do oblasti působnosti některých pokynů k slučitelnosti státní podpory, které Komise vydala. Jelikož se zdálo, že opatření představuje provozní podporu, která rozlišuje mezi lety v rámci Unie, nebylo ji možno považovat za slučitelnou přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Na podporu se mimoto nevztahovala žádná z ostatních výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy.
(21)
Komise proto měla pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem a v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (8), se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení a vyzvala Irsko a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(22)
V reakci na oznámení v Úředním věstníku (9) obdržela Komise připomínky irských orgánů a společnosti Ryanair.
4.1. Připomínky irských orgánů
4.1.1. Dotyčná daň je daní uloženou spotřebitelům
(23)
Irské orgány uvedly, že daň z letecké dopravy je na základě své povahy v podstatě daní uloženou spotřebitelům. V zájmu snadného uplatňování uložily irské orgány každé letecké společnosti povinnost odvádět daňové správě příslušnou částku za každého cestujícího odlétajícího z irského letiště, kterého dotyčná letecká společnost přepravila. Provozovatelé leteckých služeb však mohou daň přenést na cestující a vybírat ji od nich.
(24)
Daň z letecké dopravy je mimoto obvykle uvedena v ceně letenky a/nebo v obecných podmínkách provozovatelů jako daň nebo dávka spolu s ostatními poplatky a daněmi. Daň proto nezvýhodňuje žádného provozovatele leteckých služeb, jelikož se jedná pouze o jinou dávku, daň nebo poplatek, jenž je fakticky účtován spotřebiteli.
4.1.2. Neexistence výhody pro určité provozovatele
(25)
Irské orgány uvedly, že podmínkou pro to, aby daň z letecké dopravy spadala do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je zvýhodnění určitých provozovatelů. Podle irských orgánů může být v případě, kdy je daň z letecké dopravy v podstatě daní uloženou spotřebitelům, ať už ve výši 10 EUR nebo 2 EUR, obtížné pochopit, jak by mohla daň zvýhodňovat určité provozovatele.
(26)
Se všemi provozovateli je bez ohledu na to, zda musí účtovat daňovou sazbu ve výši 10 EUR nebo 2 EUR, bezesporu zacházeno stejně. Vzniká otázka, zda jsou zvýhodněni provozovatelé leteckých služeb, kteří musí účtovat pouze sazbu daně ve výši 2 EUR. Podle irských orgánů by daň z letecké dopravy mohla představovat podporu pouze za situace, kdy by letecké společnosti provozující lety do destinací nacházejících se maximálně 300 km od letiště v Dublinu musely vybírat daň z letecké dopravy ve výši 10 EUR a mohly si ponechat rozdíl mezi sazbou ve výši 10 EUR a sazbou ve výši 2 EUR. Tak tomu však nebylo. V tomto ohledu je důležité uvést, že irské orgány neměly při navrhování dotyčné daně na mysli žádného konkrétního provozovatele nebo obchodní model.
4.1.3. Nejsou zvýhodněni irští provozovatelé leteckých služeb
(27)
Za prvé je třeba podotknout, že Irsko již nemá národní letecké dopravce, jelikož stát odprodal svou majetkovou účast ve společnosti Aer Lingus, která byla původně národním leteckým dopravcem, a zůstal mu menšinový podíl.
(28)
Pokud by daň měla dopad na irské provozovatele leteckých služeb, tento dopad by se u jednotlivých provozovatelů velmi lišil. Irské orgány uvádějí, že trasy uvnitř Unie, které podléhaly vyšší sazbě ve výši 10 EUR, provozovaly převážně stejné irské letecké společnosti. V příslušném období měli tři provozovatelé leteckých služeb u letů, na něž se vztahovala nižší sazba, podíl na trhu ve výši přibližně [93-97] (10) %, dominantní postavení však měli i na trhu letecké dopravy uvnitř Unie a připadalo na ně [82-87] (10) % veškerých těchto letů uvnitř Unie.
(29)
Irské orgány zejména tvrdily, že případné znevýhodnění, na něž upozornila společnost Ryanair, je jednoznačně neudržitelné, jelikož na společnost Ryanair připadá přibližně [56-63] (10) % cestujících přepravených na trasách, na něž se vztahovala nižší sazba (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Podíly irských provozovatelů leteckých služeb na trhu na trasách s odletem z irských letišť.
Podíly na trhu
Do 300 km
Nad 300 km (11)
Ryanair
[56-63] (*) %
[42-47] (*) %
Aer Lingus
[16-23] (*) %
[35-40] (*) %
Aer Arann
[10-17] (*) %
[0,5-2,5] (*) %
CELKEM
[93-97] (*) %
[82-85] (*) %
Zdroj:
Informace, které Irsko poskytlo na základě údajů tří irských provozovatelů leteckých služeb a údajů získaných od irského statistického úřadu (Central Statistics Office).
(30)
Tabulka 1 ukazuje, že jediný operátor, kterého by bylo možno na základě menšinového podílu státu považovat za národního dopravce (Aer Lingus), měl mnohem větší podíl letů, na něž se vztahovala vyšší sazba ([35-40] (*) %) než letů, u nichž platila nižší sazba ([16-23] (*) %). Pokud by proto měla nižší daňová sazba nějaký dopad na letecké společnosti, byla by společnost Aer Lingus značně znevýhodněna.
(31)
Co se týká společnosti Aer Arann, o které stěžovatel rovněž tvrdil, že má výhody z údajné podpory, irské orgány uvedly, že mezi rokem 2007 a 2010 zaznamenala tato společnost významný pokles obratu i snížení počtu cestujících. Po zavedení daně vykázala společnost Aer Arann ztráty ve výši 18 milionů EUR. Zdá se proto, že tato letecká společnost byla nejziskovější před zavedením daně. Irské orgány rovněž podotkly, že existovala pouze jedna vnitrostátní trasa, na niž stěžovatel soutěžil se společnosti Aer Arann, a že na této trase provozoval stěžovatel téměř [37-42] (*) % letů. Pokud jde o lety do destinací v zahraničí, které využívaly nižší sazbu (západní část Spojeného království), stěžovatel provozoval více než [37-42] (*) % pravidelných letů, zatímco společnosti Aer Arann a Aer Lingus měly menší podíly.
(32)
Provozovatelé leteckých služeb, kteří nepocházejí z Irska, mohli vždy provozovat lety, na něž se vztahovala nižší sazba daně. V tomto ohledu neměl stát žádnou rozhodovací pravomoc. Irské orgány tvrdí, že pokud by existovala výhoda vyplývající z provozování letů, na něž se vztahovala nižší daňová sazba, rozhodli by se zahraniční provozovatelé (ze zemí mimo Irsko) tyto lety provozovat. Protože zahraniční letecké společnosti tyto lety neprovozují, svědčí to o tom že z nižší sazby neplyne žádná výhoda.
4.1.4. Nižší sazba byla zavedena s cílem zamezit uplatňování daňové sazby, která by nebyla přiměřená v poměru k ceně letenky
(33)
Irské orgány zdůraznily, že rozlišení sazeb mělo do výše daně zavést prvek přiměřenosti v poměru k vzdálenosti, jelikož u bližších destinací jsou ceny obvykle nižší. Ačkoliv se uznává, že mezi vzdáleností a cenou neexistuje úplná korelace, usuzovalo se, že tato korelace postačuje k zdůvodnění rozdělení daně na dvě úrovně. Irské orgány mají za to, že mechanismus zajišťující přesnější rozlišování na základě vzdálenosti by vedl k tomu, že by systém byl mimořádně složitý a administrativně náročný.
4.1.5. Žádné narušení hospodářské soutěže
(34)
Irské orgány uvedly, že nižší daňová sazba nevedla k narušení hospodářské soutěže a neměla žádný vliv na obchod. Za prvé, jelikož daň je na základě své povahy daní uloženou spotřebitelům, nemá žádný zjevný dopad na provozovatele leteckých služeb. Za druhé, rozdílné daňové sazby neodlišují irský trh od trhů ostatních členských států. Z letů, na něž se vztahovala nižší sazba, tvořily velkou většinu jiné než vnitrostátní lety (68 % v porovnání s 32 % čistě vnitrostátních letů). Za třetí, provozovatelé leteckých služeb působí na trhu, který je otevřený hospodářské soutěži, což znamená, že trh je otevřený novým účastníkům, na něž se nižší daňová sazba vztahuje za stejných podmínek jako na ostatní provozovatele leteckých služeb. Pokud by nižší daňová sazba zvýhodňovala určité provozovatele, letecké společnosti ze zemí mimo Irsko by se pravděpodobně rozhodly provozovat trasy, na něž se vztahovala nižší sazba. Protože se noví účastníci neobjevili, svědčí to o tom, že nižší sazba nezvýhodňovala určité provozovatele leteckých služeb.
4.1.6. Případná podpora by byla podporou de minimis nebo by měla na dotčené provozovatele leteckých služeb zanedbatelný dopad
(35)
Irské orgány tvrdily, že i kdyby se nižší daňová sazba považovala za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, měla by být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, jelikož by se buď jednalo o podporu de minimis, nebo by měla na dotčené provozovatele leteckých služeb zanedbatelný dopad.
4.2. Připomínky třetích stran
4.2.1. Ryanair
(36)
Co se týká hodnocení nižší daňové sazby jako státní podpory, společnost Ryanair souhlasila s předběžným názorem, který Komise vyslovila ve svém rozhodnutí ze dne 13. května 2011, že nižší daňová sazba zvýhodňuje určité provozovatele leteckých služeb a představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Společnost Ryanair však nesouhlasí s názorem Komise, že i) vyšší sazbu ve výši 10 EUR je nutno považovat za „běžnou“ sazbu a že ii) společnost Ryanair získala prostřednictvím opatření výhodu.
(37)
Co se týká stanovení „běžné“ či „obvyklé“ sazby v rámci daňového systému, společnost Ryanair tvrdila, že názor Komise, že běžnou sazbu představuje vyšší sazba ve výši 10 EUR a že všichni provozovatelé, kteří podléhají nižší sazbě ve výši 2 EUR, získali výhodu, je subjektivní. Podle společnosti Ryanair neexistuje důvod, proč by se za běžnou sazbu měla považovat vyšší sazba, a nikoli nižší sazba. Jelikož dvoustupňová sazba byla nahrazena jednotnou sazbou, je pravděpodobné, že nová sazba je kompromisem mezi původními sazbami. Přiměřenou referenční hodnotou pro posouzení možné újmy nebo výhod plynoucích z dvoustupňového systému je proto nová sazba.
(38)
Společnost Ryanair dále uvedla, že dvoustupňová daň z letecké dopravy neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu. Při posuzování opatření, které může představovat státní podporu, musí vzít Komise v úvahu jeho celkové dopady na potenciálního příjemce, a zejména zohlednit případné výhody a nevýhody údajné podpory. V období, kdy platil dvoustupňový daňový systém, zaplatila společnost Ryanair daně uvedené v tabulce 2.
Tabulka 2
Přepravení cestující a zaplacená daň v období od 30. března 2009 do 1. března 2011
Kategorie destinace u letů z letiště v Dublinu
Cestující podléhající dani
Zaplacená daň
Podíl
Ve vzdálenosti do 300 km v rámci státu (sazba ve výši 2 EUR)
[…] (*)
[…] (*) EUR
[0,5-2,5] (*) %
Ve vzdálenosti do 300 km mimo stát (sazba ve výši 2 EUR)
[…] (*)
[…] (*) EUR
[1,5-4,5] (*) %
Ve vzdálenosti nad 300 km v rámci EU
[…] (*)
[…] (*) EUR
[93-98] (*) %
Ve vzdálenosti nad 300 km mimo EU
[…] (*)
[…] (*) EUR
[0,3-2,5] (*) %
CELKEM
[…] (*)
[…] (*) EUR
100 %
(39)
Jelikož se společnost Ryanair domnívá, že by se za běžnou sazbu měla považovat nová jednotná sazba ve výši 3 EUR, měla by společnost Ryanair v období od 30. března 2009 do 1. března 2011 jako daň z letecké dopravy uhradit částku ve výši […] (*) EUR (12). To je o […] (*) EUR méně než částka, která byla skutečně zaplacena (viz tabulka 2). Společnost Ryanair tudíž tvrdí, že z nižší daně neměla žádný prospěch, nýbrž že byla spíše znevýhodněna.
4.3. Poznámky Irska k připomínkám třetí strany
(40)
Dne 13. ledna 2012 se irské orgány vyjádřily k připomínkám společnosti Ryanair: za prvé, nesouhlasily s popisem daně, který uvedla společnost Ryanair, jelikož daň je podle jejich názoru v podstatě daní uloženou spotřebitelům a nižší daňová sazba neposkytuje leteckým společnostem žádnou výhodu. Za druhé nechápou, jak by společnost Ryanair mohla být stranou, která je nejvíce bezprostředně a negativně dotčena nižší sazbou, zejména proto, že na ni připadá [56-63] (*) % cestujících přepravených na linkách, které podléhají nižší sazbě. Za třetí není tvrzení, že nižší daňová sazba byla navržena s cílem podpořit společnost Aer Arann, nikterak podloženo. Irské orgány neměly při navrhování daně z letecké dopravy na mysli žádného konkrétního provozovatele. Za čtvrté, tvrzení společnosti Ryanair, že vyšší sazbu ve výši 10 EUR nelze považovat za běžnou sazbu daně z letecké dopravy, postrádá logiku. V rámci dvoustupňového daňového systému se vyšší sazba vztahovala na 85 až 90 % všech odletů. Irské orgány zopakovaly, že odchylku od běžné sazby ve výši 10 EUR umožnily s cílem učinit výši daně přiměřenou v poměru ke vzdálenosti.
5. POSOUZENÍ
5.1. Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(41)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(42)
Aby se na opatření vztahoval čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být toto opatření selektivní (13). Při zjišťování, zda je opatření selektivní, musí Komise posoudit, zda opatření zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci (14). Podle ustálené judikatury (15) je daňové opatření a priori selektivní, pokud představuje odchylku od běžně uplatňovaného obecného daňového rámce.
(43)
Komise proto musí nejprve určit příslušný referenční daňový systém. Co se týká zdanění, Komise podotýká, že stanovení systému zdanění spadá v zásadě do výlučné pravomoci členských států. Při navrhování svého daňového systému se irské orgány rozhodly vymezit odlet cestujícího letadlem z letiště nacházejícího se v Irsku jako zdanitelné plnění u daně z letecké dopravy. Referenčním systémem je proto zdanění cestujících v letecké dopravě, kteří odlétají letadlem z letiště v Irsku. Cílem tohoto systému je zvýšení příjmů státního rozpočtu. Závěr, že referenčním systémem je zdanění cestujících v letecké dopravě, kteří odlétají z letiště nacházejícího se v Irsku, potvrdily irské orgány ve své odpovědi na připomínky třetí strany.
(44)
Za druhé, v souladu s ustálenou judikaturou (16) musí Komise rozhodnout, zda dotyčné daňové opatření představuje odchylku od určeného referenčního systému.
(45)
Společnost Ryanair uvedla, že by se za běžnou sazbu v systému daně z letecké dopravy měla považovat nižší sazba ve výši 2 EUR nebo alternativně jednotná sazba ve výši 3 EUR, která byla zavedena dne 1. března 2011. Kromě určitých destinací v západní části Spojeného království se však nižší sazba vztahuje pouze na vnitrostátní destinace a podle irských orgánů jde pouze o 10-15 % všech letů, které podléhají dani. Nelze ji proto považovat za běžnou daňovou sazbu. Co se týká sazby ve výši 3 EUR, ta neplatila v době, na kterou se vztahuje toto rozhodnutí, a nelze ji proto považovat za běžnou sazbu v systému daně z letecké dopravy platnou v té době. Komise proto konstatuje, že běžnou sazbou referenčního systému byla vyšší sazba ve výši 10 EUR, zatímco snížená sazba ve výši 2 EUR, která se vztahovala na úzce vymezenou kategorii letů, představovala výjimku z referenčního systému.
(46)
Za třetí, Komise musí přezkoumat, zda jsou tyto výjimky odůvodněné „povahou nebo celkovou strukturou systému“ (17) v daném členském státě. Je-li tomu tak, nemá se za to, že opatření poskytuje selektivní výhodu, a nepředstavuje tudíž státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V této souvislosti je třeba uvést, že podle ustálené judikatury (18) jsou důležité základní a řídící zásady referenčního systému, nikoli zásady dotyčného opatření.
(47)
Podle irských orgánů byla nižší sazba stanovena s cílem učinit výši daně přiměřenou v poměru k vzdálenosti letu. Komise podotýká, že odůvodnění nesouvisí se základními a řídícími zásadami samotného daňového systému, nýbrž spíše se zásadami samotné odchylky. Struktura a objektivní povaha daně nesouvisela se vzdáleností letu, nýbrž se skutečností, že se jedná o odlet z irského letiště. Vazba na daňový orgán, zdanitelné plnění (odlet z irského letiště) a nepříznivé vnější důsledky pro irskou společnost ze strany cestujících, kteří odlétají z irského letiště, (např. hluk a znečištění) byly naprosto stejné bez ohledu na místo určení letu a vzdálenost. Dotčení provozovatelé leteckých služeb se proto v této souvislosti vzájemně nacházeli ve stejné právní a faktické situaci.
(48)
Daňový systém se mimoto nevyznačuje jasně koncipovaným rozlišením výše daně v poměru ke skutečné délce letů. Za prvé, daňová sazba nebyla uplatňována na základě skutečné délky letu, nýbrž na základě vzdálenosti mezi letištěm v Dublinu a příslušnou destinací bez ohledu na skutečné místo odletu. Za druhé, daňový systém stanoví pouze dvě sazby: jednu pro lety na velmi krátkou vzdálenost od letiště v Dublinu a druhou pro všechny ostatní lety.
(49)
I kdyby důvod pro odchylku spočíval v povaze a logice zásad systému daně z letecké dopravy, Soudní dvůr uvedl, že výhoda musí být soudržná nejen s rysy vlastními daňové soustavě, ale také pokud jde o fungování této soustavy (19). Jak je uvedeno v 47. bodě odůvodnění, daňový systém ve skutečnosti nezajišťoval přiměřené sazby v poměru ke skutečné délce letů, jelikož platné sazby byly stanoveny na základě vzdálenosti mezi letištěm v Dublinu a dotyčnou destinací bez ohledu na skutečné místo odletu a jelikož byly platné pouze dvě sazby: jedna pro lety na velmi krátkou vzdálenost od letiště v Dublinu a druhá pro všechny ostatní lety. Cena letenek do vnitrostátních destinací nemusí být nutně nižší než u letů do jiných destinací v Unii. Opatření proto nemohlo dosáhnout svého cíle spočívajícího v zajištění přiměřeného zdanění v poměru k vzdálenosti letu. V tomto případě irské orgány ani třetí strana netvrdily, že dopadem odchylky bylo to, že výše daní byla skutečně úměrná vzdálenosti. Naopak, irské orgány uznávají, že mezi vzdáleností a sazbou daně neexistuje úplná korelace.
(50)
Komise proto nevidí žádný důvod k tomu, aby změnila svůj předběžný názor, že nižší sazba daně nebyla v souladu s logikou a celkovou strukturou systému daně z letecké dopravy. Komise se proto domnívá, že opatření je selektivní a není odůvodněné povahou a logikou systému.
(51)
Výdaje související s daněmi představují náklady, které obvykle hradí podnik.
(52)
Uplatnění daně z letecké dopravy může ovlivnit příjmy leteckých společností, které musí tuto daň platit, tím, že zvyšuje ceny letenek, jež mohou společnosti nabízet svým zákazníkům, nebo snižuje u každé prodané letenky marži, jestliže se letecké společnosti rozhodnou, že daň nepřenesou na zákazníky. V tomto ohledu Soudní dvůr uvedl, že „jelikož letištní poplatky přímo a automaticky ovlivňují cenu letu, projeví se rozdíly v poplatcích, které musí hradit cestující, automaticky v dopravních nákladech, a tudíž […] přístup k vnitrostátním letům bude v porovnání s přístupem k letům uvnitř Společenství zvýhodněn“ (20) [neověřený překlad - pozn. překl.].
(53)
Snížená sazba u určitého typu letů má proto na provozovatele leteckých služeb, kteří nabízejí tento typ letů, menší dopad než běžná sazba. Tito provozovatelé leteckých služeb jsou osvobozeni od nákladů, jež by jinak museli nést, takže náklady, které musí přenést na své zákazníky nebo které musí sami nést, jsou nižší.
(54)
Komise proto konstatuje, že nižší daňová sazba zvýhodnila provozovatele leteckých služeb na trasách, na něž se vztahovala tato sazba. Nižší náklady, které museli přenést na zákazníky nebo přímo převzít, představovaly finanční prostředky, které tito provozovatelé leteckých služeb mohli ušetřit, a tudíž zlepšily jejich hospodářskou situaci v porovnání s ostatními provozovateli leteckých služeb, kteří soutěží na trhu letecké dopravy. Výhoda odpovídá rozdílu mezi nižší sazbou ve výši 2 EUR a běžnou sazbou daně ve výši 10 EUR v období od 30. března 2009 do 1. března 2011. Komise podotýká, že lety, na něž se vztahovala nižší sazba, provozovali především provozovatelé leteckých služeb se silnou vazbou na Irsko (společnosti Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair byly založeny v Irsku a dosud zde mají své ústředí). Snížená sazba proto ve skutečnosti zvýhodnila irské provozovatele leteckých služeb v porovnání s ostatními provozovateli z Unie.
(55)
Komise nemůže přijmout tvrzení společnosti Ryanair, že výhoda byla omezena na rozdíl mezi nižší sazbou a sazbou ve výši 3 EUR, která byla zavedena dne 1. března 2011. Tato sazba neplatila ve stejné době jako nižší sazba, a v případě, je-li výhoda stanovena v systému s jednou nižší daňovou sazbou a jednou vysokou sazbou, nezachycuje použití referenční hodnoty, která je stanovena někde mezi těmito dvěma sazbami, celou poskytnutou výhodu.
(56)
Společnost Ryanair dále tvrdí, že z nižší daňové sazby měla menší prospěch než například společnost Aer Arann, jelikož většina jejích letů se uskutečňuje do destinací, na něž se vztahovala vyšší sazba. Výhodou plynoucí z uplatňování nižší daňové sazby ve výši 2 EUR je rozdíl mezi touto sazbou a běžnou sazbou ve výši 10 EUR. Při uplatňování nižší sazby na určité lety měla společnost Ryanair stejně jako všechny ostatní letecké společnosti provozující lety, na něž se vztahovala tato sazba, výhodu odpovídající rozdílu mezi oběma sazbami.
(57)
Irské orgány tvrdí, že daň měla být přenesena na cestující, a proto na úrovni provozovatelů leteckých společností neexistovala žádná výhoda. V této souvislosti Komise podotýká, že snížená sazba oproti běžné sazbě dotyčné daně může provozovateli leteckých služeb, který musí hradit sníženou sazbu, poskytnout selektivní výhodu i v případech, kdy existuje právní požadavek na přenesení dotyčné daně na zákazníky (21). Komise rovněž podotýká, že v dotyčném případě neexistoval žádný mechanismus, který by zajišťoval skutečné přenesení daně, nýbrž že bylo ponecháno na provozovateli leteckých služeb, aby rozhodl, zda a jak bude daň přenesena na cestující. Ve své stížnosti stěžovatel ve skutečnosti tvrdil opak, a sice že nemohl náklady na daň přenést na své zákazníky, jelikož pokud by tak učinil, mělo by to nepřiměřený dopad na ceny jeho letenek. Komise proto nesouhlasí s irskými orgány, že na úrovni provozovatelů leteckých služeb neexistovala žádná výhoda: provozovatelé, kteří mohli u určitých letů využít nižší daňovou sazbu, museli na své zákazníky přenést nižší náklady než ostatní. V souladu s praxí Komise, pokud jde o opatření podpory vyplývající ze spotřební daně (22), se má za to, že osvobození od těchto poplatků poskytuje provozovateli leteckých služeb, který musí daň platit, výhodu bez ohledu na skutečnost, že se tento subjekt může rozhodnout, že náklady přenese na své zákazníky.
(58)
Komise proto konstatuje, že nižší daňová sazba zvýhodnila určité provozovatele leteckých služeb. Výhoda odpovídá rozdílu mezi nižší sazbou ve výši 2 EUR a běžnou sazbou daně ve výši 10 EUR v období od 30. března 2009 do 1. března 2011. Lety, na něž se vztahovala nižší sazba, provozovaly především letecké společnosti se silnou vazbou na Irsko (Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair). Snížená sazba proto zvýhodnila irské provozovatele leteckých služeb v porovnání s ostatními provozovateli z Unie.
(59)
Skutečnost, že irské orgány umožnily uplatňování nižší daňové sazby, než je běžná sazba, měla pro stát za následek ztrátu daňových příjmů, a opatření bylo tudíž financováno ze státních prostředků. Jelikož o nižší sazbě rozhodly vnitrostátní orgány, je za opatření odpovědný stát.
(60)
V porovnání se svými konkurenty byli provozovatelé leteckých služeb, kteří využívali nižší sazbu, osvobozeni od nákladů, které by jinak museli nést, nebo je přenést na své zákazníky. Nižší sazba daně z letecké dopravy proto zlepšila jejich hospodářskou situaci v porovnání s ostatními podniky, které soutěží na trhu letecké dopravy, a narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž.
(61)
Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn (23). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (24). Odvětví letecké dopravy se vyznačuje silnou hospodářskou soutěží mezi provozovateli z různých členských států, zejména od vstupu třetí fáze liberalizace letecké dopravy v platnost („třetí balíček“) dne 1. ledna 1993, a to nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům (25), nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (26) a nařízení Rady (EHS) č. 2409/92 ze dne 23. července 1992 o tarifech a sazbách za letecké služby (27). Snížená sazba proto mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož posílila postavení některých provozovatelů leteckých služeb, kteří soutěží na trhu, který je na úrovni Unie zcela liberalizován.
(62)
Jelikož jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 3 Smlouvy, opatření představuje státní podporu poskytnutou všem provozovatelům leteckých služeb, kteří provozovali lety, které profitovaly ze snížené sazby.
5.2. Zákonnost
(63)
Irské orgány tím, že opatření neoznámily před jeho zavedením, nesplnily své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Opatření podpory proto představuje protiprávní státní podporu.
5.3. Slučitelnost podpory se Smlouvou
(64)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy lze podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, má-li usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Jelikož podpora představovala provozní podporu snižující běžné výdaje některých provozovatelů leteckých služeb, je podle ustálené judikatury Soudního dvora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem (28). Podpora nespadá do oblasti působnosti žádných pokynů ke slučitelnosti státní podpory, které Komise v tomto ohledu vydala. Nevztahují se na ni zejména pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (29), jelikož není spojena se zahájením činnosti určitých linek. Irské orgány netvrdily, že podporu lze považovat za slučitelnou podle pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (30), ani neposkytly žádné informace, které by toto prokazovaly. Naopak objasnily, že cílem daně je zvýšení příjmů, a nikoli ochrana životního prostředí. Tuto úvahu podporuje skutečnost, že dotyčná daň postrádá jednoznačnou nebo přiměřenou souvislost se snižováním množství využívané energie, znečištění nebo emisí plynů, hladiny hluku atd. Komise proto nepovažuje podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(65)
Na dotyčnou podporu se nevztahuje ani žádná jiná výjimka stanovená v čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy.
(66)
I kdyby byla podpora slučitelná s některou z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy, čemuž tak není, Soud konstatoval, že řízení podle článků 107 a 108 Smlouvy nesmí vést k výsledku, který by byl v rozporu s jinými zvláštními ustanoveními Smlouvy. Soudní dvůr rovněž uvedl, že aspekty podpory, které jsou v rozporu s jinými zvláštními ustanoveními Smlouvy, než jsou ustanovení článků 107 a 108, mohou být tak nerozlučně spjaty s předmětem podpory, že není možné je posuzovat izolovaně (31). Jak je popsáno v 10. bodě odůvodnění, v tomto konkrétním případě se na rozdílné sazby vztahovalo šetření Komise, v jehož rámci bylo zjištěno, že tyto sazby porušují nařízení (ES) č. 1008/2008 a článek 56 Smlouvy o volném pohybu služeb, jelikož rozdílné sazby vytvářely při provozování leteckých služeb uvnitř Unie méně výhodné podmínky než u vnitrostátních leteckých služeb. Ve věcech týkajících se letištních poplatků Soud výslovně uvedl, že se ustanovení Smlouvy o volném pohybu služeb vztahují rovněž na odvětví dopravy (32). V tomto případě vyplývá státní podpora z rozdílu v samotných daňových sazbách. Jelikož daň a podpora představují dva prvky jednoho a téhož daňového opatření, jsou vzájemně neoddělitelné (33), a státní podporu proto nelze poskytnout, aniž by nebyla porušena zásada volného pohybu služeb. Podporu tudíž nelze prohlásit za slučitelnou se Smlouvou, jelikož by to nevyhnutně porušilo ustanovení nařízení (ES) č. 1008/2008 a článek 56 Smlouvy.
(67)
Komise proto vyvozuje závěr, že podporu nelze považovat za slučitelnou se Smlouvou.
6. ZÁVĚR
(68)
Komise konstatuje, že nižší sazba daně z letecké dopravy u letů do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu stanovená v oddíle 55 odst. 2 finančního zákona (č. 2), a zejména v čl. 2 písm. b) tohoto zákona, která platila v období od 30. března 2009 do 1. března 2011, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Irsko tuto podporu zavedlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
Státní podpora není slučitelná s žádnou z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy. Jelikož u dotyčného opatření nelze předpokládat žádné jiné důvody slučitelnosti, toto opatření není slučitelné s vnitřním trhem.
(70)
Státní podporu představuje rozdíl mezi nižší sazbou daně z letecké dopravy a běžnou sazbou ve výši 10 EUR (tj. 8 EUR na cestujícího) vyměřenou u každého cestujícího. To se týká všech letů provozovaných s letadlem, které může přepravovat více než 20 cestujících a které se nepoužívá ke státním nebo vojenským účelům, s odletem z letiště s více než 10 000 cestujícími ročně do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu. Příjemci podpory jsou společnosti Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann a další letečtí dopravci, které musí Irsko ještě určit.
(71)
V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 musí Komise v případech protiprávní podpory, kdy je přijato záporné rozhodnutí, dotyčný členský stát požádat, aby učinil všechna nezbytná opatření, aby příjemci podporu navrátili. Irsko by proto mělo zajistit navrácení neslučitelné podpory,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve formě nižší sazby daně z letecké dopravy vztahující se na všechny lety provozované s letadlem, které může přepravovat více než 20 cestujících a které se nepoužívá ke státním nebo vojenským účelům, s odletem z letiště s více než 10 000 cestujících ročně do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu v období od 30. března 2009 do 1. března 2011 podle oddílu 55 finančního zákona (č. 2) z roku 2008, kterou Irsko zavedlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, není slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 nepředstavují státní podporu, jsou-li splněny podmínky stanovené v nařízení přijatém podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (34).
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v době poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo v rozhodnutí Komise schvalujícím dotyčný režim podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem do výše maximální intenzity podpory vztahující se na daný druh podpory.
Článek 4
1. Irsko zajistí, aby příjemci navrátili neslučitelnou podporu poskytnutou v rámci režimu uvedeného v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, zahrnují rovněž úroky, které se účtují ode dne, kdy byly částky dány příjemcům k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (35).
Článek 5
1. Navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 se zajistí okamžitě a účinně.
2. Irsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Irsko tyto informace:
(a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou každý příjemce obdržel v rámci režimu;
(b)
celkovou částku (jistina a úroky z vymáhané částky), kterou má každý příjemce navrátit;
(c)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
(d)
podklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Irsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora poskytnutá v rámci režimu uvedeného v článku 1 navrácena. Na žádost Komise předloží Irsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané částky, které již příjemci vrátili.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
V Bruselu dne 25. července 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Lulju 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat, il-każ SA.29064 (11/C, ex 11/NN) - Rati tat-taxxa differenzjati għall-ivvjaġġar bl-ajru implimentati mill-Irlanda
(notifikata bid-dokument C(2012) 5037)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/199/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fl-2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar Għajnuna mill-Istat minn operatur ta' linja tal-ajru (minn issa 'l quddiem "l-ilmentatur") dwar diversi aspetti tat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru implimentati mill-Irlanda inklużi r-rati tat-taxxa differenzjati applikabbli għal titjiriet b’destinazzjonijiet mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin, li allegatament kienu qed jiffavorixxu lil Aer Arann.
(2)
Permezz tal-ittra bid-data tat-13 ta’ Lulju 2011, il-Kummissjoni għarrfet lill-Irlanda li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108 (2) tat-Trattat fir-rigward ta’ rati tat-taxxa differenzjati applikati skont it-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru Irlandiża. Il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Irlandiżi biex jibagħtu kopja tad-deċiżjoni lill-benefiċjarji.
(3)
Fid-9 ta’ Awwissu 2011 u fil-5 ta' Settembru 2011, l-operatur tal-linja tal-ajru Ryanair Ltd. (minn issa 'l quddiem "Ryanair") ippreżenta ittri rigward id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tiftaħ il-proċedimenti. Il-Kummissjoni wieġbet għal dawk l-ittri fil-5 ta’ Ottubru 2011. Fis-17 ta’ Ottubru 2011, Ryanair ippreżentat ittra oħra.
(4)
Wara estensjoni tad-data tal-għeluq għat-tweġiba, l-awtoritajiet Irlandiżi ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-15 ta’ Settembru 2011.
(5)
Fit-18 ta’ Ottubru 2011, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tniedi l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom dwar din il-miżura.
(6)
Fis-17 ta’ Novembru 2011, Ryanair bagħtet it-tweġiba tagħha għal din l-istedina. B’ittra tat-28 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni staqsiet lil Ryanair jekk kienx hemm xi informazzjoni fis-sottomissjoni ta’ Ryanair li kienet kunfidenzjali u li ma setgħetx tiġi żvelata lill-awtoritajiet Irlandiżi. B’ittra tat-30 ta’ Novembru 2011, Ryanair ikkonfermat li s-sottomissjoni tas-17 ta' Novembru 2011 setgħet tintbagħat lill-awtoritajiet Irlandiżi.
(7)
B’ittra tat-12 ta’ Diċembru 2011, il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti ta’ Ryanair lill-awtoritajiet Irlandiżi, li pprovdew il-kummenti tagħhom dwar dan fit-13 ta’ Jannar 2012.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
(8)
Mit-30 ta’ Marzu 2009, l-awtoritajiet Irlandiżi introduċew dazju tas-sisa fuq it-trasport tal-passiġġieri bl-ajru. Il-bażi ġuridika nazzjonali tat-taxxa hija t-Taqsima 55 tal-Att Finanzjarju (Nru. 2) 2008, li tintroduċi dazju tas-sisa rreferut bħala t-"taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru" li l-operaturi tal-linji tal-ajru huma responsabbli li jħallsu fir-rigward ta’ “kull tluq ta’ passiġġier fuq inġenju tal-ajru minn ajruport" li jinsab fl-Irlanda (3). It-taxxa hija dovuta fil-waqt li passiġġier jitlaq minn ajruport fuq inġenju tal-ajru kapaċi jġorr aktar minn 20 passiġġier u li mhuwiex użat għall-finijiet tal-Istat jew militari. Filwaqt li t-taxxa in fine hija maħsuba biex tingħadda lill-passiġġieri permezz tal-prezz tal-biljett, huma l-operaturi tal-linji tal-ajru li huma responsabbli għaliha u responsabbli biex iħallsuha (4).
(9)
Meta ġiet introdotta, it-taxxa kienet imposta abbażi tad-distanza bejn l-ajruport minn fejn jibda l-vjaġġ u l-ajruport fejn jintemm il-vjaġġ, bir-rata ta (i) EUR 2 fil-każ ta' vjaġġ minn ajruport lejn destinazzjoni li tinsab mhux iktar minn 300 km mill-ajruport ta' Dublin u (ii) EUR 10 fi kwalunkwe każ ieħor.
(10)
Wara investigazzjoni mill-Kummissjoni rigward ksur possibbli tar-Regolament (KE) Nru 1008/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Settembru 2008 dwar regoli komuni għall-operat ta' servizzi tal-ajru fil-Komunità (5) u l-Artikolu 56 tat-Trattat dwar il-libertà li jiġu pprovduti s-servizzi, ir-rati nbidlu mill-1 ta' Marzu 2011 biex b’hekk rata tat-taxxa unika ta’ EUR 3 tkun applikabbli għal kull tluq, tkun xi tkun id-distanza koperta (6).
3. IR-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(11)
Il-Kummissjoni bdiet il-proċedura formali rigward ir-rata tat-taxxa aktar baxxa, li kienet applikabbli għal ċerti rotot matul il-perjodu li jibda mit-30 ta’ Marzu 2009 sal-1 ta' Marzu 2011, billi qieset li din dehret li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u kellha d-dubji rigward il-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern.
(12)
Fil-valutazzjoni tagħha dwar jekk il-miżura kinitx selettiva, skont il-ġurisprudenza stabbilita (7), il-Kummissjoni l-ewwel identifikat is-sistema fiskali ta’ referenza rilevanti, u mbagħad analizzat jekk il-miżura kinitx tikkostitwixxi deroga minn dik is-sistema u, jekk dan kien il-każ, jekk l-Irlanda kinitx uriet li d-deroga kienet fin-natura u l-loġika tas-sistema tat-taxxa.
(13)
Hija kkonkludiet li, fil-każ li qed jissemma, is-sistema ta’ referenza hija t-tassazzjoni tal-passiġġieri tal-ajru li jitilqu minn ajruport li jinsab fl-Irlanda.
(14)
Il-Kummissjoni nnutat li s-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru kienet tipprovdi rata waħda ġenerali jew normali applikabbli għal kważi t-titjiriet kollha u rata mnaqqsa għal titjiriet lejn destinazzjoni li jinsabu mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin. Hija skopriet li r-rata normali kienet tikkostitwixxi s-sistema ta’ referenza, filwaqt li r-rata mnaqqsa, li kienet applikabbli għal kategorija ta’ titjiriet delimitata sew, dehret li kienet eċċezzjoni mis-sistema tar-referenza.
(15)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk ir-rata mnaqqsa kinitx ġustifikata fuq il-bażi tad-distanza bejn il-punt tat-tluq u d-destinazzjoni finali tal-vjaġġ.
(16)
L-ewwel nett, ma kinitx applikabbli fuq il-bażi tat-tul attwali tal-vjaġġ, iżda fuq il-bażi tad-distanza bejn l-ajruport ta’ Dublin u d-destinazzjoni.
(17)
It-tieni, l-istruttura u n-natura oġġettiva tat-taxxa ma jidhrux li kienu jirrigwardaw id-distanza tat-titjira, iżda l-fatt tat-tluq minn ajruport Irlandiż. Il-konnessjoni mal-awtorità fiskali, l-avveniment taxxabbli (it-tluq minn ajruport Irlandiż) u l-esternalitajiet negattivi għas-soċjetà Irlandiża (tniġġis ta' ħsejjes u tal-arja) kienu preċiżament l-istess għall-passiġġieri kollha li jitilqu minn ajruport Irlandiż kienet x'kienet id-destinazzjoni tat-titjira u d-distanza koperta. L-operaturi tal-linja tal-ajru kkonċernati kienu fl-istess sitwazzjoni legali u fattwali identika rigward dak l-għan.
(18)
It-tielet, is-sistema fiskali ma kinitx karatterizzata minn differenzjar artikolat fil-livell tat-taxxa f’relazzjoni mad-distanza tat-titjiriet, iżda ffissat żewġ rati biss: waħda għal titjiriet fuq distanzi qosra ħafna u l-oħra għat-titjiriet l-oħrajn kollha. Dan il-kriterju kienu donnu jiffavorixxi lit-titjiriet ġewwa l-Irlanda u lit-titjiriet lejn ċerti partijiet tal-punent tar-Renju Unit u, konsegwentement, kien qed jiddiskrimina bejn titjiriet nazzjonali u titjiriet ġewwa l-Unjoni. Fil-każ preżenti, l-awtoritajiet Irlandiżi argumentaw li imposta ogħla fuq id-destinazzjonijiet li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa tkun sproporzjonata meta mqabbla mal-prezz. Il-Kummissjoni sabet li l-prezz ta’ biljetti għal destinazzjonijiet domestiċi mhux neċessarjament ikunu orħos minn dak ta' titjiriet lejn destinazzjonijiet oħra fl-Unjoni. Ir-rata tat-taxxa aktar baxxa għalhekk ma kinitx tidher li hija ġġustifikata min-natura u l-loġika tas-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru u għalhekk dehret bħala miżura selettiva.
(19)
Billi l-kriterji l-oħrajn kollha fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat ukoll dehru li ġew sodisfatti, il-miżura dehret li kienet qed tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-operaturi tal-linji tal-ajru li kienu ħadmu r-rotot li bbenefikaw mir-rata mnaqqsa.
(20)
L-għajnuna ma kinitx tidher li taqa’ taħt il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ xi linji gwida għall-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat maħruġa mill-Kummissjoni. Billi dehret li tikkostitwixxi għajnuna operattiva li kienet tiddiskrimina bejn it-titjiriet fl-Unjoni, ma setgħetx titqies bħala kompatibbli b'mod dirett skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat. Barra minn hekk, l-għajnuna ma kienet taqa’ taħt l-ebda eżenzjoni oħra speċifikata fl-Artikolu 107(2) jew (3) tat-Trattat.
(21)
Konsegwentement, il-Kummissjoni kellha dubji dwar il-kompatibbiltà tal-miżura ta’ għajnuna mas-suq intern u, skont l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (8), iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, u b'hekk tistieden lill-Irlanda u lill-partijiet interessati oħra biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(22)
B 'risposta għall-avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali (9), il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand l-awtoritajiet Irlandiżi u minn Ryanair.
4.1. Kummenti mingħand l-awtoritajiet Irlandiżi
4.1.1. It-taxxa hija taxxa fuq il-konsumaturi
(23)
L-awtoritajiet Irlandiżi jiddikjaraw li n-natura tat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru hija essenzjalment taxxa fuq il-klijenti. Għall-faċilità tal-applikazzjoni, l-awtoritajiet Irlandiżi obbligaw lil kull linja tal-ajru li tħallas lis-Servizz tad-dħul l-ammont rilevanti għal kull passiġġier li jitlaq minn ajruport Irlandiż u li jinġarr minn dik il-linja tal-ajru. L-operaturi tal-linji tal-ajru jistgħu, madankollu, jitħallew jgħaddu din it-taxxa u jiġbruha mill-passiġġieri tagħhom.
(24)
Barra minn hekk, it-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru hija normalment elenkata fil-prezz tal-biljett u/jew fit-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali tal-operaturi bħala taxxa jew bħala imposta, flimkien ma’ tariffi u taxxi oħrajn. Għaldaqstant, it-taxxa ma tagħti benefiċċju lill-ebda operatur tal-linji tal-ajru minħabba li hija sempliċiment tariffa, taxxa jew imposta oħra effettivament iddebitata lill-konsumatur.
4.1.2. In-nuqqas ta’ benefiċċju għal operaturi partikolari
(25)
L-awtoritajiet Irlandiżi jiddikjaraw li l-konferiment ta’ benefiċċju fuq operaturi partikolari huwa prerekwiżit għat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru li għandu jaqa’ fid-definizzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Skont l-awtoritajiet Irlandiżi f'sitwazzjoni fejn it-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru hija essenzjalment taxxa fuq il-konsumatur, kemm jekk hija ta’ EUR 10 kif ukoll ta' EUR 2, jista’ jkun diffiċli li wieħed jara kif it-taxxa tagħti benefiċċju lil xi operaturi partikolari.
(26)
Ma hemm l-ebda dubju li l-operaturi kollha, kemm jekk huma obbligati jiċċarġjaw ir-rata tat-taxxa ta’ EUR 10 jew ta’ EUR 2, ikunu fuq l-istess livell. Il-mistoqsija hawnhekk hija jekk jingħatax vantaġġ lill-operaturi tal-linji tal-ajru li jkollhom jiċċarġjaw ir-rata ta’ taxxa ta’ EUR 2 kollettivament biss. Skont l-awtoritajiet Irlandiżi, l-uniku xenarju realistiku li fih it-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru tista’ tikkostitwixxi għajnuna huwa dak li fih il-linji tal-ajru li joperaw rotot lejn destinazzjonijiet mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin kienu obbligati jiġbru t-taxxa ta' EUR 10 fuq l-ivvjaġġar bl-ajru, iżda setgħu jżommu d-differenza bejn ir-rata ta' EUR 10 u r-rata ta’ EUR 2. Dan, madankollu, ma kienx il-każ. F’dan ir-rigward, huwa importanti li tinġibed l-attenzjoni lejn il-fatt li l-awtoritajiet Irlandiżi, fit-tfassil tat-taxxa inkwistjoni, ma kellhom f'moħħhom l-ebda operatur jew mudell tan-negozju partikolari.
4.1.3. Ma jeżisti l-ebda vantaġġ għall-operaturi tal-ajru Irlandiżi
(27)
L-ewwel nett, wieħed għandu jinnota li l-Irlanda ma għadx għandha trasportaturi tal-ajru nazzjonali per se, peress li l-Istat iddivesta l-interess tiegħu f'Aer Lingus, li oriġinarjament kienet l-operatur tal-ajru nazzjonali tal-Istat, f’sehem minoritarju.
(28)
Jekk it-taxxa kellha xi effett fuq l-operaturi tal-ajru Irlandiżi, dak l-effett kien ikun ferm differenti għal kull wieħed minn dawk l-operaturi tal-ajru. L-awtoritajiet Irlandiżi jindikaw li r-rotot ġewwa l-Unjoni li kienu suġġetti għar-rata ogħla ta' EUR 10 kienu mħaddma fil-biċċa l-kbira mill-istess linji tal-ajru Irlandiżi. Fil-perjodu rilevanti, it-tliet operaturi tal-ajru kellhom madwar [93-97] (*) % tas-suq għal titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa, iżda huma ppredominaw ukoll fis-suq tal-ivvjaġġar bl-ajru ġewwa l-Unjoni, billi kellhom fil-pussess tagħhom [82-87] (*) % tat-total tat-titjiriet bħal dawn ġewwa l-Unjoni.
(29)
B'mod partikolari, l-awtoritajiet Irlandiżi jargumentaw li kwalunkwe żvantaġġ iddikjarat minn Ryanair huwa insostenibbli b’mod ċar, minħabba li Ryanair tirrappreżenta madwar [56-63] (*) % tal-passiġġieri li jinġarru fuq ir-rotot li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa (ara t-Tabella 1).
Tabella 1
L-ishma tas-suq tal-operaturi tal-linji tal-ajru Irlandiżi fuq rotot li jitilqu minn ajruporti Irlandiżi.
Ishma tas-suq
Mhux aktar minn 300 km
Aktar minn 300 km (10)
Ryanair
[56-63] (*) %
[42-47] (*) %
Aer Lingus
[16-23] (*) %
[35-40] (*) %
Aer Arann
[10-17] (*) %
[0.5-2.5] (*) %
TOTAL
[93-97] (*) %
[82-85] (*) %
(30)
It-Tabella 1 turi li l-uniku operatur li jista’ konċettwalment jiġi kklassifikat bħala operatur nazzjonali bis-saħħa tal-interess minoritarju tal-Istat (Aer Lingus) kellu sehem ħafna ikbar ta' titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata ogħla ([35-40] (*) %) milli ta' titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa ([16-23] (*) %). Għalhekk, jekk ir-rata ta’ taxxa aktar baxxa kienet ħalliet xi effett fuq il-linji tal-ajru, Aer Lingus kienet tkun konsiderevolment żvantaġġata.
(31)
Fir-rigward ta' Aer Arann, li l-ilmentatur isostni li wkoll tibbenefika mill-għajnuna allegata, l-awtoritajiet Irlandiżi jindikaw li, bejn l-2007 u l-2010, hija esperjenzat tnaqqis sinifikanti kemm fil-fatturat kif ukoll fl-għadd ta' passiġġieri. Wara l-introduzzjoni tat-taxxa, Aer Arann irrappurtat telf ta' EUR 18-il miljun. Jidher għalhekk li l-linja tal-ajru għamlet l-aktar profitt qabel l-introduzzjoni tat-taxxa. L-awtoritajiet Irlandiżi jindikaw ukoll li kien hemm biss rotta waħda domestika li kienet kompetittiva għall-ilmentatur u għal Aer Arann u li, fuq dik ir-rotta, madwar [37-42] (*) % tat-titjiriet ġew operati mill-ilmentatur. Għal titjiriet lejn destinazzjonijiet barra mill-pajjiż li jibbenefikaw mir-rata aktar baxxa (il-Punent tar-Renju Unit), l-ilmentatur ħaddem aktar minn [37-42] (*) % tat-titjiriet skedati, filwaqt li Aer Arann u Aer Lingus kellhom ishma iżgħar.
(32)
Barra minn hekk, l-operaturi tal-linji tal-ajru mhux Irlandiżi dejjem kienu liberi li joperaw titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata ta’ taxxa aktar baxxa. Ma kien hemm l-ebda diskrezzjoni għall-Istat f'dan il-kuntest. L-awtoritajiet Irlandiżi jargumentaw li, jekk kien hemm vantaġġ fl-operazzjoni ta’ titjiriet li għalihom tapplika r-rata ta' taxxa aktar baxxa, l-operaturi barranin (mhux Irlandiżi) kienu jagħżlu li joperaw titjiriet bħal dawn. In-nuqqas ta’ linji tal-ajru barranin li joperaw titjiriet bħal dawn jissuġġerixxi li ma kien hemm l-ebda vantaġġ ġej mir-rata aktar baxxa.
4.1.4. Ir-rata aktar baxxa ġiet introdotta biex tiġi evitata l-applikazzjoni ta’ rata ta' taxxa li kienet sproporzjonata f’relazzjoni mal-prezz tal-biljett
(33)
L-awtoritajiet Irlandiżi jenfasizzaw li l-iskop tad-differenzjar fir-rati kien li jiġi introdott element ta’ proporzjonalità fil-livell tat-taxxa relatata mad-distanza, minħabba li l-prezzijiet huma ġeneralment irħas għal destinazzjonijiet eqreb. Filwaqt li huwa aċċettat li m'hemmx korrelazzjoni perfetta bejn id-distanzi u l-prezz, inħass li l-korrelazzjoni kienet biżżejjed biex tiġġustifika d-diviżjoni tat-taxxa f'żewġ livelli. L-awtoritajiet Irlandiżi jqisu li mekkaniżmu li jipprovdi differenzjar iktar preċiż fuq il-bażi tad-distanza kien irendi s-sistema estremament kumplikata u mgħobbija bi problemi amministrattivi.
4.1.5. L-ebda distorzjoni tal-kompetizzjoni
(34)
L-awtoritajiet Irlandiżi jargumentaw li r-rata ta’ taxxa iktar baxxa ma kinitx tirriżulta f'xi distorsjoni ta’ kompetizzjoni u ma kellha l-ebda effett fuq il-kummerċ. L-ewwel nett, billi t-taxxa kienet taxxa fuq il-konsumatur fin-natura tagħha, ma kellha l-ebda effett perċettibbli fuq l-operaturi tal-linji tal-ajru. It-tieni, ir-rati tat-taxxa differenzjati ma kinux jiddistingwu s-suq Irlandiż mis-suq tal-Istati Membri l-oħra. Mit-titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa, il-maġġoranza l-kbira ma kinitx domestika (68 % meta mqabbla ma’ 32 % għal titjiriet purament domestiċi). It-tielet, l-operaturi tal-linji tal-ajru huma attivi f'suq li huwa miftuħ għall-kompetizzjoni, li jfisser li s-suq kien miftuħ għal parteċipanti ġodda li għalihom ir-rata tat-taxxa aktar baxxa kienet tapplika fuq l-istess kundizzjonijiet bħal dawk ta’ operaturi ta' linji oħra tal-ajru. Jekk ir-rata tat-taxxa aktar baxxa kienet tat benefiċċju lil ċerti operaturi, il-linji tal-ajru mhux Irlandiżi kienu preżumibbilment għażlu li joperaw rotot li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa. In-nuqqas ta’ introduzzjonijiet ġodda jindika li r-rata aktar baxxa ma tatx vantaġġ lil ċerti operaturi tal-ajru.
4.1.6. Kwalunkwe għajnuna tkun għajnuna de minimis jew ikun ikollha effett negliġibbli fuq l-operaturi tal-linji tal-ajru involuti
(35)
L-awtoritajiet Irlandiżi stqarrew li, anki jekk ir-rata tat-taxxa aktar baxxa kellha titqies bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, għandha tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern, peress li kienet jew għajnuna de minimis jew xorta waħda kellha effett negliġibbli fuq l-operaturi tal-linji tal-ajru involuti.
4.2. Kummenti mill-partijiet terzi
4.2.1. Ryanair
(36)
Rigward in-natura tal-għajnuna mill-Istat tar-rata tat-taxxa aktar baxxa, Ryanair taqbel mal-opinjoni preliminari li l-Kummissjoni esprimiet fid-deċiżjoni tagħha tat-13 ta’ Mejju 2011 li r-rata ta’ taxxa aktar baxxa tat vantaġġ lil ċerti operaturi tal-linji tal-ajru u tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Madankollu, Ryanair ma taqbilx mal-fehma tal-Kummissjoni li (i) r-rata ogħla ta’ EUR 10 għandha titqies bħala r-rata "normali", u li (ii) Ryanair kisbet vantaġġ permezz tal-miżura.
(37)
Fir-rigward tal-istabbiliment tar-rata "normali" jew "standard" skont is-sistema fiskali, Ryanair tiddikjara li l-fehma tal-Kummissjoni li r-rata ogħla ta' EUR 10 hija r-rata normali u li l-operaturi kollha li għalihom kienet tapplika r-rata aktar baxxa ta’ EUR 2 kisbu vantaġġ, hija arbitrarja. Skont Ryanair, m’hemm l-ebda raġuni għalfejn ir-rata ogħla, u mhux dik aktar baxxa, għandha titqies bħala r-rata normali. Barra minn hekk, ladarba r-rata ta’ żewġ livelli ġiet sostitwita b’rata waħda, ir-rata l-ġdida x'aktarx li tkun taħlita bejn ir-rati inizjali. Għalhekk, ir-rata l-ġdida tkun ir-referenza raġonevoli biex tevalwa kwalunkwe ħsara potenzjali jew benefiċċji li jirriżultaw mis-sistema b'żewġ livelli.
(38)
Ryanair tkompli ssostni li t-taxxa b’żewġ livelli fuq l-ivvjaġġar bl-ajru ma tatx vantaġġ lil Ryanair. Meta teżamina miżura li għandha mnejn tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tqis l-effetti ġenerali tagħha fuq il-benefiċjarju potenzjali u, b'mod partikolari, tnaqqas kwalunkwe ħlasijiet speċifiċi li jkunu ta’ piż fuq il-vantaġġ mogħti mill-għajnuna allegata. Matul il-perjodu li fih kienet tapplika s-sistema fiskali fuq żewġ livelli, Ryanair ħallset it-taxxi speċifikati fit-Tabella 2.
Tabella 2
Il-passiġġieri li nġarru u t-taxxa mħallsa matul il-perjodu mit-30 ta’ Marzu 2009 sal-1 ta' Marzu 2011.
Kategorija ta’ destinazzjoni mill-ajruport ta’ Dublin
Passiġġieri soġġetti għat-taxxa
Taxxa mħallsa
Sehem
Mhux aktar minn 300 km ġewwa l-Istat (ir-rata ta’ EUR 2)
[…] (*)
EUR […] (*)
[0.5-2.5] (*) %
Mhux aktar minn 300 km barra l-Istat (ir-rata ta’ EUR 2)
[…] (*)
EUR […] (*)
[1.5-4.5] (*) %
Aktar minn 300 km ġewwa l-UE
[…] (*)
EUR […] (*)
[93-98] (*) %
Aktar minn 300 km barra l-UE
[…] (*)
EUR […] (*)
[0.3-2.5] (*) %
TOTAL
[…] (*)
EUR […] (*)
100 %
(39)
Minħabba li Ryanair tqis li r-rata unika l-ġdida ta’ EUR 3 għandha tgħodd bħala r-rata normali, Ryanair kellha tkun responsabbli, matul il-perjodu mit-30 ta’ Marzu 2009 sal-1 ta’ Marzu 2011, li tħallas ammont ta' EUR […] (*) (11) bħala taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru. Dan huwa EUR […] (*) inqas mill-ammont effettivament imħallas (ara t-Tabella 2). Ryanair għaldaqstant targumenta li hija ma gawdiet l-ebda benefiċċju mit-taxxa aktar baxxa, iżda li pjuttost ġarrbet żvantaġġ.
4.3. Osservazzjonijiet mill-Irlanda dwar il-kummenti mill-partijiet terzi
(40)
Fit-13 ta’ Jannar 2012, l-awtoritajiet Irlandiżi taw il-fehmiet tagħhom dwar il-kummenti ta’ Ryanair: L-ewwel nett, huma ma jaqblux mad-deskrizzjoni tat-taxxa ta’ Ryanair, peress li fil-fehma tagħhom it-taxxa hija essenzjalment taxxa fuq il-konsumatur u r-rata ta’ taxxa aktar baxxa ma kienet tat l-ebda vantaġġ lil-linji tal-ajru. It-tieni, huma ma jistgħux jaraw kif Ryanair tista’ tkun il-parti l-aktar affettwata direttament u negattivament mir-rata aktar baxxa, b'mod partikolari billi din tirrappreżenta [56-63] (*) % tal-passiġġieri li jinġarru fuq titjiriet suġġetti għar-rata aktar baxxa. It-tielet, ma hemmx bażi għall-affermazzjoni li r-rata tat-taxxa aktar baxxa tfasslet biex tappoġġja lil Aer Arann. L-awtoritajiet Irlandiżi ma kellhom l-ebda operatur partikolari f’moħħhom huma u jfasslu t-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru. Ir-raba', ma hemm l-ebda loġika fl-argument ta’ Ryanair li r-rata ogħla ta’ EUR 10 ma għandhiex titqies bħala r-rata normali ta' taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru. Taħt is-sistema fiskali fuq żewġ livelli, ir-rata ogħla kienet tapplika għal bejn 85 % u 90 % tat-tluq kollu. L-awtoritajiet Irlandiżi reġgħu tennew li huma kienu taw permess għal deroga mir-rata standard ta’ EUR 10 biex jintroduċu element ta' proporzjonalità fil-livell tat-taxxa relatata mad-distanza.
5. VALUTAZZJONI
5.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat
(41)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, “kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.”
Selettività
(42)
Biex taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, miżura trid għalhekk tkun selettiva (12). Filwaqt li tistabbilixxi jekk miżura hijiex selettiva, jeħtieġ li l-Kummissjoni tevalwa jekk il-miżura tiffavorixxix “ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti produtturi” meta mqabbla ma’ oħrajn li, fid-dawl tal-għan segwit minn dak ir-reġim, huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli (13). Skont il-ġurisprudenza stabbilita (14), miżura fiskali hija prima facie selettiva jekk din tikkostitwixxi devjazzjoni mill-applikazzjoni normali tal-qafas fiskali ġenerali.
(43)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni għalhekk għandha tidentifika s-sistema fiskali ta’ referenza rilevanti. Fir-rigward tat-tassazzjoni, il-Kummissjoni tinnota li, fil-prinċipju, id-definizzjoni tas-sistema tat-tassazzjoni taqa’ taħt il-kompetenza esklużiva tal-Istati Membri. Fit-tfassil tas-sistema tat-tassazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Irlandiżi għażlu li jiddefinixxu l-avveniment tat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru bħala t-tluq ta’ passiġġier fuq inġenju tal-ajru minn ajruport li jinsab fl-Irlanda. Is-sistema ta’ referenza hija għalhekk it-tassazzjoni ta' passiġġieri tal-ajru li jitilqu fuq inġenju minn ajruport fl-Irlanda. L-għan ta’ din is-sistema huwa li jinġabar id-dħul għall-baġit tal-Istat. Il-konklużjoni li s-sistema ta’ referenza hija t-tassazzjoni ta’ passiġġieri tal-ajru li jitilqu minn ajruport li jinsab fl-Irlanda kienet ikkonfermata mill-awtoritajiet Irlandiżi fir-risposta tagħhom għall-kummenti tal-parti terza.
(44)
It-tieni nett, skont il-ġurisprudenza stabbilita (15), il-Kummissjoni trid tiddetermina jekk il-miżura fiskali kkonċernata tikkostitwixxix deroga mis-sistema ta’ referenza identifikata.
(45)
Ryanair targumenta li r-rata aktar baxxa ta’ EUR 2, jew alternattivament ir-rata unika ta' EUR 3 li kienet introdotta fl-1 ta' Marzu 2011, għandha titqies bħala r-rata normali fis-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru. Madankollu, minbarra ċerti destinazzjonijiet lejn il-Punent tar-Renju Unit, ir-rata aktar baxxa applikat biss għal destinazzjonijiet domestiċi u, skont l-awtoritajiet Irlandiżi, applikat biss għal madwar 10-15 % tat-titjiriet kollha li kienu soġġetti għat-taxxa. Għaldaqstant ma tistax titqies bħala r-rata normali tat-taxxa. Rigward ir-rata ta’ EUR 3, ma kinitx fis-seħħ fiż-żmien li għalih din id-Deċiżjoni tirrelata u għalhekk ma tistax titqies bħala r-rata normali tas-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru ta’ dak iż-żmien. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-rata ogħla ta’ EUR 10 kienet ir-rata normali tas-sistema ta' referenza, filwaqt li r-rata mnaqqsa ta’ EUR 2, li kienet applikabbli għal kategorija delimitata sew ta’ titjiriet, kienet eċċezzjoni mis-sistema ta’ referenza.
(46)
It-tielet, il-Kummissjoni trid teżamina jekk dawn l-eċċezzjonijiet humiex iġġustifikati bin-“natura jew bl-iskema ġenerali tas-sistema (16)" fl-Istat Membru. Jekk dak ikun il-każ, il-miżura ma titqiesx li tagħti vantaġġ selettiv u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.F'dak il-kuntest, ta' min jinnota li, skont il-ġurisprudenza (17), huma l-prinċipji bażiċi u ta’ gwida tas-sistema ta' referenza li huma rilevanti, u mhux dawk tal-miżura inkwistjoni.
(47)
Skont l-awtoritajiet Irlandiżi r-rata aktar baxxa ġiet introdotta biex iżżid element ta’ proporzjonalità fil-livell tat-taxxa relatata mad-distanza tat-titjira. Il-Kummissjoni tqis li r-raġunament mhuwiex relatat mal-prinċipji bażiċi u ta’ gwida tas-sistema fiskali nnifisha, iżda pjuttost ma’ dawk tad-deroga nnifisha. L-istruttura u n-natura oġġettiva tat-taxxa ma kinux relatati mad-distanza tat-titjira, iżda mal-fatt tat-tluq minn ajruport Irlandiż. Il-konnessjoni mal-awtorità fiskali, l-avveniment taxxabbli (tluq minn ajruport Irlandiż) u l-esternalitajiet negattivi għas-soċjetà Irlandiża ta' passiġġieri li jitilqu minn ajruport Irlandiż (pereżempju, l-istorbju u t-tniġġis) kienu preċiżament l-istess kienet x’kienet id-destinazzjoni tat-titjira u d-distanza koperta. L-operaturi tal-ajru kkonċernati kienu għalhekk fl-istess sitwazzjoni legali u fattwali identika rigward dak l-għan.
(48)
Barra minn hekk, is-sistema fiskali mhijiex karatterizzata minn differenzjar artikolat fil-livell tat-taxxa fir-rigward tat-tul attwali tat-titjiriet. L-ewwel nett, ir-rata tat-taxxa ma kinitx applikabbli fuq il-bażi tat-tul attwali tat-titjira, iżda fuq il-bażi tad-distanza bejn l-ajruport ta’ Dublin u d-destinazzjoni, kien x’kien il-post minn fejn sar it-tluq attwali. It-tieni nett, is-sistema fiskali tiffissa biss żewġ rati: waħda għal titjiriet b’distanza qasira ħafna mill-ajruport ta’ Dublin u l-oħra għat-titjiriet l-oħrajn kollha.
(49)
Barra minn hekk, anki jekk ir-raġuni għad-deroga kienet fin-natura u fil-loġika tal-prinċipji tas-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru, il-Qorti stqarret li benefiċċju jrid ikun konsistenti mhux biss mal-karatteristiċi inerenti tas-sistema fiskali inkwistjoni iżda wkoll mal-mod ta’ kif il-benefiċċju jiġi implimentat (18). Kif imsemmi fil-premessa 47, is-sistema fiskali ma kinitx de facto tiżgura rati proporzjonati fir-rigward tat-tul attwali tat-titjiriet, billi r-rata applikabbli kienet iffissata fuq il-bażi tad-distanza bejn l-ajruport ta’ Dublin u d-destinazzjoni, kien x’kien il-post minn fejn sar it-tluq attwali u billi żewġ rati biss kienu applikabbli: waħda għal titjiriet b’distanza qasira ħafna mill-ajruport ta’ Dublin u l-oħra għat-titjiriet l-oħrajn kollha. Il-prezz tal-biljetti għad-destinazzjonijiet domestiċi mhux neċessarjament orħos minn dak ta’ titjiriet lejn destinazzjonijiet oħra fl-Unjoni. Il-miżura għalhekk ma setgħetx tikseb l-għan tagħha li tiżgura l-proporzjonalità ta’ tassazzjoni fir-rigward tad-distanza tat-titjira. F'dan il-każ, la l-awtoritajiet Irlandiżi u lanqas il-partijiet terzi ma argumentaw li l-effett tad-deroga kien li l-livell tat-taxxa de facto kien proporzjonali mad-distanza. Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Irlandiżi jirrikonoxxu li ma kien hemm l-ebda korrelazzjoni perfetta bejn id-distanza u r-rata tat-taxxa.
(50)
Għalhekk, il-Kummissjoni ma tara l-ebda raġuni għalfejn għandha tbiddel l-opinjoni preliminari tagħha li r-rata aktar baxxa ma kinitx fil-loġika u fl-iskema ġenerali tas-sistema fiskali tal-ivvjaġġar bl-ajru. Għalhekk il-Kummissjoni tqis li l-miżura hija selettiva u mhux ġustifikata min-natura u l-loġika tas-sistema.
Vantaġġ
(51)
In-nefqa għat-taxxi tikkostitwixxi spejjeż li normalment jitħallsu minn impriża.
(52)
L-applikazzjoni tat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru tista’ taffettwa d-dħul tal-linji tal-ajru li jkollhom iħallsu dik it-taxxa, billi jżidu l-prezzijiet tal-biljetti li huma kapaċi joffru lill-klijenti tagħhom jew billi jnaqqsu l-marġni fuq kull biljett li jbiegħu, meta l-linji tal-ajru jiddeċiedu li ma jgħaddux it-taxxa lill-klijenti. F’dan ir-rigward, il-Qorti stqarret li “ġaladarba t-taxxi tal-ajruport direttament u awtomatikament jinfluwenzaw il-prezz tal-vjaġġ, id-differenzi fit-taxxi li għandhom jitħallsu mill-passiġġieri se jkunu awtomatikament riflessi fl-ispejjeż tat-trasport, u għalhekk, […], l-aċċess għat-titjiriet domestiċi se jiġi ppreferut fuq l-aċċess għat-titjiriet intra-Komunitarji" (19).
(53)
Rata mnaqqsa għal ċertu tip ta’ titjiriet għalhekk ikollha inqas effett mir-rata normali fuq l-operaturi tal-linji tal-ajru li joffru dak it-tip ta' titjiriet. Dawk l-operaturi tal-linji tal-ajru jinħelsu minn spiża li normalment ikollhom iġorru, u għaldaqstant ikollhom spiża iżgħar biex jgħaddu lill-klijenti tagħhom jew biex jassumu huma stess.
(54)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-rata ta’ taxxa iktar baxxa tat vantaġġ lill-operaturi tal-linji tal-ajru li jaqdu r-rotot li għalihom kienet tapplika dik ir-rata. L-ispiża iżgħar li kellhom jgħaddu lill-klijenti tagħhom jew li kellhom jassumu kienet tirrappreżenta direttament ir-riżorsi finanzjarji li dawk l-operaturi setgħu jekonomizzaw u għalhekk is-sitwazzjoni ekonomika tagħhom tjiebet meta mqabbla ma’ dik ta’ operaturi tal-linji tal-ajru oħra li jikkompetu fis-suq tat-trasport bl-ajru. Il-vantaġġ jikkorrispondi mad-differenza bejn ir-rata aktar baxxa ta’ EUR 2 u r-rata normali ta' taxxa ta' EUR 10 matul il-perjodu bejn it-30 ta’ Marzu 2009 u l-1 ta’ Marzu 2011. Il-Kummissjoni tinnota li t-titjiriet li għalihom kienet tapplika r-rata mnaqqsa kienu prinċipalment imħaddma minn operaturi tal-ajru b’rabta qawwija mal-Irlanda (Aer Lingus, Aer Arann u Ryanair twaqqfu fl-Irlanda u għad għandhom il-kwartieri ġenerali tagħhom hemmhekk). Għalhekk, ir-rata mnaqqsa de facto kienet tagħti vantaġġ lill-operaturi tal-linji tal-ajru Irlandiżi meta mqabbla ma’ operaturi oħra fl-Unjoni.
(55)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ Ryanair li l-vantaġġ kien limitat għad-differenza bejn ir-rata aktar baxxa u r-rata ta’ EUR 3 li ġiet introdotta fl-1 ta’ Marzu 2011. Tali rata ma kinitx tapplika fl-istess ħin bħar-rata aktar baxxa u jekk vantaġġ huwa definit f’sistema b'rata waħda ta’ taxxa iktar baxxa u rata waħda għolja, l-applikazzjoni ta' punt ta’ riferiment li huwa stabbilit x’imkien bejn dawk ir-rati ma taqbadx il-vantaġġ kollu li kien hemm.
(56)
Ryanair targumenta wkoll li hija bbenefikat inqas mir-rata ta’ taxxa aktar baxxa minn, pereżempju, Aer Arann, billi l-biċċa l-kbira tat-titjiriet tagħha huma għal destinazzjonijiet li għalihom kienet tapplika r-rata ogħla. Madankollu, il-vantaġġ li jinbet mill-applikazzjoni tar-rata tat-taxxa aktar baxxa ta' EUR 2 huwa d-differenza bejn dik ir-rata u r-rata standard ta’ EUR 10. Fl-applikazzjoni tar-rata aktar baxxa għal ċerti titjiriet, Ryanair, bħal kull linja tal-ajru oħra li topera titjiriet li għalihom applikat dik ir-rata, kellha vantaġġ li jikkorrispondi għad-differenza bejn iż-żewġ rati.
(57)
L-awtoritajiet Irlandiżi jargumentaw li t-taxxa kienet maħsuba biex tingħadda lill-passiġġieri u, għalhekk, l-ebda vantaġġ ma kien jeżisti fil-livell tal-operaturi tal-linji tal-ajru. F'dak il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li tnaqqis mir-rata normali ta' taxxa speċifikata jista’ jagħti vantaġġ selettiv lill-operatur tal-linja tal-ajru li huwa responsabbli li jħallas ir-rata mnaqqsa anki f'sitwazzjonijiet fejn ikun hemm rekwiżit legali biex it-taxxa inkwistjoni tingħadda lill-klijenti (20). Il-Kummissjoni tinnota wkoll li, f’dan il-każ, ma kien hemm l-ebda mekkaniżmu li jiżgura li t-taxxa ġiet mgħoddija fil-verità, iżda li kien l-operatur tal-linja tal-ajru li kellu jiddeċiedi dwar kif u jekk it-taxxa kellhiex tingħadda lill-passiġġieri. Fl-ilment tiegħu, l-ilmentatur attwalment argumenta bil-kuntrarju, jiġifieri li ma setax jgħaddi l-ispiża tat-taxxa lill-klijenti tiegħu billi jekk jagħmel hekk kien jinħoloq effett sproporzjonat fuq il-prezzijiet tal-biljetti tiegħu. Għalhekk, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-awtoritajiet Irlandiżi li ma kien hemm l-ebda vantaġġ fil-livell tal-operaturi tal-linji tal-ajru: dawk li setgħu jużaw ir-rata tat-taxxa aktar baxxa għal ċerti titjiriet kellhom spiża aktar baxxa minn ta’ oħrajn biex jgħaddu lill-klijenti tagħhom. Dan huwa wkoll konformi mal-prattika tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ miżuri ta' għajnuna li ġejjin minn dazju tas-sisa (21), li skonthom eżenzjonijiet minn dazji bħal dawn instabu li jipprovdu vantaġġ lill-operatur tal-linja tal-ajru li huwa obbligat li jħallas it-taxxa, minkejja l-fatt li dik l-entità tista' tagħżel li tgħaddi l-ispejjeż lill-klijenti.
(58)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li r-rata ta’ taxxa iktar baxxa tat vantaġġ lil ċerti operaturi tal-linji tal-ajru. Il-vantaġġ jikkorrispondi mad-differenza bejn ir-rata aktar baxxa ta’ EUR 2 u r-rata normali ta' taxxa ta' EUR 10 matul il-perjodu bejn it-30 ta’ Marzu 2009 u l-1 ta’ Marzu 2011. It-titjiriet li għalihom kienet tapplilka r-rata aktar baxxa kienu prinċipalment imħaddma mil-linji tal-ajru b'rabta qawwija mal-Irlanda (Aer Lingus, Aer Arann u Ryanair). Għalhekk, ir-rata mnaqqsa tat vantaġġ lill-operaturi tal-linji tal-ajru Irlandiżi meta mqabbla ma’ operaturi oħra fl-Unjoni.
Riżorsi tal-Istat u l-imputabilità
(59)
Il-fatt li l-awtoritajiet Irlandiżi ppermettew l-applikazzjoni ta’ rata ta’ taxxa iktar baxxa minn dik normali jirriżulta f'telf ta' dħul mit-taxxa għall-Istat li kien għalhekk iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat. Billi r-rata aktar baxxa kienet ġiet deċiża mill-awtoritajiet nazzjonali, il-miżura hija imputabbli lill-Istat.
L-effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri
(60)
B'paragun mal-kompetituri tagħhom, l-operaturi tal-linji tal-ajru li bbenefikaw mir-rata aktar baxxa nħelsu mill-ispejjeż li altrimenti kien ikollhom iħallsu huma stess jew li kien ikollhom jgħaddu lill-klijenti tagħhom. Għalhekk, ir-rata aktar baxxa ta' taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru tejbet is-sitwazzjoni ekonomika tagħhom meta mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu fis-suq tat-trasport bl-ajru u b'hekk inħolqot distorsjoni jew riskju ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni.
(61)
Meta għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża meta mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni, dawn tal-aħħar iridu jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna (22). Huwa biżżejjed li r-riċevitur tal-għajnuna jikkompeti ma’ intrapriżi oħra fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (23). Is-settur tat-trasport bl-ajru huwa kkaratterizzat minn kompetizzjoni intensiva bejn l-operaturi minn Stati Membri differenti, b’mod partikolari mid-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru (“it-tielet pakkett”) fl-1 ta’ Jannar 1993, jiġifieri bir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2407/92 tat-23 ta’ Lulju 1992 dwar liċenzjar ta' air carriers (24), ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2408/92 tat-23 ta’ Lulju 1992 dwar aċċess għat-trasportaturi tal-ajru tal-Komunità għal rotot tal-ajru intra-Komunitarji (25) u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2409/92 tat-23 ta' Lulju 1992 dwar nollijiet u rati għal servizzi tal-ajru (26). Ir-rata mnaqqsa kienet għalhekk kapaċi taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri billi saħħet il-pożizzjoni ta’xi operaturi tal-linji tal-ajru li jikkompetu f'suq li huwa liberalizzat għal kollox fil-livell tal-Unjoni.
(62)
Billi l-kriterji kollha fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat huma sodisfatti, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-operaturi tal-linji tal-ajru kollha li joperaw titjiriet li jibbenefikaw mir-rata mnaqqsa.
5.2. Legalità
(63)
Billi naqsu milli jinnotifikaw il-miżura qabel l-implimentazzjoni tagħha, l-awtoritajiet Irlandiżi ma ssodisfawx l-obbligi tagħhom skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Il-miżura ta’ għajnuna għalhekk tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat illegali.
5.3. Kompatibbiltà tal-għajnuna mat-Trattat
(64)
Skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, għajnuna tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern jekk timmira li tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Peress li l-għajnuna kienet tikkostitwixxu għajnuna operattiva, filwaqt li naqqset l-infiq kurrenti ta' ċerti operaturi tal-linji tal-ajru, hija, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, fil-prinċipju, inkompatibbli mas-suq intern (27). L-għajnuna ma taqa' fl-ebda kamp ta’ applikazzjoni ta’ xi Linji Gwida dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat maħruġa mill-Kummissjoni f'dan il-kuntest. B’mod partikolari, mhijiex koperta mil-Linji Gwida tal-Komunità dwar il-finanzjament ta’ ajruporti u għajnuna tal-bidu lil-linji tal-ajru li jitilqu minn ajruporti reġjonali (28), billi mhijiex marbuta mal-bidu ta' ċerti rotot. L-awtoritajiet Irlandiżi ma argumentawx jew ma pprovdew l-ebda informazzjoni li turi li l-għajnuna tista’ titqies bħala kompatibbli skont il-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ħarsien tal-ambjent (29). Għall-kuntrarju, dawn għamluha ċara li l-għan tat-taxxa huwa li jiżdied id-dħul u mhux għall-ħarsien tal-ambjent. Il-fatt li t-taxxa inkwistjoni ma fiha l-ebda rabta ċara jew proporzjonali mat-tnaqqis tal-użu tal-enerġija, mat-tniġġis jew mal-emissjonijiet ta’ gass, jew mal-livelli tal-ħsejjes, eċċ., jappoġġja dan ir-raġunament. Għalhekk, il-Kummissjoni ma ssibx li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(65)
L-għajnuna inkwistjoni ma taqax taħt xi eżenzjoni oħra speċifikata fl-Artikolu 107(2) jew (3) tat-Trattat.
(66)
Barra minn hekk, anki jekk l-għajnuna kienet kompatibbli ma xi waħda mill-eċċezzjonijiet speċifikati skont l-Artikolu 107(2) jew (3) tat-Trattat, li mhuwiex il-każ, il-Qorti stqarret li l-proċedura skont l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat ma għandha qatt tipproduċi riżultat li jkun kuntrarju għal dispożizzjonijiet speċifiċi tat-Trattat. Il-Qorti sostniet ukoll li dawk l-aspetti ta’ għajnuna li jmorru kontra dispożizzjonijiet speċifiċi tat-Trattat, barra mill-Artikoli 107 u 108, jistgħu jkunu tant marbutin b’mod li ma jinħallx mis-suġġett tal-għajnuna, li jkun impossibbli li jiġu evalwati b’mod separat (30). F’dan il-każ partikolari, kif deskritt fil-premessa 10, ir-rati differenzjati kienu suġġetti għal investigazzjoni mill-Kummissjoni, li sabet li huma kienu qed jiksru r-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u l-Artikolu 56 tat-Trattat dwar il-libertà li jiġu pprovduti servizzi, minħabba li d-differenzjar impona kundizzjonijiet aktar onerużi fuq it-tħaddim ta' servizzi tal-ajru ġewwa l-Unjoni minn dawk imposti fuq is-servizzi domestiċi. Il-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat espliċitament f’każijiet li jikkonċernaw taxxi tal-ajruport li d-dispożizzjonijiet tat-Trattat dwar il-libertà li jiġu pprovduti servizzi huma wkoll applikabbli għas-settur tat-trasport (31). F'dan il-każ, l-għajnuna mill-Istat tirriżulta mid-differenzjar innifsu fir-rati tat-taxxa. Peress li t-taxxa u l-għajnuna jikkostitwixxu żewġ elementi tal-istess miżura fiskali unika, dawn huma inseparabbli (32) u għalhekk l-għajnuna mill-Istat ma tistax tingħata mingħajr ma tkun bi ksur tal-prinċipju tal-libertà li jiġu pprovduti s-servizzi. Konsegwentement, l-għajnuna ma tkunx tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mat-Trattat fl-ebda każ għaliex tkun inevitabbilment qed tikser id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u l-Artikolu 56 tat-Trattat.
(67)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tistax titqies kompatibbli mat-Trattat.
6. KONKLUŻJONI
(68)
Il-Kummissjoni tqis li r-rata aktar baxxa ta’ taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru għal titjiriet lejn destinazzjoni li tinsab mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin previsti permezz tat-Taqsima 55(2) tal-Att Finanzjarju (Nru 2), u b'mod partikolari l-Artikolu 2(b) tiegħu, għall-perjodu mit-30 ta' Marzu 2009 sal-1 ta' Marzu 2011 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. L-Irlanda implimentat illegalment dik l-għajnuna mill-Istat bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(69)
L-għajnuna mill-Istat ma hi konformi mal-ebda deroga kif previst fl-Artikolu 107(2) u (3) tat-Trattat. Billi l-ebda raġunijiet oħra għall-kompatibbiltà ma jistgħu jiġu previsti għall-miżura kkonċernata, din hija inkompatibbli mas-suq intern.
(70)
L-għajnuna mill-Istat tammonta għad-differenza bejn ir-rata aktar baxxa tat-taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru u r-rata standard ta’ EUR 10 (jiġifieri, EUR 8 għal kull passiġġier) imposta fuq kull passiġġier. Dan jikkonċerna t-titjiriet kollha operati b’inġenji tal-ajru kapaċi jġorru aktar minn 20 passiġġier u mhux użati għall-finijiet tal-Istat jew militari, li jitilqu minn ajruport b'aktar minn 10 000 passiġġier fis-sena għal destinazzjoni li tinsab mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin. Il-benefiċjarji huma Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann u trasportaturi bl-ajru oħrajn li għandhom jiġu identifikati mill-Irlanda.
(71)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, meta jittieħdu Deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna kontra l-liġi, il-Kummissjoni trid tiżgura li l-Istat Membru kkonċernat jieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarji. L-Irlanda għandha għalhekk tintalab li tirkupra l-għajnuna inkompatibbli,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ livell aktar baxx ta’ rata ta’ taxxa fuq l-ivvjaġġar bl-ajru applikabbli għal titjiriet operati b’inġenji tal-ajru kapaċi jġorru aktar minn 20 passiġġier u mhux użati għall-finijiet tal-Istat jew militari, li jitilqu minn ajruport b'aktar minn 10 000 passiġġier fis-sena għal destinazzjoni li tinsab mhux aktar minn 300 km mill-ajruport ta’ Dublin bejn it-30 ta' Marzu 2009 u l-1 ta’ Marzu 2011, bl-applikazzjoni tat-Taqsima 55 tal-Att Finanzjarju (Nru. 2) 2008, li ġiet implimentata illegalment mill-Irlanda bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti b’Regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 (33).
Artikolu 3
L-għajnuna individwali li tingħata taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fil-ħin li tingħata, tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati minn Regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew minn Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova skema tal-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet massimi tal-għajnuna applikabbli għal dan it-tip ta' għajnuna.
Artikolu 4
1. L-Irlanda għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandhom iġibu imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm ikunu ġew fil-fatt irkuprati.
3. L-interessi għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (34).
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jikun immedjat u effettiv.
2. L-Irlanda għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta' din id-Deċiżjoni, l-Irlanda għandha tippreżenta l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista ta’ benefiċjarji li rċevew l-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna riċevuta minn kull wieħed minnhom taħt l-iskema;
(b)
l-ammont totali (kapital u mgħaxijiet ta' rkupru) li għandu jiġi rkuprat minn kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati li jħallsu lura l-għajnuna.
2. L-Irlanda għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex tkun implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema imsemmija fl-Artikolu 1 ikun ġie komplut. Hija għandha tibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma' din id-Deċiżjoni. Għandha Hija tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru li diġà ġew irkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Irlanda.
Magħmul fi Brussel, il-25 ta’ Lulju 2012.