NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1096/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Finanční krize odhalila závažné nedostatky v dohledu nad finančním trhem, který nedokázal předvídat nepříznivý makroobezřetnostní vývoj a zabránit akumulaci nadměrných rizik ve finančním sektoru, a zejména poukázala na slabá místa stávajícího makroobezřetnostního dohledu.
(2)
V listopadu 2008 Komise zmocnila skupinu odborníků na vysoké úrovni vedenou Jacquesem de Larosièrem, aby učinila doporučení, jakým způsobem mají být posíleny požadavky na dohled za účelem lepší ochrany občanů a obnovení důvěry ve finanční systém.
(3)
Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009 de Larosièrova skupina doporučila, kromě jiného, aby byl zřízen orgán na úrovni Unie pověřený dohledem nad riziky ve finančním systému jako celku.
(4)
Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ uvítala Komise a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy skupiny. Evropská rada se na zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v Unii a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je zpráva de Larosièrovy skupiny.
(5)
Ve svém sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský dohled nad finančním trhem“ stanovila Komise řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni Unie, zejména také zřízení Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) odpovědné za makroobezřetnostní dohled. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby bylo možné nový rámec plně zavést.
(6)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 (3) byl zaveden makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem na úrovni Unie a zřízena Evropská rada pro systémová rizika (dále jen „ESRB“).
(7)
Evropská centrální banka (ECB) může svými odbornými znalostmi makroobezřetnostní problematiky přispět významným způsobem k účinnému makroobezřetnostnímu dohledu nad finančním systémem Unie.
(8)
ECB by měla zajistit pro Evropskou radu pro systémová rizika sekretariát (dále jen „sekretariát“) a za tímto účelem by měla poskytnout dostatečné lidské a finanční zdroje. Na zaměstnance sekretariátu by se tak měl vztahovat pracovní řád pro zaměstnance ECB. Podle preambule rozhodnutí ECB ze dne 9. června 1998 o přijetí pracovního řádu pro zaměstnance Evropské centrální banky, ve znění rozhodnutí ze dne 31. března 1999 (ECB 1998/4) (4), by měli být zaměstnanci ECB přijímání na co nejširším zeměpisném základě z řad státních příslušníků členských států.
(9)
Dne 9. června 2009 uvedla Rada ve svých závěrech, že by ECB měla poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB. Jelikož úkolem ESRB je zabývat se všemi aspekty a oblastmi finanční stability, měla by ECB zapojit národní centrální banky a orgány dohledu, aby poskytovaly své specifické odborné znalosti. Z tohoto důvodu by měla být uplatněna možnost stanovená ve Smlouvě o fungování Evropské unie svěřit ECB zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu, a to tím, že se ECB svěří úkol zajišťovat sekretariát pro ESRB.
(10)
ECB by měla být pověřena úkolem zajišťovat statistickou podporu pro ESRB. Na shromažďování a zpracovávání informací podle tohoto nařízení a v případě potřeby za účelem plnění úkolů ESRB by se proto měly vztahovat článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky a nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (5). Důvěrné statistické informace, které ECB nebo Evropský systém centrálních bank shromáždí, by tedy měly být sdíleny s ESRB. Dále by tímto nařízením nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (6).
(11)
Sekretariát by měl připravovat zasedání ESRB a podporovat činnost generální rady, řídícího výboru, poradního technického výboru a poradního vědeckého výboru ESRB. Jménem ESRB by měl sekretariát shromažďovat veškeré informace nutné pro splnění úkolů ESRB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Členství
Prezident a viceprezident Evropské centrální banky jsou členy generální rady Evropské rady pro systémová rizika (dále jen „ESRB“) zřízené nařízením (EU) č. 1092/2010.
Článek 2
Podpora ESRB
ECB zajistí pro ESRB sekretariát a poskytne jí tak analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu. Úloha sekretariátu, jak je vymezena v čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 1092/2010, zahrnuje zejména:
a)
přípravu zasedání ESRB;
b)
shromažďování a zpracovávání informací, včetně statistických informací, jménem ESRB a v zájmu plnění úkolů ESRB, v souladu s článkem 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky a článkem 5 tohoto nařízení;
c)
přípravu analýz, které jsou nezbytné pro výkon úkolů ESRB na základě technického poradenství ze strany národních centrálních bank a orgánů dohledu;
d)
podporu ESRB v rámci její mezinárodní spolupráce na správní úrovni s jinými příslušnými orgány týkající se makroobezřetnostní problematiky;
e)
podporu činnosti generální rady, řídícího výboru, poradního technického výboru a poradního vědeckého výboru.
Článek 3
Organizace sekretariátu
1. ECB poskytne dostatečné lidské a finanční zdroje pro splnění svého úkolu, kterým je zajištění sekretariátu.
2. Vedoucího sekretariátu jmenuje ECB po konzultaci s generální radou ESRB.
Článek 4
Řízení
1. Předseda generální rady ESRB a řídící výbor dávají pokyny vedoucímu sekretariátu jménem ESRB.
2. Vedoucí sekretariátu nebo jeho zástupce se účastní zasedání generální rady, řídícího výboru, poradního technického výboru a poradního vědeckého výboru ESRB.
Článek 5
Shromažďování informací jménem ESRB
1. ESRB stanoví, které informace jsou nezbytné k plnění jejích úkolů podle článku 3 nařízení (EU) č. 1092/2010. S ohledem na to shromažďuje sekretariát veškeré nezbytné informace jménem ESRB systematicky i ad hoc v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1092/2010 a s výhradou článku 6 tohoto nařízení.
2. Sekretariát zpřístupní jménem ESRB evropským orgánům dohledu informace týkající se rizik, které tyto orgány potřebují k plnění svých úkolů
Článek 6
Důvěrnost údajů a dokumentů
1. Aniž je dotčeno uplatňování trestního práva, jakékoli důvěrné informace, které sekretariát získá při plnění svých povinností, nesmějí být sděleny žádné osobě ani žádnému orgánu vně ESRB, s výjimkou informací poskytovaných v souhrnné podobě tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.
2. Sekretariát zajistí, aby dokumenty byly předávány ESRB způsobem zaručujícím zachování jejich důvěrnost.
3. ECB zajistí zachování důvěrnosti údajů získaných sekretariátem za účelem plnění úkolů ECB podle tohoto nařízení. ECB vytvoří vnitřní mechanismy a přijme vnitřní pravidla pro zajištění ochrany údajů shromážděných sekretariátem jménem ESRB. Zaměstnanci ECB dodržují příslušná pravidla týkající se služebního tajemství.
4. Informace, které získá ECB v důsledku uplatňování tohoto nařízení, se využijí pouze pro účely uvedené v článku 2.
Článek 7
Přístup k dokumentům
1. Sekretariát zajistí uplatňování rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 4. března 2004 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2004/3) (7).
2. Prováděcí předpisy týkající se uplatňování rozhodnutí ECB/2004/3 na dokumenty související s ESRB se přijmou do 17. června 2011.
Článek 8
Ustanovení o přezkumu
Rada na základě zprávy Komise přezkoumá toto nařízen do 17. prosince 2013. Po obdržení stanoviska ECB a stanoviska evropských orgánů dohledu stanoví, zda je třeba toto nařízení pozměnit.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 16. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1096/2010
tas-17 ta’ Novembru 2010
li jagħti lill-Bank Ċentrali Ewropew kompiti speċifiċi rigward il-funzjonament tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 127(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (2),
Billi:
(1)
Il-kriżi finanzjarja kixfet nuqqasijiet importanti fis-superviżjoni finanzjarja, li ma rnexxilhiex tantiċipa l-iżviluppi makroprudenzjali avversi u tevita l-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fis-settur finanzjarju u li b’mod partikolari enfasizzat id-dgħjufijiet tas-sorveljanza makroprudenzjali eżistenti.
(2)
F’Novembru 2008, il-Kummissjoni tat mandat lil Grupp ta’ Livell Għoli ppresedut mis-Sur Jacques de Larosière (il-“‘Grupp de Larosière”) sabiex jagħmel rakkomandazzjonijiet dwar kif jistgħu jissaħħu l-arranġamenti superviżorji Ewropej bil-għan li jiġi protett aħjar iċ-ċittadin u tinbena mill-ġdid il-fiduċja fis-sistema finanzjarja.
(3)
Fir-rapport finali tiegħu li ġie ppreżentat fil-25 ta’ Frar 2009, il-Grupp de Larosière rrakkomanda, fost affarijiet oħrajn, l-istabbiliment ta’ korp fil-livell tal-Unjoni li jkun inkarigat mill-monitoraġġ tar-riskji fis-sistema finanzjarja kollha.
(4)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-4 ta’ Marzu 2009 intitolata “Nixprunaw l-Irkupru Ewropew”, il-Kummissjoni laqgħet u appoġġat b’mod ġenerali r-rakkomandazzjonijiet tal-Grupp de Larosière. Fil-laqgħa tiegħu tad-19 u l-20 ta’ Marzu 2009, il-Kunsill Ewropew qabel mal-ħtieġa li jittejbu kemm ir-regolamentazzjoni kif ukoll is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fl-Unjoni u li r-rapport tal-Grupp de Larosière jintuża bħala bażi għall-azzjoni.
(5)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2009 intitolata “Superviżjoni Finanzjarja Ewropea”, il-Kummissjoni stabbiliet sensiela ta’ riformi għall-arranġamenti attwali għas-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja fil-livell tal-Unjoni, notevolment l-inklużjoni ta’ Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali. Il-Kunsill, fid-9 ta’ Ġunju 2009, u l-Kunsill Ewropew, fil-laqgħa tiegħu tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009, appoġġaw l-opinjoni tal-Kummissjoni u laqgħu l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tressaq proposti leġislattivi sabiex il-qafas il-ġdid ikun jista’ jiġi stabbilit kompletament.
(6)
Ir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabbilixxa sorveljanza makroprudenzjali tas-sistema finanzjarja fil-livell tal-Unjoni u Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS).
(7)
Minħabba fl-esperjenza tiegħu dwar kwistjonijiet makroprudenzjali, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jista’ joffri kontribut sinifikanti għas-sorveljanza makroprudenzjali effikaċi tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni.
(8)
Is-Segretarjat tal-BERS (is-Segretarjat) għandu jiġi żgurat mill-BĊE u, għal dan il-għan, il-BĊE għandu jipprovdi riżorsi umani u finanzjarji suffiċjenti. Għalhekk, il-persunal tas-Segretarjat għandu jkun soġġett għall-Kondizzjonijiet tal-Impjieg għall-Persunal tal-BĊE. B’mod partikolari, skont il-preambolu tad-Deċiżjoni tal-BĊE tad-9 ta’ Ġunju 1998 dwar l-adozzjoni tal-Kondizzjonijiet tal-Impjieg tal-Persunal tal-Bank Ċentrali Ewropew kif emendata fil-31 ta’ Marzu 1999 (BĊE/1998/4) (4), il-persunal tal-BĊE għandu jiġi reklutat fuq l-usa’ bażi ġeografika possibbli minn fost iċ-ċittadini tal-Istati Membri.
(9)
Fid-9 ta’ Ġunju 2009, il-Kunsill ikkonkluda li l-BĊE għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku lill-BERS. Minħabba li huwa l-kompitu tal-BERS li jkopri l-aspetti u l-oqsma kollha tal-istabbiltà finanzjarja, l-BĊE għandu jinvolvi lill-banek ċentrali u lis-superviżuri nazzjonali biex jipprovdu l-kompetenza speċifika tagħhom. L-għażla li kompiti speċifiċi dwar linji ta’ politika relatati mas-superviżjoni prudenzjali jiġu kkonferiti lill-BĊE prevista mit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha għaldaqstant tiġi applikata, billi l-BĊE jingħata l-kompitu li jiżgura s-Segretarjat għall-BERS.
(10)
Il-BĊE għandu jkun fdat bil-kompitu li jipprovdi appoġġ statistiku lill-BERS. Il-ġbir u l-ipproċessar ta’ informazzjoni kif stabbilit f’dan ir-Regolament u kif meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tal-BERS għandhom għalhekk jaqgħu taħt l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-BĊE, u taħt ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (5). Għaldaqstant, informazzjoni tal-istatistika konfidenzjali miġbura mill-BĊE jew is-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali għandha tkun kondiviża mal-BERS. Barra minn hekk, dan ir-Regolament għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (6).
(11)
Is-Segretarjat għandu jħejji l-laqgħat tal-BERS u jappoġġa l-ħidma tal-Bord Ġenerali, il-Kumitat ta’ Tmexxija, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv tal-BERS. F’isem il-BERS, is-Segretarjat għandu jiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-kisba tal-kompiti tal-BERS,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kompożizzjoni
Il-President u l-Viċi President tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) għandhom ikunu Membri tal-Bord Ġenerali tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) kif stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1092/2010.
Artikolu 2
Appoġġ għall-BERS
Il-BĊE għandu jiżgura Segretarjat, u b’hekk jipprovdi sostenn analitiku, statistiku, loġistiku u amministrattiv għall-BERS. Il-missjoni tas-Segretarjat kif definita fl-Artikolu 4(4) tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
it-tħejjija tal-laqgħat tal-BERS;
(b)
f’konformità mal-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew u l-Artikolu 5 ta’ dan ir-Regolament, il-ġbir u l-ipproċessar tal-informazzjoni, inkluża l-informazzjoni statistika, f’isem u għall-benefiċċju tat-twettiq tal-kompiti tal-BERS;
(c)
it-tħejjija tal-analiżi meħtieġa biex jitwettqu l-kompiti tal-BERS, filwaqt li jsir użu mill-pariri tekniċi mill-banek ċentrali u s-superviżuri nazzjonali;
(d)
l-appoġġ għall-BERS fil-kooperazzjoni internazzjonali tiegħu fuq livell amministrattiv ma’ korpi rilevanti oħrajn dwar kwistjonijiet makroprudenzjali;
(e)
l-appoġġ għall-ħidma tal-Bord Ġenerali, il-Kumitat ta’ Tmexxija, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
Artikolu 3
Organizzazzjoni tas-Segretarjat
1. Il-BĊE għandu jipprovdi biżżejjed riżorsi umani u finanzjarji għat-twettiq tal-kompitu tiegħu li jiżgura s-Segretarjat.
2. Il-kap tas-Segretarjat għandu jinħatar mill-BĊE, f’konsultazzjoni mal-Bord Ġenerali tal-BERS.
Artikolu 4
Ġestjoni
1. Il-President tal-BERS u l-Kumitat ta’ Tmexxija tiegħu għandhom jagħtu istruzzjonijiet lill-kap tas-Segretarjat f’isem il-BERS.
2. Il-kap tas-Segretarjat jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jkun preżenti għal-laqgħat tal-Bord Ġenerali, tal-Kumitat ta’ Tmexxija, tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv tal-BERS.
Artikolu 5
Ġbir ta’ informazzjoni f’isem il-BERS
1. Il-BERS għandu jiddetermina l-informazzjoni meħtieġa għall-finijiet tat-twettiq tal-kompiti tiegħu, kif stabbilit fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010. Fid-dawl ta’ dan, is-Segretarjat għandu jiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa f’isem il-BERS fuq bażi regolari u ad hoc, skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010 u soġġett għall-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament.
2. F’isem il-BERS, is-Segretarjat għandu jagħmel disponibbli lill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej l-informazzjoni dwar ir-riskji meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tagħhom.
Artikolu 6
Kunfidenzjalità tal-informazzjoni u tad-dokumenti
1. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-liġi kriminali, kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali li s-Segretarjat jirċievi matul it-twettiq tal-kompiti tiegħu ma tistax tiġi żvelata lil kwalunkwe persuna jew awtorità li tkun barra mill-BERS, ħlief f’forma fil-qosor jew aggregata, b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
2. Is-Segretarjat għandu jiżgura li d-dokumenti jiġu ppreżentati lill-BERS b’mod li jiżgura l-kunfidenzjalità tagħhom.
3. Il-BĊE għandu jiżgura l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni rċevuta mis-Segretarjat għat-twettiq tal-kompiti tal-BĊE skont dan ir-Regolament. Il-BĊE għandu jistabbilixxi mekkaniżmi interni u għandu jadotta regoli interni sabiex jiżgura l-protezzjoni tal-informazzjoni miġbura mis-Segretarjat f’isem il-BERS. Il-persunal tal-BĊE għandu jikkonforma mar-regoli applikabbli relatati mas-segretezza professjonali.
4. L-informazzjoni miksuba mill-BĊE bħala riżultat tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tintuża biss għall-finijiet imsemmijin fl-Artikolu 2.
Artikolu 7
Aċċess għad-dokumenti
1. Is-Segretarjat għandu jiżgura l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tal-4 ta’ Marzu 2004 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Bank Ċentrali Ewropew BĊE/2004/3 (7).
2. L-arranġamenti prattiċi għall-applikazzjoni tad-Deċiżjoni BĊE/2004/3 għad-dokumenti relatati mal-BERS, għandhom jiġu adottati sas-17 ta’ Ġunju 2011.
Artikolu 8
Reviżjoni
Sas-17 ta’ Diċembru 2013, il-Kunsill għandu jeżamina dan ir-Regolament, abbażi ta’ rapport mill-Kummissjoni. Wara li jkun irċieva opinjonijiet mill-BĊE u mill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej, huwa għandu jiddetermina jekk dan ir-Regolament għandux jiġi rivedut.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mis-16 ta’ Diċembru 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Novembru 2010.