NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1341/2011
ze dne 13. prosince 2011
o změně nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem, s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 31. října 2011 (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem politiky Unie v oblasti rozvoje je snížit a posléze vymýtit chudobu.
(2)
Unie se jakožto člen Světové obchodní organizace (WTO) zavázala k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k podpoře mezinárodního obchodu s cílem napomoci rozvoji a snížit a v dlouhodobém horizontu vymýtit chudobu v celém světě.
(3)
Unie podporuje skupinu afrických, karibských a tichomořských (AKT) států na jejich cestě ke snížení chudoby a k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji a uznává význam jejich komoditních odvětví.
(4)
Unie je odhodlána podporovat hladké a postupné zapojení rozvojových zemí do světového hospodářství s ohledem na udržitelný rozvoj. Hlavní země AKT vyvážející banány mohou čelit problémům v souvislosti se změnami obchodních dohod, zejména v důsledku liberalizace celních sazeb doložky nejvyšších výhod v rámci WTO a bilaterálních nebo regionálních dohod, které již byly či mají být uzavřeny mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky. Z toho důvodu by nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (2) mělo být doplněno o program doprovodných opatření pro země AKT v odvětví pěstování banánů (dále jen „program BAM“).
(5)
Opatření finanční pomoci, která by měla být v rámci programu BAM přijata, by měla mít za cíl zlepšit životní úroveň a životní podmínky obyvatelstva v pěstitelských oblastech, které žije z hodnotového řetězce trhu s banány, zejména drobných zemědělců a malých subjektů, zajistit dodržování zdravotních a bezpečnostních norem práce a norem v oblasti životního prostředí, zejména norem týkajících se používání pesticidů a expozice těmto látkám. Uvedená opatření by proto měla podpořit přizpůsobení oblastí závislých na vývozu banánů do Evropské unie a případně zahrnovat i jejich restrukturalizaci, a to prostřednictvím odvětvově specifické rozpočtové podpory nebo intervencí u specifických projektů. Tato opatření by měla zohlednit očekávaný vývoj odvětví vývozu banánů a mít za cíl zajistit politiky sociální stabilizace, hospodářskou diverzifikaci nebo investice do zlepšování konkurenceschopnosti, pokud jde o udržitelnou strategii, a měla by zohledňovat výsledky a zkušenosti získané prostřednictvím zvláštního systému pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2686/94 (3) a zvláštního rámce pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 856/1999 (4) a nařízením Komise (ES) č. 1609/1999 (5). Unie uznává význam podpory spravedlivějšího rozdělování příjmů v odvětví pěstování banánů.
(6)
Program BAM by měl doprovázet proces přizpůsobování se v zemích AKT, které vyvezly do Unie v posledních letech významné množství banánů a které by mohly být zasaženy liberalizací v rámci Ženevské dohody o obchodu s banány (6) či v důsledku dvoustranných nebo regionálních dohod, které již byly nebo mají být uzavřeny mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky. Program BAM vychází ze zvláštního rámce pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT. Je v souladu s mezinárodními povinnostmi Unie v rámci WTO a má za cíl restrukturalizaci a zlepšení konkurenceschopnosti, a má tudíž dočasnou povahu s dobou trvání tři roky (2011-2013).
(7)
Ze závěrů sdělení Komise ze dne 17. března 2010 nazvaného „Dvouletá zpráva o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT“ vyplývá, že minulé programy pomoci významně přispěly k dosažení lepší kapacity pro úspěšnou hospodářskou diverzifikaci, ačkoli úplný dopad nemůže být ještě vyčíslen, a že udržitelnost vývozu banánů ze zemí AKT dosud není zajištěna.
(8)
Komise vypracovala hodnocení programu zvláštního rámce pomoci, avšak neprovedla posouzení dopadu doprovodných opatření na trh s banány.
(9)
Komise by měla zajistit účinnou koordinaci tohoto programu s regionálními a celostátními orientačními programy v zemích, které jsou příjemci pomoci, zejména pokud jde o plnění hospodářských, zemědělských, sociálních cílů a cílů v oblasti životního prostředí.
(10)
Téměř 2 % světového obchodu s banány jsou certifikována organizacemi producentů v oblasti spravedlivého obchodu. Minimální ceny spravedlivého obchodu se stanoví na základě výpočtu „udržitelných výrobních nákladů“ stanovených po konzultaci zúčastněných subjektů s cílem internalizovat náklady na uvedení produkce do souladu s důstojnými sociálními normami a normami v oblasti životního prostředí a dosáhnout přiměřeného zisku, díky němuž mohou producenti investovat do dlouhodobé stability své činnosti.
(11)
Aby se zabránilo vykořisťování místních pracovníků, činitelé výrobního řetězce v odvětví pěstování banánů by se měli dohodnout, aby zajistili spravedlivé rozdělování příjmů vytvářených v tomto odvětví.
(12)
Nařízení (ES) č. 1905/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1905/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Provádění pomoci Unie
V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení se pomoc Unie provádí prostřednictvím zeměpisných a tematických programů podle článků 5 až 16 a programů podle článků 17 a 17a.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
Hlavní země AKT dodávající banány
1. Země AKT dodávající banány, jejichž seznam je uveden v příloze IIIa, mohou využít programu doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů (dále jen „program BAM“).
a)
Obecné cíle:
Cílem pomoci Unie je:
i)
podpořit proces přizpůsobování se v návaznosti na liberalizaci trhu Unie s banány v rámci WTO,
ii)
bojovat proti chudobě zlepšováním životní úrovně a podmínek zemědělců a dotčených osob.
b)
Obecné priority:
Pomoc Unie zohlední politiky a strategie přizpůsobování se jednotlivých zemí a jejich regionální situaci (blízkost nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území) a soustředí se na jednu nebo více z těchto oblastí spolupráce:
i)
řešení širších dopadů procesu přizpůsobování se, zejména v místních společenstvích a nejzranitelnějších skupinách obyvatel v těchto společenstvích, které se týkají mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí,
ii)
podporu hospodářské diverzifikace oblastí závislých na pěstování banánů v případech, kdy bude taková strategie udržitelná,
iii)
zvyšování konkurenceschopnosti odvětví vývozu banánů tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce.
Programy podpoří dodržování pracovních a bezpečnostních norem i norem v oblasti životního prostředí, včetně používání pesticidů a expozice těmto látkám.
c)
Očekávané obecné výsledky:
Výsledky pomoci jsou v souladu s cíli stanovenými v písmenu a) tohoto odstavce. Pomoc Unie usiluje ve spolupráci se zeměmi, které jsou příjemci pomoci, zejména o dosažení výsledků v sociální oblasti, oblasti životního prostředí a hospodářské oblasti.
2. V rámci částky, na kterou odkazuje příloha IV, stanoví Komise nejvyšší dostupnou orientační částku pro každou způsobilou zemi AKT dodávající banány uvedenou v odstavci 1 tohoto článku, a to na základě těchto kritérií:
a)
úroveň obchodu banány s Unií, přičemž vyšší dovoz Unie z dané země AKT se příznivě odrazí na výši přídělů. Toto kritérium vychází z velikosti odvětví vývozu banánů do Unie v jednotlivých zemích. V úvahu se vezme průměr tří nejvyšších ročních tonáží banánů dovezených do Unie z každé způsobilé přijímající země za posledních pět let před rokem 2010;
b)
důležitost vývozu banánů do Unie pro hospodářství, přičemž vyšší úroveň důležitosti v dané zemi AKT se příznivě odrazí na výši přídělů. Toto kritérium bude měřeno hodnotou dovozu banánů do Unie z každé způsobilé přijímající země jako procentního podílu na hrubém národním důchodu (HND) dané země za poslední tři roky před rokem 2010, pro něž jsou údaje k dispozici;
c)
úroveň rozvoje, přičemž nižší úroveň rozvoje zaznamenaná pomocí indexu lidského rozvoje OSN v dané zemi AKT se příznivě odrazí na výši přídělů. Toto kritérium bude měřeno průměrným indexem lidského rozvoje v období 2005-2007, pro nějž OSN použilo stejnou metodiku.
Měření přídělových kritérií vychází z reprezentativních údajů před rokem 2011 za období nepřekračující pět let. Orientační příděly zohlední u každé způsobilé přijímající země všechny tři kritéria rovným dílem.
Na základě uplatnění výše uvedených kritérií Komise před přijetím víceletých podpůrných strategií uvedených odstavci 3 tohoto článku informuje Evropský parlament a Radu o zamýšleném použití orientačního finančního přídělu uvedeného v příloze IV. V tomto sdělení uvede orientační částku dostupnou pro každou způsobilou zemi AKT dodávající banány.
3. Komise přijme víceleté podpůrné strategie podle článku 19 a v souladu s článkem 21. Zajistí, aby tyto strategie doplňovaly zeměpisné strategické dokumenty dotčené země a aby tato doprovodná opatření v odvětví pěstování banánů měla dočasnou povahu.
Víceleté podpůrné strategie pro doprovodná opatření v oblasti pěstování banánů zahrnují:
a)
aktualizovaný environmentální profil příslušné země řádně zohledňující její odvětví pěstování banánů se zaměřením mimo jiné na pesticidy;
b)
informace o výsledcích minulých podpůrných programů v tomto odvětví;
c)
ukazatele pro hodnocení pokroku ve vztahu k podmínkám pro uvolnění prostředků, pokud je jako forma financování zvolena rozpočtová podpora;
d)
očekávané výsledky pomoci;
e)
časový rozvrh podpůrných aktivit a očekávaného uvolnění prostředků;
f)
způsoby, jimiž bude dosažen a sledován pokrok, pokud jde o dodržování mezinárodně schválených klíčových pracovních norem MOP a příslušných úmluv v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a mezinárodně sjednaných klíčových norem v oblasti životního prostředí.
V rámci víceletého finančního rámce na období 2007-2013, stanoveného Interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (7) se provede posouzení programu BAM a pokroku dosaženého dotčenými zeměmi, jež bude zahrnovat doporučení týkající se opatření, která mají být přijata, a jejich povahy.
3)
Článek 21 se nahrazuje tímto:
„Článek 21
Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů
Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článků 17 a 17a přijímá Komise postupem podle čl. 35 odst. 2.“
4)
V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 17a odst. 3, čl. 22 odst. 1, čl. 23 odst. 1 a čl. 26 odst. 1.“
5)
V čl. 31 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci tematického programu podle článků 11 až 16 a programů uvedených v článcích 17 a 17a je kromě fyzických nebo právnických osob způsobilých podle tematického programu nebo programů uvedených v článku 17 a 17a otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky rozvojové země uvedené na seznamu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD a v příloze II, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny. Komise zveřejňuje a aktualizuje přílohu II v souladu s pravidelnými revizemi seznamu příjemců pomoci vypracovanými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a uvědomí o tom Radu.“
6)
V článku 38 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení na období 2007-2013 se stanoví na 17 087 000 000 EUR.
2. Orientační částky přidělené pro každý program uvedený v článcích 5 až 10, 11 až 16 a 17 až 17a jsou uvedeny v příloze IV. Tyto částky jsou stanoveny pro období 2007-2013.“
7)
Vkládá se příloha IIIa uvedená v příloze I tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1341/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-13 ta’ Diċembru 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1905/2006 li jistabbilixxi strument ta’ finanzjament għall-koperazzjoni għall-iżvilupp
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 209(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja, fid-dawl tat-test konġunt approvat mill-Kumitat ta’ Konċiljazzjoni fil-31 ta’ Ottubru 2011 (1),
Billi:
(1)
Il-politika tal-Unjoni fil-qasam tal-iżvilupp għandha l-għan li tnaqqas u fl-aħħar mill-aħħar teqred il-faqar.
(2)
L-Unjoni, bħala membru tal-Organizzazzjoni Dinjija għall-Kummerċ (WTO), hija impenjata li tissimplifika l-kummerċ fi strateġiji għall-iżvilupp u li tippromwovi l-kummerċ internazzjonali sabiex isir progress fl-iżvilupp u fit-tnaqqis, u fuq it-tul ta’ żmien fil-qerda, tal-faqar madwar id-dinja kollha.
(3)
L-Unjoni ssostni l-Grupp ta’ Stati tal-Afrika, tal-Karibew u tal-Paċifiku (AKP) fit-triq tagħhom lejn tnaqqis fil-livell ta’ faqar u żvilupp soċjali u ekonomiku sostenibbli, u tagħraf l-importanza tas-setturi tagħhom tal-komoditajiet.
(4)
L-Unjoni hija impenjata li ssostni l-integrazzjoni bla xkiel u gradwali tal-pajjiżi li qiegħdin jiżviluppaw fl-ekonomija dinjija bl-għan li jkun hemm żvilupp sostenibbli. Il-pajjiżi prinċipali tal-AKP li jesportaw il-banana jistgħu jħabbtu wiċċhom ma’ sfidi fil-kuntest ta’ arranġamenti tal-kummerċ li qegħdin jinbidlu, notevolment il-liberalizzazzjoni tat-tariffa tan-Nazzjon l-Aktar Preferut (NAP) fil-qafas tal-WTO u tal-ftehimiet bilaterali jew reġjonali li ġew konklużi jew fil-proċess li jiġu konklużi bejn l-Unjoni u pajjiżi tal-Amerika Latina. Għalhekk, għandu jiżdied mar-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2), programm AKP dwar il-miżuri ta’ akkumpanjament marbutin mal-banana (“il-programm BAM”).
(5)
Il-miżuri ta’ assistenza finanzjarja li għandhom jiġu adottati taħt il-programm BAM għandhom ikunu mmirati biex itejbu l-istandards tal-għajxien u l-kundizzjonijiet tal-għajxien tan-nies fiż-żoni li jkabbru l-banana u fil-ktajjen tal-valur tal-banana, speċifikament tal-bdiewa ż-żgħar u tal-entitajiet iż-żgħar, kif ukoll biex jassiguraw il-konformità mal-istandards tax-xogħol u mal-istandards tas-saħħa u tas-sikurezza fuq il-post tax-xogħol u mal-istandards ambjentali, notevolment ma’ dawk li għandhom x’jaqsmu mal-użu tal-pestiċidi u mal-espożizzjoni għalihom. Dawk il-miżuri għandhom għalhekk jappoġġaw l-adattament u jinkludu, meta jkun relevanti, l-organizzazzjoni mill-ġdid taż-żoni li jiddependu fuq l-esportazzjoni tal-banana lejn l-Unjoni Ewropea permezz ta’ sostenn mill-baġit immirat lejn setturi speċifiċi jew interventi mmirati lejn proġetti partikolari. Il-miżuri għandhom jieħdu kont tal-iżvilupp mistenni tas-settur tal-esportazzjoni tal-banana u jkunu mmirati biex jipprovdu politika soċjali dwar il-kapaċità ta’ rkupru, diversifikazzjoni ekonomika jew investiment għat-titjib tal-kompetittività, fejn dan ikun vijabbli, filwaqt li jitqiesu r-riżultati u l-esperjenzi miksuba permezz tas-Sistema Speċjali ta’ Assistenza (SSA) għall-fornituri tradizzjonali tal-banana mill-pajjżi tal-AKP stabbilit skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2686/94 (3) u l-Qafas Speċjali ta’ Assistenza (QSA) għall-fornituri tradizzjonali tal-banana mill-pajjiżi tal-AKP stabbilit skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 856/1999 (4) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1609/1999 (5). L-Unjoni tagħraf l-importanza tal-promozzjoni ta’ tqassim aktar ekwu tad-dħul mill-banana.
(6)
Il-programm BAM għandu jakkumpanja l-proċess ta’ adattament fil-pajjiżi tal-AKP li esportaw volumi sinifikanti ta’ banana lill-Unjoni f’dawn l-aħħar snin u li jistgħu jiġu affettwati mil-liberalizzazzjoni fil-qafas tal-Ftehim ta’ Ġinevra dwar il-Kummerċ fil-Banana (6) jew mill-ftehimiet bilaterali jew reġjonali konklużi jew li qed jiġu konklużi bejn l-Unjoni u pajjiżi tal-Amerika Latina. Il-programm jibni fuq il-Qafas Speċjali ta’ Assistenza (QSA) għall-fornituri tradizzjonali tal-banana mill-pajjiżi tal-AKP. Il-programm BAM huwa konformi mal-obbligi internazzjonali tal-Unjoni fil-qafas tal-WTO u jiffoka fuq ir-ristrutturazzjoni u t-titjib tal-kompetittivitá u b’hekk huwa ta’ xorta temporanja, b’tul ta’ tliet snin (2011-2013).
(7)
Il-konklużjonijiet tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Marzu 2010 bl-isem “Rapport Biennali dwar il-Qafas Speċjali ta’ Assistenza għall-Fornituri Tradizzjonali tal-Banana mill-pajjiżi tal-AKP” jindikaw li l-programmi ta’ assistenza li saru fl-imgħoddi taw kontribut sostanzjali fil-kisba ta’ titjib fil-kapaċità għal diversifkazzjoni ekonomika ta’ suċċess, minkejja illi l-impatt sħiħ għadu ma jistax ikun ikkwantifikat u s-sostenibilità tal-esportazzjonijiet tal-banana tal-AKP għadha fraġli.
(8)
Il-Kummissjoni għamlet valutazzjoni tal-programm tal-QSA imma ma għamlitx valutazzjoni tal-impatt tal-miżuri ta’ akkumpanjament fis-settur tal-banana.
(9)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura koordinament kif suppost ta’ dan il-programm mal-programmi indikattivi reġjonali u nazzjonali li joperaw fil-pajjiżi benefiċjarji, b’mod partikulari fir-rigward tal-kisba tal-objettivi ekonomiċi, agrikulturali, soċjali u ambjentali.
(10)
Kważi 2 % tal-kummerċ dinji tal-banana ġie ċċertifikat mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi tal-kummerċ ekwitabbli. Il-prezzijiet minimi tal-kummerċ ekwitabbli ġew iffissati fuq il-bażi tal-kalkolu tal-“ispejjeż sostenibbli tal-produzzjoni”, stabbiliti wara konsultazzjoni mal-partijiet involuti bil-għan li jiġu internalizzati l-ispejjeż biex isiru konformi ma’ standards soċjali u ambjentali diċenti u biex isir profitt raġonevoli li bis-saħħa tiegħu l-produtturi jkunu jistgħu jinvestu fl-istabilità ta’ xogħolhom fuq tul ta’ żmien twil.
(11)
Biex jiġi evitat l-isfruttar tal-ħaddiema lokali, il-katina tal-produzzjoni tas-settur tal-banana għandha ssegwi distribuzzjoni ekwitabbli tad-dħul iġġenerat mis-settur.
(12)
Għalhekk, ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 għandu jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
l-Artikolu 4 għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-assistenza mill-Unjoni
B’mod konsistenti mal-fini, l-ambitu u l-għanijiet globali u mal-prinċipji ġenerali ta’ dan ir-Regolament, l-assistenza tal-Unjoni għandha tiġi implimentata permezz tal-programmi ġeografiċi u tematiċi stipulati fl-Artikoli 5 sa 16 u fil-programmi stipulati fl-Artikolu 17 u 17a.”;
(2)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 17a
Il-pajjiżi prinċipali tal-AKP li jfornu l-banana
1. Il-pajjiżi tal-AKP li jfornu l-banana elenkati fl-Anness IIIa għandhom jibbenefikaw mill-programm ta’ miżuri ta’ akkumpanjament marbutin mal-banana (“il-programm BAM”).
(a)
Għanijiet ġenerali:
L-assistenza tal-Unjoni għandu jkollha l-għan li:
(i)
issostni l-proċess ta’ aġġustament wara l-liberalizzazzjoni tas-suq tal-banana tal-Unjoni fil-qafas tal-WTO;
(ii)
tiġġieled il-faqar billi ttejjeb l-istandards u l-kondizzjonijiet ta’ għajxien tal-bdiewa u l-persuni kkonċernati.
(b)
Prijoritajiet ġenerali:
L-assistenza mill-Unjoni għandha tqis il-politika u l-istrateġiji ta’ adattament tal-pajjiżi, kif ukoll tal-ambjent reġjonali tagħhom (f’termini tal-qrubija lejn ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni u l-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej) u għandha tiffoka fuq waħda jew aktar mill-oqsma ta’ kooperazzjoni li ġejjin:
(i)
li jiġu indirizzati impatti usa’ ġġenerati mill-proċess ta’ adattament, b’mod partikolari f’komunitajiet lokali u l-aktar gruppi vulnerabbli fihom, relatati mal-impjieg u s-servizzi soċjali, mal-użu tal-art u r-restawr ambjentali, iżda mhux ristretti għalihom biss;
(ii)
il-promozzjoni tad-diversifikazzjoni ekonomika fiż-żoni dipendenti mill- banana, meta strateġija bħal din tkun vijabbli;
(iii)
it-tisħiħ tal-kompetittività tas-settur tal-esportazzjoni tal-banana, fejn dan huwa sostenibbli, b’konsiderazzjoni għas-sitwazzjoni tal-partijiet interessati differenti fil-katina.
Il-programmi għandhom jippromwovu l-konformità mal-istandards tax-xogħol u tas-sigurtà, kif ukoll mal-istandards ambjentali, inkluż l-użu tal-pestiċidi u l-espożizzjoni għalihom.
(c)
Riżultati ġenerali mistennija:
Ir-riżultati tal-assistenza għandhom ikunu konformi mal-għanijiet kif stabbiliti fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu. B’mod partikolari, u f’kooperazzjoni mal-pajjiżi benefiċjarji, l-assistenza tal-Unjoni għandha tfittex li jinkisbu riżultati f’oqsma soċjali, ambjentali u ekonomiċi.
2. Fi ħdan l-ammont imsemmi fl-Anness IV, il-Kummissjoni għandha tfassal l-ammont indikattiv massimu disponibbli għal kull pajjiż eliġibbli tal-AKP li jforni l-banana skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu fuq il-bażi tal-kriterji li ġejjin:
(a)
Il-livell tal-kummerċ fil-banana mal-Unjoni, fejn importazzjonijiet ogħla tal-Unjoni mill-pajjiż tal-AKP ikkonċernat jirriflettu b’mod pożittiv fuq l-allokazzjoni. Dan il-kriterju huwa bbażat fuq id-daqs tas-settur tal-esportazzjoni tal-banana mal-Unjoni fil-pajjiżi differenti. Titqies il-medja tal-ogħla tliet tunnellaġġi ta’ banana importati mill-Unjoni minn kull pajjiż benefiċjarju eliġibbli matul l-aħħar ħames snin qabel l-2010;
(b)
L-importanza tal-esportazzjoni tal-banana lejn l-Unjoni fl-ekonomija, fejn il-livelli ogħla ta’ importanza fil-pajjiż tal-AKP ikkonċernat jirrifletti b’mod pożittiv fuq l-allokazzjoni. Il-kriterju jitkejjel billi l-valur tal-importazzjoni tal-banana mill-Unjoni minn kull pajjiż benefiċjarju eliġibbli jittieħed bħala perċentwal tad-Dħul Nazzjonali Gross (DNG) matul l-aħħar tliet snin qabel l-2010 li għalihom id-data hi disponibbli;
(c)
Il-livell ta’ żvilupp, li bih livelli aktar baxxi ta’ żvilupp kif irrekordjati fl-Indiċi ta’ Żvilupp Uman tan-NU (HDI) fil-pajjiż tal-AKP ikkonċernat jirriflettu b’mod pożittiv fuq l-allokazzjoni. Dan il-kriterju jitkejjel mill-medja tal-HDI matul il-perijodu 2005-2007, li għaliha ntużat l-istess metodoloġija min-NU.
Il-kejl tal-kriterji tal-allokazzjoni għandu jkun ibbażat fuq data rappreżentattiva minn qabel l-2011 u jkopri perijodu mhux itwal minn ħames snin. L-allokazzjonijiet indikattivi tal-pajjiżi iqisu bl-istess mod it-tliet kriterji fil-pajjiżi kollha benefiċjarji eliġibbli.
Abbażi tal-applikazzjoni tal-kriterji msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-użu intenzjonat tal-allokazzjoni finanzjarja indikattiva msemmija fl-Anness IV qabel l-adozzjoni ta’ strateġiji ta’ sostenn pluriennali msemmija fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu. Dik l-informazzjoni tistabbilixxi, għal kull pajjiż eliġibbli tal-AKP li jforni l-banana, l-ammont indikattiv disponibbli.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta strateġiji ta’ sostenn pluriennali permezz ta’ analoġija għall-Artikolu 19, u f’konformità mal-Artikolu 21. Għandha tiżgura li tali strateġiji jikkumplimentaw id-dokumenti ġeografiċi strateġiċi tal-pajjiżi kkonċernati, u n-natura temporanja tal-miżuri ta’ akkumpanjament marbutin mal-esportazzjoni tal-banana.
L-istrateġiji ta’ sostenn pluriennali għall-miżuri ta’ akkumpanjament fis-settur tal-banana għandhom jinkludu:
(a)
profil ambjentali aġġornat li jagħti attenzjoni xierqa lis-settur tal-banana tal-pajjiż, inter alia ffukat fuq il-pestiċidi;
(b)
tagħrif dwar il-kisbiet tal-programmi ta’ assistenza li saru fl-imgħoddi favur is-settur tal-banana;
(c)
indikaturi għall-valutazzjoni tal-progress f’dak li għandu x’jaqsam mal-kundizzjonijiet għall-iżburżar, meta jintgħażel l-appoġġ baġitarju bħala l-forma ta’ finanzjament;
(d)
ir-riżultati mistennija tal-għajnuna;
(e)
kalendarju tal-attivitajiet ta’ sostenn u tal-iżburżar mistenni;
(f)
il-modi kif jista’ jinkiseb u jiġi kkontrollat il-progress fl-ilħuq tal-istandards fundamentali tax-xogħol tal-ILO miftiehma fuq livell internazzjonali u l-konvenzjonijiet xierqa fil-qasam tas-sikurezza u s-saħħa fuq il-post tax-xogħol, kif ukoll mal-istandards ambjentali rilevanti ewlenin miftiehma fuq livell internazzjonali.
Fil-qafas tal-qafas finanzjarju pluriennali attwali għall-2007-2013, stabbilit bil-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (*), għandha ssir valutazzjoni tal-programm BAM u tal-progress tal-pajjiżi kkonċernati li għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar kwalunkwe miżura li għandha tittieħed u x-xorta tagħha.
(*) ĠU C 139, 14.6.2006, p. 1.”;" 						
(3)
l-Artikolu 21 għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 21
L-adozzjoni ta’ dokumenti ta’ strateġija u tal-programmi indikattivi pluriennali
Id-dokumenti ta’ strateġija u l-programmi indikattivi pluriennali msemmija fl-Artikoli 19 u 20, u kwalunkwe reviżjoni tagħhom imsemmija fl-Artikolu 19(2) u fl-Artikolu 20(1), kif ukoll miżuri ta’ akkumpanjament imsemmija fl-Artikolu 17 u 17a rispettivament, għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 35(2).”;
(4)
L-Artikolu 29(1) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-impenji baġitarji għandhom isiru fuq il-bażi ta’ deċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni b’konformità mal-Artikoli 17a (3), 22(1), 23(1) u 26(1).”;
(5)
Fl-Artikolu 31(1), it-tielet subparagrafu huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“Il-parteċipazzjoni fl-għoti ta’ kuntratti ta’ akkwist jew ta’ għotja ffinanzjati minn programm tematiku kif definit fl-Artikoli 11 sa 16, u l-programmi stabbiliti fl-Artikoli 17 u 17a, għandha tkun miftuħa għall-persuni fiżiċi kollha li huma ċittadini ta’ pajjiż li qiegħed jiżviluppa jew għall-persuni legali li huma stabbiliti fih, kif speċifikat mill-OECD/DAC u fl-Anness II, flimkien ma’ persuni fiżiċi jew legali eliġibbli permezz tal-programm tematiku jew il-programmi stipulati fl-Artikoli 17 u 17a. Il-Kummissjoni għandha tippubblika u taġġorna l-Anness II f’konformità mar-reviżjonijiet regolari tal-lista tar-riċevituri ta’ għajnuna tal-OECD/DAC, u għandha tgħarraf lill-Kunsill b’dan.”;
(6)
Fl-Artikolu 38, il-paragrafi 1 u 2 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“1. L-ammont finanzjarju ta’ referenza għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament tul il-perjodu 2007-2013 huwa EUR 17 087 000 000.
2. L-ammonti indikattivi allokati għal kull programm imsemmi fl-Artikoli 5 sa 10 u 11 sa 16 u 17 sa 17a huma stabbiliti fl-Anness IV. Dawn l-ammonti ġew stabbiliti għall-perjodu 2007-2013.”;
(7)
Għandu jiddaħħal l-Anness IIIa, kif jidher fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament;
(8)
L-Anness IV huwa sostitwit bil-kontenut tal-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-13 ta’ Diċembru 2011.