ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. března 2012,
kterým se mění rozhodnutí Rady 2011/734/EU určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2012/211/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož část o nápravě podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec pro podporu vládních politik zaměřených na rychlý návrat ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o založení ES“) rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek.
(4)
Dne 10. května 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/320/EU (1) určené Řecku podle čl. 126 odst. 9 a článku 136 Smlouvy o fungování EU s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to nejpozději do roku 2014. Rada stanovila jako lhůtu pro nápravu situace nadměrného schodku rok 2014 a vymezila roční cíle pro schodek veřejných financí.
(5)
Rozhodnutí 2010/320/EU bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k novým změnám bylo rozhodnutím 2011/734/EU (2) ze dne 12. července 2011 z důvodu přehlednosti přijato jeho přepracované znění.
(6)
Podle aktuálních odhadů a prognóz má být výkonnost hospodářství v letech 2011-2014 značně slabší ve srovnání s předpoklady v době, kdy byla přijata rozhodnutí 2010/320/EU a 2011/734/EU. Podle odhadů poklesla hospodářská aktivita v roce 2011 o 6,9 %. V současné době Komise předpokládá, že řecký reálný HDP poklesne v roce 2012 o 4,7 %, v roce 2013 bude stagnovat a poté v roce 2014 opět vzroste o 2,5 %. V nominálních hodnotách HDP v roce 2011 poklesl o 5,2 % a podle odhadů se v roce 2012 sníží o 5,4 % a v roce 2013 o 0,4 %, načež v roce 2014 by měl vzrůst o 2,5 %.
(7)
V únoru 2012 řecká vláda oznámila opatření ke snížení primárního schodku v roce 2012, včetně přijetí dodatkového rozpočtu. O těchto opatřeních vedly řecké orgány a útvary Komise rozsáhlé diskuse. Předmětem těchto jednání byla nejen opatření k fiskální konsolidaci, ale i potřeba zajistit, aby tato opatření co nejvíce podpořila růst, a minimalizovat dopady v sociální oblasti.
(8)
V březnu 2012 Řecko zahájilo a provedlo výměnu dluhopisů, což výrazně sníží zadlužení a výdaje na úroky v roce 2012 a v následujících letech a přispěje k udržitelnosti veřejného dluhu.
(9)
S ohledem na výše uvedené úvahy se jeví jako vhodné pozměnit rozhodnutí 2011/734/EU v řadě bodů, včetně postupu fiskální korekce, a ponechat lhůtu pro nápravu nadměrného schodku beze změny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2011/734/EU se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl primární schodek veřejných financí (schodek bez zahrnutí výdajů na úroky) nejvýše 2 037 milionů EUR (1,0 % HDP) v roce 2012 a primární přebytky nejméně 3 652 milionů EUR (1,8 % HDP) v roce 2013 a 9 352 milionů EUR (4,5 % HDP) v roce 2014. Po provedené výměně dluhopisů jsou tyto cíle stanovené pro primární schodek/přebytek v souladu s celkovým schodkem ve výši 14 811 milionů EUR (7,3 % HDP) v roce 2012, 9 462 milionů EUR (4,7 % HDP) v roce 2013 a 4 499 milionů EUR (2,2 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP. Příjmy z privatizace majetku (finančních i nefinančních aktiv), stejně jako všechny převody vztahující se k rozhodnutí Euroskupiny ze dne 21. února 2012, pokud jde o příjmy národních centrálních bank eurozóny, včetně řecké centrální banky, pocházející z držby řeckých státních dluhopisů jejich v investičním portfoliu, nesmí omezit požadované úsilí o fiskální konsolidaci a nesmí být brány v úvahu při posouzení těchto cílů.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 je v souladu s meziroční změnou konsolidovaného veřejného dluhu ve výši -26 954 milionů EUR v roce 2012, 6 775 milionů EUR v roce 2013 a 1 492 milionů EUR v roce 2014.“
2)
V článku 2 se vkládá nový odstavec, který zní:
„7a. Řecko bezodkladně přijme následující opatření:
a)
snížení farmaceutických výdajů alespoň o 1 076 milionů EUR v roce 2012;
b)
snížení příplatků pro nemocniční lékaře za práci přesčas alespoň o 50 milionů EUR v roce 2012;
c)
snížení objemu veřejných zakázek na vojenský materiál o 300 milionů EUR (hotovost a dodávky) v roce 2012;
d)
snížení odměn volených veřejných činitelů a příslušných pracovníků na místní úrovni v roce 2012 o 10 % a snížení počtu místostarostů a souvisejících pracovníků v roce 2013 s cílem dosáhnout úspory alespoň 9 milionů EUR v roce 2012 a dalších 28 milionů EUR v roce 2013;
e)
snížení provozních výdajů ústředních orgánů státní správy a výdajů souvisejících s volbami alespoň o 370 milionů EUR (ve srovnání s rozpočtem pro rok 2012), z toho alespoň 100 milionů EUR, pokud jde o vojenské provozní výdaje, a alespoň 70 milionů EUR, pokud jde o výdaje související s volbami;
f)
snížení provozních výdajů ze strany místních správních orgánů s cílem dosáhnout úspory alespoň 50 milionů EUR v roce 2012;
g)
škrty příspěvků osobám bydlícím v odlehlých oblastech a škrty dotací několika subjektům pod dohledem ministerstev s cílem snížit výdaje v roce 2012 alespoň o 190 milionů EUR;
h)
snížení rozpočtu na veřejné investice o 400 milionů EUR v roce 2012. Tento krok nebude mít žádný dopad na projekty spolufinancované ze strukturálních fondů (včetně projektů TEN-T);
i)
změny týkající se doplňkových penzijních fondů a penzijních fondů, které vyplácejí vysoké průměrné penze nebo přijímají vysoké dotace z rozpočtu, a škrty, pokud jde o ostatní vysoké penze, s cílem dosáhnout úspor alespoň 450 milionů EUR v roce 2012 (v čisté výši po zohlednění dopadu na výši daní a příspěvků na sociální zabezpečení);
j)
škrty rodinných příspěvků pro domácnosti s vysokým příjmem, s cílem dosáhnout úspor ve výši 43 milionů EUR v roce 2012;
k)
ministerská rozhodnutí směřující k dokončení procesu zavádění nové mzdové tabulky ve všech příslušných subjektech a právní předpisy upravující pravidla pro vracení přeplatků na mzdách od listopadu 2011;
l)
změna článků 3 a 21 zákona 4038/2012 za účelem úpravy podmínek, za nichž lze prodloužit splátkové kalendáře týkající se dlužných částek daní a příspěvků na sociální zabezpečení: splátkové kalendáře budou platit pouze pro stávající částky po lhůtě splatnosti nižší než 10 000 EUR v případě fyzických osob a 75 000 EUR v případě právnických osob. Daňoví poplatníci žádající o prodloužený splátkový kalendář by měli daňovým úřadům předložit veškeré své finanční výkazy;
m)
rámcový zákon, spolu s důkladným přezkumem fungování vedlejších / doplňkových veřejných penzijních fondů, s cílem stabilizovat výdaje na důchody, zaručit rozpočtovou neutralitu těchto systémů a zajistit střednědobou a dlouhodobou udržitelnost systému.“
3)
V článku 2 se odstavec 8 mění takto:
a)
písmena a) a b) se nahrazují tímto:
„a)
reforma vedlejších / doplňkových penzijních systémů vypracovaná po konzultaci s Evropskou komisí, Evropskou centrální bankou a Mezinárodním měnovým fondem a schválená Výborem pro hospodářskou politiku, pokud jde o její odhadovaný dopad na dlouhodobou udržitelnost. Parametry nového vedlejšího formálně fondového příspěvkově definovaného systému zajistí dlouhodobou pojistněmatematickou rovnováhu, na základě posouzení národním orgánem pro pojistněmatematické prognózy;
b)
úpravu marží lékáren a zavedení regresivních marží s cílem snížit celkovou marži na úroveň nižší než 15 %;“;
b)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„g)
dokončení probíhajícího funkčního přezkumu sociálních programů;
h)
jmenování členů ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek;
i)
určení systémů, v nichž paušální částky vyplácené při odchodu do důchodu neodpovídají uhrazeným příspěvkům, a upravení plateb;
j)
snížení marží velkoobchodníků s farmaceutickými výrobky směrem k 5 % jako horní hranici;
k)
uskutečnění nezbytných nabídkových řízení k zavedení komplexního a jednotného informačního systému zdravotní péče (systém elektronického zdravotnictví);
l)
jmenování veškerých právních, technických a finančních poradců pro privatizace plánované na roky 2012 a 2013.“
4)
V čl. 2 odst. 9 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
dokončení přezkumu programů veřejných výdajů. Při přezkumu bude využita externí odborná pomoc a přezkum se zaměří na důchody a sociální transfery (tak, aby byla zachována základní sociální ochrana), výdaje na obranu, aniž by byla ohrožena obranyschopnost země, a reorganizaci ústřední a místní správy; specifikována bude i další racionalizace výdajů na léčivé přípravky a provozních výdajů nemocnic a sociálních dávek;
b)
přijetí daňové reformy, kterou má být zjednodušen daňový systém, zrušena osvobození od daně a daňová zvýhodnění, i rozšířen základ pro výpočet daně, čímž má být umožněno postupné snižování daňových sazeb podle toho, jak se bude zlepšovat příjmová situace. Tato reforma se týká daně z příjmů fyzických osob, daně z příjmů právnických osob a DPH, majetkových daní, stejně jako příspěvků na sociální zabezpečení, a zachová poměrné zatížení nepřímými daněmi na nezměněné úrovni;
c)
revizi právní hodnoty nemovitostí kvůli jejich lepšímu sladění s tržními cenami;
d)
zrušení hotovostních a šekových plateb na daňových úřadech a jejich nahrazení bankovními převody, aby se pracovníci těchto úřadů mohli věnovat činnostem s vyšší přidanou hodnotou (daňovým kontrolám, vymáhání daní a poradenství daňovým poplatníkům);
e)
snížení mimotarifních mezd ve veřejném sektoru, na které se nevztahuje nová mzdová tabulka, v průměru o 12 %. Toto opatření bude platit od 1. července 2012 a přinese úspory ve výši nejméně 205 milionů EUR (v čisté výši po zohlednění dopadu na výši daní a příspěvků na sociální zabezpečení);
f)
rozhodnutí o zavedení prováděcího nařízení týkajícího se ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek; orgán pro zadávání veřejných zakázek zahájí činnost v souladu se svým posláním, cíli, působností a pravomocemi, které jsou vymezeny v zákoně o orgánu pro zadávání veřejných zakázek a v akčním plánu, který byl s Evropskou komisí dohodnut v listopadu 2010.“
5)
V článku 2 se doplňují nové odstavce, které znějí:
„10. Řecko přijme do konce září 2012 tato opatření:
a)
návrh rozpočtu na rok 2013 v souladu s cílem primárního přebytku stanoveným v čl. 1 odst. 2;
b)
pravidla a postupy pro centralizované kupní / rámcové smlouvy na běžně kupované zboží a služby na úrovni ústředních orgánů státní správy, přičemž pro ministerstva a ústřední orgány státní správy je využití těchto smluv povinné a pro regionální subjekty dobrovolné.
11. Řecko přijme do konce prosince 2012 tato opatření:
a)
konečné přijetí rozpočtu na rok 2013 v souladu s cílem primárního přebytku stanoveným v čl. 1 odst. 2;
b)
právní předpisy zjednodušující postup předkládání a schvalování dodatkových rozpočtů.“
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 13. března 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-13 ta’ Marzu 2012
li temenda d-Deċiżjoni 2011/734/UE indirizzata lill-Greċja bil-ħsieb li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tinnotifika lill-Greċja sabiex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit li huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv
(2012/211/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-Artikolu 126(9) u l-Artikolu 136 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 136(1)(a) tat-TFUE jipprevedi l-possibbiltà li jiġu adottati miżuri speċifiċi għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro bil-ħsieb li jsaħħu l-koordinazzjoni u s-sorveljanza tad-dixxiplina baġitarja tagħhom.
(2)
L-Artikolu 126 tat-TFUE jistabbilixxi li l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċits tal-gvern eċċessivi u għal dan il-għan jistabbilixxi l-proċedura dwar defiċit eċċessiv. Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir, li fil-parti korrettiva tiegħu jimplimenta l-proċedura ta’ defiċit eċċessiv, jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern biex jerġgħu lura minnufih għal pożizzjonijiet baġitarji sodi filwaqt li jqisu l-qagħda ekonomika.
(3)
Fis-27 ta’ April 2009, il-Kunsill iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (it-TKE), li fil-Greċja kien hemm defiċit eċċessiv.
(4)
Fl-10 ta’ Mejju 2010, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2010/320/UE (1) indirizzata lill-Greċja skont l-Artikolu 126(9) u l-Artikolu 136 tat-TFUE bl-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv mhux aktar tard mill-2014. Il-Kunsill stabbilixxa l-2014 bħala l-iskadenza għall-korrezzjoni tas-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv, u miri annwali għad-defiċit tal-gvern.
(5)
Id-Deċiżjoni 2010/320/UE ġiet emendata sostanzjalment diversi drabi. Minħabba li kien meħtieġ li jsiru aktar emendi, fl-interessi taċ-ċarezza ġiet irriformulata, fit-12 ta’ Lulju 2011, mid-Deċiżjoni 2011/734/UE (2).
(6)
L-attività ekonomika fl-2011-2014 attwalment hija stmata u pprojettata li se tkun ħafna iktar dgħajfa minn dak li kien mistenni meta ġew adottati d-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2010/320/UE u 2011/734/UE. L-attività ekonomika hija stmata li fl-2011 naqset b’6,9 %. Attwalment, il-Kummissjoni tipprevedi li l-PDG reali Grieg se jonqos b’4,7 % fl-2012, u se jistaġna fl-2013, qabel ma jerġa’ jibda jikber b’2,5 % fl-2014. F’termini nominali, il-PDG naqas b’5,2 % fl-2011, u huwa mistenni li jonqos b’5,4 % u 0,4 % fl-2012 u l-2013, rispettivament, qabel ma jespandi b’2,5 % fl-2014.
(7)
Fi Frar 2012, il-gvern Grieg ħabbar miżuri li kellhom l-għan li jnaqqsu d-defiċit primarju fl-2012, inkluża l-adozzjoni ta’ baġit supplementari. Saru diskussjonijiet estensivi dwar dawn il-miżuri bejn l-awtoritajiet Griegi u s-servizzi tal-Kummissjoni. Dawn id-diskussjonijiet ma qisux biss il-miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali, iżda wkoll il-ħtieġa li tissaħħaħ il-karatterisitika favur it-tkabbir ta’ dawn il-miżuri u li jiġi mminimizzat kwalunkwe impatt soċjali.
(8)
F’Marzu 2012, il-Greċja niedet u wettqet operazzjoni ta’ skambju ta’ dejn li tnaqqas sostanzjalment il-livell tad-dejn u l-infiq fuq l-imgħax fl-2012 u fis-snin ta’ wara, u tikkontribwixxi għas-sostenibbiltà tad-dejn tal-gvern.
(9)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet imsemmija hawn fuq, jidher xieraq li d-Deċiżjoni 2011/734/UE tiġi emendata f’għadd ta’ aspetti, inkluż il-perkors għall-aġġustament fiskali, filwaqt li l-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv titħalla kif inhi,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2011/734/UE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 1, il-paragrafi (2) u (3) għandhom jinbidlu b’dan li ġej:
“2. Il-perkors ta’ aġġustament li jwassal għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv għandu jkollu l-għan li jikseb defiċit primarju tal-amministrazzjoni pubblika (id-defiċit li jeskludi n-nefqa fuq l-imgħax) li ma jaqbiżx EUR 2 037 miljun (1,0 % tal-PDG) fl-2012, u surpluses primarji ta’ mill-anqas EUR 3 652 miljun (1,8 % tal-PDG) fl-2013 u EUR 9 352 miljun (4,5 % tal-PDG) fl-2014. B’segwitu għall-iskambju ta’ dejn, dawn il-miri għad-defiċit/surplus primarju huma konsistenti ma’ defiċit kumplessiv ta’ EUR 14 811 miljun (7,3 % tal-PDG) fl-2012, EUR 9 462 miljun (4,7 % tal-PDG) fl-2013 u EUR 4 499 miljun (2,2 % tal-PDG) fl-2014. Għal dan il-għan, tul il-perjodu 2009-2014, ikun inkiseb titjib fil-bilanċ strutturali ta’ mill-inqas 10 % tal-PDG. Ir-rikavat mill-privatizzazzjoni tal-assi (assi finanzjarji u mhux finanzjarji), kif ukoll it-trasferimenti kollha relatati mad-deċiżjoni tal-Eurogroup tal-21 ta’ Frar 2012 fir-rigward ta’ introjtu tal-banek ċentrali nazzjonal taż-żona tal-euro, inkluż il-Bank tal-Greċja, li jirriżultaw mill-parteċipazzjonijiet tagħhom fil-portafolli ta’ investiment ta’ bonds tal-gvern Grieg ma għandhomx inaqqsu l-isforz tal-konsolidazzjoni fiskali meħtieġ u ma għandhomx jitqiesu fil-valutazzjoni ta’ dawn il-miri.
3. Il-perkors ta’ aġġustament imsemmi fil-paragrafu 2 huwa konsistenti ma’ bidla annwali fid-dejn ikkonsolidat tal-amministrazzjoni pubblika ta’ EUR -26 954 miljun fl-2012, ta’ EUR 6 775 miljun fl-2013 u ta’ EUR 1 492 miljun fl-2014.”.
(2)
Fl-Artikolu 2, jiddaħħal il-paragrafu li gej:
“7a. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin mingħajr dewmien:
(a)
tnaqqis fin-nefqa farmaċewtika tal-anqas b’EUR 1 076 miljun, fl-2012;
(b)
tnaqqis fi ħlas għas-sahra lit-tobba fl-isptarijiet tal-anqas b’EUR 50 miljun fl-2012;
(c)
tnaqqis fl-akkwist ta’ materjal militari b’EUR 300 miljun (ħlasijiet u konsenji) fl-2012);
(d)
tnaqqis b’10 % fir-rimunerazzjoni ta’ persunal elett u relatat fil-livell lokali fl-2012 u tnaqqis fl-għadd ta’ viċi sindki u persunal assoċjat fl-2013 bil-għan li jiġu ffrankati tal-anqas EUR 9 miljun fl-2012 u EUR 28 miljun addizzjonali fl-2013;
(e)
tnaqqis fin-nefqa operazzjonali tal-gvern ċentrali, u nfiq relatat mal-elezzjonijiet, tal-anqas b’EUR 370 miljun (meta mqabbel mal-baġit tal-2012), li minnhom tal-anqas EUR 100 miljun f’nefqa operazzjonali b’rabta militari, u tal-anqas EUR 70 miljun f’infiq elettorali;
(f)
tnaqqis fin-nefqa operazzjonali mill-gvern lokali bil-għan li jiġu ffrankati tal-anqas EUR 50 miljun fl-2012;
(g)
tnaqqis f’sussidji lil residenti f’żoni remoti, u tnaqqis f’għotjiet lil diversi entitajiet taħt is-superviżjoni tal-ministeri, bl-għan li fl-2012 in-nefqa titnaqqas tal-anqas b’EUR 190 miljun;
(h)
tnaqqis fil-baġit tal-investiment pubbliku (PIB) b’EUR 400 miljun fl-2012. Dan it-tnaqqis fil-baġit tal-PIB mhuwa se jkollu l-ebda impatt fuq proġetti li huma kkofinanzjati mill-fondi strutturali (inklużi l-proġetti TEN-T);
(i)
bidliet f’fondi ta’ pensjonijiet supplementari u f’fondi ta’ pensjonijiet b’pensjonijiet medji elevati jew li jirċievu sussidji għoljin mill-baġit, u tnaqqis f’pensjonijiet għoljin oħra, bl-għan li jiġu ffrankati tal-anqas EUR 450 miljun fl-2012 (netti wara li jitqies l-impatt fuq it-taxxi u l-kontribuzzjonijiet soċjali);
(j)
tnaqqis fil-benefiċċji lill-familji għal dawk l-unitajiet domestiċi li għandhom introjtu għoli, bl-għan li jiġu ffrankati EUR 43 miljun fl-2012;
(k)
deċiżjonijiet ministerjali biex tiġi kkompletata l-implimentazzjoni sħiħa tal-istruttura l-ġdida tal-pagi fl-entitajiet pertinenti kollha, u l-leġiżlazzjoni dwar il-modalitajiet għall-irkupru tal-pagi mħallsa żejda minn Novembru 2011.
(l)
l-emenda tal-Artikolu 3 u 21 tal-Liġi 4038/2012 sabiex jiġu riveduti l-kundizzjonijiet biex jiġu estiżi l-pjanijiet tal-ħlasijiet akkont ta’ taxxi u kontribuzzjonijiet soċjali dovuti: il-pjanijiet tal-ħlasijiet akkont se japplikaw biss għall-ammonti eżistenti dovuti taħt EUR 10 000 għall-individwi u EUR 75 000 għall-korporazzjonijiet. Il-kontribwenti li japplikaw għal pjan estiż ta’ ħlasijiet akkont għandhom jiżvelaw id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kollha tagħhom lill-awtoritajiet tat-taxxi.
(m)
liġi ta’ qafas, b’reviżjoni profonda tal-funzjonament tal-fondi tal-pensjonijiet pubbliċi sekondarji/supplementari bl-għan li tiġi stabbilizzata n-nefqa tal-pensjonijiet, tiġi ggarantita n-newtralità baġitarja ta’ dawn l-iskemi, u tiġi żgurata s-sostenibbiltà tas-sistema fuq perjodu ta’ żmien medju u twil.”.
(3)
Fl-Artikolu 2, il-paragrafu 8 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a) u (b) għandhom jinbidlu b’dan li ġej:
“(a)
riforma tal-iskemi tal-pensjonijiet sekondarji/supplementari mfassla b’konsultazzjoni mal-Kummissjoni Ewropea, il-Bank Ċentral Ewropew u l-Fond Monetarju Internazzjonali, u vvalidata mill-Kumitat tal-Politika Ekonomika fir-rigward tal-impatt stmat tagħha fuq is-sostenibbiltà fuq perjodu ta’ żmien twil. Il-parametri tas-sistema nazzjonali sekondarja l-ġdida tal-kontribuzzjonijiet iddefiniti jiżguraw bilanċ attwarjali fuq perjodu ta’ żmien twil, kif ivvalutat mill-Awtorità Attwarjali Nazzjonali;
(b)
aġġustament fil-marġnijiet ta’ profitt tal-ispiżeriji u l-introduzzjoni ta’ marġnijiet ta’ profitt rigressiv bl-għan li l-marġni ta’ profitt kumplessiv jitnaqqas għal taħt il-15 %.”;
(b)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(g)
il-finalizzazzjoni tal-analiżi funzjonali li tinsab għaddejja bħalissa dwar il-programmi soċjali;
(h)
il-ħatra tal-membri tal-l-Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku(AUAP);
(i)
l-identifikazzjoni tal-iskemi li għalihom l-ammonti b’rata fissa mħallsa malli wieħed jirtira ma jirriflettux il-kontribuzzjonijiet imħallsa, u aġġustament tal-ħlasijiet;
(j)
tnaqqis fil-marġnijiet ta’ profitt tal-bejjiegħa farmaċewtiċi bl-ingrossa biex jikkonverġu lejn il-limitu massimu ta’ 5 %;
(k)
il-proċeduri meħtieġa ta’ sejħiet għall-offerti biex tiġi implimentata sistema tal-informazzjoni tal-kura tas-saħħa komprensiva u uniformi (sistema tas-saħħa-e);
(l)
il-ħatra tal-konsulenti kollha legali, tekniċi u finanzjarji għall-privatizzazzjonijiet ippjanati għall-2012 u l-2013.”.
(4)
Fl-Artikolu 2(9) il-punt (a) jinbidel bi:
“(a)
il-finalizzazzjoni tal-analiżi tal-programmi tal-infiq pubbliku. Din l-analiżi għandha tissejjes fuq assistenza teknika esterna u tiffoka fuq il-pensjonijiet u t-trasferimenti soċjali (b’mod li jippreserva l-protezzjoni soċjali bażika), infiq fuq id-difiża mingħajr preġudizzju għall-kapaċità tad-difiża tal-pajjiż u r-ristrutturar tal-amministrazzjonijiet ċentrali u lokali; razzjonalizzazzjoni ulterjuri tal-infiq farmaċewtiku u operazzjonali tal-isptarijiet, u tal-benefiċċji soċjali fi flus, se jiġu speċifikati wkoll;
(b)
l-adozzjoni ta’ riforma fit-taxxi li tissimplifika s-sistema tat-taxxi, telimina l-eżenzjonijiet u l-iskemi preferenzjali, li tinkludi t-twessigħ tal-bażijiet, biex b’hekk tippermetti tnaqqis gradwali fir-rati tat-taxxi hekk kif il-prestazzjoni tad-dħul titjieb. Din ir-riforma hija relatata mat-taxxi fuq id-dħul personali, it-taxxi fuq id-dħul korporattivi u l-VAT, it-taxxi fuq il-proprjetajiet, kif ukoll il-kontribuzzjonijiet soċjali, u se żżomm il-piż relattiv tat-taxxi mit-taxxi indiretti;
(c)
ir-reviżjoni tal-valuri legali tal-beni immobbli biex jiġu allinjati aħjar mal-prezzijiet tas-suq;
(d)
id-diskontinwazzjoni tal-ħlasijiet fi flus u f’ċekkijiet fl-uffiċċji tat-taxxi li għandhom jinbidlu bit-trasferimenti bankarji, sabiex il-persunal jinħeles biex jiffoka fuq xogħol ta’ valur miżjud akbar (awditjar, infurzar tal-ġbir u l-għoti ta’ pariri lill-kontribwenti);
(e)
tnaqqis ta’ medja ta’ 12 % fil-“pagi speċjali” tas-settur pubbliku, li għalihom l-istruttura l-ġdida tal-pagi ma tapplikax. Dan se japplika mill-1 ta’ Lulju 2012 u se jirriżulta f’iffrankar ta’ mill-anqas EUR 205 miljun (netti wara li jitqies l-impatt fuq it-taxxi u l-kontribuzzjonijiet soċjali);
(f)
deċiżjonijiet biex isir provvediment għar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-AUAP; l-AUAP tibda topera biex tissodisfa l-mandat, l-għanijiet, il-kompetenzi u s-setgħat tagħha kif iddefiniti fil-liġi dwar l-AUAP u l-Pjan ta’ Azzjoni maqbul mal-Kummissjoni Ewropea f’Novembru 2010.”.
(5)
Fl-Artikolu 2, għandhom jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“10. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2012:
(a)
abbozz ta’ baġit għall-2013 skont il-mira ta’ surplus primarju stabbilit fl-Artikolu 1(2);
(b)
regoli u proċeduri għal kuntratti ta’ akkwist/qafas ċentralizzati għal provvisti jew servizzi li jiġu akkwistati ta’ spiss fil-livell tal-gvern ċentrali bl-obbligu għall-ministeri u l-korpi tal-gvern ċentrali li r-rifornimenti jsiru skont dawn il-kuntratti u użu fakultattiv għall-entitajiet reġjonali.
11. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2012:
(a)
l-adozzjoni finali tal-baġit għall-2013 skont il-mira ta’ surplus primarju stabbilita fl-Artikolu 1(2);
(b)
leġiżlazzjoni li tissimplifika l-proċedura għas-sottomissjoni u l-approvazzjoni tal-baġits supplementari.”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tieħu effett fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Marzu 2012.