NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 478/2010
tal-1 ta' Ġunju 2010
li jimponi dazju provviżorju kontra d-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ħjut tal-polijesteri ta’ tenaċità għolja li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Tnedija
(1)
Fit-8 ta’ Settembru 2009, l-Kummissjoni avżat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunità Ewropea (2) (avviż ta’ bidu), il-bidu tal-proċediment ta’ kontra d-dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ħjut tal-polijesteri ta’ tenaċità għolja li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (RPĊ), ir-Repubblika tal-Korea (Korea) u t-Tajwan (il-pajjiżi kkonċernati).
(2)
Il-proċediment tnieda b’riżultat ta’ lment li tressaq fis-27 ta’ Lulju 2009 mis-CIRFS - l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Fibri Artifiċjali (il-kwerelant) f’isem il-produtturi ta’ ħjut tal-polijesteri ta’ tenaċità għolja li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 60 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-ħjut tal-poliesteri ta’ tenaċità għolja. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-imsemmi prodott u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikata it-tnedija ta’ investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produtturi kwerelanti tal-Unjoni, lill-produtturi oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti, lill-partijiet oħra magћrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-RPĊ, il-Korea u t-Tajwan dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fi żmien il-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż ta’ bidu.
(4)
Il-kwerelant, produtturi oħrajn tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-Korea u t-Tajwan, l-importaturi u l-utenti taw l-opinjonijiet tagħhom. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(5)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi, ġie previst it-teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni huwiex meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi magħrufa kollha fir-RPĊ u l-Korea u l-importaturi tal-Unjoni ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif ġie speċifikat fl-avviż tal-bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni (bejn l-1 ta’ Lulju 2008 u t-30 ta’ Ġunju 2009).
(6)
Kif spjegat fil-premessi 22 sa 27 iktar ‘il quddiem, ħdax-il produttur esportatur fir-RPĊ ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi f’kampjun. Fir-rigward tal-Korea, erba’ produtturi esportaturi taw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun.
(7)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi fir-RPĊ jew gruppi ta’ kumpaniji relatati li għandhom l-ikbar volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Il-produtturi esportaturi kkonċernati kollha, kif ukoll l-assoċjazzjoni tagħhom u l-awtoritajiet tar-RPĊ, kienu kkonsultati u qablu dwar l-għażla tal-kampjun.
(8)
Fil-każ tal-Korea erba’ produtturi esportaturi biss ipprovdew l-informazzjoni mitluba għall-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni. Minħabba l-għadd baxx ta’ produtturi esportaturi li wrew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx neċessarju.
(9)
Sabiex tippermetti lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ jressqu lment dwar it-trattament tal-ekonomija tas-suq (TES) jew it-trattament individwali (TI), jekk din kienet ix-xewqa tagħhom, il-Kummissjoni bagħtet formoli tal-ilmenti lill-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ u lill-produtturi esportaturi li talbu dawn il-formoli bl-intenzjoni li japplikaw għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(10)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ ikkonċernati, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lil-dawk li għamlu l-ilment. Huma kienu mogħtija opportunità wkoll biex iressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu seduta jekk kien hemm raġunijiet partikolari sabiex jinstemgħu.
(11)
Żewġ produtturi esportaturi li ma kinux inklużi fil-kampjun għax ma ssodisfax il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku talbu marġni individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. Madankollu ġie kkunsidrat li eżami individwali tal-produtturi esportaturi kkonċernati, seta’ jwassal għal żjarat addizzjonali fuq il-post u analiżijiet speċifiċi, u għaldaqstant seta’ jkun ta’ piż mhux xieraq u seta’ jevita t-tlestija fil-ħin tal-investigazzjoni. Għalhekk, ġie konkluż provviżjorjament li t-talba għal eżaminar individwali tal- produtturi imsemmija esportatur ma setgħetx tkun aċċettata.
(12)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa bħala kkonċernati u lill-kumpaniji l-oħra kollha li ppreżentaw irwieħhom sa qabel l-iskadenzi stabbiliti fl-avviż ta’ bidu, jiġifieri lil erba’ produtturi tal-Unjoni, għaxar importaturi kif ukoll 68 utent.
(13)
Waslu risposti mill-produtturi tal-Unjoni li għamlu l-ilment u produttur addizzjonali wieħed tal-Unjoni li ta sostenn lil din l-investigazzjoni, żewġ importaturi mhux relatati u 33 utent.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanja,
-
Performance Fibers, Bascharage, il-Lussemburgu u l-kumpaniji relatati tagħha Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franza; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld il-Ġermanja; Performance Fibers, Bobingen, il-Ġermanja; Performance Fibers, Guben, il-Ġermanja,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, il-Ġermanja,
-
Sioen, Mouscron, il-Belġju.
Importaturi fl-Unjoni:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, il-Ġermanja.
Utenti fl-Unjoni:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, ir-Rumanija,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, il-Ġermanja,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franza,
-
Mitas AS, Praga, ir-Repubblika Ċeka.
Produtturi esportaturi fir-RPĊ:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Produtturi esportaturi fil-Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Produtturi esportaturi fit-Tajwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Tapei.
Importaturi relatati fl-Unjoni:
-
Hyosung Lussemburgu S.A, Lussemburgu.
Produtturi f’pajjiż analogu:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(15)
L-investigazzjoni ta’ dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu minn Jannar tal-2005 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (il-perjodu kkunsidrat).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott ikkonċernat huwa ħjut tal-polijesteri ta’ tenaċità għolja (għajr il-ħjut użat fil-ħjata), liema prodott ma jitqiegħedx għall-bejgħ bl-imnut, li jinkludi monofilament ta’ anqas minn 67 decitex u li joriġina mir-RPĊ, il-Korea u t-Tajwan (‘il-prodott ikkonċernat’ jew HTY), li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi tan-NM 5402 20 00.
(17)
Il-prodott ikkonċernat għandu proprjetajiet eċċezzjonali u jintuża għal għadd ta’ applikazzjonijiet diversi bħal tisħiħ tat-tajer, diversi materjali, conveyor belts, ħbula taċ-ċinturin tas-sikurezza, nets u prodotti ġeosintetiċi.
(18)
Matul il-perjodu tal-investigazzjoni, ċerti partijiet qalu li l-ħjut użati fil-produzzjoni tat-tajers, imsejjaħ ħajt “High Modulus Low Shrinkage” (HMLS), għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni. Huma qalu li l-HMLS għandhom karatteristiċi u applikazzjonijiet differenti meta mqabbla ma’ HTY oħra.
(19)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li, għalkemm il-ħjut HMLS għandhom karatteristiċi distintivi meta mqabbla ma’ HTY oħra, (eżempju, modulus, tnaqqis, reżistenza tal-materjal u reżistenza għar-reħja), it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi. Għalhekk jitqiesu li jikkostitwixxu prodott wieħed u uniku.
2.2. Il-prodott simili
(20)
Il-prodott esportat lill-Unjoni mir-RPĊ, il-Korea u t-Tajwan, u l-prodott prodott u mibjugħ domestikament fil-Korea u t-Tajwan kif ukoll fir-RPĊ mill-produttur esportatur Ċiniż li ngħata t-TES u dak ukoll immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni minn produtturi tal-Unjoni instab li kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użu. Għalhekk huma provviżorjament meqjusa li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
3.1. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(21)
Minħabba l-għadd kbir ta’ importaturi identifikati mill-ilment, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub għall-importaturi fl-avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu, wara l-eżami tal-informazzjoni ppreżentata, u meta wieħed jikkunsidra l-għadd baxx importaturi li indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, kien deċiż li ma kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni.
3.2. It-teħid ta’ kampjuni għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(22)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub fl-avviż ta’ bidu għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku.
(23)
Sabiex il-Kummissjoni titħalla tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx neċessarju u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ intalbu jippreżentaw irwieħhom sa 15-il ġurnata mid-data ta’ bidu tal-investigazzjoni u jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku tagħhom, l-attivitajiet preċiżi tagħhom fir-rigward tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-ismijiet u l-attivitajiet tal-kumpaniji relatati tagħhom kollha involuti fil-produzzjoni u/jew li jbiegħu l-prodott ikkonċernat.
(24)
L-awtoritajiet tar-RPĊ u l-assoċjazzjoni tal-produtturi, jiġifieri l-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni tat-Tessuti, ġew ukoll ikkonsultati għall-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv.
3.2.1. Għażla minn qabel ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw
(25)
Bħala total, ħdax-il produttur esportatur, inklużi gruppi ta’ kumpaniji relatati fir-RPĊ, ippreżentaw irwieħhom u pprovdew l-informazzjoni mitluba sal-iskadenza stabbilita fl-avviż ta’ bidu. Kollha kemm huma rrappurtaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni matul il-PI u esprimew xewqa li jipparteċipaw fil-kampjun. Għalhekk, dawn il-ħdax-il produttur esportatur ġew ikkunsidrati li jikkooperaw fl-investigazzjoni preżenti (il-produtturi esportaturi li kkopperaw).
(26)
Produtturi esportaturi li ma ppreżentawx irwieħhom sal-iskadenza msemmija jew li ma pprovdewx l-informazzjoni mitluba fil-ħin, kienu kkunsidrati bħala li ma kkooperawx fl-investigazzjoni. It-tqabbil bejn dejta ta’ importazzjoni tal-Eurostat u l-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat irrappurtat għall-PI mill-kumpaniji msemmija fil-premessa 25 jissuġġerixxi li l-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi kien għoli ħafna kif imsemmi fil-premessa 73 iktar ‘il quddiem.
3.2.2. Għażla tal-kampjun tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ
(27)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-HTY lill-Unjoni li jista’ jkun investigat b’mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul jikkonsisti minn tliet kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji relatati, li jirrappreżentaw aktar minn 65 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kkonċernati kollha, kif ukoll l-assoċjazzjoni tagħhom u l-awtoritajiet tar-RPĊ, kienu kkonsultati u qablu fuq l-għażla tal-kampjun.
3.3. L-eżaminar individwali
(28)
Żewġ produtturi esportaturi li ma kinux inklużi fil-kampjun minħabba li ma ssodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku talbu li marġni individwali ta’ dumping tiġi stabbilita skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(29)
Kif imsemmi fil-premessa 27 hawn fuq, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-iskop tal-investigazzjoni tad-dumping għall-pajjiżi kkonċernati huma elenkati fil-premessa 14 hawn fuq. Minħabba l-għadd ta’ żjarat tal-verifika li għandhom isiru fl-istabbilimenti ta’ dawn il-kumpaniji, li fil-każ tar-RPĊ li tinkorpora l-verifika ta’ talbiet ta’ TES u risposti għall-kwestjonarji ta’ kontra d-dumping, kien ikkunsidrat li eżaminar individwali jkun ta’ piż żejjed u mhux ġustifikat u li jimpedixxi t-twettiq f’waqtu tal-investigazzjoni.
(30)
Għalhekk, kien konkluż provviżjorjament li ż-żewġ talbiet għal eżaminar individwali ma setgħux ikunu aċċettati..
4. ID-DUMPING
4.1. Metodoloġija ġenerali
(31)
Il-metodoloġija ġenerali stipulata minn hawn ‘il quddiem ġiet applikata għall-produtturi esportaturi kollha fil-Korea, t-Tajwan, kif ukoll għall-produttur esportatur fir-RPĊ li ngħatalhom TES u, filwaqt li jiġi kkunsidrat il-kunċett ta’ pajjiż analogu, ukoll għaż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra fil-kampjun fir-RPĊ li ma ngħatawx it-TES. Il-preżentazzjoni tat-tisjib dwar id-dumping għal kull pajjiż ikkonċernat b’din l-investigazzjoni għaldaqstant tiddeskrivi biss dak li hu speċifiku għal kull pajjiz.
4.1.1. Valur normali
(32)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti minn kull produttur esportatur kienx rappreżentattiv, jiġifieri. jekk il-volum totali ta’ bejgħ ta’ din ix-xorta kienx daqs jew akbar minn 5 % tal-volum totali tal-bejgħ mill-esportazzjoni korrispondenti lejn l-Unjoni.
(33)
Il-Kummissjoni sussegwentement identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti mibjugħa b’mod domestiku mill-kumpaniji li għandhom bejgħ domestiku rappreżentattiv globali, li kienu identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(34)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produtturi esportaturi kkonċernati fis-suq domestiku, li nstab li hu komparabbli direttament mat-tip mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari kien ikkunsidrat rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI irrappreżenta 5 % jew iktar tal-volum totali tat-tip ta’ prodott kumparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(35)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull kumpanija jistax ikun kkunsidrat bħala magħmul fl-andament ordinarju ta’ kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ domestiku bil-qligħ ta’ kull tip ta’ prodott lil klijenti indipendenti.
(36)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew iktar mill-ispiża kkalkulata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju b’piż differenzjat kien daqs jew iktar mill-ispiża unitarja, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, kien ikkalkulat bħala l-piż medju tal-prezzijiet kollha tal-bejgħ domestiku tat-tip inkwistjoni.
(37)
Meta l-volum ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 %, jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip ta’ prodott, jew meta l-prezz medju b’piż differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża unitarja, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju b’piż differenzjat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip inkwisjoni..
(38)
Fejn it-tipi tal-prodotti kienu nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ.
(39)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-Kummissjoni użat valur normali maħdum, skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(40)
Biex taħdem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li jsiru tal-bejgħ u l-qligħ medju b’piż differenzjat realizzat minn kull produttur esportatur ikkonċernat li qed jikkoopera fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament ordinarju tal-kummerċ, matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, żdiedu mal-ispejjeż medji tagħhom tal-produzzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Fejn meħtieġ, l-ispejjeż irrappurtati tal-produzzjoni u tal-SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw f’sitwazzjoni normali ta’ test ta’ kummerċ u biex jinħadmu l-valuri normali.
4.1.2. Prezz tal-esportazzjoni
(41)
Fil-każijiet kollha fejn il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit b’konformità mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, b’mod partikolari fuq il-bażi ta’ prezzijiet ta’ esportazzjoni mħallsa realment jew li għandhom jitħallsu.
(42)
Fil-każijiet fejn il-bejgħ sar permezz ta’ importatur relatat, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku abbażi tal-prezz li bih il-prodotti importati inbiegħu l-ewwel mill-ġdid lil konsumaturi indipendenti. F’dawn il-każijiet, saru aġġustamenti għall-ispejjeż kollha li saru bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inklużi dazji u taxxi, kif ukoll marġni raġonevoli għal SG&A u l-qligħ. L-ispejjeż tal-SG&A tal-importatur relatat stess intużaw u marġni ta’ qligħ raġonevoli ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ dak li nstab fl-investigazzjoni li kien inkiseb mill-importatur indipendenti tal-prodott ikkonċernat.
4.1.3. Tqabbil
(43)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(44)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Ingħataw aġġustamenti xierqa fil-każijiet kollha fejn instabu li kienu raġonevoli, preċiżi u mirfuda minn xhieda vverifikata.
4.1.4. Marġni tad-dumping
(45)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għal kull produttur esportatur li kkoopera kien stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil bejn il-valur normali medju b’piż differenzjat mal-prezz tal-esportazzjoni medju b’piż differenzjat.
4.2. Ir-RPĊ
4.2.1. Valutazzjoni ta’ TES
(46)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, f’investigazzjonijiet ta’ kontra d-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, valur normali għandu jkun determinat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-imsemmi Artikolu għal dawk il-produtturi esportaturi li nstabu li ssodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(47)
Fil-qosor, u biss biex ir-referenza tkun eħfef, dawn il-kriterji huma ppreżentati fil-qosor hawn taħt:
(1)
Id-deċiżjonijiet u l-ispejjeż tan-negozju jsiru b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-swieq u mingħajr interferenza sinifikanti min-naħa tal-Istat; l-ispejjeż tal-materjal ewlieni użat fil-produzzjoni jirriflettu sostanzjalment l-valuri tas-suq;
(2)
L-azjendi jkollhom sett wieħed u ċar ta’ reġistrazzjonijiet bażiċi tal-kontabilità li jiġu vverifikati indipendentement skont l-Istandards Internazzjonali tal-Kontabilità (IAS)u jiġu applikati għall-għanijiet kollha;
(3)
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
(4)
Il-liġijiet tal-falliment u tal-proprjetà jiggarantixxu ċ-ċertezza u l-istabbiltà legali;
(5)
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rata tas-suq.
(48)
Il-kumpaniji kollha fil-kampjun talbu t-TES u wieġbu għall-formola tal-ilment tat-TES fid-dati ta’ skadenza stabbiliti. Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni pprovduta fil-formoli ta’ talbiet u l-informazzjoni l-oħra kollha meqjusa neċessarja fl-istabbilimenti tal-kumpaniji inkwistjoni.
(49)
Il-verifika stabbiliet li żewġ produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku biex jingħataw TES.
(50)
B’mod partikolari, produttur esportatur fil-kampjun ma ssodisfax ir-rekwiżiti tal-kriterji 1 sa 3. L-ewwel, dan ma setax juri li d-deċiżjonijiet tiegħu saru b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti tal-Istat minħabba li stab li jeżistu restrizzjonijiet fl-attivitajiet ta’ bejgħ tiegħu, bħall-obbligu li jbiegħ ċertu ammont tal-prodott ikkonċernat fis-suq domestiku. It-tieni, dan ma wriex li r-rekords ta’ kontabilità tiegħu kienu verifikati skont l-IAS. L-investigazzjoni semmiet għadd ta’ inkonsistenzi u nuqqasijiet fil-kontijiet tal-applikant, u investigat għadd ta’ ksur tal-prinċipji tal-IAS. Fl-aħħar nett, tagħwiġ li ġej mis-sistema ta’ qabel li mhix ta’ ekonomija tas-suq kien osservat fil-forma ta’ evalwazzjonijiet mhux xierqa ta’ dritt għall-użu tal-art.
(51)
Il-produttur esportatur l-ieħor fil-kampjun ma setax juri li ssodisfa l-kriterji 1 u 3. Dan ma setax juri li d-deċiżjonijiet tiegħu ttieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti tal-Istat minħabba li nstab li jeżistu restrizzjonijiet fl-attivitajiet ta’ bejgħ tiegħu, simili għal dawk identifikati fil-premessa 50 hawn fuq, u wkoll minkejja ċ-ċertifikazzjoni tal-Istat, parti mill-kapital tiegħu instab li ma ġiex ikkontribwit. Tagħwiġ li ġej mis-sistema ta’ qabel li mhix ta’ ekonomija tas-suq kien osservat wkoll fil-forma ta’ evalwazzjonijiet mhux xierqa ta’ dritt għall-użu tal-art.
(52)
Produttur esportatur fil-kampjun wera li huwa ssodisfa l-kriterji tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u setgħu jingħataw TES.
4.2.2. It-Trattament individwali (TI)
(53)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju fuq skala nazzjonali, jekk jeżisti, għandu jkun stabbilit għal pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, ħlief f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu jistgħu juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku biex jingħataw IT.
(54)
Fil-qosor, u għal referenza aktar faċli biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
(1)
Fil-każ ta’ kumpaniji jew impriżi konġunti totalment jew parzjalment f’idejn barranin, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-qligħ;
(2)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu determinati liberament;
(3)
Il-parti l-kbira tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fuq il-bord tad-diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet ta’ maniġment ewlenin għandhom jew ikunu f’minoranza jew għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed minn indħil mill-Istat;
(4)
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rata tas-suq; u wkoll
(5)
L-indħil mill-Istat mhux tali li jkun possibbli li l-esportaturi individwali ma jimxux mal-miżuri jekk jingħatawlhom rati differenti tad-dazju.
(55)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun li ma ssodisfawx il-kriterji għal MET talbu wkoll IT fil-każ li ma jingħatawx MET.
(56)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, kien stabbilit proviżjorjament li ż-żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ li ġejjin li kienu inklużi fil-kampjun jissodisfaw il-kriterji kollha għal TI kif stabbilit fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Il-pajjiż analogu
(57)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, f’ekonomiji fi tranżizzjoni l-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx it-TES irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew valur kostrutt f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”).
(58)
Fl-avviż ta’ bidu l-Istati Uniti tal-Amerika ġiet proposta bħala pajjiż analogu xieraq għall-iskop li jiġi stabbilit valur normali fir-RPĊ. Il-Kummissjoni ħeġġet lill-partijiet interessati kollha biex jagħtu l-kummenti tagħhom fuq din il-proposta.
(59)
Għadd kbir ta’ partijiet oġġezzjonaw għal din il-proposta u ssuġġerew l-użu tat-Tajwan jew il-Korea minħabba li huma qalu li dawn il-pajjiżi kienu aktar xierqa. L-argumenti rilevanti li tressqu kienu:
(a)
Il-proċessi tal-produzzjoni u tal-ispejjeż tal-Istati Uniti tal-Amerika jvarjaw b’mod sinifikanti minn dawk tar-RPĊ minħabba li l-makkinarju użat fl-Istati Uniti tal-Amerika huwa antik u m’għadux jintuża filwaqt li t-tagħmir użat mill-maġġoranza tal-produtturi Ċiniżi huwa modern u bbażat fuq l-aktar teknoloġija riċenti. Ħafna mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, tat-Tajwan u tal-Korea jużaw it-teknoloġija riċenti ta’ produzzjoni ta’ stadju wieħed li tagħmilhom aktar effiċjenti mill-kontrapartijiet tagħhom tal-Istati Uniti.
(b)
Il-fatt li l-esportaturi tat-Tajwan u tal-Korea kienu allegati li kienu qed iwettqu d-dumping mhux rilevanti għall-iskop li jintgħażel pajjiż analogu xieraq.
(c)
Il-kwerelanti għandhom kumpaniji relatati fl-Istati Uniti tal-Amerika u ma jkunx xieraq li l-valur normali jkun ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta minn dawn il-kumpaniji relatati;
(d)
Il-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fl-Istati Uniti tal-Amerika huma differenti minn dawk li jeżistu fir-RPĊ. Is-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika huwa prattikkament monopolizzat minn produttur wieħed filwaqt li t-Tajwan u l-Korea għandhom għadd kbir ta’ produtturi domestiċi kif inhu l-każ fir-RPĊ.
(60)
Il-Kummissjoni eżaminat il-kummenti t’hawn fuq u kkunsidrat li dawn kienu validi b’mod ġenerali safejn jikkonċernaw l-għażla tal-pajjiż analogu. Saret aktar investigazzjoni dwar jekk it-Tajwan jew il-Korea jikkwalifikawx bħala ekonomija ta’ suq possibbli ta’ pajjiż terz għall-iskop li jiġi stabbilit valur normali għar-RPĊ.
(61)
L-investigazzjoni wriet b’mod partikolari li t-Tajwan kellha grad ogħla ta’ tqabbil ta’ prodotti finali mar-RPĊ. Ġie nnotat li l-produtturi esportaturi fit-Tajwan huma wkoll preżenti fir-RPĊ ma’ produtturi relatati u li dawn bażikament jaħdmu taħt kundizzjonijiet simili fiż-żewġ pajjiżi.
(62)
Abbażi ta’ dan, ġie kkunsidrat li hu aktar xieraq li t-Tajwan jintuża bħala l-pajjiż analogu biex jistabbilixxi l-valur normali għar-RPĊ skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
(63)
Wara li t-Tajwan intgħażel bħala l-pajjiż analogu, il-valur normali ġie kkalkolat abbażi tad-dejta vverifikata fl-istabbilimenti tal-produtturi esportaturi tat-Tajwan li kkooperaw bis-sħiħ mal-investigazzjoni. Il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezzijiet imħallsa jew li jitħallsu fuq bejgħ li sar fis-suq domestiku tat-Tajwan għal tipi ta’ prodotti komparabbli, jekk dawn jinstabu li jsiru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Dan kien il-każ għal għadd ta’ tipi ta’ prodotti esportati.
4.2.4. Valur normali
4.2.4.1. Produttur esportatur fil-kampjun li ngħata t-TES
(64)
Il-maġġoranza ta’ bejgħ domestiku tal-produttur esportatur fil-kampjun li ngħata t-TES instab li saru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Il-valur normali għal dawn it-tipi ta’ prodotti kien ibbażat fuq il-prezzijiet attwalment imħallsa jew li jitħallsu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni minn konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku tar-RPĊ, skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku.
(65)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il valur normali kellu jinħadem kif stipulat fil-premessa 40 hawn fuq.
4.2.4.2. Produtturi esportaturi fil-kampjun li ma ngħatawx t-TES
(66)
Kif imsemmi fil-premessi 57 sa 63 hawn fuq, il-valur normali għal produtturi esportaturi li ma ngħatawx it-TES irid jiġi stabbilit abbażi tal-prezz jew valur maħdum f’ekonomija tas-suq ta’ pajjiż terz, fil-każ tat-Tajwan.
(67)
Għat-tipi ta’ prodotti esportati l-oħrajn, li jew ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ fit-Tajwan jew ma kinux inbiegħu fi kwantitajiet rappreżentattivi mill-produtturi tat-Tajwan fis-suq domestiku tagħhom, kellu jinħadem il-valur normali. Il-valur normali nħadem fuq il-bażi stipulata fil-premessa 40 hawn fuq.
4.2.5. Il-Prezz tal-Esportazzjoni
(68)
Il-bejgħ kollu tal-prodotti kkonċernat li sar minn tliet produtturi esportaturi fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni, saru direttament lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu.
4.2.6. Tqabbil
(69)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, ingħataw aġġustamenti, fejn applikabbli u ġġustifikati, għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, trasport ta’ merkanzija bil-baħar u spejjeż tal-assigurazzjoni, tqandil, tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, kummissjonijiet, skonti, rifużjonijiet u tassazzjoni indiretta lill-produtturi esportatuti kollha investigati.
4.2.7. Il-marġnijiet ta’ dumping
4.2.7.1. Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun
(70)
Gћall-kumpaniji fil-kampjun, il-valur normali medju b’piż differenzjat ta’ kull tip tal-prodott tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju b’piż differenzjat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif stipulat fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(71)
Fuq din il-bażi, il-marġni medju b’piż differenzjat ta’ dumping provviżorju mfisser bħala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, dazju mhux imħallas, huwa kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Għall-produtturi esportaturi oħrajn li kkooperaw
(72)
Il-marġni medju b’piż differenzjat ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun kien ikkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Din il-marġni ġiet stabbilita abbażi tal-marġnijiet stabbiliti għall-produtturi esportaturi fil-kampjun, irrilevanti mill-marġni tal-produttur esportatur b’marġni ta’ dumping żero. Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inkluzi fil-kampjun kien stabbilit proviżorjament għal 8,9 %.
(73)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet livell ta’ kooperazzjoni. Sar tqabbil magħmul bejn il-kwantitajiet ta’ esportazzjoni totali indikati fir-risposti ta’ teħid ta’ kampjuni li waslu mill-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw u l-importazzjonijiet totali mir-RPĊ kif jirriżulta mill-istatistiċi ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Instab li l-perċentwal tal-kooperazzjoni kien ta’ 100 %. Abbażi ta’ dan, il-livell ta’ kooperazzjoni kien meqjus bħala għoli, u għaldaqstant, kien meqjus xieraq li jiġi stabbilit marġni tad-dumping għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx fuq l-ogħla livell tal-marġni tad-dumping stabbilit għall-produtturi esportaturifil-kampjun.
(74)
Fuq din il-bażi, il-livell nazzjonali ta’ dumping kien stabbilit provviżorjament għal 9,3 %.
4.3. Il-Korea
4.3.1. Valur normali
(75)
Il-maġġoranza ta’ bejgħ domestiku tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa għal esportazzjoni fl-Unjoni mill-erba’ kumpaniji investigati instab li saru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Il-valur normali għal dawn it-tipi ta’ prodotti kien ibbażat fuq il-prezzijiet attwalment imħallsa jew li jitħallsu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni minn konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku tal-Korea, skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku.
(76)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il valur normali kellu jinħadem. L-erba’ kumpaniji investigati kollha kellhom bejgħ domestiku ta’ ċerti tipi ta’ prodotti li ma kinux saru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. F’dawn il-każijiet, il-valur normali nħadem fuq il-bażi stipulata fil-premessa 40 hawn fuq.
4.3.2. Prezz tal-esportazzjoni
(77)
Parti mill-bejgħ ta’ esportazzjoni ta’ produttur esportatur wieħed saru direttament lil importatur relatat fl-Unjoni Konsegwentement, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku abbażi tal-prezzijiet li bihom il-prodotti reġgħu inbiegħu l-ewwel lil xerrej indipendenti u skont il-metodoloġija deskritta fil-premessa 42 hawn fuq.
(78)
L-esportazzjonijiet li kien fadal tal-prodott ikkonċernat tal-imsemmi produttur esportatur u l-bejgħ kollu tal-esportazzjoni tat-tliet produtturi esportaturi l-oħra sar direttament lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Għal dan il-bejgħ, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li jistgħu jiġu mħallsa.
4.3.3. Tqabbil
(79)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fuq dan il-bażi, ingħataw aġġustamenti, fejn applikabbli u ġġustifikati, għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, trasport ta’ merkanzija bil-baħar u spejjeż tal-assigurazzjoni, tqandil, tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, kummissjonijiet, lill-produtturi espotaturi investigati kollha.
(80)
L-erba’ kumpaniji investigati talbu aġġustament tar-rifużjoni ta’ dazju skont l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku għar-raġunijiet li ħlasijiet tal-importazzjoni kienu allegatament imħallsa mill-prodott simili meta kien maħsub għall-konsum fil-pajjiż esportatur iżda kienu tħallsu lura jew ma tħallsux meta l-prodott kien mibjugħ għal esportazzjoni lill-Unjoni.
(81)
It-talba tqieset bħala waħda bla bażi minħabba li l-erba’ kumpaniji kollha naqsu milli juru li l-ħlasijiet ta’ importazzjoni mogħtija lura lill-kumpaniji kienu konnessi mal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
4.3.4. Il-marġnijiet ta’ dumping
(82)
Kif previst bl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, għal kull kumpanija l-valur normali medju b’piż differenzjat stabbilit għal kull tip ta’ prodott tqabbel mal-medja b’piż ddiferenzjat tal-prezz ta’ esportazzjoni ta’ kull tip ta’ prodott korrispondenti.
(83)
Abbażi ta’ dan, l-marġnijiet tad-dumping espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, tal-produtturi esportaturi kollha kkonċernati fil-Korea instabu li kienu taħt il-livell de minimis ta’ 2 % fis-sens tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku.
(84)
Għandu jiġi nnotat li l-erba’ produtturi esportaturi Koeani jirrappreżentaw l-esportazzjoni kollha li toriġina f’dan il-pajjiż meta mqabbla mad-dejta ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-adozzjoni ta’ miżuri antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fil-Korea ma kinitx garantita.
(85)
Jekk dawn ir-riżultati jiġu kkonfermati b’aktar investigazzjoni, il-proċediment għandu jintemm fir-rigward tal-Korea.
4.4. It-Tajwan
4.4.1. Valur normali
(86)
Il-maġġoranza ta’ bejgħ domestiku tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa għal esportazzjoni fl-Unjoni miż-żewġ kumpaniji investigati instab li saru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Il-valur normali għal dawn it-tipi ta’ prodotti kien ibbażat fuq il-prezzijiet attwalment imħallsa jew li jitħallsu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni minn konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku tat-Tajwan, skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku.
(87)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il valur normali kellu jinħadem. Iż-żewġ kumpaniji investigati kellhom bejgħ domestiku ta’ ċerti tipi ta’ prodotti li ma kinux saru fi kwantitajiet rappreżentattivi u f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. F’dawn il-każijiet il-valur normali nħadem fuq il-bażi stipulata fil-premessa 40 hawn fuq.
4.4.2. Prezz tal-esportazzjoni
(88)
Il-bejgħ kollu tal-prodotti kkonċernat li sar miż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni, saru direttament lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li jistgħu jiġu mħallsa.
4.4.3. Tqabbil
(89)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fuq dan il-bażi, ingħataw aġġustamenti, fejn applikabbli u ġġustifikati, għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, trasport ta’ merkanzija bil-baħar u spejjeż tal-assigurazzjoni, tqandil, tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, kummissjonijiet, skonti u tnaqqis fil-prezz, lill-produtturi espotaturi investigati kollha.
4.4.4. Il-marġnijiet ta’ dumping
(90)
Kif previst bl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, għal kull kumpanija l-valur normali medju b’piż differenzjat stabbilit għal kull tip ta’ prodott tqabbel mal-medja ddiferenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni ta’ kull tip ta’ prodott korrispondenti.
(91)
Abbażi ta’ dan, l-marġnijiet tad-dumping, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, kienu kif ġejjin:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
Fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fit-Tajwan, għandu jiġi nnotat li ż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw jirrappreżentaw l-esportazzjoni kollha li toriġina f’dan il-pajjiż meta mqabbla mad-dejta ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Ġiet stabbilita marġni ta’ dumping nazzjonali għat-Tajwan. Dan il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu nstab li kien taħt il-livell de minimis ta’ 2 % stipulata fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fit-Tajwan ma kinitx garantita.
(93)
Jekk dawn ir-riżultati jiġu kkonfermati b’aktar investigazzjoni, il-proċediment għandu jintemm fir-rigward tat-Tajwan.
5. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
5.1. Produzzjoni tal-Unjoni
(94)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(95)
Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li tkun madwar 121 000 tunnellata matul il-PI. Dan l-ammont kien jinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom u l-produzzjoni stmata ta’ produtturi li baqgħu siekta fil-proċediment (produtturi siekta). Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra, id-dejta indikata fl-ilment dwar il-produtturi siekta ntużat biex jiġu stabbiliti l-produzzjoni u l-konsum totali tal-Unjoni. Il-produtturi siekta jirrappreżentaw madwar 22 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PI. L-ebda produttur magħruf tal-Unjoni ma kien newtrali jew oppona għat-tnedija ta’ din l-investigazzjoni.
(96)
L-ammont tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li appoġġjaw l-ilment kien ta’ 94 000 tunnellata fil-PI, għalhekk jirrappreżenta madwar 78 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni.
5.2. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(97)
Kif imsemmi fil-premessa 96 hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li l-produtturi tal-Unjoni li appoġġjaw l-ilment u qablu li jikkooperaw fl-investigazzjoni rrappreżentaw madwar 78 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PI. Dawn il-produtturi huma għaldaqstant meqjusa li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
6. ID-DANNU
6.1. Konsum tal-Unjoni
(98)
Il-konsum kien stabbilit fuq il-bażi tal-importazzjonijiet totali, meħud minn Eurostat, il-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, inkluża stima tal-bejgħ tal-produtturi siekta.
(99)
Kif imsemmi skont il-premessa 95 hawn fuq, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni dwar il-produtturi siekta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom tal-HTY matul il-perjodu kkunsidrat, minflok intużat id-dejta pprovduta fl-ilment li tappartjeni lil dawn il-produtturi.
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni
2005
2006
2007
2008
PI
Tunnellati
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indiċi
100
106
120
109
93
Sors: Eurostat, id-dejta mogħtija fl-ilment u t-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(100)
B’kollox, il-konsum tal-Unjoni tul il-perjodu meqjus naqas b’7 %. Instab li l-konsum l-ewwel żdied bi 20 % bejn l-2005 u l-2007, li wara naqas b’22 % bejn l-2007 u l-PI, it-tnaqqis fir-ritmu tal-konsum fl-2008 u l-PI kien ir-riżultat ta’ domanda aktar baxxa, speċjalment fit-tieni nofs tal-2008, minħabba l-kriżi ekonomika.
6.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati
6.2.1. L-evalwazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijietmill-pajjiżi kkonċernati
(101)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-HTY li joriġinaw fir-RPĊ, il-Korea u t-Tajwan għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(102)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Tajwan u l-Korea, kif imsemmi hawn fuq, ġie evalwat b’mod provviżorju li kemm l-importazzjonijiet tat-Tajwan u tal-Korea ma sarux bi prezzijiet ta’ dumping matul il-PI.
(103)
Għaldaqstant ġie konkluż b’mod provviżorju li l-effett ta’ importazzjonijiet mill-Korea u t-Tajwan m’għandux ikun kumulat b’importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
6.2.2. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
(104)
Għandu jkun osservat li produttur esportatur wieħed fir-RPĊ inkluż fil-kampjun ma nstabx li kellu l-prodotti tiegħu bi prezz ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni. Skont dan, l-esportazzjonijiet tiegħu għandhom ikunu esklużi mill-analiżi li tikkonċerna l-iżvilupp ta’ importazzjonijiet bi prezz ta’ dumping mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni.
(105)
Madankollu, sabiex tkun evitata kwalunkwe possibbiltà ta’ żvelar ta’ dejta ta’ negozju delikata tal-imsemmi produttur, kien ikkunsidrat xieraq għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità li ma tiġix eskluża dejta tal-esportatur li ma nstabx li kellu prodotti bi prezz ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni mid-dejta pubblikament disponibbli hawn taħt, bħal Eurostat.
(106)
L-ewwel tabella hawn taħt, għalhekk, tinkludi l-importazzjonijiet kollha tal-HTY li joriġinaw fir-RPĊ filwaqt li t-tieni tabella turi d-dejta fil-forma ta’ indiċi li tirrigwarda l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2a
Total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2005
2006
2007
2008
PI
Volumi (tunnellati)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indiċi
100
147
261
317
301
Sehem tas-suq
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indiċi
100
139
217
291
323
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indiċi
100
87
81
84
83
Sors: Eurostat.
(107)
L-ammont ta’ importazzjonijiet totali mir-RPĊ żdied b’mod drammatiku bi tliet darbiet aktar matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li fl-istess ħin il-prezzijiet medji ta’ importazzjoni naqsu bi 17 %. B’riżultat ta’ dan, is-sehem tagħhom fis-suq żdied b’mod sinifikanti minn 7,3 % fl-2005 għal 23,6 % fil-PI. L-investigazzjoni wriet li anki fil-perjodu bejn l-2007 u l-PI, meta l-konsum naqas bi 22 %, l-ammont ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ żdied bi 15 %, li jwassal għal żieda ta’ 7,7 punti perċentwali fis-sehem tas-suq tagħhom.
6.2.2.1. L-ammont, il-prezz u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
Tabella 2b
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
2005
2006
2007
2008
PI
Importazzjonijiet (tunnellati)
Indiċi
100
240
582
728
714
Sehem tas-suq
Indiċi
100
227
485
667
768
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
Indiċi
100
67
61
63
61
Sors: Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji.
(108)
L-ammonti ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat, li jwassal għal żieda fis-sehem tas-suq tagħhom b’il fuq minn seba’ darbiet aktar. Barra minn hekk, il-perjodu ta’ investigazzjoni wera li minkejja t-tnaqqis fil-konsum fil-perjodu bejn l-2007 u l-PI, importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping kisbu sehem konsiderevoli fis-suq matul il-PI.
(109)
Prezzijiet medji ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ wrew li tnaqqis ta’ 39 % matul il-perjodu kkunsidrat, li waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI, kif spjegat hawn taħt fil-premessa 112.
6.2.2.2. It-twaqqigħ tal-prezzijiet
(110)
Għall-iskop li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet medji bi prezzijiet b’piż differenzjat tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-industrija tal-Unjoni għal klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet medjib’piż differenzjat korrispondenti tal-importazzjonijiet mir-RPĊ għall-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-drittijiet eżistenti ta’ dazju u għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(111)
Il-kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi kienet għolja u ammontat għal 69 % tal-ammont totali ta’ esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni matul il-PI. Minħabba l-fatt li produttur esportatur Ċiniż wieħed instab li ma kienx qed ibiegħ il-prodotti tiegħu bi prezzijiet ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni, l-importazzjonijiet tiegħu ma ġewx ikkunsidrati għall-iskop tal-analiżijiet ta’ twaqqigħ tal-prezz.
(112)
It-tqabbil wera li matul il-PI, il-prodott ikkonċernat li kien oġġett ta’ dumping li joriġina fir-RPĊ mibjugħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’24,2 %.
6.3. Qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
6.3.1. Rimarki preliminari
(113)
B’konformità mal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal evalwazzjoni tal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2005 sal-aħħar tal-PI.
6.3.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 3
2005
2006
2007
2008
PI
Produzzjoni (tunnellati)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indiċi
100
100
99
86
64
Kapaċità (tunnellati)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indiċi
100
100
100
97
90
L-użu tal-kapaċità
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indiċi
100
100
100
88
72
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(114)
Kif muri fit-tabella ta’ hawn fuq, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 36 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għandu jiġi nnotat li għalkemm il-konsum tal-Unjoni żdied b’20 % bejn l-2005 u l-2007, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu, filwaqt li naqas b’mod sinifikanti bejn l-2007 u l-PI, f’konformità mat-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni.
(115)
L-industrija tal-Unjoni naqqset il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha għal madwar 144 000 tunnellata matul il-PI. Madankollu, fid-dawl tal-bejgħ staġnat u t-tnaqqis fl-ammonti tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità disponibbli naqset minn 91 % fl-2005 għal 65 % fil-PI. It-tnaqqis ewlieni seħħ fil-perjodu bejn l-2007 u l-PI.
6.3.3. L-ammont ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(116)
Iċ-ċifri tal-bejgħ fit-tabella hawn taħt huma relatati mal-ammont mibjugħ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 4
2005
2006
2007
2008
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indiċi
100
101
104
88
71
Sehem tas-suq
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indiċi
100
95
87
81
77
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(117)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b’20 % matul l-2005 u l-2007, l-ammont ta’ bejgħ tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi indipendenti fis-suq tal-Unjoni żdied b’4 % biss. Dan ifisser li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum f’dak il-perjodu. Barra minn dan, fil-bqija tal-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 22 % l-ammont tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’aktar, b’31 %. Konsegwentement l-ammont ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas kontinwament u sinifikament u t-telf fis-sehem tas-suq kien għoli daqs 11,9 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3.4. Prezzijiet ta’ unità medja tal-industrija tal-Unjoni
(118)
Il-prezzijiet ta’ bejgħ ex-works medji tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni naqsu b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis ewlieni seħħ bejn l-2007 u l-PI, jiġifieri fl-istess waqt taż-żieda fl-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ. B’konsegwenza ta’ dan, minkejja t-tnaqqis fil-prezzijiet ta’ materja prima l-industrija tal-Unjoni kelli tnaqqas il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha b’mod partikolari matul il-PI.
Tabella 5
2005
2006
2007
2008
PI
Il-prezz medju (EUR/tunnellata)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indiċi
100
100
99
97
91
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(119)
Fil-fatt, instab li l-ispiża medja tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’6 % bejn l-2005 u l-PI. Dan prinċipalment minħabba ż-żieda fil-prezz tal-PET chips li huma l-materja prima prinċipali li tintuża fil-produzzjoni tal-HTY. Il-prezz medju tal-PET chips żdied bi 12 % bejn l-2005 u l-2008 li wara naqas għal-livell li huwa ndaqs għal dak li kien jeżisti fl-2005. Madankollu, matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni kienet imġiegħla żżomm il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha baxxi sabiex tikkompeti mal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi. Konsegwentement, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienu b’mod sinifikanti taħt l-ispejjeż tagħhom matul il-PI.
6.3.5. L-istokks
(120)
L-istokks irrappreżentaw madwar 15 % tal-ammont tal-produzzjoni fil-PI. L-industrija tal-Unjoni naqqset il-livelli tal-istokks tagħha b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari bejn l-2007 u l-PI. Madankollu, dan it-tnaqqis fl-istokks jidher fid-dawl ta’ livell aktar baxx ta’ attività wara t-tnaqqis tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 6
2005
2006
2007
2008
PI
Stokks (tunnellati)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indiċi
100
112
116
112
91
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
6.3.6. Xogħol, salarji u produttività
Tabella 7
2005
2006
2007
2008
PI
Impjiegi - ekwivalenti għal full-time (EFT)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indiċi
100
99
96
87
77
Spiża għall-ħaddiema (EUR/EFT)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indiċi
100
102
102
118
106
Produttività (unità/EFT)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indiċi
100
101
102
99
84
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(121)
Minħabba t-tnaqqis fl-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni, in-numru tal-impjegati tnaqqas sostanzjalment bi 23 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis fil-produttività għandhu jidher fid-dawl tan-natura ġenerali ta’ tnaqqis fl-attivitajiet, fejn it-tnaqqis fin-numru ta’ impjegati jsegwi t-tnaqqis fil-produzzjoni biss wara ċertu dewmien. Fir-rigward tal-ispejjeż tax-xogħol, dawn jiżdiedu ftit b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3.7. Ir-rendiment, il-likwidità, l-investimenti, id-dħul fuq l-investimenti u l-abilità li jinġabar il-kapital
Tabella 8
2005
2006
2007
2008
PI
Il-profittabilità
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indiċi
100
-22
-37
- 378
- 438
Il-likwidità ‘000 euro
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indiċi
100
-9
5
- 120
- 141
L-investimenti ‘000 euro
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indiċi
100
49
123
19
11
L-introjtu mill-investimenti
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indiċi
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(122)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ġie stabbilit billi ġie espress il-qligħ nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Matul il-perjodu kkunsidrat il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku minn qligħ ta’ 3 % fl-2005 għal telf ta’ 13,3 % fil-PI. Minkejja l-fatt li l-konsum tal-Unjoni kien qed juri żieda fit-tendenza bejn l-2005 u l-2007, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika minn dan l-iżvilupp favorevoli minħabba l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ.
(123)
It-tendenza tal-likwidità, li hija l-abilità tal-industrija li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha, tirrifletti ħafna l-iżviluppi fil-profittabilità. Konsegwenetement, il-likwidità turi tnaqqis sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Jistgħu jsiru l-istess kummenti dwar id-dħul fuq l-investimenti li wrew żvilupp negattiv simili f’konformità mar-riżultati negattivi miksuba mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(124)
Wara dak li ntqal hawn fuq, l-abilità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti saret limitata minħabba li l-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. B’konsegwenza ta’ dan, l-investimenti niżlu b’89 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3.8. Tkabbir
(125)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b’20 % bejn l-2005 u l-2007, l-industrija tal-Unjoni rnexxiela żżid l-ammont ta’ bejgħ tagħha fis-suq tal-Unjoni b’biss 4 %, biex ma tħallihiex tieħu vantaġġ mill-espansjoni fil-konsum tal-Unjoni. Meta wieħed iħares lejn l-iżvilupp matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis ta’ 29 % fl-ammont ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien ħafna aktar qawwi mit-tnaqqis ta’ 7 % fil-konsum tal-Unjoni. Għalhekk, is-sehem fis-suq fl-industrija tal-Unjoni naqas ukoll bi 12-il punt perċentwali matul l-istess perjodu.
6.3.9. Id-daqs tal-marġni reali tad-dumping
(126)
Il-marġini tad-dumping għall-RPĊ, speċifikati hawn fuq fit-taqsima tad-dumping, huma ‘l fuq mil-limitu de minimis. Minħabba l-ammonti u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping, l-impatt tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
6.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(127)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu bħall-produzzjoni -36 %), l-użu tal-kapaċità -28 %), l-ammont ta’ bejgħ lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni -29 %), is-sehem tas-suq -12 punti perċentwali) u l-produttività -16 %) iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal-likwidità -241 %), u l-profittabilità -16,3 punti perċentwali) kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-abilità tal-industrija tal-Unjoni biex tiġbor il-kapital naqset ukoll b’mod partikolari matul il-PI.
(128)
Instab li t-telf prinċipali seħħ fil-perjodu bejn l-2008 u l-PI meta, minkejja tnaqqis sinifikanti fil-konsum tal-Unjoni, l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ baqgħu preżenti f’ammonti kbar fis-suq tal-Unjoni, u jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’il fuq minn 24 % fil-PI.
(129)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni laħqet l-ogħla livell tagħha fl-2008, l-aktar minħabba ż-żieda f’daqqa fil-prezzijiet tal-materja prima ewlenija. Matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżomm u tikkontrolla l-ispiża tal-produzzjoni tagħha bi sforzi ta’ razzjonalizzazzjoni u minħabba t-twaqqigħ fil-prezzijiet tal-PET li seħħ prinċipalment fit-tieni nofs tal-PI. Madankollu, fid-dawl tat-tnaqqis sinifikanti fil-prezz ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f’pożizzjoni li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha għal livell li jista’ jkopri l-ispejjeż tagħha. Dan wassal għal deterjorament sinifikanti fis-sitwazzjoni finanzjarja tagħha matul il-PI.
(130)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ‘il fuq, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fil-kuntest tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
7. IL-KAWŻALITÀ
7.1. Introduzzjoni
(131)
Skont l-Artikoli 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, kien eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu oġġetti ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fir-RPĊ kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sal-punt li jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin setgħu kienu qed jagħmlu dannu lill-industrija tal-Unjoni, kienu eżaminati wkoll biex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(132)
L-investigazzjoni wriet li importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat, li żiedu s-sehem tagħhom tas-suq tal-Unjoni b’aktar minn seba’ darbiet bejn l-2005 u l-PI. Instab ukoll li fil-perjodu bejn l-2008 u l-PI meta l-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 15 %, l-ammont ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ baqa’ għoli u żied ukoll is-sehem tagħhom bi 15 %.
(133)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni ffaċċjat tnaqqis sinifikanti ta’ 29 % fl-ammont ta’ bejgħ tagħhom u konsegwentement tilfu s-sehem tagħhom fis-suq minn 51,1 % għal 39,2 %, kważi 12-il punt perċentwali. Fil-perjodu bejn l-2008 u l-PI, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni niżel b’żewġ punti perċentwali, filwaqt li dak ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping żdied, minkejja t-tnaqqis dfid-domanda fis-suq tal-Unjoni.
(134)
Fir-rigwrd ta’ prezzijiet ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, dawn naqsu b’39 % matul il-perjodu kkunsidrat u kienu qed iwaqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha biex tkopri ż-żieda sħiħa fil-prezzijiet tal-materja prima. Għalhekk, il-profittabilità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqset kif spjegat hawn fuq fil-premessa 122, minn profitt ta’ 3 %fl-2005 għal telf ta’ 13,3 % fil-PI.
(135)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-ammonti li qed jiżdiedu ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ kellhom impatt negattiv fis-suq b’mod ġenerali minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet.
(136)
Huwa għalhekk maħsub li t-tensjoni kontinwa li ġejja mill-importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni tadatta l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha għaż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima, b’mod partikolari fl-2008, meta l-prezzijiet tal-PET laħqu l-ogħla livell. Dan spjega t-telf fis-sehem tas-suq u t-telf fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
(137)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li ż-żieda tal-importazzjonijiet ta’ oġġetti ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ kellu impatt negattiv konsiderevoli fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-effett ta’ fatturi oħra
7.3.1. L-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni
(138)
Kif imsemmi fil-premessa 100 hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni tal-HTY l-ewwel żdied bejn l-2005 u l-2007, li wara naqas fl-2008 u l-PI. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni tilfet parti sinifikanti tas-sehem tas-suq tagħha. Għalkemm ma jistax jiġi eskluż li din l-evoluzzjoni negattiva tal-konsum tal-Unjoni bejn l-2008 u l-PI seta’ kellha impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ta’ min jiġi nnotat li l-esportaturi Ċiniżi rnexxielhom fl-istess ħin iżidu s-sehem tagħhom fis-suq. Skont dan, huwa kkunsidrat li d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ma jistax ikun spjegat bid-domanda mnaqqsa iżda huwa kkawżat l-aktar minħabba ż-żieda f’importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u t-twaqqigħ tal-prezzijiet ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi.
7.3.2. Il-prezzijiet tal-materja prima
(139)
Il-prezzijiet tal-materja prima, prinċipalment il-PET chips, żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2005 u l-2008 li wara naqsu matul it-tieni nofs tal-PI u laħqu livell indaqs għal dak tas-sena 2005 sa tmiem il-PI.
(140)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni biex tipproduċi l-HTY segwiet l-istess tendenza tal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-materja prima, u b’mod ġenerali żdiedet b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, f’suq irregolat minn kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi, b’mod partikolari fin-nuqqas ta’ dumping li jagħmel dannu, jista’ jkun mistenni li l-prezzijiet ikunu adattai regolarment sabiex jirriflettu l-iżvilupp tal-komponenti diversi tal-ispiża tal-produzzjoni. Dan ma sarx f’dan il-każ. Fil-fatt l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata biex iżżomm il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha baxxi biex tikkompeti mal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ, li wasslu għal tnaqqis sinifikanti fil-profittabilità tagħha. Skont dan, ġie konkluż b’mod provviżorju li t-twaqqigħ tal-prezz ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi naqqas il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u impedixxa lill-industrija Unjoni milli żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha biex tkopri l-ispejjeż tagħha.
7.3.3. Il-produzzjoni vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni
(141)
L-investigazzjoni wriet li produttur wieħed tal-Unjoni biss li kkoopera mal-investigazzjoni kien integrat b’mod vertikali u li l-produzzjoni vinkolanti intużat għal ipproċessar ulterjuri fi prodotti ta’ valur miżjud fl-industrija downstream. L-investigazzjoni ma wriet ebda problema fil-produzzjoni li hija realata ma’ dawn il-prodotti downstream. Fil-fatt l-użu vinkolanti baqa’ stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u rrappreżenta madwar 7 % tal-ammont tal-produzzjoni.
(142)
Fuq dik il-bażi, kien maħsub li l-produzzjoni vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni ma kkontribwietx għad-deterjorazzjoni tal-qagħda finanzjarja tagħha, b’mod partikolari matul il-PI.
7.3.4. Prestazzjoni ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(143)
Għalkemm l-analiżi tad-dannu u l-kawżalità kkonċentrat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, il-prestazzjoni ta’ esportazzjoni tagħha kienet eżaminata bħala fattur possibbli ieħor li jista’ jispjega d-dannu misjub. L-analiżi wriet li l-bejgħ esportat lil partijiet mhux relatati li sar mill-industrija tal-Unjoni baqa’ modest (madwar 3 %) matul il-perijodu kkunsidrat. It-tnaqqis fl-ammont ta’ bejgħ esportat, minn madwar 18 000 tunnellata fl-2005 sa madwar 7 000 tunnellata matul il-PI, jista’ jiġi spjegat bit-tnaqqis fil-produzzjoni matul l-istess perjodu. Madankollu, il-prezz ta’ esportazzjoni kien aktar għoli mill-prezz li kienet qed toffri l-industrija tal-Unjoni lill-klijenti tagħha fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, kien ikkunsidrat li ż-żieda fl-ammont ta’ esportazzjoni ma jistax jispjega l-livell ta’ dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni u b’mod partikolari t-tnaqqis sinifikanti fil-profittabilità matul il-PI.
7.3.5. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(144)
It-tendenzi fl-ammonti u l-prezzijiet ta’ importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra bejn l-2005 u l-PI kienu kif ġej:
Tabella 9
Pajjiżi terzi oħra
2005
2006
2007
2008
PI
Importazzjonijiet (tunnellati)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indiċi
100
101
97
72
55
Sehem tas-suq
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indiċi
100
96
81
66
59
Prezz (EUR/tunnellata)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indiċi
100
102
98
99
98
Sors: Eurostat.
(145)
Il-pajjiżi terzi ewlenin l-oħrajn li jesportaw l-HTY lejn l-Unjoni huma l-Isvizzera, il-Belarus, il-Ġappun u t-Tajlandja. Kif muri fit-tabella hawn fuq, l-ammont ta’ importazzjoni kombinat minn dawn il-pajjiżi kien baxx ħafna b’relazzjoni mal-konsum tal-Unjoni u naqas b’45 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet medji ta’ importazzjoni baqgħu stabbli u relattivament għolja matul il-PI.
(146)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma kkontribwewx għad-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
7.3.6. Importazzjonijiet mill-Korea u t-Tajwan
(147)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Tajwan u l-Korea, kif imsemmi hawn fuq, ġie evalwat b’mod provviżorju li kemm l-importazzjonijiet tat-Tajwan u tal-Korea ma sarux bi prezzijiet ta’ dumping matul il-PI. Dawn l-importazzjonijiet huma murija fit-tabelli 10 u 11 hawn taħt:
Tabella 10
Total ta’ importazzjonijiet mill-Korea
2005
2006
2007
2008
PI
Volumi (tunnellati)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indiċi
100
118
157
142
140
Sehem tas-suq
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indiċi
100
112
131
130
151
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indiċi
100
93
91
91
85
Sors: Eurostat.
(148)
Kif jidher fit-tabella t’hawn fuq, l-ammonti ta’ importazzjoni mill-Korea kienu segwiti b’mod ġenerali b’tendenza simili għal dik tal-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. L-ammonti ta’ importazzjoni żdiedu minn 17 542 tunnellata fl-2005 għal 24 580 tunnellat fil-PI. Dan wassal għal żieda fis-sehem tas-suq tagħhom minn 7,9 % fl-2005 għal 11,9 % fil-PI. Madankollu ta’ min jiġi nnotat li l-ammonti ta’ importazzjoni naqsu b’mod sostanzjali bejn l-2007 u t-tmiem tal-PI.
(149)
Ta’ min jiġi nnotat ukoll li, filwaqt li l-prezzijiet medji ta’ importazzjoni mill-Korea naqsu bi 15 % matul il-perjodu kkunsidrat, dawn baqgħu ogħla mill-prezzijiet medji ta’ importazzjoni mir-RPĊ matul l-istess perjodu.
Tabella 11
Total ta’ importazzjonijiet mit-Tajwan
2005
2006
2007
2008
PI
Volumi (tunnellati)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indiċi
100
106
140
150
111
Sehem tas-suq
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indiċi
100
100
117
138
119
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indiċi
100
88
82
85
86
Sors: Eurostat.
(150)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Tajwan, dawn żdiedu minn 7 343 tunnellata fl-2005 għal 8 163 tunnellata fil-PI, jiġifieri bi 11 %. Fl-istess ħin is-sehem tas-suq tagħhom żdied bi ftit minn 3,3 % fl-2005 għal 4 % fil-PI. Bħall-importazzjonijiet tal-Korea, l-ammont ta’ importazzjoni tat-Tajwan naqas b’mod konsiderevoli bejn l-2007 u t-tmiem tal-PI.
(151)
Il-prezzijiet medji ta’ importazzjoni mit-Tajwan naqsu b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat iżda baqgħu konsiderevolment ogħla mill-prezzijiet ta’ importazzjoni mir-RPĊ matul l-istess perjodu.
(152)
Skont dak li ntqal hawn fuq, ma jistax jiġi eskluż li l-importazzjonijiet mill-Korea u t-Tajwan setgħu kkontribwew bl-istess mod għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-ammonti ta’ importazzjoni u l-prezzijiet matul il-PI ma jidhrux li huma f’tali livell li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
7.3.7. Produtturi oħra fl-Unjoni
(153)
L-analiżi ta’ dejta li għandha x’taqsam mas-suq tal-Unjoni ssuġġeriet li l-produtturi tal-Unjoni l-oħra kollha ma akkwistawx is-sehem fis-suq matul il-perijodu kkunsidrat. L-investigazzjoni ma indikat ebda problema partikolari fir-rigward tal-kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni jew ebda effett ta’ distorsjoni tal-kummerċ li jista’ jispjega d-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(154)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-produtturi li mhumiex inklużi fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kkontribwewx għad-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
7.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(155)
L-analiżi msemmija hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fl-ammont u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li joriġinaw mir-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet magħmulin bi prezzijiet ta’ dumping li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet mitluba mill-industrija Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili.
(156)
Din iż-żieda fl-ammont u s-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ ġrat fl-istess waqt ta’ żieda ġenerali tad-domanda fl-Unjoni matul il-perjodu bejn l-2005 u l-2007 iżda wkoll bi żvilupp negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Barra minn dan, bejn l-2007 u l-PI, meta d-domanda fis-suq tal-Unjoni naqset, l-esportaturi Ċiniżi rnexxielhom iżidu is-sehem fis-suq tagħhom. Fl-istess ħin, ġew osservati żvilupp ulterjuri negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika tiegħu. Fil-fatt, matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx fir-RPĊ, li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industruja tal-Unjoni b’mod kostanti, wasslu għal tnaqqis fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni b’aktar minn 16-il punt perċentwali, li rriżultaw f’telf qawwi fil-PI.
(157)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi ma jidhrux li huma tali li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fir-RPĊ u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(158)
Skont l-analiżi msemmija hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
8. INTERESS TAL-UNJONI
8.1. Rimarka preliminari
(159)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, kien eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni temporanja dwar dumping ta’ dannu, kinux jeżistu raġunijiet serji għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri provviżorji ta’ antidumping f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, inkluż dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
8.2. L-industrija tal-Unjoni
(160)
L-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn erba’ produtturi li jinsabu f’diversi Stati Membri tal-Unjoni, li jimpjegaw direttament aktar minn 1 300 persuna relatata mal-prodott ikkonċernat.
(161)
L-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Wieħed ifakkar li l-indikaturi kollha ta’ dannu wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod parikolari l-indikaturi ta’ dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħal-likwidità, id-dħul fuq l-investimenti u l-profittabilità kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ser tkompli tmur għall-agħar.
(162)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji ta’ antidumping provviżorji terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallineja l-prezzijiet tal-HTY biex jirriflettu l-ispejjeż ta’ komponenti diversi u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jistgħu jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra għallinqas parti mis-sehem fis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt ulterjuri pożittiv fuq il-qagħda finanzjarja tagħha u fuq il-profittabilità.
(163)
Għalhekk ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji għall-importazzjonijiet tal-HTY li joriġinaw mill-RPĊ tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
8.3. L-importaturi
(164)
Il-kwestjonarji ntbagħtu lil għaxar importaturi fl-Unjoni. Żewġ importaturi biss, li jinsabu fil-Ġermanja u Spanja, li jirrappreżentaw 15,4 % u 0,2 % rispettivament tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ, kkooperaw fl-investigazzjoni. Rigward l-ewwel importatur, l-investigazzjoni wriet li dan importa biss mir-RPĊ u kważi d-dħul mill-bejgħ kollu tiegħu kien relatat mal-prodott ikkonċernat. Fl-agħar xenarju possibbli, dazu antidumping ta’ 9 % jwassal għal tnaqqis sinifikanti fil-profittabilità tiegħu, u din il-kumpanija tista’ tibda tagħmel it-telf. Madankollu huwa kkunsidrat li dan jista’ jgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tiegħu, minħabba l-pożizzjoni ta’ suq b’saħħtu fost ċerti utenti kbar. Barra minn dan, dan jista’ jdur għal sorsi oħra ta’ provvista, għall-inqas f’terminu itwal ta’ żmien. Rigward it-tieni importatur, il-prodott ikkonċernat irrappreżenta biss sehem limitat min-negozju totali tiegħu (0-5 %) u kwalunkwe impatt negattiv tal-miżuri proposti aktarx li jkun negliġibbli.
(165)
Skont l-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li għalkemm l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ta’ antidumping ikollhom impatt negattiv fuq wieħed minn dawn l-importaturi msemmija hawn fuq, dan l-importatur għandu jkun f’pożizzjoni li jgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tiegħu/jew jibdel sorsi oħra ta’ provvista. Għaldaqstant, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżjonali m’għandux ikollhom impatt negattiv sinifikanti b’mod ġenerali fuq importaturi oħra.
8.4. L-utenti
(166)
L-utenti tal-HTY urew interess qawwi f’dan il-każ. Minn 68 utent li ġew ikkuntattjati, 33 ikkooperaw fl-investigazzjoni. Dawk l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw 25 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. Dawn il-kumpaniji jinsabu madwar l-Unjoni u huma preżenti f’diversi setturi industrijali, bħal tajers u applikazzjonijiet tal-vetturi, ħbula u applikazzjonijiet industrijali.
(167)
Għal fini ta’ ċarezza u minħabba li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżjonali jkollha impatt differenti fuq l-utenti, skont is-settur fejn dawn joperaw, l-impatt ta miżuri fuq l-utenti ġie analizzat billi dawn tqassmu fi gruppi f’setturi industrijali separati kif deskritt hawn taħt.
(168)
Fir-rigward tal-utenti preżenti fis-settur tat-tajers, erba tweġibiet tal-kwestjonarju waslu mingħand il-fabbrikanti tat-tajers. Skont id-dejta pprovduta mill-fabbrikanti tat-tajers, is-sehem tal-HTY fir-rigward tal-ispiża tal-produzzjoni ta’ tajer kien relattivament limitat, taħt 1 % bħala medja, u l-qligħ medju relatat man-negozju tal-fabbrikazzjoni tat-tajers ammonta għal madwar 2 %. L-ebda wieħed mill-utenti li kkooperaw ma nstab li jimporta l-prodott ikkonċernat mir-RPĊ. Għalhekk, jekk jiġu imposti dazji antidumping provviżorji, huwa meqjus li dawn l-utenti m’għandhomx jiġu affettwati b’miżuri fuq importazzjonijiet mir-RPĊ. Barra minn hekk, jekk kwalunkwe utent f’dan is-settur jimporta mir-RPĊ, jeżisti għadd ta’ sorsi alternattivi ta’ provvista.
(169)
Fir-rigward tas-settur tal-vetturi (prinċipalment il-produzzjoni tas-seatbelts u l-airbags) sitt tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mill-utenti. Dawn is-sitt kumpaniji rrappreżentaw 5 % tal-importazzjonijiet totali tal-HTY mir-RPĊ fil-PI. B’mod ġenerali, instab li bħala medja l-prodotti fejn hemm l-użu tal-HTY irrappreżentaw inqas minn 4 % tad-dħul totali mill-bejgħ ta’ dawn il-kumpaniji u li l-qligħ medju li ntlaħaq f’dan in-negozju kien madwar 3 %. Barra minn hekk, instab li sitt kumpaniji xtraw l-HTY prinċipalment mill-produtturi tal-Unjoni, filwaqt li 11 % biss tax-xiri tagħhom kien importat mir-RPĊ. Għaldaqstant, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżjonali fuq importazzjonijiet mir-RPĊ mhux probabbli li taffettwa serjament is-settur tal-vetturi b’mod ġenerali minħabba li dawn il-kumpaniji nstab li għamlu qligħ u r-RPĊ ma kinitx is-sors prinċipali ta’ provvista.
(170)
Fir-rigward tal-fabbrikazzjoni tal-ħbula, kienu waslu tliet tweġibiet għall-kwestjonarju li jirrappreżentaw inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ fil-PI. Is-sehem tan-negozju li juża l-HTY kien madwar 18 % tan-negozju totali u l-marġni ta’ qligħ medju milħuq f’dak in-negozju kien madwar 8 % fil-PI. Abbażi ta’ dan, ġie stmat li l-impożizzjoni fuq dazji antidumping provviżorji fuq importazzjonijiet mir-RPĊ aktarx li tnaqqas biss bi ftit il-marġni ta’ qligħ tagħhom. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-maġġoranza tal-importazzjonijiet (66 %) kienu mir-RPĊ matul il-PI filwaqt li 20 % kienu joriġinaw mill-Korea. Għaldaqstant, jekk il-miżuri jiġu imposti, dan is-settur mhux probabbli li jkun affettwat serjament minħabba li l-impatt fuq il-marġni ta’ qligħ huwa limitat u jeżistu sorsi oħrajn ta’ provvista.
(171)
Ċerti fabbrikanti tal-ħbula argumentaw li minħabba li l-użu tal-HTY huwa predominati f’setturi oħra, bħas-settur industrijali u l-industrija tal-karozzi, l-impożizzjoni ta’ miżuri tal-antidumping twassal għal nuqqas ta’ disponibbiltà tat-tipi tal-HTY użati mill-fabbrikanti tal-ħbula, minħabba li l-produtturi tal-Unjoni jiffokaw allegatament fuq is-swieq kbar l-ewwel u jipprovdu s-setturi li jibqa’ biss jekk teżisti kapaċità żejda. Madankollu għandu jiġi nnotat li sorsi oħra ta’ provvista, inklużi l-industrija tal-Unjoni, il-Korea u t-Tajwan u kif ukoll pajjiżi terzi oħra li mhumiex soġġetti għal miżuri, huma disponibbli. Għalhekk, din it-talba ġiet irrifjutata.
(172)
Rigward l-utenti preżenti fis-settur tal-applikazzjonijiet industrijali bħal tisqif, ċinturini, is-sawwata u tessuti industrijali, waslu total ta’ 19-il tweġiba għal-kwestjonarju. Dawn l-utenti rrappreżentaw 19 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ matul il-PI. Skont l-informazzjoni disponibbli għal dan is-settur, is-sehem tan-negozju fejn jintużaw l-HTY huwa ta’ 64 % tan-negozju totali u l- qligħ medju milħuq f’dan in-negozju kien ta’ 13 %. L-impatt tad-dazji antidumping aktarx se jnaqqas biss bi ftit il-qligħ medju tal-marġni milħuq f’dan is-settur. L-investigazzjoni wriet ukoll li dawn l-utenti xtraw l-aktar mill-produtturi tal-Unjoni u mir-RPĊ. Għaldaqstant, l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq importazzjonijiet mir-RPĊ m’għandux ikollha impatt negattiv fuq dan is-settur meta wieħed iqis l-impatt limitat fuq il-marġni ta’ qligħ u l-eżistenza ta’ sorsi oħra ta’ provvista.
(173)
Uħud mill-utenti argumentaw li jekk jiġu imposti miżuri antidumping, dawn ikollhom impatt negattiv fuqhom b’żewġ modi. Huma qalu li mhux biss ikun hemm nuqqas ta’ sorsi alternattivi disponibbli, iżda wkoll li l-pajjiżi kkonċernati jibdlu l-esportazzjonijiet tagħhom mill-prodott ikkonċernat għal prodotti fis-suq downstream.
(174)
Rigward it-talba li mhux se jkun hemm sorsi disponibbli, ġie nnotat l-ewwel li l-ebda miżuri provviżorji mhu se jkunu imposti kontra importazzjonijiet mill-Korea u t-Tajwan. Barra minn dan, kif imsemmi fil-premessa 171 sorsi oħra ta’ provvista minn pajjiżi terzi oħra mhux soġġetti għal miżuri huma disponibbli. It-tieni, rigward il-provvista mill-industrija tal-Unjoni, l-investigazzjoni ma semmietx nuqqasijiet fil-provvista minn uħud mill-produtturi tal-Unjoni lil ċerti utenti. Madankollu, l-analiżi ma wriet ebda evidenza li dawn in-nuqqasijiet ikunu ġraw b’mod regolari. Skont dak li ntqal hawn fuq, u b’mod partikolari minħabba l-eżistenza ta’ sorsi oħra disponibbli ta’ provvista, din it-talba ġiet irrifjutata.
(175)
Fir-rigward tat-talba li l-produtturi tal-HTY fil-pajjiżi kkonċernati jibdlu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn suq downstream, għandu jiġi nnotat li miżuri provviżorji mhux se jiġu imposti kontra importazzjonijiet mill-Korea u t-Tajwan. Għaldaqstant, anki jekk l-esportaturi Ċiniżi jibdlu uħud mill-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq downstream, huwa meqjus li l-utenti tal-HTY għandhom ikunu kapaċi jibqgħu kompetittivi minħabba li dawn xorta jkunu jistgħu jipprovdu l-HTY minn fornituri oħra li mhumiex soġġetti għall-miżuri. Għalhekk, din it-talba ġiet irrifjutata.
(176)
Filwaqt li jitqies dak li ntqal hawn fuq, anki jekk uħud mill-utenti aktarx li jkollhom impatt negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-utenti f’diversi setturi industrijali jidher li hu limitat b’mod ġenerali. Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, l-effett tal-miżuri anti-dumping fuq importazzjonijiet tal-HTY li joriġinaw fir-RPĊ, aktarx li mhux ser ikollhom impatt materjali fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
8.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(177)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li globalment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, m’hemmx raġunijiet serji kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-HTY li joriġinaw mill-RPĊ.
9. DAZJI MHUX IMPOSTI
(178)
Fid-dawl ta’ dan it-tisjib li l-marġnijiet medji b’piż differenzjat nazzjonali ta’ dumping għal importazzjonijiet li joriġinaw mill-Korea u t-Tajwan huma de minimis, l-ebda dazju antidumping provviżorju fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw f’dawn il-pajjiżi mhuwa impost.
10. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
10.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(179)
Minħabba l-konklużjonijiet li ntlaħqu rigward id-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping sabiex ma jitħalliex li jkun ikkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping.
(180)
Bl-iskop li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, kienu kkunsidrati l-marġini ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex ikun eliminat id-dannu sostnut mill-industrija tal-Unjoni.
(181)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-qligħ li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping għandu jkun ibbażat fuq is-sena 2005 li hi l-unika sena fejn inkiseb qligħ i mill-industrija tal-Unjoni u fejn l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu inqas preżenti fis-suq tal-Unjoni. Huwa għalhekk ikkunsidrat li marġini ta’ qligħ ta’ 3 % ta’ dħul mill-bejgħ jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħat stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ dumping ta’ dannu.
(182)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jagћmilx dannu tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz li ma jagћmilx dannu nkiseb billi ġie miżjud il-marġini ta’ qligħ ta’ 3 % li ssemma aktar ‘il fuq mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(183)
Iż-żieda fil-prezz neċessarju kienet imbagħad determinata fuq il-bażi ta’ tqabbil, għal kull tip ta’ prodott, tal-medja b’piż differenzjat tal-prezz ta’ importazzjoni tal-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ, bil-prezz mhux ta’ dannu tat-tipi ta’ prodott mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju ta’ importazzjoni ta’ CIF tat-tipi mqabbla.
10.2. Miżuri provviżorji
(184)
Skont dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, miżuri ta’ antidumping provviżorji għandhom ikunu imposti fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ fil-livell l-iktar baxx mill-marġini ta’ dumping u ta’ dannu, skont ir-regola tal-inqas dazji.
(185)
Ir-rati ta’ dazju kontra d-dumping ta’ kumpaniji individwali li ġew speċifikati f’dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawk il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk applikabbli esklussivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati prodotti minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(186)
Kwalunkwe allegazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ din ir-rata ta’ dazju kontra d-dumping gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (3) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe tibdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbut mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenefikaw minn rati ta’ dazju individwali.
(187)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju ta’ antidumping, il-livell ta’ dazju li jibqa’ ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(188)
Il-marġini tad-dumping u dannu stabbiliti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini tad-dumping
Marġini ta’ dannu
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
M/A
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
8,9 %
57,3 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3 %
57,6 %
11. ŻVELAR
(189)
Is-sejbiet provviżorji ta’ hawn fuq se jkunu żvelati lill-partijiet interessati kollha li se jkunu mistiedna juru fehmiethom bil-miktub u jitolbu smigħ. Il-kummenti tagħhom se jkunu analizzati u se jitqiesu fejn ikun iġġustifikat qabel ma ssir kwalunke determinazzjoni definittiva. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji ta’ antidumping magћmula gћall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-għanijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping provviżorju qiegħed jiġi impost fuq importazzjonijiet ta’ ħjut tal-polijesteri ta’ tenaċità għolja (għajr il-ħjut użat fil-ħjata), liema prodott ma jitqiegħedx għall-bejgħ bl-imnut, li jinkludi monofilament ta’ anqas minn 67 deċitex u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi tan-NM 5402 20 00.
2. Ir-rata ta’ dazju antidumping provviżorja applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodotti mmanifatturati mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Kumpaniji elenkati fl-Anness
8,9
A977
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3
A999
3. Ir-rilaxx taċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għal dispożizzjoni ta’ sigurtà ekwivalenti għall-ammont ta’ dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
1. Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu oralment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ jum wara li jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament gћandu japplika gћal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Ġunju 2010.