ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Settembru 2010
dwar għajnuna mill-istat C 32/09 (ex NN 50/09) implimentata mill-Ġermanja għar-ristrutturar ta’ Sparkasse KölnBonn
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 6470)
(It-test Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/526/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-Istati Membri u partijiet interessati oħra sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Il-Ġermanja nnotifikat il-miżuri fil-21 ta’ Ottubru 2009.
(2)
Bid-Deċiżjoni tal-4 ta’ Novembru 2009 (2) (“id-Deċiżjoni ta’ ftuħ”), il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn (“il-Bank”) ikkostitwew għajnuna mill-istat u qajmu dubji dwar jekk il-miżuri provduti lil Sparkasse KölnBonn jistgħux ikunu kompatibbli mas-suq intern b’mod konformi mal-Artikolu 107(3) TFUE. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet is-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar mill-awtoritajiet Ġermaniżi.
(3)
Fis-6 ta’ Jannar 2010 id-deċiżjoni ta’ ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u partijiet interessati intalbu jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(4)
Fil-11 ta’ Frar 2010 l-Ġermanja ssottomettiet pjan ta’ ristrutturar li ġie diskuss f’sensiela ta’ laqgħat u telekonferenzi matul il-perjodu ta’ Diċembru 2009 sa Settembru 2010.
(5)
Il-Ġermanja ssottomettiet aktar informazzjoni u aġġornamenti għall-pjan ta’ ristrutturar fil-15 ta’ Jannar, l-10, it-12 u l-24 ta’ Frar, l-10 u s-26 ta’ Marzu, il-21 u t-28 ta’ Mejju, it-8 u l-11 ta’ Ġunju, it-23 ta’ Lulju, u l-10 u t-23 ta’ Awwissu 2010. Il-verżjoni finali tal-pjan ta’ ristrutturar ġiet sottomessa fl-1 ta’ Settembru 2010.
2. DESKRIZZJONI TAL-BENEFIĊJARJU
(6)
Sparkasse KölnBonn huwa bank tat-tfaddil Ġermaniż. Ġie mwaqqaf fil-forma attwali tiegħu fl-2005 bħala riżultat tal-fużjoni ta Stadtsparkasse Köln u Sparkasse Bonn, li s-sidien tagħhom (“Träger”, istituzzjonijiet pubbliċi responsabbli, minn hawn ‘il quddiem “is-sid”) kienu, il-bliet ta’ Cologne u Bonn rispettivament. Il-belt ta’ Cologne għandha sehem indirett ta’ 70 % fil-bank il-ġdid, il-belt ta’ Bonn 30 %. Sussegwentament għal din il-fużjoni r-rwol ta’ sid ta’ Sparkasse KölnBonn huwa eżegwit mill-assoċjazzjoni Zweckverband Sparkasse KölnBonn (“Zweckverband”). Iz-Zweckverband, li hija inkorporata taħt il-liġi pubblika, hija assoċjazzjoni bi skop speċjali. L-uniċi parteċipanti fiz-Zweckverband huma l-belt ta’ Cologne (70 %) u l-belt ta’ Bonn (30 %).
(7)
Fi tmiem l-2008 Sparkasse KölnBonn kien it-tieni l-akbar bank tat-tfaddil fil-Ġermanja b’karta tal-bilanċ ta’ EUR 31 biljun. F’dan l-istadju, Sparkasse KölnBonn kien klassifikat bħala Aa2 minn Moody’s. Din il-klassifikazzjoni tbiddlet għal A1 fil-15 ta’ Marzu 2010.
(8)
Sparkasse KölnBonn jipprovdi servizzi bankarji għall-klijenti fil-livell tal-konsumaturi (Privatkundengeschäft) u klijenti korporattivi (Firmenkundengeschäft). Il-Bank għandu enfasi reġjonali, attiv fil-finanzjament ta’ proġetti u swieq finanzjarji (Kapitalmarktgeschäft), kif ukoll f’attivitajiet oħra finanzjarji bħal ġestjoni ta’ assi.
(9)
Il-Bank huwa attiv biss fir-reġjun ta’ Cologne-Bonn, fejn kellu sehem tas-suq ta’ madwar [30-35] (*) % f’depożiti tal-klijenti privati, madwar [20-25] % f’self lil klijenti privati u [15-20] % fi krediti lil klijenti korporattivi fl-2008 (3).
3. IL-MIŻURI TAL-GĦAJNUNA
(10)
Il-kapital ta’ Sparkasse KölnBonn kien imsaħħaħ b’total ta’ EUR 650 miljun
(i)
bil-ħruġ ta’ ċertifikati ta’ parteċipazzjoni (Genussrechte) fl-aħħar tal-2008; u
(ii)
b’sehem passiv (Stille Einlage) fil-bidu tal-2009.
3.1. Ċertifikati ta’ parteċipazzjoni (Genussrechte)
(11)
F’Diċembru 2008 ir-Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (“Förderungsgesellschaft”) issottoskriva ċertifikati ta’ parteċipazzjoni nominali fi Sparkasse KölnBonn li jammontaw għal EUR 300 miljun f’żewġ porzjonijiet ta’ EUR 150 miljun.
(12)
Förderungsgesellschaft hija sussidjarja kollha kemm hi ta’ Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (assoċjazzjoni ta’ banek tat-tfaddil tar-Rhine - “RSGV”). L-RSGV hija l-assoċjazzjoni rregolata bil-liġi pubblika (“Körperschaft des öffentlichen Rechts”) tal-banek tat-tfaddil kollha u s-sidien pubbliċi tagħhom li jinsabu fir-Rhineland u tirrappreżenta l-Isparkassen u s-sidien (pubbliċi) tagħhom. Skont l-istatut tiegħu l-oġġettiv tal-Förderungsgesellschaft hu l-promozzjoni ta’ banek tat-tfaddil li jappartjenu lil RSGV. Il-Förderungsgesellschaft tista’ tikkontribwixxi għall-kapital tal-banek tat-tfaddil għall-iskop uniku ta’ aktar żvilupp ta’ attivitajiet ta’ għoti ta’ kreditu u jista’ jingħata f’self.
(13)
Il-kupun taċ-ċertifikati hu ta’ 8 %. It-tul ta’ ħajja taċ-ċertifikati huwa sal-31 ta’ Diċembru 2013. Mill-aspett regolatorju ċ-ċertifikati tal-parteċipazzjoni huma kapital Tier 2.
(14)
Iċ-ċertifikati ta’ parteċipazzjoni jipparteċipaw f’telf annwali proporzjonalment għat-total tal-ekwità li tassorbi t-telf. […] akkumulazzjoni tal-pagamenti fuq iċ-ċertifikati tal-parteċipazzjoni huwa mehmuż magħhom, jiġifieri pagamenti mitlufa fuq iċ-ċertifikati tal-parteċipazzjoni għandhom jitħallsu sa [2-6] snin wara d-data tal-għeluq tagħhom. L-istess japplika għal pagamenti għaż-żieda tal-valur nominali taċ-ċertifikati tal-parteċipazzjoni jekk dan ikun naqas minħabba l-assorbiment tat-telf.
(15)
Sabiex jiġu ffinanzjati ċ-ċertifikati, il-Förderungsgesellschaft issottoskriviet żewġ selfiet ma’ […]. Dawn is-selfiet għandhom interess fiss ta’ [4-5] % fuq it-tul ta’ ħajja taċ-ċertifikati tal-parteċipazzjoni. Is-self huwa garantit għal […] mill-RSGV, li ser tirċievi remunerazzjoni ta’ garanzija mingħand il-Förderungsgesellschaft ta’ [1,8-2,5] %.
3.2. Parteċipazzjoni passiva
(16)
Il-kuntratti ta’ parteċipazzjoni passiva ġew konklużi fit-2 ta’ Jannar 2009 u fis-27 ta’ Frar 2009 bejn Sparkasse KölnBonn u z-Zweckverband billi waqqfu “Stille Gesellschaft” għal total ta’ EUR 350 miljun, imħallas f’żewġ porzjonijiet, EUR 300 miljun fit-2 ta’ Jannar u EUR 50 miljun fl-1 ta’ April 2009. Il-parteċipazzjoni passiva hija għodda li permezz tagħha l-investitur ma jikseb l-ebda drittijiet ta’ voti iżda jirċievi remunerazzjoni. L-istrument huwa perpetwu u rikonoxxut bħala kapital ewlieni Tier 1. Il-parteċipazzjoni passiva tinżamm miz-Zweckverband.
(17)
Sabiex tiġi ffinanzjata l-parteċipazzjoni passiva, iz-Zweckverband intrabtet b’self ta’ EUR 300 miljun għall-ewwel porzjon. 50 % tas-self hu provdut minn […] u l-50 % li jibqa’ minn […]. Ir-remunerazzjoni tas-self pagabbli miz-Zweckverband jammonta għal 12-il xahar EURIBOR flimkien ma’ [0,7-1,1] %. It-tieni porzjoni tal-EUR 50 miljun ġie ffinanzjat mill-ġdid bl-użu ta’ self minn […], irrimunerat fl-EURIBOR flimkien ma’ [0,7-1,1] %. Filwaqt li m’hemm l-ebda garanzija speċifika minn Cologne jew Bonn, teżisti obbligazzjoni statutorja bla limitu taż-żewġt ibliet għall-obbligazzjonijiet kollha taz-Zweckverband skont l-istatut tal-inkorporazzjoni taz-Zweckverband.
(18)
Ir-remunerazzjoni mħallsa minn Sparkasse Köln Bonn għall-parteċipazzjoni passiva hija ta’ 12-il xahar EURIBOR flimkien ma’ 7,25 %. Dik ir-remunerazzjoni ġiet stabbilita b’mod konformi mal-Opinjoni għas-Sens ta’ Ġustizzja mid-Deutsche Bank. Il-ħlas tar-remunerazzjoni huwa soġġett għal profitt tal-karta tal-bilanċ, u jintilef jekk Sparkasse KölnBonn ma jirrapportax profitt għal dik is-sena. Ikun eskluż ħlas, jekk fiż-żmien meta jkun dovut, il-proporzjon tal-kapital ikun inqas minn 9 % u safejn u sakemm il-pagament iwassal għal telf jew iżidu għas-sena fiskali rilevanti. F’każ ta’ differiment tal-pagament m’hemm l-ebda obbligu ta’ akkumulazzjoni għall-ħlas tal-ammont mitluf fi żmien aktar tard. Barra minn hekk, il-parteċipazzjoni passiva tassorbi t-telf tal-karta tal-bilanċ b’mod proporzjonali għall-kapital li jassorbi t-telf totali.
4. IL-PJAN TA’ RISTRUTTURAR
(19)
Skont il-pjan ta’ ristrutturar, l-Isparkasse KölnBonn ser jiffoka fuq il-mudell tan-negozju statutorju tiegħu ta’ bank tat-tfaddil reġjonali. Il-Bank ser jikkonċentra fuq il-provvista ta’ servizzi bankarji tipiċi għall-konsumatur lis-segmenti tal-klijenti tradizzjonali tiegħu, bħala klijenti privati u SMEs, u jirtira minn attivitajiet oħrajn bħal negozju ta’ proprjetà jew investimenti fi prodotti strutturati u jċedi sussidjarji mhux ewlenin. Barra minn hekk, il-Bank ser inaqqas b’mod sinifikanti l-ispejjeż amministrattivi tiegħu.
4.1. Deskrizzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar
(20)
Sparkasse KölnBonn ser jiffoka fuq is-servizzi għall-klijenti li jinsabu fir-reġjun ta’ Cologne-Bonn fis-segmenti għall-klijenti privati, servizzi bankarji privati, SMEs u klijenti korporattivi u istituzzjonali. Il-Bank ser jiffoka fuq klijenti korporattivi b’introjtu annwali inqas minn EUR 250 miljun.
(21)
Sparkasse KölnBonn ser inaqqas l-akbar espożizzjonijiet ta’ kreditu tiegħu billi jillimita l-linji tal-kreditu, jitlob kapital ta’ garanzija addizzjonali jew jittrasferixxi riskji lil istituzzjonijiet tal-kreditu oħrajn. Fis-segment tal-klijenti korporattivi, Sparkasse KölnBonn diġà kiseb tnaqqis ta’ EUR 551,5 miljun u ser ikompli jnaqqas l-espożizzjoni b’EUR [900-1 100] miljun sat-tmiem l-2013 mil-livell oriġinali ta’ EUR 2,8 biljuni fl-2008. Barra minn hekk, espożizzjoni ta’ kreditu fl-ammont ta’ EUR [800-900] miljun mogħti lil istituzzjonijiet mhux konnessi mar-reġjun ta’ Cologne-Bonn ser jitnaqqas sat-tmiem tal-2013 bl-użu tal-istess strumenti (ara l-Anness I, punt 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn diġà naqqas il-portafoll tan-negozju tal-proprjetà mill-oriġini ta’ EUR 550 miljun għal kif inhu attwalment EUR [20-23] miljun, li ser ikompli jitnaqqas għal 0. Il-Bank ser iwaqqaf l-attivitajiet kollha tan-negozju tal-proprjetà fil-futur u jikkunsidra li jċedi l-istatus tiegħu bħala istitut tal-kotba tan-negozju, b’hekk jinżammu l-attivitajiet tan-negozju limitati kollha li jibqa’ fil-ktieb bankarju. Dawn ser ikunu limitati kwalitattivament għal ċertu prodotti u jridu jirrispettaw limitu ta’ espożizzjoni ta’ kuljum kwantitattiv (riskju tas-suq EUR [3-5] miljun, ara l-Anness I, punt 2).
(23)
Wieħed mis-sorsi ewlenin tat-telf ta’ Sparkasse KölnBonn’s fl-2008 kien l-investimenti tiegħu fl-hekk imsejħa portafolli ABS u Strategic Assets Allocation (“SAA”). Fiż-żmien tal-investiment fil-portafoll ABS, Sparkasse KölnBonn akkwista assi kklassifikati b’mod predominanti AAA diversifikati (4) ġeografikament, inklużi RMBSs (5), CDO (6) s, CMBSs (7), ABSs (8) u CLOs (9). Skont it-tmiem tal-2007 il-portafoll tal-ABS kien jammonta għal EUR 1,05 biljun fil-kontijiet ta’ Sparkasse KölnBonn. SAA huwa investiment f’fondi speċjali, li permezz tagħhom Sparkasse KölnBonn żamm portafoll diversifikat li kkonsista fost l-oħrajn minn ishma ta’ ekwità internazzjonali, REIT (10) u bonds inklużi dawk li Jrendu Ħafna u Swieq Emerġenti. Skont it-tmiem tal-2007 dan il-portafoll kien ta’ EUR 2,2 biljuni fil-kotba ta’ Sparkasse KölnBonn. Minkejja li Sparkasse KölnBonn immira diversifikazzjoni wiesgħa tal-portafolli ABS u SAA tiegħu, dawn kienu affettwati sinifikament mill-kriżi finanzjarja. Iż-żewġ portafolli kkontribwew primarjament għad-deprezzament ta’ EUR 249 miljun (11) li Sparkasse KölnBonn kellha tirrikonoxxi fuq il-portafoll tal-investimenti tagħha fl-2008, minbarra l-EUR 108 miljun diġà rreġistrat fl-2007.
(24)
Fil-pjan ta’ ristrutturar tiegħu Sparkasse KölnBonn ikklassifika l-investimenti ABS u SAA bħala li mhumiex konformi mal-profil tar-riskju u r-riorjentazzjoni strateġika tiegħu lejn bank tat-tfaddil tradizzjonali. Bħala riżultat, il-Bank iddeċieda li jbigħ kompletament jew inaqqas l-impenji tiegħu fl-2014. Sparkasse KölnBonn naqqas l-investiment SAA tiegħu bin-nofs f’Marzu 2008 sabiex jillimita l-espożizzjoni tiegħu għall-ekwitajiet. Kien hemm aktar ċessjonijiet fl-2009, li rriżultaw fit-tnaqqis tal-portafoll SAA sa EUR 468 miljun skont it-30 September 2009. L-impatt tal-espożizzjoni ABS li baqa’ (nominalment EUR 970 miljun skont it-30 ta’ Settembru 2009) fuq il-kontijiet ta’ Sparkasse KölnBonn ser jiġi assorbit permezz ta’ provvedimenti u ħħeġġjar fl-2010. Finalment, fl-[2012-2014] il-portafoll kollu li jibqa’ għandu jinbiegħ.
(25)
Sparkasse KölnBonn beda jimplimenta programm ta’ tnaqqis ta’ spejjeż komprensiv, inkluż tnaqqis ta’ personal, titjib ta’ proċessi interni u l-għeluq ta’ 22 mill-131 fergħa eżistenti sa nofs l-2011. Bħala riżultat, l-ispejjeż amministrattivi tiegħu ser jitnaqqsu gradwalment b’[5-8] % sal-2014 (12).
(26)
Il-Ġermanja ntrabtet li l-Bank jirrispetta restrizzjonijiet fuq il-pagamenti ta’ kupuni (l-Anness I, punt 7), reklamar (l-Anness I, punt 9) u projbizzjonijiet fuq il-ksib (l-Anness I, punt 8) u projbizzjoni tal-price leadership li tistipula li sat-tmiem tal-2014 Sparkasse KölnBonn mhux ser joffri rati aħjar għal depożiti u ipoteki mill-aqwa mill-10 l-akbar kompetituri tiegħu (għal depożiti f’termini ta’ ishma tas-suq ta’ kompetituri attivi fis-suq rilevanti fir-reġjun ta’ Cologne-Bonn u għal ipoteki f’termini ta’ sehem fis-suq fi produzzjoni ġdida fil-Ġermanja, ara l-Anness I, punt 5).
4.2. Ristrutturar ta’ sussidjarji
(27)
Sparkasse KölnBonn qed jippjana li jnaqqas il-parteċipazzjoni ta’ sussidjarji b’terz. Mill-portafoll tas-sussidjarji, miżmum f’EUR 635 miljun fil-kontijiet tal-Bank skont il-31 ta’ Diċembru 2008, EUR [20-40] miljun inbiegħu jew ġew likwidati sal-aħħar tal-2009 u EUR [180-250] miljun oħra għandhom jiġu mibjugħa. Bl-implimentazzjoni ta’ din il-miżura, Sparkasse KölnBonn isegwi żewġ għanijiet li jiddependu fuq it-tip ta’ sussidjarja. L-ewwel, iċ-ċessjoni ta’ sussidjarji (13) mhux ewlenin, li huma attivi fi proġetti ta’ żvilupp reġjonali jew tal-housing komunali u soċjali, bl-għan li titnaqqas l-espożizzjoni tar-riskju u l-vulnerabbilità ta’ Sparkasse KölnBonn. It-tieni, il-bejgħ tal-ishma f’entitajiet li huma relatati biss indirettament mal-attivitajiet ta’ Sparkasse KölnBonn, għandu l-għan li jiġġenera profitti sabiex jiffinanzja l-istrutturar ta’ Sparkasse KölnBonn. Lista kompluta ta’ sussidjarji li jridu jinbiegħu tingħata fl-Anness I, punti 10 u 13.
(28)
Eżempji ta’ ċessjonijiet fit-tieni grupp huma ishma f’kumpaniji bħal RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG u neue leben Pensionsverwaltung AG. Il-bejgħ ta’ dawn kien diġà komplut u rriżulta f’rikavati li jammontaw bejn wieħed u ieħor EUR [25-35] miljun.
(29)
Għal xi sussidjarji, li jammontaw għal bejn wieħed u ieħor EUR [70-100] miljun, Sparkasse KölnBonn jistenna interess baxx minn akkwirenti ta’ partijiet terzi privati. Dak l-interess baxx huwa primarjament dovut għall-karattru ta’ dawk l-entitajiet, minħabba li huma żgħar, involuti fil-housing soċjali u fl-iżvilupp reġjonali b’kooperazzjoni mal-Belt ta’ Cologne, jew l-istruttura tas-sjieda tagħhom, li diġà hija dominata mill-Belt ta’ Cologne. Għalhekk, il-Bank qiegħed jikkunsidra jbigħ dawk l-attivitajiet lil [il-Belt ta’ Cologne jew kumpanija assoċjata mal-Belt ta’ Cologne]. It-trasferiment isir skont il-valur tas-suq, li jkun stmat minn espert indipendenti. L-assi miżmuma mis-sussidjarji li għandhom jinbiegħu lill-Belt ta’ Cologne huma primarjament relatati ma’ attivitajiet b’rabta ma’ proprjetà immobbli.
(30)
B’konsegwenza tal-implimentazzjoni tal-miżuri tar-ristrutturar, il-Bank ser inaqqas l- assi tiegħu mkejla skont ir-riskju (RWA) b’EUR [2-5] biljuni għal EUR [15-20] biljun (i.e. bi [15-20] %) (mingħajr ma tittieħed kunsiderazzjoni tat-tkabbir fil-futur fin-negozju ewlieni matul il-perjodu ta’ ristrutturar). Jekk it-tkabbir fin-negozju ewlieni jitqies, it-tnaqqis tal-RWA jammonta għal [10-15] % sal-2014. […] ta’ Sparkasse KölnBonn ser jitnaqqas b’EUR [4-6] biljuni għal [20-30] biljun (i.e. bi [15-20] %) (mingħajr ma tittieħed kunsiderazzjoni tat-tkabbir fil-futur fin-negozju ewlieni matul il-perjodu ta’ ristrutturar). Meta jitqies it-tkabbir fin-negozju ewlieni, il-miżuri ta’ ristrutturar jirriżultaw fi tnaqqis ta’ assi totali ta’ 5 %.
4.3. Kapaċità għar-ritorn tal-vijabilità f’każ bażiku u ta’ stress
(31)
Il-Ġermanja ssottomettiet xenarju bażiku u ta’ stress bl-għan li turi l-kapaċità ta’ Sparkasse KölnBonn li jerġa’ jikseb il-vijabilità tiegħu fuq tul ta’ żmien.
Każ bażiku
(32)
Fil-każ bażiku l-projezzjonijiet finanzjarji sottomessi huma fuq bażi tas-suppożizzjonijiet li jkunu konformi mal-projezzjonijiet għall-Ġermanja ppubblikati mill-istituti ekonomiċi rikonoxxuti. Huwa assunt li t-tkabbir tal-PGD ser jibqa’ fl-istess livell moderat għall-perjodu tar-ristrutturar kollu. Ir-rata tal-qgħad hija mistennija li tkompli titla’ sal-2011 u titbaxxa ftit ftit minn dak iż-żmien ‘il quddiem. Finalment, huwa mistenni li l-ambjent ta’ rati ta’ interess baxxi attwali mhux favorevoli ser jitjieb fl-2010 u mbagħad jibqa’ l-istess għall-bqija tal-perjodu ta’ ristrutturar.
(33)
Kif muri fit-Tabella 1 hawn taħt, fil-każ bażiku Sparkasse KölnBonn hu mistenni li jerġa’ jkollu profitt fl-2010 u ser ikompli jtejjeb ir-riżultati tiegħu sal-2014. Fl-2014 il-Bank ser jikseb qligħ fuq l-ekwità (ROE) ta’ [9-10] %. It-Tabella 1 t’hawn taħt turi l-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja ewlenin ta’ Sparkasse KölnBonn għas-snin 2008-2014.
Tabella 1
Il-qligħ ta’ Sparkasse KölnBonn qabel it-taxxa tal-2010-2014 f’każ bażiku
Xenarju
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Każ bażiku
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Ċart 1
L-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja ewlenin ta’ Sparkasse KölnBonn għall-2008-2014 - każ bażiku
Indikaturi
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (14) (€ bn)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Proporzjoni Tier-1
(15)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500 -3 750 ]
[3 250 -3 500 ]
[3 000 -3 250 ]
[3 000 -3 250 ]
[2 750 -3 000 ]
Każ ta’ stress u analiżi tas-sensittività
(34)
Fil-każ ta’ stress is-suppożizzjonijiet makroekonomiċi huma dawk ta’ kontinwazzjoni tal-kriżi sal-2011 u rkupru bil-mod fl-2012. Il-każ ta’ stress jassumi sentejn addizzjonali ta’ rati ta’ interess baxxi sfavorevoli mqabbla mal-każ bażiku.
(35)
Fil-każ ta’ stress Sparkasse KölnBonn huwa mistenni li jerġa’ jkollu profitt fl-2012 u jkompli jtejjeb ir-riżultati tiegħu sal-2014. Fl-2014 il-Bank ser jikseb ROE ta’ [10-12,5] %. Skont ix-xenarju ta’ każ ta’ stress, il-proporzjonijiet ta’ kapital għal Sparkasse KölnBonn u għall-grupp konsolidat kollu jibqa’ ‘l fuq sew mir-rekwiżiti regolatorji minimi matul il-perjodu ta’ ristrutturar. Tabella 2 u Ċart 2 t’hawn taħt juru l-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja ewlenin ta’ Sparkasse KölnBonn għas-snin 2008-2014 fil-każ ta’ stress.
Tabella 2
Qligħ ta’ Sparkasse KölnBonn qabel it-taxxa għal 2010-2014 fil-każ ta’ stress
Xenarju
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Każ ta’ stress
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Ċart 2
L-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja ewlenin ta’ Sparkasse KölnBonn għall-2008-2014 - każ ta’ stress
Indikaturi
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (16) (€ bn)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Proporzjoni Tier-1 (17)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
-[8-9] %
-[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500 -3 750 ]
[3 250 -3 500 ]
[3 000 -3 250 ]
[3 000 -3 250 ]
[2 750 -3 000 ]
(36)
Minħabba li l-livell baxx attwali tar-rati ta’ interess fuq żmien qasir jikkostitwixxi r-restrizzjoni ewlenija fuq il-qligħ tal-Bank, saret analiżi addizzjonali tas-sensittività tar-rati ta’ (xenarju 1: bidla ‘l fuq tal-kurva tal-interess b’100 bps, xenarju 2: il-bidla ‘l isfel tiegħu b’50 bps). L-analiżi kkonfermat li aktar żiediet tar-rati ta’ interess iżidu l-profitabilità ta’ Sparkasse KölnBonn, filwaqt li t-tnaqqis ta’ rati ta’ interess inaqqas il- profitabilità tiegħu, i.e. tnaqqis lineari ta’ 50 bps ta’ rati ta’ interess fuq żmien qasir iwassal għal tnaqqis ta’ EUR [20-25] miljun ta’ profitti kull sena. Globalment, l-analiżi tas-sensittività provduta mill-Ġermanja turi li l-vulnerabilità ta’ Sparkasse KölnBonn għal skossi ta’ rati ta’ interess hija limitata.
4.4. Governanza korporattiva
(37)
Il-Ġermanja ssottomettiet informazzjoni li turi li investimenti politikament motivati li kkontribwew għad-diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn ġew deċiżi fil-perjodu 1997-2004, qabel il-fużjoni ta’ Stadtsparkasse Köln ma’ Sparkasse Bonn fl-2005 li ħolqot Sparkasse KölnBonn fil-forma attwali tiegħu. Dawn l-investimenti ġew deċiżi wkoll taħt qafas legali differenti, definiti primarjament mill-Att dwar il-Banek tat-Tfaddil ta’ North Rhine-Westphalia (18). Minn dak iż-żmien, ġie implimentat titjib għall-governanza korporattiva ta’ Sparkasse KölnBonn.
(38)
Minħabba l-bidla fl-istruttura tal-istituzzjoni pubblika responsabbli tal-Bank (Träger) wara l-fużjoni tal-2005, deċiżjonijiet importanti fiz-Zweckverband jittieħdu mill-maġġoranza kwalifikata tal-voti tal-azzjonisti, li hija stabbilita b’mill-inqas 85 %, livell li jeċċedi l-parteċipazzjoni miżmuma minn kwalunkwe belt waħedha.
(39)
In-numru u d-daqs tal-korpi tal-istitut tnaqqsu, inkluż tnaqqis kbir fid-daqs tal-Bords tas-Sorveljanza u tal-Ġestjoni (19). Il-Kumitat ta’ Parteċipazzjoni li jikkonsisti minn tliet membri tal-Bord tal-Ġestjoni, li fi Stadtsparkasse Köln preċedenti kien intitolat li jiddeċiedi bil-quddiem fuq investment f’sussidjarji, ġie xolt. Il-Bord tal-Ġestjoni ħa r-responsabbiltà għall-politika tal-investiment fir-rigward ta’ inkarigi tal-ekwità, li għandhom jiġu vvalutati skont il-kriterji ekonomiċi. Barra minn hekk, kwalunkwe investiment ġdid li jidħol għalih Sparkasse KölnBonn jeħtieġ l-approvazzjoni tal-Bord tas-Sorveljanza.
(40)
L-emendi fl-Att dwar il-Banek tat-Tfaddil obbliga lill-Bank jistabbilixxi kumitati tar-riskju u l-kontabilità u jagħtihom setgħat ta’ kontroll estensivi. Il-liġi tesiġi wkoll li membri tal-Bord tas-Sorveljanza jkollhom il-kwalifiki meħtieġa sabiex jevalwaw u jikkontrollaw l-operazzjonijiet ta’ bank tat-tfaddil. Il-Bord tal-Ġestjoni għandu r-responsabbiltà unika u komprensiva għall-ġestjoni tal-Bank u mhuwiex marbut bl-ebda istruzzjonijiet mill-Bord tas-Sorveljanza jew l-azzjonisti.
(41)
Minbarra t-titjib li diġà ġie implimentat għall-istruttura tal-governanza korporattiva, Sparkasse KölnBonn ser ikompli jsaħħaħ il-governanza tiegħu billi jżid in-numru ta’ membri independenti (20) tal-Bord tas-Sorveljanza minn tnejn (fil-preżent) għal erbgħa minn tmintax. Il-membri tal-Kumitat tal-Kontabilità ser jitnaqqsu minn disgħa għal sebgħa u tal-Kumitat tar-Riskju minn disgħa għal sitta rispettivament mill-1 ta’ Jannar 2011. Il-Kumitati tal-Parteċipazzjoni u tal-Istrateġija ser jiġu xolti sat-tmiem tal-2011 u sat-tmiem tal-2010 rispettivament. Dak imsemmi l-ewwel ser jitlef naturalment l-importanza tiegħu ladarba Sparkasse KölnBonn ikun biegħ il-parti l-kbira tas-sussidjarji tiegħu. Id-dmirijiet ta’ dak tal-aħħar ser jitwettqu mill-Bord tal-Ġestjoni. Finalment, il-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet fir-rigward tal-akwiżizzjonijiet ta’ kumpaniji ser jiġi emendat u ser jinvolvi teħid ta’ deċiżjonijiet unanimi fil-Bord tal-Ġestjoni u jeħtieġ investmenti li jeċċedu l-EUR [2-5] miljuni li jkunu diġà ġew ivvalutati b’mod pożittiv minn espert indipendenti, matul id-diliġenza jew il-valutazzjoni tan-negozju.
4.5. Kapital Ibridu
(42)
Sparkasse KölnBonn għandu kapital ibridu mqiegħed ma’ investituri ta’ partijiet terzi (ċertifikati privati ta’ parteċipazzjoni) fl-ammont ta’ EUR 224 miljun. Skont l-informazzjoni provduta mill-Ġermanja, il-Genussrechte u ċ-ċertifikati privati ta’ parteċipazzjoni huma klassifikati bħala pari passu. Il-parteċipazzjoni passiva hija subordinata għaż-żewġ ċertifikati. Kif muri fit-Tabella 3 hawn taħt, mill-2008 ma tħallas l-ebda pagament ta’ kupuni fuq kapital ibridu. Fl-2008 u l-2009 il-Genussrechte kellhom sehem fit-telf fl-ammont ta’ EUR 57,4 miljun. Il-parteċipazzjoni passiva u ċ-ċertifikati privati kellhom sehem fit-telf fl-2009. Mill-bidu tal-2010 l-istrumenti ibridi ser jiġu miżjuda u mill-2011 il-pagamenti ta’ kupuni li ġew ikkanċellati jitħallsu sal-2012. Fl-2013 il-kapital ibridu kollu jiġi miżjud, il-pagamenti ta’ kupuni kkanċellati jitħallsu u jitħallas kupun sħiħ fuq kull strument. Peress li l-pagament ta’ kupun jiġi skattat jew minn P&L pożittiv jew riżultat tal-karta tal-bilanċ, Sparkasse KölnBonn m’għandu l-ebda diskrezzjoni li jissospendi l-ħlas ta’ pagamenti ta’ kupuni jekk ikun opera bi profitabilità u kwalunkwe tnaqqis ta’ kapital ikun ġie fornit mill-ġdid.
Tabella 3
Distribuzzjoni tal-profitt ta’ Sparkasse KölnBonn fl-2009-2014 (każ bażiku)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Profitt qabel it-taxxa
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Distribuzzjoni ta' profitt skont strumenti kapitali
Ċertifikati ta' parteċipazzj oni tal-Istat
Assorbiment ta' telf
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Forniment prinċipali
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Obbligu ta' interess kuntrattwali
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ċertifikati ta' parteċipazzj oni privati
Assorbiment ta' telf
0
12,5
0
0
0
0
0
Forniment prinċipali
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Parteċipazzj oni passiva
Assorbiment ta' telf
0
19,5
0
0
0
0
0
Forniment prinċipali
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Il-Ġermanja provdiet l-impenn li l-Bank mhux ser jipproċedi bi kwalunkwe pagament ta’ kupuni fuq kapital ibridu ta’ investituri privati, minbarra dak li hu kuntrattwalment obbligat li jħallas (ara l-Anness I, punt 7).
4.6. WestLB
(44)
Sors ieħor ta’ diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn kien il-parteċipazzjoni tiegħu f’WestLB. Fil-passat Sparkasse KölnBonn ġarrab telf li ammonta għal EUR […] miljun, minħabba li bħala membru tal-assoċjazzjoni tal-banek tat-tfaddil ikkontribwixxa għall-fond ta’ riżerva stabbilit mill-assoċjazzjoni tal-banek tat-tfaddil bħala mezz ta’ sigurtà għall-membri tagħha u l-Landesbanks. F’dan il-kuntest ta’ salvataġġ ta’ WestLB fl-2008 il-fond kellu jintervjeni. L-espożizzjoni tar-riskju rimanenti hija konnessa mal- parteċipazzjoni indiretta ta’ Sparkasse KölnBonn f’WestLB u obbligazzjoni indiretta rimanenti tal-bank tal-assi ħżiena WestLB permezz ta’ RSGV.
(45)
Minkejja li Sparkasse KölnBonn ma investiex direttament f’WestLB, huwa espost għas-sehem li kellu fih mill-RSGV, li fih Sparkasse KölnBonn għandu sehem dirett ta’ madwar 19 %. Skont l-informazzjoni provduta mill-Ġermanja, ir-riskju li kwalunkwe indeboliment tal-valur skont il-kotba tal-RSGV għal WestLB ser ikollu impatt fuq KölnBonn huwa limitat ferm. L-ewwel, WestLB kien ivvalutat minn parti indipendenti reċentement u l-valur skont il-kotba tiegħu fil-kontijiet tal-RSGV tnaqqas b’mod korrispondenti skont il-31 ta’ Diċembru 2009 mill-ispiża storika ta’ EUR […] biljun għal EUR […] miljun skont il-31 ta’ Diċembru 2009. Għalhekk, is-sehem indirett ta’ Sparkasse KölnBonn f’WestLB jammonta attwalment għal bejn wieħed u ieħor EUR […] miljun. Barra minn hekk, peress li Sparkasse KölnBonn huwa espost għal WestLB biss bis-sehem tiegħu fl-RSGV, il-valur intrinsiku biss ta’ dan tal-aħħar huwa rilevanti għal Sparkasse KölnBonn. Dan huwa influwenzat mhux biss mill-valur ta’ WestLB, iżda wkoll sussidjarji u investmenti oħra li għandu l-RSGV. Il-valutazzjoni ta’ sussidjarji oħra tal-RSGV li saret fl-aħħar tal-2009 żvelat riżervi moħbija sinifikanti, li jkunu biżżejjed sabiex ikopru anki l-agħar xenarju ta’ każ potenzjali ta’ deprezzament ta’ WestLB għal 0.
(46)
L-obbligu ta’ Sparkasse KölnBonn sabiex jikkontribwixxi [għal …] maħluq sabiex ikopri t-telf potenzjali tal-ammonti ta’ bank tal-assi ħżiena ta’ WestLB għal EUR […] miljun fuq 25 sena. Madankollu, dan l-impenn mhux ser ikollu impatt fuq il-kapaċità tal-Bank sabiex jisssodisfa r-rekwiżiti regolatorji tiegħu fil-futur peress li l-kontribuzzjonijiet [għall- …] għandhom isiru biss mill-profitti futuri.
4.7. Ċessjoni bikrija parzjali
(47)
Il-Ġermanja provdiet impenn li Sparkasse KölnBonn ser tħallas lura parti mill-kapital irċevut aktar kmieni min dak provdut fit-termini tal-istrumenti (ara l-Anness I, punt 27). Il-ħlas lura ser jibda jitħallas fl-2011 u jinvolvi żewġ stadji.
(48)
L-ewwel stadju jikkonsisti mill-bejgħ ta’ proporzjon ta’ EUR 150 miljun […] liz- Zweckverband. It-tranżazzjoni, u b’mod partikolari l-livell tal-prezz tax-xiri, mhumiex ser ikunu ta’ benefiċċju għal Förderungsgesellschaft daqslikieku din żammet l-istrument (21). Iz-Zweckverband imbagħad ser tikkonverti l-Genussrechte, li huma bħalissa rikonoxxuti bħala kapital Tier-2, fi strumenti ta’ kapital Tier-1. B’mod partikolari, l-istrument ġdid ikun subordinat, ma jinfediex għal mill-inqas 30 sena u jkollu interessi annwali mhux kumulattivi. Dan l-istadju jirriżulta fit-titjib tal-proporzjon tal-kapital Tier-1 ta’ Sparkasse KölnBonn b’[0,8-1,0] %.
(49)
Iż-żieda tal-proporzjon tal-kapital Tier-1 tippermetti t-tieni stadju, li hu r-riakkwistat minn Sparkasse KölnBonn tal-porzjon rimanenti tal-Genussrechte li kien fil-pussess tal- Förderungsgesellschaft fl-2011 b’valur nominali ta’ EUR 150 miljun. Globalment, iż-żewġ stadji jirriżultaw fi tnaqqis fil-proporzjon tal-kapital Tier-2 b’[0,5-1,0] %. Barra minn hekk, l-RSGV jew membru ieħor tas-settur tal-bank tat-tfaddil ser jixtri l-ishma ta’ Sparkasse KölnBonn bil-prezz tas-suq f’[…] (22) u […] relatati ma’ żewġ banek tat-tfaddil. Il-bejgħ tas-sehem indirett fiż-żewġ entitajiet jirriżulta f’aktar tnaqqis ta’ [0,2-0,5] % fl-assi totali tal-Bank. Il-bejgħ taż-żewġ entitajiet huwa marbut mill-qrib mal-ħlas lura tat-tieni porzjon tal-Genussrechte peress li RSGV ser tixtri ż-żewġ entitajiet mill-qligħ tal-bejgħ tal-Genussrechte.
5. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TA’ PROĊEDURA DWAR IL-MIŻURA TA’ RIKAPITALIZZAZZJONI
(50)
Il-Kummissjoni tfakkar li f’dan il-każ kienet fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar il-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni b’rabta mal-kompatibilità tagħha mas-suq intern b’mod konformi mal-Artikolu 107(3) TFUE (23) bħala għajnuna għar-ristrutturar fl-4 ta’ Novembru 2009.
(51)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar jekk kienx assigurat il-qsim tal-piżijiet b’mod xieraq bi kwalunkwe mod u jekk id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kinitx limitata, kif hu meħtieġ bir-regolament dwar l-għajnuna mill-istat (paragrafu (50) tad-Deċiżjoni tal-ftuħ).
(52)
Finalment, minħabba l-inċertezza dwar jekk id-diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn kinux dovuti għal deċiżjonijiet ta’ investiment li ttieħdu qabel il-kriżi jew pjuttost minħabba l-kriżi nnifsha, il-Kummissjoni ma kkonkludietx jekk il-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni jaqgħux taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE jew taħt l-Artikolu 107(3)(c) TFUE. Il-Kummissjoni ddeċidiet li tipproċedi b’investigazzjoni tal-fatti sabiex tidentifika l-bażi legali proprju li għandu jiġi applikat u sabiex tieħu pożizzjoni aktar tard fil-proċess.
6. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(53)
Il-Kummissjoni tinnota li ma ġew irċevuti l-ebda kummenti minn partijiet terzi interessati b’rabta tad-Deċiżjoni tal-ftuħ dwar il-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni.
7. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(54)
Il-Ġermanja indikat li hi rrevediet id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-4 ta’ Novembru 2009, li fiha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE. Il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni li hi baqgħet mal-opinjoni tagħha li l- miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni rċevuti minn Sparkasse KölnBonn fil-forma ta’ parteċipazzjoni passiva u ċertifikati ta’ parteċipazzjoni fl-aħħar tal-2008 u l-bidu tal-2009 ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-istat fis-sens tal-ftehim tal-Artikolu 107(1) TFUE. Il-Ġermanja kkunsidrat il-miżuri li huma konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq b’mod konformi mar-raġunament provdut qabel id-Deċiżjoni tal-ftuħ (ara paragrafi 24-28 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ).
(55)
Il-Ġermanja ma qablietx mal-valutazzjoni tal-Kummissjoni li fiż-żmien meta l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni ġew eżegwiti, i.e. tmiem tal-2008/bidu tal-2009, is-suq għal strumenti ibridi waqaf kompletament (24). B’mod aktar speċifiku, ma qablietx mal-konklużjoni tal-Kummissjoni li l-ebda investitur jew sid f’ekonomija tas-suq ma kien jinvolvi ruħu fit-tali investiment f’dak iż-żmien, anki bi prezz ogħla (ara paragrafu 38 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ). Hi argumentat li żviluppi tas-suq ma affettwawx lil Sparkasse KölnBonn, li seta’ joħroġ debitu subordinat kemm fl-aħħar erba’ xhur tal-2008 (li jammonta għal EUR [10-15] miljun) kif ukoll fl-ewwel kwart tal-2009 (li jammonta għal EUR [35-40] miljun) f’porzjonijiet sa massimu ta’ diversi mijiet ta’ eluf ta’ Euro.
(56)
Finalment, il-Ġermanja kkontestat jekk ir-rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn mill-Förderungsgesellschaft involvietx kwalunkwe riżorsi tal-istat.
(57)
Il-Ġermanja esprimiet, madankollu, il-kunfidenza tagħha, li kieku l-Kummissjoni tikkonferma l-valutazzjoni preliminari tagħha fir-rigward tal-karattru ta’ għajnuna mill-istat tar-rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn, il-miżuri jkunu kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE.
(58)
Il-Ġermanja argumentat li l-pjan ta’ ristrutturar kien konformi mal-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-23 ta’ Lulju 2009 dwar ir-ritorn għall-vijabilità u l-valutazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar fis-settur finanzjarju fil-kriżi attwali taħt ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat (25) (“Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar”).
(59)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja l-pjan ta’ ristrutturar jassigura li l-vijabilità fit-tul ta’ Sparkasse KölnBonn terġa’ tinkiseb, Sparkasse KölnBonn jipprovdi kontribuzzjoni proprja suffiċjenti għall-ispejjeż ta’ ristrutturar u distorsjonijiet tal-kompetizzjoni jkunu limitati b’miżuri strutturali u ta’ mġiba sostanzjali.
(60)
L-impenji provduti mill-Ġermanja huma stabbiliti fl-Annessi I sa III u jiffurmaw parti integrali ta’ din id-Deċiżjoni. Sabiex jiġi assigurat li l-impenji jiġu implimentati, ser jiġi maħtur fiduċjarju għall-monitoraġġ. Il-proċedura tal-ħatra u r-responsabbiltajiet tal-fiduċjarju għall-monitoraġġ huma stabbiliti fl-Anness II. Barra minn hekk, il-Ġermanja kkommettiet ruħha għal skeda taż-żmien għal ċessjonijiet (ara l-Anness I, punti 10 u 13). Jekk l-iskeda taż-żmien kommessa għaċ-ċessjoni ma tinlaħaqx, fiduċjarju għaċ-ċessjoni ser jiġi maħtur u jwettaq id-dmirijiet tiegħu b’mod konformi mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness III.
8. VALUTAZZJONI
8.1. Eżistenza u ammont ta’ għajnuna
(61)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżuri konċernati jikkostitwuwx għajnuna mill-istat. L-Artikolu 107(1) TFUE jipprovdi li kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-istat fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċertu impriżi hi, safejn u sakemm taffettwa n-negozju bejn Stati Membri, inkompatibbli mas-suq intern.
(62)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ (taqsima 5.1) il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn ikkostitwew għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni ma tistax taqbel mar-raġunament tal-Ġermanja li skontha l-miżuri ma kkostitwewx għajnuna sakemm il-kundizzjonijiet taż-żewġ strumenti kienu konformi ma x’kien jaċċetta investitur f’ekonomija tas-suq. Anki jekk ir-remunerazzjoni fuq iż-żewġ strumenti kienet konformi mal-ħlas ta’ interess fuq strumenti komparabbli sal-bidu tal-2008, din kienet baxxa wisq fil-każ ta’ Sparkasse KölnBonn meta wieħed jikkunsidra r-riskju għoli li jirriżulta min-nuqqas ta’ profitabilità tal-Bank. Fiż-żmien tar-rikapitalizzazzjoni, is-suq għall-istrumenti ibridi nixef kompletament ukoll. Għalhekk, fil-kuntest tal-każ u b’mod partikolari s-sitwazzjoni tas-suq, il-Kummissjoni ma setgħatx taċċetta l-argument li investitur f’ekonomija tas-suq kien jagħmel l-investiment dak iż-żmien, minbarra li jinvesti fuq termini ekwivalenti.
(63)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda informazzjoni li kellha mnejn tibdel din l-evalwazzjoni. Ħruġ ta’ debitu subordinat minn Sparkasse KölnBonn fl-aħħar tal-2008 u fl-ewwel kwart tal-2009 ma jipprovdix evidenza affidabbli li s-swieq għal strumenti ibridi kienu attivi minħabba l-ammont limitat ferm ta’ porzjonijiet singoli involuti. Porzjonijiet ta’ strumenti ibridi b’valur ta’ diversi mijiet ta’ eluf ta’ Euro jirrappreżentaw livell differenti konsiderevoli ta’ riskju minn strument b’valur nominali ta’ EUR 150 miljun u huma għalhekk iktar faċli sabiex jiġu assorbiti mis-swieq privati. Għalhekk, il-Kummissjoni ssostni l-opinjoni tagħha li l-ebda investitur f’ekonomija tas-suq ma kien jikseb offerta ta’ strumenti ibridi ta’ daqs u karatteristiċi komparabbli bħall-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn f’dak iż-żmien.
(64)
Fir-rigward tan-natura tar-riżorsi wżati għar-rikapitalizzazzjoni ta’ Sparkasse KölnBonn mill-Förderungsgesellschaft, il-Kummissjoni tfakkar li hi diġà stabbiliet fil-każ tiegħu prattika li mezzi provduti mill-RSGV huma riżorsi direttament jew indirettament ikkontrollati mill-awtoritajiet pubbliċi (26). Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan japplika wkoll għall-Förderungsgesellschaft, li hija sussidarja posseduta totalment mill-RSGV. Għalhekk, dawn ir-riżorsi huma riżorsi tal-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(65)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonferma l-konklużjoni provviżorja li ntlaħqet fid-Deċiżjoni tal-ftuħ li l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni favur Sparkasse KölnBonn jikkostitwixxu għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(66)
Il-Kummissjoni, barra minn hekk tinnota li l-miżuri ta’ għajnuna ta’ salvataġġ ġew konvertiti f’għajnuna ta’ ristrutturar li tkompli tikkostitwixxi vantaġġ għall-Bank. Il-miżuri ippermettew lill-Bank biex jikseb finanzjament f’sitwazzjoni fejn ma setax iżid il-kapital fis-suq, speċjalment fil-kriżi finanzjarja u ekonomika. Dan jagħti vantaġġ ekonomiku lill-Bank u jsaħħaħ il-pożizzjoni tiegħu meta titqabbel ma’ dik tal-kompetituri tiegħu fil-Ġermanja u fi Stati Membri oħra li mhumiex jibbenefikaw mill-istess appoġġ. Il-miżuri għandhom għalhekk jiġu kkunsidrati li x’aktarx ifixklu l-kompetizzjoni u jaffettwaw in-negozju bejn Stati Membri.
(67)
L-element ta’ għajnuna fl-injezzjonijiet ta’ kapital jammonta għal 650 miljun u jirrappreżenta 3,3 % b’rabta mal-assi peżati għar-riskji tal-Bank (fl-aħħar tal-2008).
8.2. Kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern
8.2.1. Bażi legali għall-evalwazzjoni tal-kompatibilità
(68)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha tal-4 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni ma kkonkluditx dak li jkun il-bażi legali proprju għall-analiżi tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni. Fuq bażi tal-informazzjoni disponibbli dak iż-żmien, id-deċiżjonijiet għall-investiment fi proġetti ta’ żvilupp reġjonali li ttieħdu fil-perjodu konsiderevolment qabel il-kriżi finanzjarja dehru li huma l-akbar sors ta’ diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn. Peress li l-kriżi dehret li kompliet tkabbar il-problemi eżistenti tal-Bank, l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE ma ġiex eskluż. Min-naħa l-oħra, id-data tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni fil-quċċata tal-kriżi finanzjarja u l-prattika tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ każijiet fil-qasam bankarju relatati mal-kriżi finanzjarja ssuġġeriet l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(b) TFUE.
(69)
Barra minn hekk, anki jekk deċiżjonijiet preċedenti għamlu referenza għal-Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-istat għas-salvataġġ u ristrutturar ta’ impriżi f’diffikultà (27) (“Linji Gwida dwar ir-Ristrutturar”), il-Kummissjoni kkjarifikat f’punt 49 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar li l-għajnuna kollha notifikata lill-Kummissjoni qabel il-31 ta’ Diċembru 2010 tiġi evalwata bħala għajnuna għar-ristrutturar lil banek skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar minflok il-Linji Gwida dwar ir-Ristrutturar.
(70)
Minħabba s-sensittività kontinwa tas-settur bankarju fil-Ġermanja l-Kummissjoni kkonkludiet li x-xoljiment potenzjali ta’ wieħed mill-akbar banek fil-Ġermanja dovut għal […] kien ikollu implikazzjonijiet sistematiċi u għalhekk jhedded l-istabilità finanzjarja fil-Ġermanja.
(71)
Għalhekk, l-Artikolu 107(3)(b) TFUE huwa l-bażi legali adatt għall-evalwaazzjoni jekk l-għajnuna rċevuta minn Sparkasse KölnBonn hijiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna għar-ristrutturar sabiex tiġi preservata l-istabilità fit-tul.
8.2.2. Kompatibilità tal-għajnuna għar-ristrutturar mas-suq intern
(72)
Skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-ewwel, il-pjan ta’ ristrutturar għandu juri li l-proċess ta’ ristrutturar li jkun qed jagħmel benefiċjarju ta’ għajnuna mill-istat huwa xieraq għall-ksib mill-ġdid tal-vijabilità tiegħu fit-tul. It-tieni, l-ammont ta’ għajnuna għandu jkun limitat għall-minimu meħtieġ u kemm il-benefiċjarju kif ukoll id-detenturi tal-kapital tiegħu għandhom jikkontribwixxu għar-ristrutturar kemm jista’ jkun bir-riżorsi tagħhom. It-tielet, jeħtieġ li jkun hemm miżuri sabiex jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni maħluqa billi s-saħħa tas-suq tal-benefiċjarju tiġi appoġġjata b’mod artifiċjali u sabiex jassiguraw settur bankarju kompetittiv. Finalment, kwistjonijiet ta’ monitoraġġ u proċedurali jeħtieġ li jiġu indirizzati.
(i) Restawr tal-vijabilità fit-tul
(73)
B’mod konformi ma’ punti 9 sa 11 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Ġermanja ssottomettiet pjan ta’ ristrutturar komprensiv u dettaljat li jipprovdi informazzjoni kompluta dwar il-mudell tan-negozju. Il-pjan jidentifika wkoll il-kawżi tad-diffikultajiet iffaċċjati mill-Bank.
(74)
Fir-rigward tal-mudell tan-negozju tiegħu, Sparkasse KölnBonn għandu l-intenzjoni li jerġa’ jiffoka fuq l-attivitajiet tradizzjonali tan-negozju ta’ bank tat-tfaddil reġjonali. Ser jipprovdi firxa sħiħa ta’ prodotti bankarji lis-segmenti tal-klijenti ewlenin tiegħu fir-reġjun ta’ Cologne-Bonn: klijenti fil-livell tal-konsumaturi, SMEs kif ukoll klijenti korporattivi iżgħar u klijenti istituzzjonali li jinsabu fir-reġjun. Bħala konsegwenza, Sparkasse KölnBonn ser jikkonċentra fuq l-attivitajiet statutorji tiegħu u jikkapitalizza fuq il-kompetenza ewlenija tiegħu, fil-waqt li jirtira minn dawk l-oqsma li kienu l-oriġini tad-diffikultajiet finanzjarji tiegħu. B’mod partikolari, Sparkasse KölnBonn qed iwaqqaf in-negozju tal-proprjetà, is-sussidjarji kollha mhux ewlenin u investmenti fil-portafolli SAA u ABS. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-mudell tan-negozju ġdid tal-Bank hu vijabbli u sostenibbli fit-tul.
(75)
Id-diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn kienu attribwiti primarjament għal tliet attivitajiet: (i) proġetti ta’ żvilupp reġjonali, (ii) investmenti f’portafolli ABS u SAA u (iii) l-investiment tal-Bank f’WestLB.
(76)
Sparkasse KölnBonn kien diġà beda l-bejgħ jew il-likwidazzjoni ta’ sussidjarji mhux ewlenin relatati mal-iżvilupp reġjonali fl-2008. Iċ-ċessjoni sħiħa ta’ dawn l-attivitajiet tikkostitwixxi miżura meħtieġa u xierqa sabiex jiġi eliminat it-tħassib tal-Kummissjoni peress li ċ-ċessjonijiet jistabbilixxu limitu finali għal kwlunkwe telf fil-futur jew espożizzjoni għar-riskju li jirriżultaw mis-sussidjarji. Barra minn hekk, il-miżura tillibera kapital kif ukoll kapaċitajiet tal-ġestjoni, li jistgħu jerġgħu jiġu wżati fin-negozju ewleni tal-Bank. Barra minn hekk, iċ-ċessjonijiet ser inaqqsu wkoll il-karta tal-bilanċ tal-Bank b’madwar EUR [180-230] miljun ([0-2] %) (28).
(77)
Peress li l-attivitajiet tas-sussidjarji li għandhom jinbiegħu lill-Belt ta’ Cologne huma primarjament żvilupp ta’ proprjetà immobbli u servizzi relatati mal-proprjetà immobbli, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li l-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar it-trattament ta’ assi danneġġjati fis-settur bankarju tal-Komunità (29) (“Komunikazzjoni dwar Assi Danneġġjati”) hija neċessarja jew xierqa f’dan il-każ. Il-valuri skont il-kotba ta’ dawn is-sussidjarji tniżżlu fil-valur b’mod sinifikanti f’dawn l-aħħar snin sabiex jinġiebu f’konformità mal-valuri tas-suq tagħhom. Għalhekk, aktar telf sinifikanti għall-Bank dovut għall-bejgħ tas-sussidjarji mhuwiex mistenni. Barra minn hekk, l-impenn tal-Ġermanja li l-Bank ser ibigħ skont il-valur tas-suq, li jiġi determinat minn espert indipendenti, jassigura li l-ebda għajnuna mill-istat addizzjonali ma tkun involuta fit-tranżazzjonijiet.
(78)
Sors ieħor tal-problemi tal-Bank kien il-portafolli ABS u SAA. Dawk l-investimenti kienu diġà tnaqqsu b’mod sinifikanti. Sparkasse KölnBonn ser jirtira kompletament minn dawk il-portafolli sal-aħħar tal-2014. Peress li dawk l-investimenti kienu barra mill-ambitu tal-mudell tan-negozju ġdid tal-Bank, l-irtirar minn dawk il-portafolli hu pass neċessarju fl-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ Sparkasse KölnBonn. Il-valuri skont il-kotba kurrenti tal-assi rimanenti fil-portafolli ABS u SAA huma b’mod ġenerali konformi mal-valur tas-suq tagħhom. Għalhekk, l-espożizzjoni għar-riskju rimanenti li tirriżulta minn dawn il-portafolli hija limitata u ma taffettwax il-vijabilità tal-Bank.
(79)
Finalment, l-espożizzjoni rimanenti tal-Bank għal WestLB, li fil-passat irriżultat f’telf għal Sparkasse KölnBonn ta’ EUR […] miljun, hija limitata fid-daqs u kkumpensata bir-riżervi fil-portafoll tal-investiment tal-RSGV. Barra minn hekk, il-kontribuzzjoni tal-Bank [għal …] għandha ssir biss minn profitti futuri netti. Għalhekk, l-obbligu ta’ Sparkasse KölnBonn li jikkontribwixxi [għal…] ma jipperikolax il-vijabilità fit-tul ta’ Sparkasse KölnBonn. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva b’mod pożittiv il-fatt li l-kontribuzzjonijiet tal-Bank jistgħu jsiru biss ladarba l-kapital tal-Istat ikun tħallas b’mod konformi mat-termini tar-rikapitalizzazzjoni.
(80)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Bank diġà indirizza u ser ikompli jindirizza d-dgħjufija tal-governanza korporattiva tiegħu. Il-bidla fl-istruttura tal-azzjonisti u l-votazzjoni b’maġġoranza kwalifikata introdotta fid-dawl tal-fużjoni ta’ Stadtsparkasse Köln ma’ Sparkasse Bonn fl-2005 tassigura li l-interessi politiċi tas-sidien ma jisbqux l-interessi tal-Bank. Barra minn hekk, il-bidliet fl-istruttura u d-daqs tal-korpi ta’ Sparkasse KölnBonn kif ukoll fil-proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet iwasslu għal aktar responsabbiltà tal-maniġment superjuri. Inqas responsabbiltajiet maqsuma, kif ukoll proporzjon ogħla ta’ personal li mhuwiex politikament motivat u li hu [… estern] esperti fil-korpi tal-Bank, iżidu t-trasparenza u l-effiċjenza tal-proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet. Flimkien mal-bidla fl-istruttura tal-azzjonisti, dawk il-miżuri jindirizzaw is-sorsi ta’ diffikultajiet ta’ Sparkasse KölnBonn minħabba li jimminimizzaw ir-riskju li Sparkasse KölnBonn jiġi involut fi proġetti poltikament motivati li jkunu f’kunflitt mal-interessi ekonomiċi tal-Bank. Barra minn hekk, l-indipendenza tal-ġestjoni tal-Bank tidher li hi stabbilita b’mod suffiċjenti fil-liġi eżistenti. Il-fatt li Sparkasse KölnBonn provda evidenza li mill-2004 il-Bank ma kienx involut fi proġetti ġodda li huma motivati politikament juri li l-miżuri implimentati huma effettivi. Globalment, il-kodiċi ta’ governanza korporattiva ġdid huwa konformi ma’ dak li nkiseb f’każi komparabbli (30). Għalhekk, il-bidliet implimentati u kommessi tal-governanza korporattiva ta’ Sparkasse KölnBonn jistgħu jiġu kkunsidrati adegwati u suffiċjenti sabiex jikkontribwixxu biex tinkiseb mill-ġdid il-vijabilità tal-Bank fit-tul.
(81)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta’ ristrutturar ta’ Sparkasse KölnBonn jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti f’punti 9 u 12-15 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, jiġifieri li l-pjan ta’ ristrutturar għandu juri kif il-Bank ser jerġa’ jikseb il-vijabilità tiegħu fit-tul mingħajr għajnuna mill-istat kemm jista’ jkun malajr. B’mod partikolari, il-Bank għandu jkun kapaċi jiġġenera qligħ fuq l-ekwità xieraq, li jkopri l-ispejjeż kollha tal-operazzjonijiet normali kollha tiegħu u jikkonforma mar-rekwiżiti regolatorji rilevanti.
(82)
L-ewwel, Sparkasse KölnBonn ipprovda projezzjonijiet finanzjarji għall-perjodu 2008-2014, fejn jagħti informazzjoni dwar dħul, spejjeż, indebolimenti, profitti u pożizzjoni tal-kapital tal-Bank. Il-Kummissjoni ssib li l-projezzjonijiet tal-każ bażiku pprovduti huma bbażati fuq suppożizzjonijiet makroekonimiċi sottostanti raġonevoli. Il-Bank jerġa’ jistenna li jiġġenera profitti fl-2010 u jkompli jtejjeb ir-riżultati annwali tiegħu matul il-perjodu kollu ta’ ristrutturar. Barra minn hekk, fl-2014 ROE ser jilħaq livell ta’ [9-10] %, li jidher li hu livell adegwat ta’ remunerazzjoni għal bank tal-klijenti konsumaturi f’kundizzjonijiet tas-suq normali. Barra minn hekk, mill-bidu tal-2013 Sparkasse KölnBonn ser iħallas kompletament il-miżuri ta’ għajnuna. Il-proporzjonijiet ta’ kapital tal-Bank ser jibqgħu ‘l fuq sew mir-rekwiżiti regolatorji minimi bil-proporzjoni Tier-1 jitjieb minn 6,1 % fl-2009 għal [8-9] % fl-2014.
(83)
It-tieni, Sparkasse KölnBonn wera li hu kapaċi jiflaħ xenarju ta’ stress. Is-suppożizzjonijiet ta’ xenarju ta’ stress ġew evalwati li huma raġonevoli. Peress li x-xenarju ta’ stress juri li Sparkasse KölnBonn ser jeċċedi r-rekwiżiti ta’ kapital regolatorji tiegħu, il-Bank jista’ jiġi kkunsidrat li ssodisfa r-rekwiżiti ta’ paragrafu 13 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar. Barra minn hekk, l-analiżi tas-sensittività turi li l-Bank huwa kapaċi jiflaħ bidla sinifikanti fir-rati ta’ interess fil-futur.
(84)
Finalment, Sparkasse KölnBonn ippreżenta strateġija ta’ ċessjoni bikrija parzjali. Il-ħlas parzjali tal-kapital tal-istat għandu jkun possibbli mingħajr ma jitnaqqas il-bażi ta’ kapital tal-istituzzjoni, peress li l-proporzjon ta’ kapital Tier-1 ta’ Sparkasse KölnBonn huwa proġettat li jilħaq [6-7] % fl-2010 u ser jeċċedi dan il-livell wara fix-xenarju tal-każ bażiku u ser jibqa’ ‘l fuq sew mill-minimu regolatorju f’xenarju ta’ każ ta’ stress fil- pjan ta’ ristrutturar. Iċ-ċessjoni bikrija parzjali ma tinvolvix għajnuna addizzjonali jew lil Sparkasse KölnBonn jew lill-entitajiet oħra li huma parti mit-tranżazzjoni. L-ewwel, minħabba d-disinn tal-prezz tax-xiri li għandu jitħallas għall-ewwel porzjon ta’ EUR 150 miljun tal-Genussrechte, li jissimula strettament il-fluss tal-flus li Förderungsgesellschaft tirċievi li kieku żammet l-istrument, Förderungsgesellschaft ma kinitx tispiċċa f’pożizzjoni aktar favorevoli. It-tieni, it-tranżazzjoni ssir bejn żewġ entitajiet pubbliċi. Barra minn hekk, peress li l-istrument li għandu jiġi konvertit f’kapital Tier-1 diġà jikkwalifika bħala għajnuna u Sparkasse KölnBonn ser iħallas l-istess remunerazzjoni għaz-Zweckverband wara l-konverżjoni, il-Kummissjoni ma tara l-ebda għajnuna addizzjonali involuta fil-konverżjoni. Finalment, ir-riakkwist minn Sparkasse KölnBonn tat-tieni porzjon ta’ EUR 150 miljun ser jissimula strettament ukoll il-fluss tal-flus li Förderungsgesellschaft kienet tirċievi li kieku żammet l-istrument.
(85)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta’ ristrutturar sottomess minn Sparkasse KölnBonn jissodisfa r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar fir-rigward tar-restawr tal-vijabilità fit-tul u b’hekk jitnaqqsu d-dubji espressi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ.
(ii) Kontribuzzjoni proprja/qsim tal-piżijiet
(86)
Kif iddikjarat fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-banek u l-azzjonisti tagħhom jeħtieġ li jikkontribwixxu kemm jista’ jkun għar-ristrutturar sabiex jassiguraw li l-għajnuna tkun limitata għall-minimu neċessarju. Dan ifisser li l-banek jużaw ir-riżorsi proprji tagħhom sabiex jiffinanzjaw ir-ristrutturar, pereżempju billi jbigħu assi, filwaqt li l-azzjonisti għandhom jassorbu t-telf tal-Bank fejn ikun possibbli. Il-miżuri kommessi minn Sparkasse KölnBonn jassiguraw li r-riżorsi tiegħu jintużaw u li investituri privati li għandhom kapital ibridu tal-Bank jikkontribwixxu għar-ristrutturar.
(87)
Il-pjan ta’ ristrutturar ma fih l-ebda elementi li jissuġġerixxu li l-għajnuna teċċedi l-mezzi meħtieġa sabiex ikopru l-ispejjeż li jiġu skattati bir-restawr tal-vijabilità. L-għajnuna rċevuta hija meħtieġa sabiex tassigura li Sparkasse KölnBonn ikollu riżervi ta’ kapital raġonevoli fil-każ bażiku u jkun kapaċi jikkonforma mar-rekwiżiti ta’ kapital regolatorji f’xenarju ta’ stress.
(88)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni għall-ispejjeż tar-ristrutturar permezz ta’ riżorsi interni ġġenerati minn Sparkasse KölnBonn, il-Kummissjoni tinnota li l-Bank qiegħed jimplimenta miżuri ta’ tnaqqis tal-ispejjeż. Il-miżuri ta’ tnaqqis tal-ispejjeż ser jirriżultaw fi tnaqqis ta’ spejjeż annwali ta’ EUR [25-35] miljun sat-tmiem tal-perjodu tar-ristrutturar, li jirrappreżenta madwar [5-8] % tal-ispejjeż totali fl-2009.
(89)
Barra minn hekk, iċ-ċessjonijiet ta’ sussidjarji mhux ewlenin profittabbli ser jiġġeneraw dħul li jista’ jintuża sabiex jiġu ffinanzjati l-ispejjeż tar-ristrutturar.
(90)
Il-Bank ma għandu l-ebda diskrezzjoni sabiex jissospendi jew jipposponi l-ħlas ta’ kupun fuq strumenti ibridi jekk jiġġenera profitt f’sena partikolari. Madankollu, id-detenturi tal-istrumenti ibridi jġorru wkoll safejn hu possibbli t-telf imġarrab minn Sparkasse KölnBonn, peress li kemm il-ħlas ta’ kupuni u s-somma kapitali ewlenija ta’ kapital ibridu ġew sospiżi jew ipparteċipaw fl-assorbiment tat-telf ta’ Sparkasse KölnBonn. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-massimu possibbli tal-qsim tal-piżijiet mill-investituri privati tiegħu huwa assigurat u għalhekk ir-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar għall-kontribuzzjoni għall-ispejjeż tar-ristrutturar mill-investituri privati ntlaħqu.
(91)
Punt 24 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jispeċifika li remunerazzjoni adegwata tal-kapital tal-istat hu wkoll mezz ta’ kif jinkesb il-qsim tal-piżijiet. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tikkunsidra l-livell ta’ remunerazzjoni stabbilit fit-termini tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni huwa xieraq b’rabta mal-miżuri l-oħra ta’ qsim tal-piżijiet deskritti hawn fuq. Il-profitti proġettati ser jippermettu lill-Bank iħallas il-kapital tal-istat u jħallas il-kupuni sospiżi b’mod konformi mat-termini tar-rikapitalizzazzjoni li jibdew mill-2011 għal Genussrechte u mill-2013 għal parteċipazzjoni passiva, wara li l-kapital nominali tal-istrumenti jkun ġie miżjud. Għandu jiġi nnutat li l-interess fuq il- Genussrechte li għandu l-Istat huwa kumulattiv għal [2-6] snin u l-kapital imnaqqas dovut għall-assorbiment tat-telf għandu jiġi miżjud fil-każ taż-żewġ strumenti ta’ rikapitalizzazzjoni. Għalhekk, skont il-projezzjonijiet finanzjarji fil-każ bażiku l-interess mhux imħallas fuq il-Genussrechte u s-somma mnaqqsa tal-kapital ewlieni taż-żewġ strumenti ser jiġu sussegwentament irkuprati mill-Istat.
(92)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta’ ristrutturar sottomess mill-Ġermanja jipprovdi kontribuzzjoni proprja suffiċjenti għar-ristrutturar u għalhekk inaqqas id-dubji espressi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ.
(iii) Miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni
(93)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistipula li l-pjan ta’ ristrutturar jipproponi miżuri li jillimitaw distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u li jassiguraw settur bankarju kompetittiv. Barra minn hekk, dawn għandhom jindirizzaw ukoll kwistjonijiet relatati mal-periklu morali u jassiguraw li għajnuna mill-istat ma tintużax sabiex jiġi ffinanzjat komportament antikompetittiv.
(94)
Il-pakkett ta’ miżuri jindirizza b’mod suffiċjenti l-kwistjoni tal-periklu morali. Sparkasse KölnBonn huwa kommess li jimplimenta bejgħ komprensiv ta’ negozji mhux ewlenin profittabbli. Dawn jinkludu sehem fi […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG u Neue Leben Pensionsverwaltung AG, li huma sinifikanti […] ta’ Sparkasse KölnBonn.
(95)
L-awtoritajiet Ġermaniżi pprovdew skeda taż-żmien għaċ-ċessjonijiet ippjanati u ntrabtu li jaħtru fiduċjarju tal-monitoraġġ sabiex jassigura li l-impenji jitwettqu fil-ħin. Fiduċjarju għaċ-ċessjoni jkun maħtur għaċ-ċessjonijiet jekk l-iskeda taż-żmien ma tinżammx.
(96)
Ir-ristrutturar tal-Bank jinkludi tnaqqis tal-preżenza ta’ Sparkasse KölnBonn f’ċertu segmenti tal-klijenti. Dawk il-miżuri jippermettu lill-kompetituri jaċċessaw partijiet tal-klijenti kbar korporattivi u istituzzjonali tal-Bank. Minħabba li taffettwa primarjament entitajiet kbar, li ġeneralment għandhom aċċess għas-swieq kapitali, il-Kummissjoni tikkunsidra r-riskju ta’ impatt negattiv fuq l-ekonomija reali ta’ din il-miżura bħala negliġibbli.
(97)
Barra minn hekk, bħala konsegwenza tal-implimentazzjoni tal-miżuri tar-ristrutturar, Sparkasse KölnBonn ser inaqqas l-assi totali tiegħu bi [15-20] % f’termini ta’ RWA ([15-20] % f’termini ta’ assi totali) fuq bażi ta’ proforma u b’[10-15] % inkluż tkabbir fil-futur (5 % f’termini ta’ assi totali). It-tnaqqis ikun primarjament dovut għall-irtirar mill-investimenti SAA u ABS, iċ-ċessjoni tan-negozju ta’ proprjetà ([6-8] % f’termini RWA, [6-8] % f’termini tal-assi totali) u t-tnaqqis tal-espożizzjonijiet ta’ kreditu kbar u linji ta’ kreditu għall-klijenti istituzzjonali (RWA: [5-7] %, assi totali: [5-7] %).
(98)
Fid-dawl tal-ammont ta’ għajnuna fil-każ preżenti (3,3 % ta’ RWA), dawn il-miżuri jistgħu jitqiesu li huma suffiċjenti u proporzjonati f’termini tat-tnaqqis tad-daqs u l-ambitu tal-attivitajiet tal-Bank. Sparkasse KölnBonn huwa attiv biss fir-reġjun ta’ Cologne-Bonn, fejn għandu ([18-23] % - [30-35] % sinifikanti li jiddependi fuq il-prodott), iżda mhux pożizzjoni tas-suq dominanti. Barra minn hekk, il-Bank ma jaġixxix bħala bank li għandu pożizzjoni dominanti fuq il-prezzjijiet fis-segmenti tan-negozju ewlenin tiegħu. Għal din ir-raġuni, miżuri addizzjonali li għandhom l-għan li jkompli jnaqqsu s-sehem tas-suq tal-Bank fis-suq tal-klijenti konsumaturi ewlieni tiegħu, ma jidhrux li huma xierqa fil-każ ta’ Sparkasse KölnBonn. L-ewwel, il-Kummissjoni tinnota li l-attività ewlenija ma kinitx is-sors tad-diffikultajiet tal-Bank. Barra minn hekk, il-Ġermanja pprovdiet evidenza suffiċjenti li turi li t-tali miżuri jkunu diffiċli u bi spejjeż sproporzjonati sabiex jiġu implimentati, b’hekk jaffettwaw negattivament l-abbiltà ta’ profitt sottostanti tal-Bank, u tikkostitwixxi theddida għall- vijabilità fit-tul ta’ Sparkasse KölnBonn. Barra minn hekk, it-tali miżuri jaffettwaw avversament is-segmenti tan-negozju ewlenin ta’ Sparkasse KölnBonn, SMEs u klijenti privati, li madankollu, ma kinux is-sors tad-diffikultajiet tal-Bank. Finalment, minħabba s-sorsi alternattivi limitati tal-finanzjament għal dawk il-gruppi ta’ klijenti u l-prattika tal-każ tal-Kummissjoni, li għandha l-għan li żżomm is-self għall-ekonomija reali, il-Kummissjoni ssib li aktar restrizzjonijiet għall-ambitu tal-attivitajiet ta’ Sparkasse KölnBonn ikollhom impatt fuq in-negozju ewlieni tiegħu u għalhekk ikunu ta’ dannu kemm għall-Bank kif ukoll għas-swieq fejn iforni s-servizzi tiegħu.
(99)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll l-impenji ta’ komportament provduti minn Sparkasse KölnBonn u l-Ġermanja. Dan l-impenji jinkludu projbizzjoni ta’ pożizzjoni dominanti fuq il-prezzijiet u projbizzjoni tar-reklamar b’appoġġ tal-istat, b’hekk Sparkasse KölnBonn ikun impedut milli juża l-għajnuna sabiex jiffinanzja komportament antikompetittiv fis-suq. B’mod konformi ma’ punt 40 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-projbizzjoni tal-akkwiżizzjoni, barra minn hekk tassigura li l-għajnuna mill-istat ma tintużax sabiex jittieħed il-kontroll tal-kompetituri.
(100)
Fuq il-bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-iskala u n-natura tal-miżuri proposti minn Sparkasse KölnBonn huma suffiċjenti u adegwati sabiex jindirizzaw kwalunkwe distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għalhekk, il-pjan ta’ ristrutturar ta’ Sparkasse KölnBonn jissodisfa r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar f’termini ta’ vijabilità, qsim tal-piżijiet u miżuri sabiex jimmitigaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u b’hekk jitnaqqsu dubji espressi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ.
8.2.3. Monitoraġġ
(101)
B’mod konformi ma’ taqsima 5 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, jinħtieġu rapporti regolari sabiex jippermettu lill-Kummissjoni tivverifika li l-pjan ta’ ristrutturar qiegħed jiġi implimentat kif suppost. Il-Ġermanja ser taħtar fiduċjarju għall-monitoraġġ li ser jipprovdi rapporti dwar il-monitoraġġ kull sitt xhur. L-ewwel rapport huwa mistenni fi Frar 2011. Il-Kummissjoni, għalhekk, tqis li l-monitoraġġ kif suppost tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar huwa assigurat.
Konklużjoni tal-pjan ta’ ristrutturar
(102)
Il-Kummissjoni tqis li l-pjan ta’ ristrutturar stabbilit f’kapitolu 4 ta’ din id-Deċiżjoni huwa kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(b) TFUE.
9. KONKLUŻJONI
(103)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri ta’ ristrutturar huma adatti sabiex jippermettu li Sparkasse KölnBonn jerġa’ jikseb il-vijabilità tiegħu fit-tul, suffiċjenti fir-rigward tal-qsim tal-piżijiet u xierqa u proporzjonati għall-kumpens tal-effetti ta’ distorsjoni tas-suq tal-miżuri ta’ għajnuna in kwistjoni. Hi għalhekk tqis li l-pjan ta’ ristrutturar sottomess jissodisfa l-kriterji tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u l-miżuri ta’ ristrutturar jistgħu għalhekk jitqiesu li huma kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) TFUE. Il-miżuri ta’ injezzjoni ta’ kapital jistgħu għalhekk jiġu approvati skont il-pjan ta’ ristrutturar,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna għar-ristrutturar provduta lil Sparkasse KölnBonn mill-azzjonisti pubbliċi tiegħu tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern, soġġetta għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar u l-osservanza tal-impenji stabbiliti fl-Annessi I, II u III.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni ġiet indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Settembru 2010.