PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. července 2011
o vynětí průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Dánsku, s výjimkou Grónska a Faerských ostrovů, z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2011) 5312)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/481/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 4 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost Dánského království předloženou elektronickou poštou dne 26. května 2011,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 26. května 2011 obdržela Komise elektronickou poštou žádost Dánska podle čl. 30 odst. 4 směrnice 2004/17/ES.
(2)
Žádost předložená Dánským královstvím se týká průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Dánsku, s výjimkou Grónska a Faerských ostrovů. V souladu s předchozími rozhodnutími Komise o spojení podniků (2) byly v žádosti popsány dvě různé činnosti:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžba ropy.
V souladu s výše uvedenými rozhodnutími Komise se „těžbou“ rozumí pro účely tohoto rozhodnutí také „příprava nalezišť“, tj. zřizování vhodné infrastruktury pro budoucí těžbu (ropné plošiny, potrubí, terminály apod.). Kromě toho podle zavedené praxe Komise „příprava nalezišť, těžba a prodej surové ropy ‚tvoří‘ jeden relevantní trh s produkty“ (3). Pro účely tohoto rozhodnutí proto bude platit, že „těžba“ zahrnuje jak „přípravu nalezišť“, tak i (první) prodej ropy.
(3)
Na dánských koncesích v oblasti ropy a/nebo plynu se jako držitelé povolení nebo provozovatelé podílí 29 společností, z toho tři provozovatelé jsou odpovědní za současnou těžbu ropy a plynu. Jedná se o Mærsk Olie og Gas A/S (dále jen „Mærsk“, provozuje činnost na 15 polích), DONG E&P A/S (dále jen „Dong“, provozuje činnost na 3 polích) a Hess Denmark ApS (dále jen „Hess“, provozuje činnost na 1 poli) (4). Kromě toho společnosti Wintershall Nordzee B.V. a Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) nalezly jako provozovatelé ložiska na nezpřístupněných polích, na nichž v současné době těžba neprobíhá. Z důvodu sdílení rizika jsou činnosti průzkumu a těžby běžně řízeny na základě dohod o společném podniku, v nichž je jedna strana jmenována „provozovatelem“ a ostatní strany společného podniku získají poměrný podíl na veškeré ropě a plynu vytěžených konsorciem. Účastníci, kteří nejsou provozovateli, mají plnou kontrolu nad tím, kam, kdy a komu prodávají, a jsou tedy současně společníky i konkurenty provozovatelů.
(4)
Žádost předkládá, a tudíž i schvaluje, dánský úřad „Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen“ (úřad pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele).
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(5)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky, které mají umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, v němž je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy EU k otevření daného odvětví nebo jeho části.
(6)
Protože Dánsko provedlo a uplatňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (5), přístup na trh by měl být v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem směrnice 2004/17/ES považován za neomezený. Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není nutně rozhodující.
(7)
Pro účely posouzení, zda je příslušný subjekt vystaven přímé hospodářské soutěži na trzích, jichž se toto rozhodnutí týká, se přihlíží k tržnímu podílu rozhodujících subjektů a stupni koncentrace těchto trhů. Vzhledem k tomu, že pro různé činnosti, jichž se toto rozhodnutí týká, se podmínky liší, provede se pro každou činnost a trh samostatné posouzení.
(8)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(9)
Předchozí rozhodnutí Komise uvedená výše v 2. bodě odůvodnění určila, že obě dvě činnosti, na které se vztahuje tato žádost (průzkum ropy a zemního plynu a těžba ropy), se týkají samostatných trhů s produkty. Je proto třeba je zkoumat odděleně.
(10)
Podle zavedené praxe Komise (6) tvoří průzkum ropy a zemního plynu jeden relevantní trh s produkty, protože na začátku není možné určit, zda průzkum skončí nálezem ropy či zemního plynu. Na základě dlouhodobé praxe Komise bylo dále stanoveno, že uvedený trh má celosvětový zeměpisný rozsah. Jelikož se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí.
(11)
Tržní podíly subjektů zabývajících se průzkumem lze stanovit pomocí tří proměnných: kapitálových výdajů, prokázaných zásob a předpokládané těžby. Použití kapitálových výdajů se však pro stanovení tržních podílů subjektů na trzích průzkumu uhlovodíků ukázalo jako nevhodné, mj. vzhledem k velkým rozdílům mezi požadovanými výšemi investic, které jsou v různých zeměpisných oblastech nezbytné. Průzkum ropy a zemního plynu v Severním moři tak například vyžaduje vyšší investice než průzkum na Středním východě.
(12)
Pro posouzení tržního podílu hospodářských subjektů v tomto odvětví byly běžně používány dva další parametry, konkrétně jejich podíl na prokázaných zásobách a na předpokládané těžbě (7).
(13)
Podle dostupných informací (8) dosáhly k 31. prosinci 2009 celkové prokázané celosvětové zásoby ropy a zemního plynu 385,58 miliardy normálních krychlových metrů ekvivalentu ropy (dále jen „Sm3 oe“). K 31. prosinci 2009 dosáhly celkové prokázané zásoby ropy a zemního plynu v Dánsku něco přes 0,19 miliardy Sm3 oe (9), tedy o něco více než 0,05 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Dánsku je proto evidentně ještě menší. Podle dostupných informací existuje přímá úměra mezi prokázanými zásobami ropy a plynu a předpokládanou budoucí těžbou. Podle dostupných informací nic nenasvědčuje tomu, že by se podíl jednotlivých zadavatelů působících v Dánsku na trhu podstatně lišil, pokud by byl stanoven na základě předpokládané těžby místo podílu prokázaných rezerv. Vzhledem ke spojitosti mezi prokázanými zásobami a skutečnou těžbou lze tyto skutečnosti rovněž považovat za měřítko stavu hospodářské soutěže na uvedených trzích.
(14)
Trh průzkumu není vysoce koncentrovaný. Kromě státem vlastněných společností trh charakterizuje přítomnost tří mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností, tzv. „velmi významných“ společností (BP, ExxonMobil a Shell), a určitý počet tzv. „významných“ společností. Tyto prvky jsou známkou přímého vystavení hospodářské soutěži.
(15)
Podle zavedené praxe Komise (10) tvoří příprava nalezišť a těžba (surové) ropy samostatný trh s produkty, jehož zeměpisný rozsah je celosvětový. Jelikož se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí. Podle dostupných informací (11) dosáhla v roce 2009 celková celosvětová denní těžba ropy 79,948 milionu barelů. Ve stejném roce se v Dánsku vytěžilo celkem 0,265 milionu barelů denně, a jeho podíl na trhu tak činil 0,33 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Dánsku za rok 2009 vypadá takto: při těžbě 381 tisíc (12) barelů denně na celém světě má Mærsk podíl 0,5 % na celosvětové těžbě ropy; Dong má díky těžbě 23 tisíc barelů ropy denně na celém světě podíl na trhu ve výši 0,029 % celosvětové těžby ropy; Hess má při celkové těžbě 11 575 barelů ropy denně podíl ve výši 0,014 % celosvětové těžby ropy.
(16)
Pro účely této analýzy je důležité zohlednit celkový stupeň koncentrace na příslušném trhu. Z tohoto pohledu Komise konstatuje, že trh těžby surové ropy charakterizuje přítomnost velkých státem vlastněných společností a tří mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností (tzv. „velmi významných“ společností: BP, ExxonMobil a Shell, jejichž podíly na těžbě ropy v roce 2009 dosáhly 3,2 %, 3,0 % a 2 %) a určitý počet tzv. „významných“ společností (13). Z uvedených údajů vyplývá, že se trh skládá z řady subjektů, mezi nimiž lze předpokládat účinnou hospodářskou soutěž.
IV. ZÁVĚRY
(17)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 5. až 16. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je v Dánsku, s výjimkou Grónska a Faerských ostrovů, splněna u těchto služeb:
a)
průzkumu ropy a zemního plynu a
b)
těžby ropy.
(18)
Protože se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, že zadavatelé zadávají zakázky, jež mají v Dánsku, s výjimkou Grónska a Faerských ostrovů, umožnit vykonávání služeb uvedených v 17. bodě odůvodnění písm. a) a b), ani v případě, že se v uvedené zeměpisné oblasti pořádají na vykonávání takové činnosti veřejné soutěže.
(19)
Na těžebních polích lze obvykle těžit v různých podílech jak ropu, tak zemní plyn. Na těžbu plynu se tato žádost o vynětí nevztahuje a pro toto odvětví nadále platí ustanovení směrnice 2004/17/ES. V situaci, kdy se na poli těží jak ropa, tak plyn, je třeba upozornit na to, že zakázky zahrnující více činností se řídí ustanoveními článku 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku na podporu vykonávání obou činností (tj. činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES a činností, které vyňaty nejsou), je třeba dbát na to, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena. V případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora těžby plynu, se uplatňují ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(20)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z května 2011 až července 2011, jak se jeví na základě informací předložených dánskými orgány. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právního či skutkového stavu došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(21)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadávané zadavateli, které mají v Dánsku, s výjimkou Grónska a Faerských ostrovů, umožnit poskytování těchto služeb:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžbu ropy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 28. července 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-28 ta’ Lulju 2011
li teżenta l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass u l-isfruttament taż-żejt fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe, mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 5312)
(It-test bid-Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/481/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikulari l-Artikolu 30(4) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba mressqa mir-Renju tad-Danimarka permezz tal-posta elettronika fis-26 ta’ Mejju 2011,
Billi:
I. IL-FATTI
(1)
Fis-26 ta’ Mejju 2011, il-Kummissjoni rċeviet talba mingħand id-Danimarka skont l-Artikolu 30(4) tad-Direttiva 2004/17/KE, li ġiet trażmessa lill-Kummissjoni permezz tal-posta elettronika.
(2)
It-talba mressqa mir-Renju tad-Danimarka għandha x’taqsam mal-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass u mal-isfruttament taż-żejt fid-Danimarka, minbarra l-Groenlandja u l-Gżejjer Faeroe. Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-Amalgamazzjonijiet li ttieħdu qabel (2), f’din it-talba ġew deskritti żewġ attivitajiet, jiġifieri:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ssemmew hawn fuq, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, il-kelma “produzzjoni” se titqies li tinkludi wkoll “l-iżvilupp”, jiġifieri t-twaqqif ta’ infrastruttura xierqa għall-produzzjoni tal-ġejjieni (pjattaformi taż-żejt, pajpijiet, terminals, eċċ.). Barra minn hekk, prattika stabbilita tal-Kummissjoni sabet ukoll li “l-iżvilupp, il-produzzjoni u l-bejgħ taż-żejt mhux raffinat” jikkostitwixxi “suq wieħed rilevanti ta’ prodott” (3). Għalhekk, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, il-kelma “il-produzzjoni” se titqies li tinkludi kemm “l-iżvilupp” kif ukoll (l-ewwel) bejgħ taż-żejt.
(3)
29 kumpanija qed jieħdu sehem, bħala detenturi ta’ liċenzja jew bħala operaturi, fil-konċessjonijiet Daniżi taż-żejt u/jew tal-gass, u tliet operaturi huma responsabbli għall-produzzjoni attwali taż-żejt u tal-gass. Dawn huma l-kumpaniji Mærsk Olie og Gas A/S (fil-qosor imsejħa “Mærsk”, li topera 15-il sit fejn jinsab iż-żejt), DONG E&P A/S (fil-qosor imsejħa “Dong”, li topera tliet siti) u Hess Denmark ApS (fil-qosor imsejħa “Hess”, li topera sit wieħed) (4). Barra minn hekk, bħala operaturi, il-kumpaniji Wintershall Nordzee B.V. u Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) sabu ż-żejt f’siti li mhumiex żviluppati u li dal-ħin ma jipproduċux iż-żejt. Sabiex jinqasam ir-riskju, il-ġestjoni normali tal-attivitajiet tal-esplorazzjoni u l-isfruttament issir permezz ta’ ftehimiet ta’ impriżi konġunti, li fihom parti waħda titqabbad bħala “l-operatur” u l-partijiet l-oħra fl-impriża konġunta jiksbu sehem pro rata għal kwalunkwe żejt u gass prodott mill-konsorzju. Il-parteċipanti li ma jkunux operaturi għandhom kontroll sħiħ dwar fejn isir il-bejgħ, meta dan isir u lil min isir, u għalhekk huma sħab u kompetituri tal-operaturi fl-istess ħin.
(4)
It-talba qed tintbagħat mill-Awtorità Daniża għall-Kompetizzjoni u għall-Konsumaturi, imsejħa “Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen”, li qiegħda, għalhekk, tapprovaha.
II. IL-QAFAS LEGALI
(5)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jipprovdi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva 2004/17/KE m’għandhomx ikunu suġġetti għal dik id-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività hija direttament esposta għall-kompetizzjoni fis-swieq li għalihom l-aċċess mhuwiex ristrett. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni huwa vvalutat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, li jqisu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni rilevanti tal-UE li tiftaħ settur partikulari jew parti minnu.
(6)
Ġaladarba d-Danimarka implimentat u applikat id-Direttiva 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar il-kundizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, esplorazzjoni u produzzjoni ta’ idrokarburi (5), l-aċċess għas-suq m’għandux jitqies li huwa ristrett skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3) tad-Direttiva 2004/17/KE. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni f’suq partikulari għandu jiġi evalwat abbażi ta’ diversi kriterji, li l-ebda wieħed minnhom m’hu deċiżiv bil-fors.
(7)
Biex jiġi vvalutat jekk l-operaturi rilevanti humiex suġġetti għall-kompetizzjoni diretta fis-swieq ikkonċernati minn din id-Deċiżjoni, għandhom jitqiesu s-sehem tas-suq tal-atturi ewlenin u l-livell tal-konċentrazzjoni ta’ dawk is-swieq. Minħabba li l-kundizzjonijiet ivarjaw għall-attivitajiet differenti li huma kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, għandha titwettaq valutazzjoni separata għal kull suq/attività differenti.
(8)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. IL-VALUTAZZJONI
(9)
Kull waħda miż-żewġ attivitajiet li huma s-suġġett ta’ din it-talba (l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali u l-produzzjoni taż-żejt) tqieset bħala attività li tikkostitwixxi suq separat tal-prodotti fid-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ttieħdu qabel, li huma msemmija fil-Premessa 2 t’hawn fuq. Għalhekk, dawn iż-żewġ attivitajiet għandhom jiġu eżaminati b’mod separat.
L-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali
(10)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni (6), l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali tikkostitwixxi suq wieħed rilevanti tal-prodotti, minħabba li mhuwiex possibbli li jkun deċiż mill-bidu nett jekk l-esplorazzjoni hijiex se twassal għas-sejbien taż-żejt jew tal-gass naturali. Barra minn hekk, permezz tal-istess prattika tal-Kummissjoni li ilha stabbilita għal żmien twil, ġie stabbilit li l-ambitu ġeografiku ta’ dak is-suq huwa mifrux mad-dinja kollha. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni se tinżamm l-istess waħda.
(11)
L-ishma tas-suq tal-operaturi li huma attivi fl-esplorazzjoni jistgħu jitkejlu b’referenza għal tliet fatturi varjabbli: in-nefqa kapitali, ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni prevista. L-użu tan-nefqa kapitali biex jitkejlu l-ishma tas-suq tal-operaturi fis-suq tal-esplorazzjoni nstab li mhuwiex fattur xieraq, fost l-oħrajn minħabba d-differenzi kbar fil-livelli tal-investimenti meħtieġa f’żoni ġeografiċi differenti. Għalhekk, hemm bżonn ta’ investimenti ikbar sabiex issir l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass fil-Baħar tat-Tramuntana milli biex issir l-esplorazzjoni, pereżempju, fil-Lvant Nofsani.
(12)
Tipikament ġew applikati żewġ parametri oħra sabiex jiġu vvalutati l-ishma tas-suq tal-operaturi ekonomiċi f’dan is-settur, jiġifieri s-sehem tagħhom fir-riżervi ppruvati u fil-produzzjoni prevista (7).
(13)
Skont it-tagħrif disponibbli, fil-31 ta’ Diċembru 2009, ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien laħqu total li kien l-ekwivalenti ta’ 385,58 biljun metru kubu standard ta’ żejt (minn hawn ’il quddiem “Sm3 o. e.”) madwar id-dinja kollha (8). Fil-31 ta’ Diċembru 2009, fid-Danimarka, ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien kienu jammontaw għal ftit iktar minn 0,19 biljun Sm3 o. e. (9), jew għal ftit iktar minn 0,05 %. Is-sehem tal-entitjiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka minn dawn ir-riżervi huwa ovvjament saħansitra anqas minn hekk. Skont it-tagħrif disponibbli, hemm korrelazzjoni diretta bejn ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass u l-produzzjoni prevista tal-ġejjieni. Għalhekk m’hemm xejn fit-tagħrif disponibbli li jindika li s-sehem tas-suq tal-entitajiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka se jkun sostanzjalment differenti jekk jitkejjel f’termini tal-produzzjoni prevista milli f’termini tas-sehem tagħhom mir-riżervi ppruvati. Minħabba r-rabtiet bejn ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni reali, dawn il-fatti jistgħu jitqiesu wkoll bħala indikazzjoni tal-istat tal-kompetizzjoni fis-suq ikkonċernat hawnhekk.
(14)
Is-suq tal-esplorazzjoni mhuwiex ikkonċentrat ħafna. Minbarra l-kumpaniji li huma proprjetà tal-istat, is-suq huwa kkaratterizzat mill-preżenza ta’ tliet kumpaniji internazzjonali privati integrati vertikalment li jissejħu l-kumpaniji l-kbar nett (jiġifieri l-kumpaniji BP, ExxonMobil u Shell), kif ukoll minn għadd ta’ kumpaniji msejħa “kbar ħafna”. Dawn il-fatturi huma indikazzjoni tal-esponiment dirett għall-kompetizzjoni.
Il-produzzjoni taż-żejt
(15)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni (10), l-iżvilupp u l-produzzjoni taż-żejt (mhux raffinat) huwa suq tal-prodotti separat li jħaddan fih id-dinja kollha. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni se tinżamm l-istess waħda. Skont it-tagħrif disponibbli (11), fl-2009 l-produzzjoni kollha ta’ kuljum taż-żejt madwar id-dinja kienet ta’ 79,948 miljun barmil. F’dik is-sena stess, id-Danimarka pproduċiet total ta’ 0,265 miljun barmil kuljum, liema rata wasslitha biex ikollha sehem mis-suq ta’ 0,33 %. Jekk inħarsu lejn is-sehem li kellhom fl-2009 l-entitajiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka, insibu s-sitwazzjoni li ġejja: bi produzzjoni dinjija ta’ 381 elf barmil kuljum (12), il-kumpanija Mærsk għandha sehem ta’ 0,5 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt; il-produzzjoni dinjija tal-kumpanija Dong hi ta’ 23 elf barmil żejt kuljum u għalhekk din għandha sehem mis-suq ta’ 0,029 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt; fl-aħħar nett, il-produzzjoni totali tal-kumpanija Hess hi ta’ 11 575 barmil żejt kuljum u b’hekk din għandha sehem ta’ 0,014 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt.
(16)
Għall-għanijiet ta’ din l-analiżi, huwa importanti li jitqies il-grad ta’ konċentrazzjoni fis-suq rilevanti kollu. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tinnota li s-suq tal-produzzjoni taż-żejt mhux raffinat huwa kkaratterizzat mill-preżenza ta’ kumpaniji kbar li huma proprjetà tal-istat u ta’ tliet kumpaniji internazzjonali privati integrati vertikalment (l-hekk imsejħa “l-kumpaniji l-kbar nett”, jiġifieri l-kumpaniji BP, ExxonMobil u Shell, li fl-2009 kellhom sehem ta’ 3,2 %, 3,0 % u 2 % rispettivament mill-produzzjoni taż-żejt), kif ukoll minn għadd ta’ kumpaniji msejħa “kbar ħafna” (13). Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li s-suq jinkludi għadd ta’ kumpaniji li bejniethom nistgħu nassumu li hemm kompetizzjoni effettiva.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(17)
Minħabba l-fatturi eżaminati fil-premessi (5) sa (16), il-kundizzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies li ntlaħqet fid-Danimarka, minbarra l-Groenlandja u l-Gżejjer Faeroe, fir-rigward tas-servizzi li ġejjin:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
(18)
Ladarba l-kundizzjoni tal-aċċess għas-suq mingħajr restrizzjonijiet intlaħqet, id-Direttiva 2004/17/KE m’għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu li jitwettqu s-servizzi elenkati fil-punti (a) sa (b) tal-premessa (17) fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe, u lanqas meta jiġu organizzati kompetizzjonijiet tad-disinn għat-twettiq ta’ attività bħal din f’dik iż-żona ġeografika.
(19)
B’mod ġenerali, is-siti tal-esplorazzjoni jistgħu jipproduċu kemm iż-żejt kif ukoll il-gass, f’ammonti differenti. Il-produzzjoni tal-gass mhijiex suġġetta għal din it-talba ta’ eżenzjoni u b’hekk id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE jibqgħu japplikaw għal dan is-settur. F’sitwazzjonijiet fejn sit ikun jipproduċi kemm iż-żejt kif ukoll il-gass, ta’ min jiftakar li l-kuntratti tal-akkwist li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kontraenti tkun involuta f’akkwist “imħallat” biex jiġi appoġġat it-twettiq tat-tnejn li huma (jiġifieri ta’ attivitajiet li huma eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u ta’ attivitajiet li mhumiex), għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom il-kuntratt huwa maħsub b’mod ewlieni. Fil-każ ta’ akkwist imħallat bħal dan, meta l-għan prinċipali jkun li tiġi appoġġata l-produzzjoni tal-gass, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun impossibbli li wieħed jiddeċiedi, b’mod oġġettiv, għal liema attività l-kuntratt ikun maħsub b’mod ewlieni, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafu 2 u 3 tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE.
(20)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Mejju sa Lulju tal-2011, hekk kif tidher mit-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Daniżi. Din tista’ tiġi riveduta jekk ikun hemm xi tibdil sinifikanti fis-sitwazzjoni legali jew fattwali li jwasslu biex il-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ma jibqgħux jitħarsu aktar.
(21)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE m’għandhiex tapplika għall-kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u li huma maħsubin biex jippermettu li jitwettqu s-servizzi li ġejjin fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Lulju 2011.