PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 405/2011
ze dne 19. dubna 2011,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila prostřednictvím nařízení (EU) č. 1261/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 15. února 2010 podala Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Jak je stanoveno ve 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně zohledněny.
(5)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla. Po tomto konečném poskytnutí informací byla stranám ponechána lhůta, ve které mohly zaujmout stanovisko.
1.3 Strany dotčené řízením
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzují se 5. až 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(7)
Je třeba připomenout, že, jak uvádí 24. bod odůvodnění prozatímního nařízení, za „dotčený výrobek“ byly určeny tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
(8)
Jeden vyvážející výrobce z Indie uvedl, že tyče z nerezavějící oceli s kruhovým příčným průřezem o průměru menším než 80 mm, které však nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, by měly být vyloučeny z šetření, protože se na ně nevztahuje definice výrobku.
(9)
Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť v definici výrobku se na toleranci neodkazuje. Kontrolní číslo výrobku (PCN) v dotazníku sice obsahuje položku výlučně určenou pro tolerance v rozmezí H6 až H11, ta je však uvedena pouze pro účely srovnání a pro výrobek, jenž je předmětem šetření, nemá závazné důsledky. Z toho důvodu se dospělo k názoru, že výrobky, které nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, by neměly být z šetření vyloučeny.
(10)
Je třeba poznamenat, že výrobky, které nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, byly pro výpočet prozatímního rozpětí subvencování a újmy zohledněny.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Jelikož k obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit řadu programů subvencí. Odvětví tak dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(14)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních režimů subvencí, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě programů uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(15)
Výrobní odvětví Unie také tvrdilo, že závěry Komise odporují závěru ministerstva obchodu USA (US DOC), které v nedávném řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se vývozu oceli z Indie zjistilo daleko vyšší subvence. K tomu je však třeba poznamenat, že se tyto závěry týkají jiného výrobku a jiného vyšetřovacího období. Toto tvrzení se proto zamítá.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 26. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Režim „Kniha celních nároků“ (dále jen „KCN“)
(17)
Několik stran tvrdilo, že režim KCN by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla. Jak je vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I písm. i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu skutečně spotřebovat a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu KCN bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu KCN. Tato tvrzení se proto zamítají.
(18)
Pokud jde o prodej licence KCN, jedna strana tvrdila, že skutečná prodejní cena nedosahovala hodnoty licence a výhoda proto byla menší. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výhoda získaná podle tohoto režimu byla vypočítána na základě výše kreditu poskytnutého v rámci této licence, bez ohledu na to, zda byla licence použita pro vyrovnání dovozních cel či zda byla skutečně prodána. Má se zato, že jakýkoli prodej licence za cenu pod její nominální hodnotou je čistě obchodní rozhodnutí, které nemění výši výhody poskytované v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(19)
Jedna strana dále tvrdila, že by se výhoda získaná v rámci tohoto režimu neměla určovat podle vývozní hodnoty, nýbrž podle skutečného využití licence KCN - a to i v případě, že byl režim KCN považován za napadnutelný. Co se toho týče, je nutné připomenout, že v souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu KCN, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemůže již indická vláda sama rozhodnout, zda subvenci poskytnout či nikoli. Společnost, která ví, že v rámci režimu KCN získá subvence, je v tomto ohledu zvýhodněna, protože může tyto subvence zohlednit a nabídnout nižší ceny. Pro zjištění, zda byla výhoda poskytnuta, je rozhodující okamžik vývozu, nikoli následné využití, protože vývozce, který takové právo získal, „je na tom finančně lépe“. Toto tvrzení se proto zamítá.
(20)
Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 29. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Režim předběžného povolení (dále jen „PP“)
(21)
Jedna strana tvrdila, že režim PP je třeba považovat za režim vracení cla, neboť dovezené materiály se používají na výrobu vyváženého zboží. 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení v reakci na toto tvrzení uvádí, že podprogram využitý v tomto daném případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit kontrolní systém skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Tento podprogram je tudíž napadnutelný a příslušné tvrzení se odmítá.
(22)
Pokud jde o výpočet výše subvencí, oproti tvrzení jedné strany musely být pro určení výše napadnutelné výhody zohledněny výhody, které v rámci režimu PP získaly jiné než dotčené výrobky. V rámci režimu PP neexistuje žádná povinnost, která by omezovala využití výhody pro dovoz vstupního materiálu osvobozeného od cla v souvislosti s konkrétním výrobkem. V důsledku toho je možné využít pro dotčený výrobek všech výhod poskytovaných tímto režimem.
(23)
Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 42. až 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „PVKZ“)
(24)
Protože ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Režim pro subjekty orientované na vývoz (dále jen „SOV“)
(25)
Dříve než se zmíní řada připomínek předložených společností ze vzorku, která měla status SOV, je nutné připomenout, že rozhodující povinností SOV, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-2009 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V rámci režimu pro SOV mohou být zřízeny všechny podniky, pokud se v zásadě zaváží vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb.
(26)
Za to mohou SOV využít řadu úlev uvedených v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl SOV, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných subvencí.
(27)
Osvobození, kterých SOV využívá, jsou všechna stanovena zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti. Režim pro SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena h) a i)), v příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(28)
Dále nebylo potvrzeno, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(29)
Pokud jde o zmíněnou stranu se statusem SOV, aby bylo možné napadnout jakékoli výhody, musí být splněny tyto dvě podmínky: i) neexistence kontrolního systému a ii) poskytnutí nadměrných úlev. V této souvislosti je třeba poznamenat, že je nezbytné, aby indická vláda prokázala, že uplatňuje řádný kontrolní systém, který jí umožňuje určit jaké vstupy byly při výrobě spotřebovány a v jakém rozsahu. Neexistence řádného kontrolního systému bude dále zmíněna níže. Poskytnutí nadměrných úlev je relevantní pouze v případě, že bylo zjištěno, že určitý režim - v tomto případě režim pro SOV - je režim vracení cla bona fide, který splňuje požadavky příloh I, II a III základního nařízení. Jak již bylo vysvětleno ve výše uvedeném 27. bodu odůvodnění, režim pro SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(30)
Strana dále zdůraznila, že režim pro SOV údajně automaticky umožňuje bezcelní dovoz surovin pro vývoz konečného zboží. Strana tvrdila, že režim pro SOV je srovnatelný se systémem řízení dovozů v rámci aktivního zušlechťovacího styku, nikoli s režimem vracení cla. Podle názoru této strany, se tyto dva režimy zásadně liší, třebaže oba teoreticky směřují ke stejnému výsledku (vývoz zboží, které bylo vyrobeno ze surovin, u kterých nebylo vybráno dovozní clo). Aby podpořila svůj názor, strana tvrdila, že v rámci režimu vracení cla má vývozce právo požádat o náhradu cla uloženého na suroviny, ze kterých bylo vyrobeno konečné zboží. V rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku je vývozce osvobozen od veškerého dovozního cla, avšak má ze zákona povinnost zaplatit clo za veškeré konečné zboží prodané na domácím trhu. Strana tvrdila, že v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nemohou být poskytnuty nadměrné úlevy.
(31)
K tomu je třeba v první řadě poznamenat, že pouze v případech, ve kterých existuje uplatňovaný kontrolní systém, který má sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží, je možné určit, zda byly poskytnuty nadměrné úlevy. Pokud jde o tvrzení této strany, že režim pro SOV není režim vracení cla, je nutné poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 přílohy I základního nařízení jasně stanoví, že pro účely tohoto nařízení se „úlevou nebo vrácením“ rozumí rovněž plné nebo částečné osvobození od dovozních poplatků nebo odklad jejich platby. Mělo by být zřejmé, že základní koncept režimů vracení, náhrady či osvobození je stejný, tj. že dovozní cla na dovoz surovin se ani neplatí, ani se nenahrazují, pokud se takové suroviny použijí na výrobu výrobků následně vyvážených. Závěrem by mělo být jasné, že režim pro SOV musí být v souladu s požadavky příloh I, II a III základního nařízení, aby bylo možné určit, zda může být považován za režim vracení cla v dobré víře.
(32)
Strana dále tvrdila, že SOV je předmětem řádného kontrolního systému a dalších kontrolních opatření, pokud jde o vývoz a prodej na domácím trhu. Strana tvrdila, že v této záležitosti nejsou relevantní pouze zahraniční obchodní politika (FTP) a Příručka postupů (Handbook of Procedure - HOP), která stanoví příslušné zákony a postupy. Mělo by se také zjistit, zda v Indii existují nějaké další zákony a právní předpisy, které zřizují přiměřený a účinný kontrolní systém. Na podporu svého stanoviska strana uvedla, že, pokud jde o dovoz, nákup na domácím trhu, vývoz a prodej na domácím trhu, je v souladu s oddílem 6.10.1 Příručky postupů ze zákona povinna vést řádnou evidenci a ukládat digitálně podepsané čtvrtletní a výroční zprávy o pokroku. Strana dále tvrdila, že má v souladu s hlavním zákonem o spotřební dani z roku 1944 (Central Excise Act) zákonnou povinnost vystavovat při prodejích na domácím trhu daňový doklad, který například jasně dokládá splatné daně. Podle tohoto zákona musí tato strana také příslušným orgánům měsíčně předkládat podrobné informace o svých prodejích na domácím trhu. Podle zákona o společnostech z roku 1956 (Companies Act) a platných účetních standardů je tato strana ze zákona povinna ve svých auditovaných účetních závěrkách poskytnout podrobné informace o dovozu a veřejných zakázkách na domácím trhu, jakož i vývozu a prodeji na domácím trhu.
(33)
Pokud jde o toto tvrzení, je nesporné, že zmíněný zákon o společnostech může poskytnout rámec pro účetní standardy v Indii. Pro posouzení napadnutelnosti režimu pro SOV je však podstatné, zda indická vláda uplatňuje systém, který umožňuje ověřit, zda a v jakém rozsahu byly vstupy osvobozené od cla či daní spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku.
(34)
Požadavky stanovené v hlavním zákonu o spotřební dani (Central Excise Act) slouží zcela jiným účelům, tj. mají zajistit, že jsou při prodejích na domácím trhu v Indii placeny příslušné daně. Zákon nekontroluje bezcelně dovezené materiály, ani nekontroluje souvislost mezi vstupy osvobozenými od cla a výslednými výrobky určenými na vývoz, takže nemůže být považován za kontrolní systém určující, zda jde o režimy vracení cla.
(35)
Pokud jde o další zavedená kontrolní opatření, je třeba připomenout, jak zmiňuje 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že SOV nemá v žádném okamžiku povinnost určovat vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a místem určení odpovídajícího výsledného výrobku. Pouze takové kontroly zásilek by však indickým orgánům umožnily získat dostatek informací o konečném místě určení vstupů a zkontrolovat, zda osvobození od cla/daně z prodeje nepřevyšuje vstupy pro produkci na vývoz.
(36)
I přes pečlivé zvážení tvrzení této strany se tak potvrdilo, že indická vláda neuplatňovala žádný účinný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Indická vláda navíc neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinného kontrolního systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Indická vláda mimoto nepředložila žádné důkazy o tom, že nebyly poskytnuty nadměrné úlevy.
(37)
Zmíněná strana tvrdila, že pro výpočet subvencí měla Komise zohlednit cla zaplacená z prodeje konečných výrobků na domácím trhu. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že ačkoliv účelem zřízení SOV je dosáhnout čistých devizových příjmů, může SOV část své výroby prodat na domácím trhu. Podle režimu pro SOV je zboží považováno za dovážené zboží, ačkoli je nutné zaplatit pouze 50 % preferenční celní sazbu. Z toho důvodu není SOV v jiné situaci než ostatní společnosti působící na domácím trhu, tj. z nakoupeného zboží musí platit příslušná cla/daně. V této souvislosti by mělo být jasné, že rozhodnutí indické vlády zdanit zboží určené ke spotřebě na domácím trhu neznamená, že osvobození SOV od dovozních cel a daní z prodeje není výhodou ve vztahu k vývoznímu prodeji dotčeného výrobku. Kromě toho nemá prodej na domácím trhu žádný dopad na obecnější hodnocení toho, zda existuje přiměřený kontrolní systém.
(38)
Strana také tvrdila, že Komise použila při výpočtu výše subvence chybný jmenovatel. Strana tvrdila, že správným jmenovatelem je obrat z celkového prodeje, nikoli obrat z vývozního prodeje. Toto tvrzení je nutné odmítnout. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vypočtená podle režimu přepočtena v průběhu období šetření na celkový vývozní obrat jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Skutečnost, že SOV má možnost prodat část své produkce na domácím trhu nemění nic na tom, že jasným cílem režimu pro SOV je vývoz.
(39)
Strana tvrdila, že výhody, které získává společnost, by měly odpovídat úrokovým nákladům, kterých se indická vláda vzdala v době, která uplynula od dovozu surovin do vývozu hotových tyčí z nerezavějící oceli z Indie. Aby podpořila své tvrzení, strana se odvolala na nedávné předběžné zjištění ministerstva obchodu USA (US DOC), ke kterému toto ministerstvo došlo v souvislosti s antisubvenčním přezkumem týkajícím se nového odesílatele. V tomto případě byla nezaplacená cla považována za bezúrokovou půjčku poskytnutou společnosti v momentě dovozu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že metodika výpočtu amerického ministerstva obchodu není pro Komisi nikterak závazná, pro Komisi jsou závazná ustanovení základního nařízení. Pokud jde o tento daný případ, použitou metodiku výpočtu vysvětlují 75. a 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení by v každém případě bylo relevantní pouze tehdy, pokud by zaplacení cla bylo pouze odloženo (poznámka pod čarou č. 3 přílohy I základního nařízení), nikoli pokud by od jeho zaplacení byla společnost osvobozena, jak je tomu v tomto daném případě.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují 60. až 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „RVÚ“)
(41)
Jedna strana připustila, že na své vyvážené výrobky obdržela preferenční úvěr, avšak tvrdila, že sazba úvěru byla značně vyšší než běžné sazby úvěrů poskytované v EU, a proto by tento úvěr neměl být považován za výhodu.
(42)
Ohledně toho je nutné poznamenat, že výpočet výše subvencí vycházel z rozdílu mezi úroky zaplacenými za vývozní úvěry a částkou, kterou by dotčená společnost v Indii musela zaplatit za své využité běžné komerční úvěry. V tomto případě byla pro výpočet výše subvence použita domácí referenční hodnota. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 78. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.7 Výše napadnutelných subvencí
(44)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená ad valorem dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %. Jelikož jsou tyto úrovně shodné s úrovněmi uvedenými v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
REŽIM→
KCN (3)
PP (3)
SOV (3)
RVÚ (3)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
88. bod prozatímního nařízení uvádí metodiku stanovení subvenčního rozpětí pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Podle čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku 4,0 %, toto rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Potvrzuje se proto 88. bod prozatímního nařízení.
(46)
Základ pro stanovení celostátního subvenčního rozpětí byl stanoven v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(47)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výrobního odvětví Unie, potvrzují se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se újmy, potvrzují se 94. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 123. až 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzují se závěry 137. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(51)
Jedna strana tvrdila, že průměrné ziskové rozpětí před zdaněním ve výši 9,5 %, které vycházelo ze situace v roce 2007 a bylo využíváno pro výpočet cen nepůsobících újmu a pro zjištění rozpětí újmy, není reprezentativní pro dlouhodobé ziskové rozpětí výrobního odvětví před zdaněním. Strana tvrdila, že příslušný rok, ze kterého vycházel výpočet zisku, byl netypickým rokem, a že roky 2005 a 2006 by byly reprezentativnější, neboť to byly obvyklé hospodářské roky, ve kterých se ziskové rozpětí pohybovalo mezi 4 až 6 %.
(52)
Výpočet cílového zisku použitý v prozatímní fázi vycházel z váženého průměru ziskového rozpětí, které výrobci z Unie zařazení do vzorku získali v roce 2007. Tento rok byl považován za poslední z reprezentativních roků, ve kterých výrobci z Unie netrpěli subvencemi způsobujícími újmu. Tato připomínka se proto zamítá, výpočet ziskového rozpětí použitý v prozatímní fázi se potvrzuje.
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se úrovně pro odstranění újmy, potvrzují se 149. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2 Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(54)
Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.
8.3 Výše cel
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené subvencovaným dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencí. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(58)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a vývozním prodejem, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení se v případě potřeby odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.
8.4 Konečný výběr prozatímních cel
(59)
Vzhledem k rozsahu zjištěných subvenčních rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se má zato, že je nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházejících z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd., Bombaj
Precision Metals, Bombaj
Hindustan Inox Ltd., Bombaj
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
4,3
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,3
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímních vyrovnávacích cel uložených podle nařízení (EU) č. 1261/2010 na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházejících z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, se s konečnou platností vybírají.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. dubna 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 405/2011
tad-19 ta’ April 2011
li jimponi dazju kompensatorju definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 15(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (KE) Nru 1261/2010 (2) (“ir-Regolament proviżorju”) imponiet dazju kompensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja.
(2)
Il-proċediment ingħata bidu wara ilment imressaq fil-15 ta’ Frar 2010 mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jissaddadx.
(3)
Kif stabbilit fil-premessa (23) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ sussidju u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-2007 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
1.2. Proċedura sussegwenti
(4)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), ħafna partijiet interessati issottomettew bil-miktub il-fehmiet tagħhom dwar il-konklużjonijiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu. Il-Kummissjoni kompliet tfittex informazzjoni li qieset meħtieġa għar-riżultati definittivi tagħha. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew kkunsidrati u meqjusa, fejn kien xieraq.
(5)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm ħsieb li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw fl-Indja u l-ġbir definittiv tal-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju. Il-partijiet ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jressqu l-ilmenti tagħhom wara dan l-iżvelar finali.
1.3. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(6)
Fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-partijiet ikkonċernati mill-proċediment, il-premessi (5) sa (22) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
2. Il-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(7)
Ta’ min ifakkar li, kif stabbilit fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju, “il-prodott ikkonċernat” huwa ddefinit bħala staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li joriġinaw mill-Indja li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89.
(8)
Produttur esportatur fl-Indja stqarr li l-istanga tal-azzar li ma jsaddadx ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ anqas minn 80 mm iżda lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11 għandha titħalla barra mill-investigazzjoni billi ma taqax fl-ambitu tal-prodott.
(9)
Dan l-argument ma ġiex aċċettat billi l-ambitu tal-prodott ma jagħmilx referenzi għat-tolleranzi. Il-Numru tal-Kontroll tal-Prodott (NKP) fil-kwestjonarju veru li fih taqsima għat-tolleranzi limitati għal medda minn H6 sa H11 iżda dan għal għanijiet ta’ tqabbil biss u ma għandu ebda konsegwenzi ta’ rabta għall-prodott investigat. Għaldaqstant il-konklużjoni hi li l-prodotti li huma lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11 ma għandhomx jitħallew barra.
(10)
Ta’ min jinnota li għall-kalkolu tal-marġnijiet provviżorji ta’ sussidju u dannu, tqiesu l-prodotti li huma lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11.
2.2. Il-prodott simili
(11)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward il-prodott simili, il-premessa (25) tar-Regolament provviżorju hija b’dan kkonfermata.
3. GĦOTI TA’ SUSSIDJU
3.1. Introduzzjoni
(12)
Fil-premessa (26) tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji;
(b)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem;
(c)
L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni;
(d)
L-Iskema ta’ Unitajiet Orjentata lejn l-Esportazzjoni;
(e)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni.
(13)
L-industrija tal-Unjoni staqsiet jekk il-Kummissjoni kinitx naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, u minħabba f’hekk ħasbet li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati.
(14)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ilment kien fih għadd kbir ta’ skemi nazzjonali u lokali, li kienu inklużi fil-kwestjonarju li sar lill-produtturi esportaturi fl-Indja u li ġew investigati mill-Kummissjoni. Iżda, għall-iskemi elenkati fil-premessa (12) hawn fuq biss instab li l-produtturi esportaturi investigati fil-kampjun kienu rċevew sussidji.
(15)
L-industrija tal-Unjoni argumentat ukoll li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni jikkontradixxu konklużjoni tad-Dipartiment tal-Kummerċ tal-Istati Uniti (US DOC) fi proċediment kompensatorju reċenti dwar ċerti esportazzjonijiet tal-azzar mill-Indja fejn instabu sussidji ħafna ogħla. Iżda, ta’ min jinnota li din il-konklużjoni hija marbuta ma’ prodott differenti u tkopri perjodu ta’ investigazzjoni differenti. Għaldaqstant, dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(16)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (26) sa (28) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (“DEPBS”)
(17)
Bosta partijiet argumentaw li d-DEPBS ma għandhiex titqies bħala sussidju li jaqa’ fir-reġim kompensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet. Kif ġie spjegat fil-premessa (38) tar-Regolament provviżorju din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għall-irtirar ta’ dazju jew sistema sostituta ta’ rtirar fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbbiliti fl-Anness I, punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar) tar-Regolament bażiku. Partikolarment, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni seħħx fil-kuntest tat-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta prodotti mingħajr ma juri li kwalunkwe materjal ta’ input kien importat. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS. Għalhekk, dawn l-argumenti mhumiex milqugħa.
(18)
Fil-każ tal-bejgħ tal-liċenzja DEPB, waħda mill-partijiet argumentat li l-prezz attwali tal-bejgħ kien inqas mil-valur tal-liċenzja u għalhekk il-benefiċċju kien inqas. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-benefiċċju taħt din l-iskema ġie kkalkolat fuq il-bażi tal-ammont ta’ kreditu mogħti fil-liċenjza kemm jekk il-liċenzja ntużat biex tpaċi d-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet kemm jekk il-liċenzja fil-fatt inbiegħet. Kull bejgħ ta’ liċenzja bi prezz inqas mill-valur nominali jitqies bħala deċiżjoni purament kummerċjali li ma tbiddilx l-ammont ta’ benefiċċju li wieħed jirċievi taħt din l-iskema. Għaldaqstant dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(19)
Parti oħra ġabet argument ieħor li anke jekk id-DEPBS titqies bħala li taqa’ fir-reġim kompensatorju, il-benefiċċju li wieħed jirċievi taħt l-iskema ma għandux jissejjes fuq il-valur ta’ esportazzjoni iżda aktar fuq l-użu attwali tal-liċenzja DEPB. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju ġie kkalkolat f’termini ta’ benefiċċju mogħti lid-destinatarju, li jinstab matul il-PI. F’dan ir-rigward tqies li l-benefiċċju jingħata lid-destinatarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni taħt din l-iskema. F’dak il-mument, il-GTI (GTI) huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma għandux diskrezzjoni rigward jekk jagħtix is-sussidju jew le. Minħabba l-fatt li kumpanija tkun taf li se tirċievi sussidju skont id-DEPBS, il-kumpanija għandha pożizzjoni ta’ aktar vantaġġ billi tista’ tagħmel mod li s-sussidji jiġu riflessi permezz ta’ offerta ta’ prezzijiet iktar baxxi. Il-mument tal-esportazzjoni huwa deċiżiv biex jiġi stabbilit l-għoti ta’ benefiċċju, mhux l-użu sussegwenti, billi esportatur li diġà għandu dan id-dritt akkwistat jinsab f’vantaġġ f’termini finanzjarji. Għaldaqstant, din it-talba mhijiex milqugħa.
(20)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (29) sa (41) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.3. L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme, “AAS”)
(21)
Waħda mill-partijiet argumentat li l-AAS għandha titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju, billi l-materjali ta’ importazzjoni jintużaw biex jipproduċu prodotti esportati. Bi tweġiba għal dan l-argument, ġie spjegat fil-premessa (54) tar-Regolament provviżorju li s-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament sistema jew proċedura ta’ verifika biex jikkonferma jekk u f’liema ammonti l-materja għall-produzzjoni kinitx ikkunsmata fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għall-irtirar ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Qed jitqies ukoll li n-Normi Standard ta’ Input-Output (SIONs) għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li huma stess ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika tal-konsum attwali minħabba li t-tfassil ta’ dawk in-normi standard ma jippermettix lill-GTI jivverifika bi preċiżjoni biżżejjed liema ammonti ta’ materja għall-produzzjoni kienu kkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GTI ma għamilx eżami addizzjonali bbażat fuq l-inputs effettivament użati fil-produzzjoni, għalkemm dan normalment jeħtieġ li jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Is-sottoskema għaldaqstant taqa’ fir-reġim kompensatorju, u l-argument mhuwiex milqugħ.
(22)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-kalkolu tal-ammont ta’ sussidju, u bil-kontra ta’ dak li ntqal minn parti waħda, il-benefiċċju AAS ġġenerat minn prodott għajr dak ikkonċernat kellu jitqies meta jiġi stabbilit l-ammont tal-benefiċċju li jaqa’ fir-reġim kompensatorju. Ma teżisti ebda obbligazzjoni skont l-AAS li tillimita l-użu tal-benefiċċju għall-importazzjoni bla dazju ta’ materjal użat fil-produzzjoni ta’ prodott partikolari. Bħala konsegwenza ta’ dan, il-prodott ikkonċernat jista’ jibbenefika mill-krediti kollha tal-AAS iġġenerati.
(23)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (42) sa (58) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.4. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(24)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward din l-iskema, il-premessa (59) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
3.5. L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”)
(25)
Qabel ma jiġu indirizzati għad ta’ kummenti mill-kumpanija fil-kampjun li kellha l-istatus ta’ EOU, ta’ min ifakkar li obbligu kruċjali tal-EOU kif stabbilit fil-politika ta’ Kummerċ Ħieles 2004-2009 u l-politika ta’ Kummerċ Ħieles 2009-2014 huwa li jinkiseb qligħ nett ta’ valuta barranija (net foreign exchange - “NFE”), jiġifieri f’perjodu ta’ referenza (ħames snin) il-valur totali ta’ esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali ta’ prodotti importati. L-intrapriżi kollha li, fil-prinċipju, jintrabtu li jesportaw l-manifattura ta’ prodotti jew servizzi kollha tagħhom jistgħu jkunu stabbiliti skont l-EOUS.
(26)
Talli jagħmlu dan, l-unitajiet orjentati għall-esportazzjoni huma intitolati għal għad ta’ konċessjonijiet skont il-premessa (66) tar-Regolament provviżorju. Fil-liġi huma kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusa bħala speċifiċi u li jaqgħu fir-reġim kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku. L-għan ta’ esportazzjoni tal-EOU kif stabbilit fil-kapitolu 6.1 tal-politika-FT 2009-2014 huwa kundizzjoni sine qua non biex jinkisbu s-sussidji.
(27)
L-eżenzjonijiet li EOU tgawdi huma kollha kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. L-EOUS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti preskritti fl-Anness I (punti (H) u (i), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar ta’ dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju) tar-Regolament bażiku.
(28)
Barra dan, ma ġiex ikkonfermat li l-GTI għandu sistema jew proċedura ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti inputs mixtrija bla dazju jew bla taxxa fuq il-bejgħ ġew kkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku, u fil-każ tal-iskemi ta’ sostituzzjoni għall-irtirar tad-dazju, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku). Is-sistema attwali ta’ verifika għandha l-għan li tissorvelja l-obbligu ta’ qligh tal-NFE u mhux il-konsum ta’ importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati.
(29)
Fil-fehma tal-parti bi status ta’ EOU, il-kompensabbiltà ta’ kwalunkwe benefiċċju hija suġġetta għal żewġ kondizzjonijiet: (i) nuqqas ta’ sistema ta’ verifika; u (ii) li jkun hemm remissjoni żejda. Bi tweġiba għal dan ta’ min jinnota li huwa essenzjali għall-GTI li jipprova li stabbilixxa sistema ta’ verifika xierqa biex jiddetermina liema inputs ġew ikkunsmati fil-proċess ta’ produzzjoni u f’liema ammonti. In-nuqqas ta’ sistema xierqa ta’ verifika se terġa’ tiġi indirizzata aktar 'l isfel. Għal dak li għandu x’jaqsam ma' remissjoni żejda, din hija rilevanti biss f’każ fejn ikun iddetermina li skema, f’dan il-każ l-EOUS, hija skema ta’ rtirar ta’ dazju bona fide li tilħaq ir-rekwiżiti tal-Anness I, II u III tar-Regolament bażiku. Kif diġà spjegat fil-premessa (27) hawn fuq, l-EOUS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(30)
Il-parti enfasizzat aktar in-natura ta’ nuqqas ta’ għażla tas-sistema tal-EOU bħala waħda li tippermetti importazzjonijiet bla dazju ta’ materja prima għall-esportazzjonijiet ta’ prodotti finali. Il-parti argumentat li s-sistema tal-EOU tista’ ssir parti mill-proċedura doganali speċjali tas-sistema ta’ titjib attiv, u mhux tal-irtirar ta’ dazju. Hija stqarret li minkejja li r-riżultat aħħari ta’ dawn iż-żewġ sistemi fit-teorija huwa l-istess (esportazzjoni ta’ prodotti li jinkorporaw materja prima li fuq l-importazzjoni tagħha jintilef id-dazju), xorta hemm differenzi sostanzjali bejniethom. B’sostenn tal-istqarrija tagħha, il-parti argumentat li f’sistema ta’ rtirar ta’ dazju, l-esportatur għandu l-jedd li jitlob ir-rifużjoni jew id-dazji għall-materja prima inkorporata fil-prodotti finali. Fis-sistema ta’ titjib attiv, l-esportatur huwa eżentat minn kull dazju fuq l-importazzjoni iżda għandu l-obbligu legali li jħallas id-dazju għal kwalunkwe prodott finali li jinbiegħ fis-suq domestiku. Il-parti argumentat li ma jistax ikun hemm xi ħlas lura żejjed skont din is-sistema.
(31)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min l-ewwel nett jinnota li jista’ jiġi ddeterminat jekk seħħx ħlas żejjed f’każijiet biss fejn ikun hemm sistema ta’ verifika li għandha l-għan li tissorvelja l-konsum tal-importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati. Għal dik li hija l-istqarrija tal-parti li l-EOU mhix skema ta’ rtirar ta’ dazju, ta’ min jinnota li n-nota 2 f’qiegħ il-paġna tal-Anness I tar-Regolament bażiku tistipula b’mod ċar li għall-finijiet tar-Regolament bażiku, “remissjoni jew irtirar” tinkludi l-eżenzjoni sħiħa jew parzjali jew id-differiment ta’ tariffi ta’ importazzjoni. Għandu jkun ċar li l-kunċett bażiku li japplika għall-iskemi ta’ rifużjoni jew eżenzjoni ta’ rtirar ta’ dazju huwa l-istess, jiġifieri li d-dazji ta’ importazzjoni fuq l-importazzjonijiet ta’ materja prima jew ma jkunux pagabbli jew rifondibbli bil-kondizzjoni li din il-materja prima tintuża fil-manifattura ta’ prodotti, li konsegwentement jiġu esportati. Fl-aħħar nett, għandu jkun ċar li biex tiddetermina jekk EOUS titqiesx bħala skema ta’ rtirar ta’ dazju bona fide, għandha tissodisfa r-rekwiżiti tal-Annessi I, II u III tar-Regolament bażiku.
(32)
Il-parti stqarret ukoll li EOU hija suġġetta għal sistema ta’ verifika xierqa u miżuri ta’ aktar verifika fir-rigward kemm tal-esportazzjoni kif ukoll tal-bejgħ domestiku tagħha. Hija stqarret li mhux biss il-Politika ta’ Kummerċ Barrani (“PKB”) u l-Ktejjeb ta’ Proċedura (“KTP”), li jistabbilixxi l-liġijiet u l-proċeduri għall-EOU, kienu rilevanti. Għandu jiġi investigat ukoll jekk hemmx liġijiet u Regolamenti Indjani oħra li jistabbilixxu sistema raġonevoli u effettiva ta’ verifika. B’appoġġ għall-istqarrija tagħha, il-parti argumentat li, skont it-Taqsima 6.10.1 tal-KTP, hija għandha obbligu legali li żżomm il-kontijiet kif xieraq u għandha tarkivja rapporti trimestrali u annwali ffirmati elettronikament dwar il-progress fir-rigward tal-importazzjonijiet, ix-xiri domestiku, l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku. Il-parti argumentat ukoll li, skont l-Att tas-Sisa Ċentrali, 1944, hija u tagħmel bejgħ domestiku, għandha l-obbligu legali li toħroġ fattura fiskali li fiha, pereżempju, jiġu indikati b’mod ċar it-taxxi pagabbli. L-Att tas-Sisa Ċentrali jistabbilixxi wkoll rekwiżiti ta’ kull xahar li skonthom il-parti trid tibgħat lill-awtoritajiet dettalji sħaħ dwar il-bejgħ domestiku tagħha. Barra minn hekk, skont l-Att dwar il-Kumpaniji, 1956, u l-istandards ta’ kontabbiltà applikabbli, il-parti hija legalment obbligata li tipprovdi informazzjoni ddettaljata dwar l-importazzjonijiet u x-xiri domestiku, kif ukoll l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku fl-istqarrijiet finanzjarji vverifikati tagħha.
(33)
Bi tweġiba għal dan, ma hemm ebda kwistjoni dwar li l-Att dwar il-Kumpaniji jista’ jipprovdi l-qafas għall-istandards ta’ kontabbiltà fl-Indja. Iżda, fil-valutazzjoni tal-kompensabbiltà tal-EOU, il-kwistjoni rilevanti hija jekk il-Gvern għandux sistema li tista’ tikkonferma jekk u f’liema ammonti l-inputs ħielsa mid-dazju jew taxxa ġewx ikkonsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(34)
Ir-rekwiżiti skont l-Att tas-Sisa Ċentrali għandhom għan kompletament differenti, jiġifieri biex jiżguraw li jitħallsu t-taxxi applikabbli f’każ ta’ bejgħ fis-suq domestiku fl-Indja. Ma jivverifikax il-materjal importat mingħajr dazju, u ma jikkontrollax ir-rabta bejn l-inputs mingħajr dazju u l-prodotti għall-esportazzjoni li jirriżultaw biex jikkwalifikaw bħala skemi ta’ rtirar ta’ dazju.
(35)
Fir-rigward ta’ installar ta’ aktar miżuri ta’ verifika, ta’ min ifakkar, kif jissemma fil-premessa (69) tar-Regolament provviżorju, li EOU fl-ebda mument mhi mitluba li tikorrelata kull kunsinna ta’ importazzjoni mad-destinazzjoni tal-prodott riżultanti li jikkorrispondi. Kontrolli tal-kunsinni bħal dawn biss, iżda, jipprovdu lill-awtoritajiet Indjani b’tagħrif biżżejjed dwar id-destinazzjoni finali tal-inputs biex jivverifikaw li l-eżenzjonijiet fiskali ta’ dazju/bejgħ ma jisbqux l-inputs għall-produzzjoni għall-esportazzjoni.
(36)
Għaldaqstant, minkejja l-konsiderazzjonijiet bir-reqqa tas-sottomissjoni li saret minn din il-parti, ġie kkonfermat li l-GTI ma għandux sistema jew proċedura effettiva ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti materji għall-produzzjoni mixtrija bla dazju u/jew taxxa fuq il-bejgħ ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ tal-iskemi alternattivi ta’ rtirar ta’ dazju, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-GTI ma wettaqx eżami ieħor bbażat fuq l-inputs attwali involuti, għalkemm normalment dan ikun meħtieġ fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika effettiva (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, ma ngħatatx evidenza mill-GTI li ma kienx hemm remissjoni eċċessiva.
(37)
Il-parti argumentat li għall-fini tal-kalkolu tas-sussidju l-Kummissjoni kellha tqis id-dazji doganali mħallsa fuq il-bejgħ domestiku tal-prodotti lesti. Bi tweġiba ta’ dan l-argument, ta’ min jinnota li għalkemm l-iskop għat-twaqqif ta’ unità EOU huwa li tikseb qligħ Nett ta’ Valuta Barranija (“NFE”), l-unità EOU għandha l-possibbiltà li tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq domestiku. Skont l-EOUS, il-prodotti jiġu ttrattati bħala prodotti importati għalkemm trid titħallas biss rata ta’ dazju konċessjonali ta’ 50 %. Għalhekk, EOU mhijiex f’sitwazzjoni differenti mill-kumpaniji l-oħrajn li joperaw fis-suq domestiku, jiġifieri d-dazji/t-taxxi applikabbli jkollhom jitħallsu fuq prodotti mixtrija. F’dan il-kuntest, għandu jkun ċar li deċiżjoni tal-GTI li jintaxxa l-prodotti għall-konsum fis-suq domestiku ma tfissirx li l-eżenzjoni ta’ unità EOU mid-dazji tal-importazzjoni u r-rifużjoni tat-taxxi fuq il-bejgħ mhijiex benefiċċju fir-rigward tal-bejgħ f’esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, il-bejgħ fis-suq domestiku ma għandux impatt fuq il-valutazzjoni aktar ġenerali tal-adegwatezza ta’ jekk hemmx sistema ta’ verifika xierqa fis-seħħ jew le.
(38)
Il-parti argumentat ukoll li l-Kummissjoni tuża denominatur ħażin meta tikkalkola l-ammont tas-sussidju. Hija stqarret li d-denominatur t-tajjeb huwa l-fatturat kollu tal-bejgħ u mhux il-fatturat tal-bejgħ ta’ esportazzjoni. Din l-istqarrija ma tistax tintlaqa’. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju (in-numeratur) kkalkolat skont l-iskema ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni matul il-PI bħala denominatur xieraq billi s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Il-possibbiltà li EOU tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq domestiku ma jbiddilx il-fatt li l-EOU għandha għan ta’ esportazzjoni ċar.
(39)
Fl-aħħarnett, il-parti argumentat li l-benefiċċju mogħti lill-kumpanija għandu jkun daqs l-ispejjeż ta’ kreditu mġarrba mill-GTI miż-żmien li fih il-materja prima tiġi importata saż-żmien meta l-istaneg finali tal-azzar li ma jsaddadx jiġu esportati mill-Indja. B’appoġġ għall-istqarrija tagħha, il-parti rreferiet għal konklużjoni preliminari reċenti tal-US DOC f’reviżjoni kontra s-sussidju ta’ kunsinna ġdida fejn id-dazji mhux imħallsa tqiesu bħala self mingħajr imgħax magħmul lill-kumpanija dakinhar tal-importazzjoni. Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni mhix marbuta b’xi metodoloġija ta’ kalkolu applikata mill-US DOC iżda mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku. Fil-każ preżenti, il-metodoloġija ta’ kalkolu użata hija spjegata fil-premessi (75) u (76) tar-Regolament provviżorju. F’kull każ, dan l-argument huwa validu biss kieku d-dazji ġew sempliċement ddifferiti (In-nota 3 ta’ qiegħ il-paġna tal-Anness I tar-Regolament bażiku) aktar milli eżentati, kif inhu l-każ hawn.
(40)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-premessi (60) sa (77) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
3.6. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
(41)
Parti waħda wriet l-għarfien tagħha li kienet irċeviet kreditu preferenzjali għall-esportazzjoni tagħha iżda argumentat li din ir-rata kienet ogħla b’mod konsiderevoli mir-rati ta’ kreditu kurrenti fl-UE u għalhekk ma għandhiex titqies bħala benefiċċju.
(42)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ammont tas-sussidju ġie kkalkolat abbażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għall-krediti ta’ esportazzjoni u l-ammont li kien ikun pagabbli għall-krediti kummerċjali ordinarji użati mill-kumpanija kkonċernata fl-Indja. F’dan il-każ intuża kriterju ta’ tqabbil domestiku biex jiġi kkalkolat l-ammont ta’ sussidju. Għaldaqstant dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(43)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (78) sa (86) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.7. Ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju
(44)
L-ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, ivarja minn 3,3 % sa 4,3 %. Billi dawn huma fl-istess livell kif stabbilit fil-premessa (87) tar-Regolament provviżorju, din il-premessa hija għalhekk ikkonfermata.
SKEMA→
DEPBS (*)
AAS (*)
EOU (*)
ECS (*)
Total
KUMPANIJA
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % sa 3,4 %
0 sa 0,8 %
3,3 % (**)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Il-metodoloġija għall-istabbilment tal-marġini tas-sussidji għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex fil-kampjun, ġiet stipulata fil-premessa (88) tar-Regolament provviżorju. Bi qbil mal-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ sussidju għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, kkalkolat fuq il-bażi tal-marġini medju differenzjat ta’ sussidju stabbilit għall-kumpaniji li kkoperaw fil-kampjun, huwa ta’ 4,0 %. Għaldaqstant, il-premessa (88) tar-Regolament provviżorju hi kkonfermata.
(46)
Il-bażi għall-istabbiliment ta’ marġini ta’ sussidji għall-pajjiż kollu ġiet stabbilita fil-premessa (89) tar-Regolament provviżorju. Fin-nuqqas ta’ kummenti f’dan ir-rigward, il-premessa (89) tar-Regolament provviżorju hija b’dan kkonfermata.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(47)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (90) sa (93) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
5. DANNU
(48)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward id-dannu, il-premessi (94) sa (122) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
6. KAWŻALITÀ
(49)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward il-kawżalità, il-premessi (123) sa (136) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
(50)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward l-interess tal-Unjoni, il-konklużjonijiet fil-premessi (137) sa (148) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
8. MIŻURI KOMPENSATORJI DEFINITTIVI
8.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(51)
Parti waħda stqarret li l-marġini medju ta’ qligħ qabel it-taxxa ta’ 9,5 %, li kien imsejjes fuq il-qagħda fis-sena 2007, użat għall-kalkolu tal-prezz mhux ta’ dannu biex jiġi stabbilit il-marġini ta’ dannu, ma kienx rappreżentattiv għall-marġini ta’ qligħ qabel it-taxxa tal-industrija fuq medda twila ta’ żmien. Sar l-argument li s-sena li fuqha ssejjes dan il-qligħ kienet sena eċċezzjonali u li s-snin 2005-2006 kienu aktar rappreżentattivi billi dawn kienu snin normali ta’ negozju b’marġini ta’ qligħ li jvarja minn 4 sa 6 %.
(52)
Il-qligħ mixtieq użat fi stadju provviżorju kien imsejjes fuq il-medja differenzjata tal-marġini ta’ qligħ miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2007. Din is-sena tqieset bħala l-aktar sena rappreżentattiva meta l-produtturi tal-Unjoni ma ġarrbux sussidju ta’ dannu. Il-kumment għaldaqstant ma ntlaqax, il-marġini ta’ qligħ użat fi stadju provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(53)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu, il-premessi minn (149) sa (153) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
8.2. Konklużjoni dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(54)
Il-metodoloġija użata fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
8.3. Livell tad-dazji
(55)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju definittiv kompensatorju f’livell għoli biżżejjed biex titneħħa l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet sussidjati mingħajr ma jinqabeż il-marġini ta’ sussidjar misjub.
(56)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ dazju kompensatorju ġew stabbiliti bit-tqabbil bejn il-marġnijiet ta’ eliminazzjoni ta’ dannu u l-marġnijiet ta’ sussidju. Għaldaqstant, ir-rati ta’ dazju kompensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Rata ta’ dazju kompensatorju
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu suġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(58)
Kwalunkwe talba gћall-applikazzjoni ta’ din ir-rata ta’ dazju kompensatorju gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgћ) gћandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (3) bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u ta’ bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
8.4. Il-ġbir definittiv ta’ dazji provviżorji
(59)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġini ta’ sussidju misjub u fid-dawl tad-dannu kkważat lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti assigurati bis-saħħa tad-dazju kompensatorju provviżorju impost bir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju kompensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta’ staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata ta’ dazju kompensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, liberu fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji msemmija hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
4,3
B004
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
4,0
B005
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3
B999
3. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti ddepożitati permezz ta’ dazji kompensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 1261/2010 fuq importazzjonijiet ta’ staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u li joriġinaw mill-Indja, għandhom jinġabru b’mod definittiv.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ April 2011.