NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 691/2010
tad-29 ta’ Lulju 2010
li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 11,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 jeżiġi li titwaqqaf skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk permezz ta’ regoli implimentattivi.
(2)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tas-sistema tat-trasport tal-ajru billi ttejjeb l-effiċjenza ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza, tal-ambjent, tal-kapaċità u tal-effiċjenza fl-infiq, konsistentement ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM, ilkoll fi ħdan l-għanijiet ewlenin tas-sikurezza.
(3)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tipprovdi għal indikaturi u għal miri vinkolanti fir-rigward ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin fejn il-livelli ta’ sikurezza mitluba jintlaħqu u jinżammu b’mod sħiħ filwaqt li tingħata l-possibiltà li jiġu ffissati miri ta’ prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn.
(4)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha titwaqqaf u titħaddem b’perspettiva fit-tul abbażi tal-miri soċjali ta’ livell għoli.
(5)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tindirizza s-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru f’approċċ gate-to-gate, li jinkludi l-ajruporti, sabiex ittejjeb il-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk.
(6)
L-interdipendenzi bejn il-livell nazzjonali, il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-livell tan-netwerk, kif ukoll l-interdipendenzi bejn il-miri ta’ prestazzjoni, ilkoll filwaqt li jiġu kkunsidrati fi ħdan l-għanijiet ewlenin tas-sikurezza, għandhom jitqiesu b’mod xieraq fil-preparazzjoni u fil-monitoraġġ tal-iskema ta’ prestazzjoni.
(7)
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jirreġistraw l-impenn tal-Istati Membri, għal matul il-perjodu ta’ referenza kollu, sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-Ajru Uniku Ewropew u l-bilanċ bejn il-ħtiġijiet tal-utenti kollha tal-ispazju tal-ajru u l-provvista tas-servizzi pprovduti mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
(8)
L-Awtoritajiet Nazzjonali ta’ Sorveljanza għandhom rwol ewlieni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu f’pożizzjoni sabiex iwettqu effettivament dawn ir-responsabbiltajiet addizzjonali.
(9)
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jiddeskrivu l-miżuri, bħall-iskemi ta’ inċentivi, li għandhom l-għan li jixprunaw l-imġiba tal-partijiet interessati sabiex itejbu l-prestazzjoni fuq il-livell nazzjonali, il-livell tal-blokka funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-livell Ewropew.
(10)
F’ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-mument meta ġew adottati l-pjanijiet ta’ prestazzjoni u li huma kemm insuperabbli kif ukoll barra mill-kontroll tal-Istati Membri u tal-entitajiet suġġetti għall-miri ta’ prestazzjoni, l-istabbiliment ta’ mekkaniżmi xierqa ta’ twissija għandu jippermetti l-implimentazzjoni ta’ miżuri adegwati li jkollhom l-għan li jippreservaw ir-rekwiżiti tas-sikurezza kif ukoll il-kontinwità tal-provvista tas-servizzi.
(11)
Għandhom isiru konsultazzjonijiet effettivi mal-partijiet interessati fuq il-livell nazzjonali u/jew tal-blokka funzjonali tal-ispazju tal-ajru, kif ukoll fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea.
(12)
Filwaqt li tiġi kkunsidrata b’mod xieraq l-effikaċja tal-missjoni militari, il-kooperazzjoni u tal-koordinazzjoni ċivili-militari għandhom ikunu tal-ikbar importanza sabiex jintlaħqu l-għanijiet ta’ prestazzjoni.
(13)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 bil-għan li jkunu ssalvagwardjati l-interessi essenzjali tas-sikurezza jew tal-politika tad-difiża.
(14)
L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin għandhom jintgħażlu għaliex ikunu speċifiċi u jistgħu jitkejlu u għaliex jippermettu l-allokazzjoni tar-responsabbiltà sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni. Il-miri assoċjati għandhom ikunu jistgħu jintlaħqu, ikunu realistiċi u f’waqthom u għandu jkollhom l-għan li jidderieġu effettivament il-prestazzjoni sostenibbli tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
(15)
L-implimentazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni vinkolanti appoġġjata b’inċentivi li jistgħu jkunu ta’ natura finanzjarja teżiġi konnessjoni xierqa mar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006 tas-6 ta' Diċembru 2006 li jistabbilixxi skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru (2).
(16)
L-istabbiliment u l-implimentazzjoni ta’ indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin u ta’ miri ta’ prestazzjoni jeżiġu l-konsistenza xierqa mal-għanijiet u mal-istandards tas-sikurezza stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 dwar regoli komuni fil-kamp tal-avjazzjoni ċivili u li jistabblixxi Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni, u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 91/670/KEE, ir-Regolament (KE) Nru 1592/2002 u d-Direttiva 2004/36/KE (3), u r-regoli implimentattivi tiegħu flimkien mal-miżuri li ħadet l-Unjoni Ewropea sabiex tilħaq u żżomm dawn l-għanijiet.
(17)
Matul il-perjodi ta’ referenza għandu jkun stabbilit proċess effettiv ta’ monitoraġġ ta’ prestazzjoni sabiex ikun żgurat li l-evoluzzjoni tal-prestazzjoni tagħti l-possibbiltà li jintlaħqu l-miri u, jekk ikun meħtieġ, li jiġu introdotti miżuri xierqa.
(18)
Meta jkunu se jiġu adottati miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha għall-ewwel perjodu ta’ referenza, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra b’mod xieraq is-sitwazzjoni finanzjarja effettiva tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li tirriżulta b’mod partikolari minn miżuri ta’ trażżin tal-kosts li diġà ttieħdu, b’mod partikolari sa mill-2009, kif ukoll minn irkupri żejda jew nieqsa tal-ħlasijiet waqt ir-rotta li għandhom jintirtu mis-snin preċedenti. Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat b’mod xieraq il-progress li diġà sar mill-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru eżistenti.
(19)
Skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, dan ir-Regolament għandu japplika għall-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru li jissemmew fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) permezz ta’ emenda xierqa f’dan ir-Regolament.
(20)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Is-suġġett u l-ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-miżuri meħtieġa sabiex tittejjeb il-prestazzjoni ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u tal-funzjonijiet tan-netwerk għat-traffiku tal-ajru ġenerali fir-reġjuni EUR tal-ICAO u tal-AFI fejn l-Istati Membri huma responsabbli mill-provvista tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru sabiex jiġu sodisfatti r-rekwiżiti tal-utenti kollha tal-ispazju tal-ajru.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, dan ir-Regolament għandu japplika għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru pprovduti mill-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru maħtura skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u mill-fornituri tas-servizzi meteoroloġiċi, jekk ikunu maħtura skont l-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fit-terminali pprovduti f’ajruporti b’inqas minn 50 000 moviment kummerċjali ta’ trasport tal-ajru fis-sena. Huma għandhom jinformaw b’dan lill-Kummissjoni. Fejn l-ebda ajruport fi Stat Membru ma jilħaq il-limitu ta’ 50 000 moviment kummerċjali ta’ trasport tal-ajru fis-sena, il-miri ta’ prestazzjoni għandhom japplikaw bħala livell minimu għall-ajruport bl-ikbar numru ta’ movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru.
4. Fejn Stat Membru jikkunsidra li wħud mis-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fit-terminali jew is-servizzi kollha tiegħu qed jiġu suġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq, huwa għandu jevalwa skont il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 1(6) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006, u bl-appoġġ tal-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza, mhux iktar tard minn 12-il xahar qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness I għal dak ir-Regolament ġewx sodisfatti jew le. Fejn l-Istat Membru jsib li dawn il-kundizzjonijiet qed jiġu sodisfatti, irrispettivament min-numru ta’ movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru moqdija, huwa jista’ jiddeċiedi li la jiffissa spejjeż iddeterminati skont dak ir-Regolament u lanqas ma japplika miri vinkolanti għall-effiċjenza fl-infiq ta’ dawk is-servizzi.
5. Skont l-Artikolu 11(6)(c)(ii) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u l-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4(2) ta’ dan ir-Regolament, l-iffissar tal-miri rigward l-effiċjenza fl-infiq għandu japplika għall-ispejjeż iddeterminati kollha li jistgħu jiġu imposti fuq l-utenti tal-ispazju tal-ajru.
6. L-Istati Membri jistgħu anki japplikaw dan ir-Regolament:
(a)
fl-ispazju tal-ajru taħt ir-responsabbiltà tagħhom f’reġjuni oħrajn tal-ICAO, sakemm jinformaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’dan, u mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u għad-dmirijiet tal-Istati Membri skont il-Konvenzjoni ta’ Chicago tal-1944 dwar l-avjazzjoni ċivili internazzjonali (iktar ’il quddiem “il-Konvenzjoni ta’ Chicago”);
(b)
fir-rigward tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li rċevew il-permess biex jipprovdu servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru mingħajr ċertifikat, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
7. Minkejja l-protezzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar l-informazzjoni tad-Direttiva 2003/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u tar-Regolamenti implimentattivi Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nri 1321/2007 (7) u 1330/2007 (8) tagħha, ir-rekwiżiti relatati mal-provvista tad-dejta kif ġew iddefiniti fil-Kapitolu V għandhom japplikaw fir-rigward tal-awtoritajiet nazzjonali, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-operaturi tal-ajruporti, tal-koordinaturi tal-ajruporti u tat-trasportaturi tal-ajru, fil-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness IV.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Operatur ta’ ajruport” tfisser il-“korp ta’ ġestjoni ta’ ajruport” kif ġie ddefinit fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 tat-18 ta’ Jannar 1993 dwar ir-regoli komuni għall-allokazzjoni ta’ slots f’ajruporti tal-Komunità (9);
(b)
“Dejta” tfisser informazzjoni kwalitattiva, kwantitattiva u informazzjoni rilevanti oħra relatata mal-prestazzjoni tan-navigazzjoni bl-ajru li nġabret u ġiet sistematikament ipproċessata minn, jew f’isem, il-Kummissjoni sabiex tkun implimentata l-iskema ta’ prestazzjoni;
(c)
“Indikaturi ta’ prestazzjoni” tfisser l-indikaturi li ntużaw għall-monitoraġġ, għall-iffissar tal-livelli ta’ referenza u għar-reviżjoni tal-prestazzjoni;
(d)
“Indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin” tfisser l-indikaturi ta’ prestazzjoni li ntużaw sabiex ikunu ffissati l-miri ta’ prestazzjoni;
(e)
“Movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru” tfisser is-somma ta’ tluq u ta’ nżul li jinvolvu t-trasport tal-passiġġieri, tal-merkanzija jew tal-posta, b’remunerazzjoni jew b’kiri, ikkalkulati bħala medja tul it-tliet snin ta’ qabel l-adozzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni, irrispettivament mill-massa massima tat-tluq u min-numru ta’ sits għall-passiġġieri li ntużaw;
(f)
“Mira vinkolanti” tfisser mira ta’ prestazzjoni li ġiet adottata mill-Istati Membri bħala parti minn pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u suġġetta għal skema ta’ inċentivi li tipprovdi għal premji, diżinċentivi u/jew pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi;
(g)
“Trasportatur tal-ajru” tfisser impriża tat-trasport tal-ajru b’liċenzja operattiva valida maħruġa minn Stat Membru skont id-Dritt tal-Unjoni Ewropea;
(h)
“Rappreżentant tal-utenti tal-ispazju tal-ajru” tfisser kwalunkwe persuna ġuridika jew entità li tirrappreżenta l-interessi ta’ kategorija waħda jew iktar ta’ utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
(i)
“Spejjeż iddeterminati” tfisser l-ispejjeż kif ġew iddefiniti fl-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(j)
“Awtoritajiet Nazzjonali” tfisser l-awtoritajiet regolatorji fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru li l-ispejjeż tagħhom ikunu eliġibbli għall-irkupru mingħand l-utenti tal-ispazju tal-ajru meta jsiru b’relazzjoni għall-provvista ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006;
(k)
“Kultura Ġusta” tfisser kultura fejn l-operaturi fuq quddiem nett jew oħrajn ma jiġux ikkastigati għal azzjonijiet, omissjonijiet jew deċiżjonijiet li jkunu ħadu u li jkunu proporzjonati għall-esperjenza u għat-taħriġ tagħhom, imma fejn negliġenza serja, vjolazzjonijiet volontarji u atti ta’ qerda ma jkunux ittollerati;
(l)
“Koordinatur ta’ ajruport” tfisser il-funzjoni stabbilita f’ajruporti kkoordinati b’applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 95/93;
(m)
“Monitoraġġ tal-Prestazzjoni” tfisser il-proċess kontinwu tal-ġbir u tal-analiżi tad-dejta sabiex jitkejjel l-output effettiv ta’ sistema meta pparagunata ma’ miri predefiniti.
Artikolu 3
Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni
1. Fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi li taħtar Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni sabiex jgħinha fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, tali ħatra għandha tkun għal terminu fiss li jkun konsistenti mal-perjodi ta’ referenza.
2. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jkollu l-kompetenza u l-imparzjalità xierqa sabiex iwettaq b’mod indipendenti l-kompiti assenjati lilu mill-Kummissjoni, b’mod partikolari fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin applikabbli.
3. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, b’mod partikolari fil-kompiti li ġejjin:
(a)
il-ġbir, l-eżami, il-validazzjoni u t-tixrid tad-dejta relatata mal-prestazzjoni;
(b)
id-definizzjoni ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin ġodda jew l-adattament ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin, b’mod konsistenti ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM (Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru), kif jissemma fl-Artikolu 8(1) u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin relatati;
(c)
għat-tieni perjodu ta’ referenza u għall-perjodi sussegwenti, id-definizzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin xierqa sabiex fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha tkun koperta l-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk u tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kemm fis-servizzi en route kif ukoll f’dawk fit-terminali;
(d)
l-istabbiliment jew ir-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha;
(e)
l-istabbiliment tal-limiti għall-attivazzjoni tal-mekkaniżmi ta’ twissija kif jissemma fl-Artikolu 9(3);
(f)
l-evalwazzjoni tal-konsistenza tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati, inklużi l-miri ta’ prestazzjoni, mal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha;
(g)
fejn ikun xieraq, l-evalwazzjoni tal-konsistenza tal-limiti ta’ twissija adottati b’applikazzjoni tal-Artikolu 18(3) mal-limiti ta’ twissija għall-Unjoni Ewropea kollha msemmija fl-Artikolu 9(3);
(h)
fejn ikun xieraq, l-evalwazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti jew tal-miżuri korrettivi meħuda mill-Istati Membri kkonċernati;
(i)
il-monitoraġġ, l-iffissar ta’ livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, u fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea;
(j)
il-monitoraġġ, l-iffissar tal-livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk;
(k)
il-monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ATM, inkluża l-preparazzjoni tar-rapporti annwali għall-Kumitat dwar Ajru Uniku;
(l)
l-evalwazzjoni tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni fi tmiem kull perjodu ta’ referenza sabiex ikunu ippreparat il-perjodu sussegwenti.
4. Fuq talba tal-Kummissjoni, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jipprovdi informazzjoni jew rapporti ad hoc dwar kwistjonijiet relatati mal-prestazzjoni.
5. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni jista’ jirrapporta u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni biex tittejjeb l-iskema.
6. Rigward ir-relazzjonijiet mal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza:
(a)
Sabiex jeżerċita l-funzjoni tiegħu ta’ monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ATM, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikseb mingħand l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza l-informazzjoni meħtieġa dwar il-pjanijiet ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(b)
Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, meta jitolbuh jagħmel dan, billi jipprovdi perspettiva indipendenti tal-kwistjonijiet relatati mal-prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru bħal paraguni fattwali bejn il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li joperaw f’ambjenti simili (iffissar ta’ livelli ta’ referenza), analiżijiet ta’ bidliet fil-prestazzjoni tul l-aħħar ħames (5) snin, jew analiżijiet ta’ projezzjonijiet li jħarsu ’l quddiem;
(c)
L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza jistgħu jitolbu l-għajnuna tal-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għad-definizzjoni ta’ firxiet ta’ valuri indikattivi għall-iffissar tal-miri nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, filwaqt li jikkunsidraw il-perspettiva Ewropea. Valuri bħal dawn għandhom ikunu għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-operaturi tal-ajruporti u tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
7. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikkoopera, kif inhu xieraq, mal- Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għall-kompiti msemmija fil-paragrafu 3 meta jkunu relatati mas-sikurezza, sabiex tkun żgurata l-konsistenza mal-għanijiet u mal-istandards stabbiliti u implimentati skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
8. Sabiex jeżerċita l-funzjoni tiegħu ta’ monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jiżviluppa arranġmanenti ta’ ħidma xierqa flimkien mal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-arju, mal-operaturi tal-ajruporti, mal-koordinaturi tal-ajruporti u mat-trasportaturi tal-ajru.
Artikolu 4
L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom ikunu responsabbli mill-elaborazzjoni, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, tas-sorveljanza tal-prestazzjoni u tal-monitoraġġ tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni. Meta jwettqu dawn il-kompiti, huma għandhom jaġixxu b’mod imparzjali, indipendenti u trasparenti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza jkollhom, jew ikollhom aċċess għar-riżorsi u għall-kapaċitajiet meħtieġa fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha sabiex iwettqu l-kompiti pprovduti f’dan ir-Regolament, inklużi s-setgħat investigattivi sabiex iwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 19.
3. Fejn Stat Membru jkollu iktar minn awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza waħda, huwa għandu jinnotifika lill-Kummissjoni liema awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza hija responsabbli mill-koordinazzjoni nazzjonali u mir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu kooperazzjoni mill-qrib bejn l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza tagħhom sabiex ikun stabbilit pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
2. Fejn l-Istati Membri jiddeċiedu li jadottaw pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom:
(a)
jiżguraw li l-pjan ta’ prestazzjoni jkun konformi mal-mudell stabbilit fl-Anness II;
(b)
jinnotifikaw lill-Kummissjoni liema awtorità jew korp nazzjonali ta’ sorveljanza hija responsabbli mill-koordinazzjoni fi ħdan il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u mir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni
(c)
jagħmlu arranġamenti xierqa sabiex jiżguraw li:
(i)
tiġi stabbilita mira waħda għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni;
(ii)
il-miżuri msemmija fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 jiġu ddefiniti u applikati matul il-perjodu ta’ referenza meta l-miri ma jkunux intlaħqu. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni;
(iii)
il-konsegwenzi talli jintlaħqu jew ma jintlaħqux il-miri jiġu allokati b’mod xieraq fi ħdan il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(d)
ikunu responsabbli flimkien mill-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni ffissati għall-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(e)
fil-każ fejn ma tkun ġiet stabbilita l-ebda żona komuni ta’ imposti fit-tifsira tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006, jaggregaw il-miri nazzjonali tal-effiċjenza fl-infiq u jipprovdu, għal finijiet ta’ informazzjoni, ċifra globali li turi l-isforz għal effiċjenza fl-infiq fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. Fejn l-Istati Membri ta’ blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru ma jadottawx pjan ta’ prestazzjoni b’miri fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, għal finijiet ta’ informazzjoni, il-miri ta’ prestazzjoni aggregati fejn jenfasizzaw il-konsistenza fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni mal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (EASA)
B’applikazzjoni tal-Artikolu 13a tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008, il-Kummissjoni għandha tikkoordina, kif ikun xieraq, mal-EASA:
(a)
l-aspetti tas-sikurezza tal-iskema ta’ prestazzjoni, inklużi l-istabbiliment, ir-reviżjoni u l-implimentazzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza u l-miri ta’ prestazzjoni tas-sikurezza għall-Unjoni Ewropea kollha kif ukoll il-provvista ta’ proposti għal azzjonijiet u għal miżuri xierqa għal wara l-attivazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija;
(b)
il-konsistenza tal-indikaturi u tal-miri ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza mal-implimentazzjoni tal-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni kif jista’ jiġi adottat mill-Unjoni Ewropea.
Artikolu 7
It-tul tal-perjodi ta’ referenza
1. L-ewwel perjodu ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni għandu jkopri s-snin kalendarji mill-2012 sal-2014 bis-sentejn imsemmija inklużi. Il-perjodi ta’ referenza sussegwenti għandhom ikunu ta’ ħames snin kalendarji, sakemm ma jkunx deċiż mod ieħor permezz ta’ emenda f’dan ir-Regolament.
2. L-istess perjodu ta’ referenza għandu japplika għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u għall-pjanijiet u għall-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
Artikolu 8
L-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin
1. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, iż-żieda u l-adattament possibbli ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn, skont l-Artikolu 11(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, għandhom ikunu deċiżi mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) ta’ dak ir-Regolament.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni għandu jikkorrispondi indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni wieħed jew numru limitat ta’ indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom ikunu evalwati permezz ta’ miri vinkolanti għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni.
3. L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin għall-iffissar tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, magħżula għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni, jinsabu fit-Taqsima 1 tal-Anness I.
4. L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin li ntużaw sabiex ikunu stabbiliti l-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew għall-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru jinsabu fit-Taqsima 2 tal-Anness I.
5. Matul perjodu ta’ referenza m’għandux ikun hemm bidliet fl-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-bidliet għandhom ikunu adottati permezz ta’ emendi f’dan ir-Regolament mhux iktar tard minn sitt xhur qabel l-adozzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni ġodda għall-Unjoni Ewropea kollha.
6. Minbarra l-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin imsemmija f’dan l-Artikolu, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jiddeċiedu li jistabbilixxu u li jużaw indikaturi ta’ prestazzjoni addizzjonali u miri assoċjati għal dawk stabbiliti fit-Taqsima 2 tal-Anness 1 għall-monitoraġġ tal-prestazzjoni tagħhom u/jew bħala parti mill-pjanijiet ta’ prestazzjoni tagħhom. Dawn l-indikaturi u dawn il-miri addizzjonali għandhom jappoġġjaw il-kisba tal-miri fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea kollha kif ukoll tal-miri fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru li jirriżultaw. Pereżempju, huma jistgħu jintegraw u jiddeskrivu d-dimensjoni ċivili-militari jew meteoroloġika tal-pjan ta’ prestazzjoni. Dawn l-indikaturi u dawn il-miri addizzjonali jistgħu jkunu akkumpanjati minn skemi ta’ inċentivi xierqa li jkunu deċiżi fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
KAPITOLU II
IL-PREPARAZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 9
Il-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-inputs rilevanti mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, u wara konsultazzjoni tal-partijiet interessati rilevanti, kif jissemma fl-Artikolu 10 ta’ dak ir-Regolament, ta’ organizzazzjonijiet rilevanti oħrajn, kif inhu xieraq, u tal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għall-aspetti tas-sikurezza tal-prestazzjoni.
2. Il-miri għall-Unjoni Ewropea kollha għandhom ikunu proposti mill-Kummissjoni Ewropea mhux iktar tard minn ħmistax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza u għandhom ikunu adottati mhux iktar tard minn tnax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza.
3. Flimkien mal-adozzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi, għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni, il-limiti ta’ twissija li meta jinqabżu jistgħu jiġu attivati l-mekkaniżmi ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 18. Il-limiti ta’ twissija għall-indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni tal-effiċjenza fl-infiq għandhom ikopru kemm l-evoluzzjoni tat-traffiku kif ukoll dik tal-ispejjeż.
4. Il-Kummissjoni għandha tissostanzja kull mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha b’deskrizzjoni tas-suppożizzjonijiet u tar-raġuni fundamentali li ntużaw biex ikunu ffissati dawn il-miri, bħall-użu li sar mill-inputs mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza u minn dejta fattwali oħra, tal-previżjonijiet tat-traffiku u fejn ikun xieraq, tal-livelli mistennija tal-ispejjeż effiċjenti ddeterminati għall-Unjoni Ewropea.
Artikolu 10
L-elaborazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, jew fuq il-livell nazzjonali jew fuq dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, għandhom ifasslu pjanijiet ta’ prestazzjoni li jinkludu miri konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u l-kriterji ta’ evalwazzjoni stabbiliti fl-Anness III. Għandu jkun hemm pjan ta’ prestazzjoni wieħed biss għal kull Stat Membru jew għal kull blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru meta l-Istati Membri kkonċernati jiddeċiedu li jelaboraw pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 5(1) u (2).
2. Sabiex jagħtu appoġġ lill-preparazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom jiżguraw:
(a)
li l-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jikkomunikaw l-elementi rilevanti tal-pjanijiet kummerċjali tagħhom, ippreparati b’mod konsistenti mal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha;
(b)
il-konsultazzjoni tal-partijiet interessati skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 dwar il-pjan u l-miri ta’ prestazzjoni. Il-partijiet interessati għandhom jingħataw informazzjoni adegwata mill-inqas tliet ġimgħat qabel il-laqgħa ta’ konsultazzjoni.
3. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jinkludu, b’mod partikolari:
(a)
Il-previżjoni tat-traffiku, espressa f’unitajiet ta’ servizz, li għandha tkun moqdija għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza, bil-ġustifikazzjoni taċ-ċifri li ntużaw;
(b)
L-ispejjeż iddeterminati għall-ispejjeż tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru ffissati mill-Istat(i) Membru(i) skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
Deskrizzjoni tal-investiment meħtieġ sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni b’deskrizzjoni tar-rilevanza tagħhom b’relazzjoni għall-Pjan Regolatorju tal-ATM Ewropew u l-koerenza tagħhom mal-oqsma u mad-direzzjonijiet tal-progress u tal-bidla ewlenin kif inhu stabbilit hemmhekk;
(d)
Il-miri ta’ prestazzjoni f’kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni rilevanti, iffissati b’referenza għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni għall-perjodu ta’ referenza kollu, b’valuri annwali li għandhom jintużaw għal finijiet ta’ monitoraġġ u ta’ inċentivi;
(e)
Deskrizzjoni tad-dimensjoni ċivili-militari tal-pjan li jiddeskrivi l-prestazzjoni tal-applikazzjoni tal-użu flessibbli tal-ispazju tal-ajru (FUA) sabiex tiġi miżjuda l-kapaċità filwaqt li tiġi kkunsidrata b’mod xieraq l-effikaċja tal-missjoni militari, u jekk jitqiesu xierqa, l-indikaturi u l-miri ta’ prestazzjoni rilevanti f’konsistenza mal-indikaturi u mal-miri tal-pjan ta’ prestazzjoni;
(f)
Deskrizzjoni u ġustifikazzjoni ta’ kif il-miri ta’ prestazzjoni msemmija f’(d) jirrikonċiljaw u jikkontribwixxu għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha;
(g)
Identifikazzjoni ċara tal-entitajiet differenti, li huma responsabbli biex jirrispondu għall-kisba tal-miri, u l-kontribuzzjoni speċifika tagħhom;
(h)
Deskrizzjoni tal-mekkaniżmi ta’ inċentivi li għandhom jiġu applikati fir-rigward tad-diversi entitajiet responsabbli sabiex jingħata inkoraġġiment ħalli jintlaħqu l-miri matul il-perjodu ta’ referenza;
(i)
Il-miżuri meħuda mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għall-monitoraġġ tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni;
(j)
Deskrizzjoni tal-eżitu tal-konsultazzjoni tal-partijiet interessati, inklużi l-kwistjonijiet li tqajmu mill-parteċipanti kif ukoll l-azzjonijiet miftiehma.
4. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom ikunu bbażati fuq il-mudell stabbilit fl-Anness II u jistgħu, jekk l-Istati Membri jiddeċiedu dan b’applikazzjoni tal-Artikolu 8(6), jinkludu indikaturi addizzjonali b’miri assoċjati.
Artikolu 11
L-iskemi ta’ inċentivi
1. L-iskemi ta’ inċentivi applikati mill-Istati Membri bħala parti mill-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom għandhom ikunu konformi mal-prinċipji ġenerali li ġejjin:
(a)
Huma għandhom ikunu effettivi, proporzjonali, kredibbli u għandhom jibqgħu l-istess matul il-perjodu ta’ referenza;
(b)
Huma għandhom jiġu implimentati fuq bażi mhux diskriminatorja u trasparenti sabiex jagħtu appoġġ lil titjib fil-prestazzjon tal-għoti tas-servizzi;
(c)
Huma għandhom ikunu parti mill-ambjent regolatorju magħruf ex ante mill-partijiet interessati kollha u għandhom ikunu applikabbli matul il-perjodu ta’ referenza kollu;
(d)
Huma għandhom jixprunaw l-imġiba tal-entitajiet suġġetti għall-iffissar tal-miri sabiex jiksbu livell għoli ta’ prestazzjoni u jilħqu l-miri assoċjati.
2. L-inċentivi dwar il-miri tas-sikurezza għandu jkollhom l-għan li jagħtu inkoraġġiment ħalli l-għanijiet tas-sikurezza mitluba jintlaħqu u jinżammu b’mod sħiħ filwaqt li jagħtu l-possibbiltà li jkun hemm titjib fil-prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn. Huma m’għandux ikollhom natura finanzjarja u għandhom jikkonsistu fi pjanijiet ta’ azzjoni bi skadenzi u/jew miżuri assoċjati b’applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2096/2005 tal-20 ta' Diċembru 2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (10) u/jew regoli implimentattivi li jirriżultaw mir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
3. L-inċentivi dwar il-miri tal-effiċjenza fl-infiq għandu jkollhom natura finanzjarja u għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet xierqa fl-Artikolu 11(1) u (2) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006. Huma għandhom jikkonsistu f’mekkaniżmu ta’ kondiviżjoni tar-riskji, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
4. L-inċentivi dwar il-miri tal-kapaċità jistgħu jkollhom natura finanzjarja jew natura oħra, bħal pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi bi skadenzi u miżuri assoċjati, li jistgħu jinkludu bonusijiet u penali, adottati mill-Istati Membri. Fejn l-inċentivi jkollhom natura finanzjarja, dawn għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006.
5. L-inċentivi dwar il-miri ambjentali għandu jkollhom l-għan li jagħtu inkoraġġiment ħalli jintlaħqu l-livelli ta’ prestazzjoni ambjentali mitluba filwaqt li jagħtu l-possibbiltà li jkun hemm titjib fil-prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn. Dawn għandu jkollhom natura finanzjarja jew mhux finanzjarja, u għandhom ikunu deċiżi mill-Istati Membri billi jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi lokali.
6. Barra minn hekk, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jistabbilixxu jew japprovaw skemi ta’ inċentivi dwar l-utenti tal-ispazju tal-ajru, kif inhu pprovdut fl-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006.
KAPITOLU III
L-ADOZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 12
L-adozzjoni inizjali tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
Fuq proposta tal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, għandhom jadottaw u jikkomunikaw lill-Kummissjoni, mhux iktar tard minn sitt xhur wara l-adozzjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-pjanijiet ta’ prestazzjoni tagħhom li jinkludu miri ta’ prestazzjoni vinkolanti.
Artikolu 13
L-evalwazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni u r-reviżjoni tal-miri
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-pjanijiet ta’ prestazzjoni, il-miri tagħhom u b’mod partikolari l-konsistenza tagħhom ma’, u l-kontribuzzjoni adegwata tagħhom għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness III, fejn tikkunsidra b’mod xieraq l-evoluzzjoni tal-kuntest li seta’ kien hemm bejn id-data tal-adozzjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha u d-data tal-evalwazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni.
2. Fejn il-miri ta’ prestazzjoni inklużi fi pjan ta’ prestazzjoni jinstab li jkunu konsistenti ma’, u jagħtu kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istat(i) Membru(i) b’dan mhux iktar tard minn erba’ xhur wara li tkun irċeviet il-pjan.
3. Fejn il-mira(i) ta’ prestazzjoni inkluża(i) fi pjan ta’ prestazzjoni jinsab li ma tkunx(jkunux) konsistenti ma’, u ma tagħtix(jagħtux) kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni tista’, mhux iktar tard minn erba’ xhur wara li tirċievi l-pjan u skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tiddeċiedi li toħroġ rakkomandazzjoni lill-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) sabiex jadotta(w) il-mira(i) ta’ prestazzjoni riveduta(i). Deċiżjoni bħal din għandha tittieħed wara li l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) jkun(u) ġie(ġew) ikkonsultat(i), u għandha tidentifika eżattament liema mira(i) għandha(hom) tiġi(jiġu) riveduta(i) kif ukoll ir-raġuni fundamentali għall-evalwazzjoni tal-Kummissjoni.
4. F’każ bħal dan, mhux iktar tard minn xahrejn wara l-ħruġ tar-rakkomandazzjoni, l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandu(hom) jadotta(w) miri ta’ prestazzjoni riveduti, fejn jikkunsidra(w) b’mod xieraq il-fehmiet tal-Kummissjoni, flimkien mal-miżuri xierqa sabiex jintlaħqu dawk il-miri u għandu(hom) jinnotifika(w) lill-Kummissjoni b’dan.
Artikolu 14
L-evalwazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti u l-adozzjoni ta’ miżuri korrettivi
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-miri ta’ prestazzjoni riveduti u, b’mod partikolari, il-konsistenza tagħhom ma’, u l-kontribuzzjoni adegwata tagħhom għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness III.
2. Fejn il-miri riveduti msemmija fl-Artikolu 13(4) jinstab li huma konsistenti ma’ u jagħtu kontribuzzjoni adegwata għall-miri tal-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istat(i) Membru(i) b’dan mhux iktar tard minn xahrejn wara li tirċievi l-miri riveduti.
3. Fejn il-miri ta’ prestazzjoni riveduti u l-miżuri xierqa xorta ma jkunux għadhom konsistenti ma’, u ma jagħtux kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, mhux iktar tard minn xahrejn wara li tirċievi l-miri riveduti u skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, li l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandu(hom) jieħu(jieħdu) miżuri korrettivi.
4. Deċiżjoni bħal din għandha tidentifika eżattament liema mira(i) għandha(hom) tiġi(jiġu) riveduta(i) u r-raġuni fundamentali tal-evalwazzjoni tal-Kummissjoni. Hija tista’ tinkludi l-livell ta’ prestazzjoni mistenni għal dawk il-miri sabiex l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) jieħu(jieħdu) l-miżuri korrettivi xierqa u/jew tinkludi suġġerimenti għal miżuri xierqa bħal dawn.
5. Mhux iktar tard minn xahrejn wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni, il-miżuri korrettivi adottati mill-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandhom jiġu kkomunikati lill-Kummissjoni, flimkien mal-elementi li juru kif qed tiġi żgurata l-konsistenza mad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
Artikolu 15
Il-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni jew il-miżuri korrettivi adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza minħabba l-implimentazzjoni tal-proċeduri msemmija fl-Artikoli 13 u 14 għandhom japplikaw retroattivament mill-ewwel jum tal-perjodu ta’ referenza.
Artikolu 16
Ir-reviżjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha
1. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tirrivedi l-miri għall-Unjoni Ewropea kollha skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004:
(a)
qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza meta jkollha evidenza sostanzjali li d-dejta, is-suppożizzjonijiet u r-raġunijiet fundamentali inizjali li ntużaw biex jiġu ffissati l-miri inizjali għall-Unjoni Ewropea kollha m’għadhomx iktar validi;
(b)
matul il-perjodu ta’ referenza, minħabba l-applikazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija kif imsemmi fl-Artikolu 18.
2. Reviżjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha tista’ tirriżulta f’emendi fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni eżistenti. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li għandu jsir aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żminijiet stabbilita fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU IV
IL-MONITORAĠĠ TAL-KISBA TAL-PRESTAZZJONI
Artikolu 17
Il-monitoraġġ u r-rapportar kontinwi
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, u l-Kummissjoni għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni. Jekk matul il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom japplikaw il-miżuri xierqa ddefiniti fil-pjan ta’ prestazzjoni sabiex jirrettifikaw is-sitwazzjoni. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni.
2. Fejn il-Kummissjoni tara tnaqqis sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni fi Stat Membru jew fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, li jaffetwa lil Stati oħrajn li huma partijiet għall-ajru uniku Ewropew u/jew għall-ispazju tal-ajru Ewropew kollu, hija tista’ titlob lill-Istati Membri kkonċernati u lill-awtorità ta’ sorveljanza jew lill-korp ikkonċernat nazzjonali jew tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru sabiex jiddefinixxu, japplikaw u jikkomunikaw lill-Kummissjoni miżuri xierqa sabiex jintlaħqu l-miri ffissati fil-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom.
3. L-Istati Membri għandhom jirrapportaw lill-Kummissjoni dwar il-monitoraġġ mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru tagħhom tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni għall-inqas fuq bażi annwali u meta l-miri ta’ prestazzjoni jkunu f’riskju li ma jintlaħqux. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat dwar Ajru Uniku dwar il-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni għall-inqas fuq bażi annwali.
Artikolu 18
Il-mekkaniżmi ta’ twissija
1. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-bidu tal-perjodu u fl-istess ħin huma insuperabbli u barra mill-kontroll tal-Istati Membri, il-limiti ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 9(3) jintlaħqu fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni għandha tirrivedi s-sitwazzjoni f’konsultazzjoni mal-Istati Membri permezz tal-Kumitat dwar Ajru Uniku u għandha tipprovdi proposti għal azzjonijiet xierqa fi żmien tliet xhur, li jistgħu jinkludu r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u, konsegwentement, reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
2. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-bidu tal-perjodu u fl-istess ħin huma insuperabbli u barra mill-kontroll tal-Istati Membri u tal-entitajiet suġġetti għall-miri ta’ prestazzjoni, il-limiti ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 9(3) jintlaħqu fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-awtorità ta’ sorveljanza nazzjonali jew il-korp ikkonċernat għandha tirrivedi s-sitwazzjoni f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni u tista’ tipprovdi proposti għal miżuri xierqa fi żmien tliet xhur, li jistgħu jinkludu r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. L-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jiddeċiedu li jadottaw limiti ta’ twissija differenti minn dawk imsemmija fl-Artikolu 9(3), sabiex jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi u l-karatteristiċi speċifiċi lokali. F’każ bħal dan, dawn il-limiti għandhom ikunu stabbiliti fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni u għandhom ikunu konsistenti mal-limiti adottati skont l-Artikolu 9(3). Id-devjazzjonijiet għandhom ikunu sostnuti b’ġustifikazzjoni dettaljata. Meta dawn il-limiti jiġu attivati, għandu japplika l-proċess stabbilit fil-paragrafu 2.
4. Fejn l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija jinvolvi r-reviżjoni ta’ pjanijiet u ta’ miri ta’ prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tiffaċilita tali reviżjoni permezz ta’ aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żminijiet applikabbli skont il-proċedura msemmija fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 19
Il-faċilitazzjoni tal-monitoraġġ tal-konformità
Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiffaċilitaw l-ispezzjonijiet u l-istħarriġ tal-Kummissjoni u tal-awtorità(ajiet) nazzjonali ta’ sorveljanza responsabbli mis-sorveljanza tagħhom, minn entità kkwalifikata li taġixxi f’isem din(dawn) tal-aħħar, jew mill-EASA sa fejn ikun rilevanti, inklużi ż-żjarat fil-post. Mingħajr preġudizzju għall-poteri ta’ sorveljanza kkonferiti lill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza u lill-EASA, il-persuni awtorizzati għandhom jingħataw is-setgħa biex:
(a)
jeżaminaw, b’relazzjoni għall-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha, id-dokumenti u kwalunkwe materjal ieħor rilevanti għall-istabbiliment tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni;
(b)
jieħdu kopji ta’ jew siltiet minn dokumenti bħal dawn;
(c)
jitolbu għal spjegazzjoni orali fil-post.
Spezzjonijiet u stħarriġ bħal dawn għandhom isiru f’konformità mal-proċeduri fis-seħħ fl-Istat Membru fejn se jsiru.
KAPITOLU V
IL-KOLLEZZJONI, IL-VALIDAZZJONI, L-EŻAMI, L-EVALWAZZJONI U T-TIXRID TAL-INFORMAZZJONI RELATATA MAL-PRESTAZZJONI TAN-NAVIGAZZJONI BL-AJRU GĦALL-AJRU UNIKU EWROPEW
Artikolu 20
Il-kollezzjoni u l-validazzjoni tad-dejta għal analiżi ta’ prestazzjoni
1. Minbarra d-dejta li l-Kummissjoni tkun diġà ġabret permezz ta’ strumenti oħrajn tal-Unjoni Ewropea u li tista’ tintuża ukoll għall-analiżi tal-prestazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti, il-koordinaturi tal-ajruporti u t-trasportaturi tal-ajru għandhom jiżguraw li l-Kummissjoni tingħata d-dejta stabbilita fl-Anness IV skont ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-anness.
2. L-awtoritajiet nazzjonali jistgħu jiddelegaw jew jerġgħu jorganizzaw, b’mod sħiħ jew parzjali, il-kompitu li jipprovdu d-dejta bejn l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti u l-koordinaturi tal-ajruporti tagħhom, sabiex jiġu kkunsidrati l-karatteristiċi speċifiċi lokali u l-mezzi ta’ rapportar eżistenti.
3. Il-fornituri tad-dejta għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiżguraw il-kwalità, il-validazzjoni u t-trażmissjoni f’waqtha tad-dejta, inkluża l-evidenza tal-kontrolli tal-kwalità u tal-proċessi ta’ validazzjoni, l-ispjegazzjonijiet għal talbiet speċifiċi tal-Kummissjoni Ewropea relatati mal-kwalità tad-dejta u, fejn ikun meħtieġ, il-pjanijiet ta’ azzjoni biex tittejjeb il-kwalità tad-dejta tagħhom. Id-dejta għandha tkun ipprovduta mingħajr ħlas, f’forma elettronika fejn ikun applikabbli billi jintuża l-format speċifikat mill-Kummissjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kwalità u tivvalida d-dejta trażmessa skont il-paragrafu 1. Meta d-dejta ma tippermettix l-użu xieraq għall-analiżi tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tieħu l-miżuri xierqa sabiex tevalwa u ttejjeb il-kwalità tad-dejta b’kooperazzjoni mal-Istati Membri, b’mod partikolari mal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza tagħhom.
5. Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, id-dejta relatata mal-prestazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 li diġà tiġi pprovduta lill-Eurocontrol għandha tiġi kkunsidrata bħala li ġiet ipprovduta lill-Kummissjoni. Fejn dan ma jkunx il-każ, il-Kummissjoni u Eurocontrol għandhom jagħmlu l-arranġamenti meħtieġa sabiex jiżguraw li dejta bħal din titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni bl-istess rekwiżiti kif ġie deskritt fil-paragrafu 3.
6. Kull meta jiġu identifikati rekwiżiti ġodda sinifikanti għal dejta jew tkun mistennija dejta ta’ kwalità insuffiċjenti, il-Kummissjoni tista’ twettaq studji piloti li għandhom jiġu kkompletati fuq bażi volontarja mill-Istati Membri qabel ma jiġu introdotti rekwiżiti ġodda għal dejta permezz ta’ emenda f’dan ir-Regolament. Studji pilota bħal dawn għandhom jitwettqu sabiex tkun evalwata l-fattibbiltà tal-ġabra ta’ dejta rilevanti, fejn jiġu kkunsidrati l-benefiċċji tad-disponibbiltà tad-dejta b’relazzjoni għall-ispejjeż tal-ġbir u għall-piż tal-interpellati.
Artikolu 21
It-tixrid tal-informazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha xxerred informazzjoni ġenerali għall-fini tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 skont ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (11), b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu, kif ukoll mal-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
2. L-informazzjoni inkluża fl-Artikolu 3(3)(a) għandha tkun pubblikament disponibbli għall-partijiet interessati kkonċernati, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi.
3. Ir-rapporti annwali msemmija fl-Artikolu 3(3)(k) għandhom ikunu pubblikament disponibbli. Referenza għal dawk ir-rapporti għandha tkun ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tipprovdi informazzjoni ġenerali oħra fuq bażi regolari lill-partijiet interessati kkonċernati, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi.
4. Il-miri għall-Unjoni Ewropea kollha msemmija fl-Artikolu 9 u referenza għall-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati msemmija fil-Kapitolu III għandhom ikunu disponibbli pubblikament u ppubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
5. Għandu jingħata aċċess individwali għal informazzjoni speċifika, bħal dejta u statistiċi vvalidati, lill-fornitur tad-dejta li miegħu jkunu relatati direttament l-informazzjoni u l-attivitajiet.
KAPITOLU VI
ID-DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 22
Appell
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet li jittieħdu skont dan ir-Regolament ikunu rraġunati sew u jkunu suġġetti għal proċedura effettiva ta’ reviżjoni u/jew ta’ appell.
Artikolu 23
Il-miżuri tranżitorji
Fejn, matul l-ewwel perjodu ta’ referenza, l-Istati Membri jiddeċiedu li jadottaw pjan ta’ prestazzjoni b’miri dwar il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom jiżguraw li:
(a)
il-pjan jissostitwixxi l-pjanijiet nazzjonali mill-1 ta’ Jannar ta’ waħda mis-snin tal-perjodu ta’ referenza;
(b)
it-tul tal-pjan ma jaqbiżx iż-żmien li fadal biex jagħlaq il-perjodu ta’ referenza;
(c)
il-pjan juri li l-miri ta’ prestazzjoni tiegħu huma mill-inqas ambizzjużi daqs il-konsolidament tal-miri nazzjonali preċedenti.
Artikolu 24
Ir-reviżjoni tal-iskema
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-effikaċja tal-proċess sal-1 ta’ Lulju 2013. Sa tmiem l-2014 u b’mod regolari sussegwentement, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-iskema ta’ prestazzjoni, u b’mod partikolari, għandha tanalizza l-impatt, l-effikaċja u l-ambitu ta’ dik is-sistema, billi tikkunsidra b’mod xieraq il-ħidma mwettqa mill-ICAO f’dan il-qasam.
Artikolu 25
L-emendi għar-Regolament (KE) Nru 2096/2005
Ir-Regolament (KE) Nru 2096/2005 għandu jiġi emendat kif ġej:
1.
It-Taqsima 2.2 tal-Anness I għandha tiġi sostitwita b’dan li ġej:
“2.2. Il-ġestjoni organizzattiva
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi pjan kummerċjali li jkopri perjodu minimu ta’ ħames snin. Il-pjan kummerċjali għandu:
(a)
jistabbilixxi l-għanijiet u l-miri ġenerali tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u l-istrateġija tiegħu sabiex jilħaqhom b’konformità ma’ pjan ġenerali tal-fornitur fuq żmien itwal u mar-rekwiżiti tal-Unjoni Ewropea għall-iżvilupp tal-infrastruttura jew ta’ teknoloġija oħra;
(b)
jinkludi miri ta’ prestazzjoni xierqa f’termini ta’ sikurezza, kapaċità, ambjent u effiċjenza fl-infiq, kif jista’ jkun applikabbli.
L-informazzjoni inkluża fil-paragrafi (a) u (b) għandha tkun konsistenti mal-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u, sa fejn għandha x’taqsam id-dejta dwar is-sikurezza, għandha tkun konsistenti mal-programm għas-sikurezza tal-Istat imsemmi fl-Istandard 2.27.1 tal-Anness 11 tal-ICAO, emenda 47B-A mill-20 ta’ Lulju 2009 kif ikun applikabbli.
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi ġustifikazzjonijiet għas-sikurezza u għall-kummerċ għal proġetti kbar ta’ investiment u għandu jinkludi, fejn ikun rilevanti, l-impatt stmat fuq il-miri ta’ prestazzjoni xierqa msemmija fi 2.2(b) kif ukoll jidentifika l-investimenti li jirriżultaw mir-rekwiżiti legali assoċjati mal-implimentazzjoni tas-SESAR.
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi pjan annwali li jkopri s-sena li tkun ġejja u li għandu jispeċifika iktar il-karatteristiċi tal-pjan kummerċjali u jiddeskrivi kwalunkwe bidla fih.
Il-pjan annwali għandu jkopri d-dispożizzjonijiet li ġejjin dwar il-livell u l-kwalità tas-servizz bħal-livell mistenni tal-kapaċità, tas-sikurezza, tal-ambjent u tal-effiċjenza fl-infiq kif jista’ jkun applikabbli:
(a)
informazzjoni dwar l-implimentazzjoni ta’ infrastruttura ġdida jew ta’ żviluppi oħrajn u dikjarazzjoni kif dawn se jagħtu kontribuzzjoni biex tittejjeb il-prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, inklużi l-livell u l-kwalità tas-servizzi;
(b)
l-indikaturi ta’ prestazzjoni konsistenti mal-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 li b’paragun miegħu jistgħu jiġu raġonevolment evalwati l-livell tal-prestazzjoni u l-kwalità tas-servizz;
(c)
informazzjoni dwar il-miżuri previsti għall-mitigazzjoni tar-riskji għas-sikurezza identifikati fil-pjan ta’ sikurezza tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, inklużi l-indikaturi tas-sikurezza sabiex ikunu mmonitorjati r-riskju għas-sikurezza u, fejn ikun xieraq, l-ispiża stmata tal-miżuri ta’ mitigazzjoni;
(d)
il-pożizzjoni finanzjarja mistennija għal perjodu qasir ta’ żmien tal-fornitur tas-servizzi kif ukoll kwalunkwe bidla fi jew impatt fuq il-pjan kummerċjali.
Il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jqiegħed il-kontenut tal-parti tal-prestazzjoni tal-pjan kummerċjali u tal-pjan annwali għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni meta jintalab jagħmel dan fil-kundizzjonijiet stabbiliti mill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza skont il-liġi nazzjonali.”
2.
It-Taqsima 9 tal-Anness I għandha tiġi sostitwita b’dan li ġej:
“9. IR-REKWIŻITI TAR-RAPPORTAR
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jkun jista’ jipprovdi rapport annwali dwar l-attivitajiet tiegħu lill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza. Dan ir-rapport għandu jkopri r-riżultati finanzjarji tiegħu, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, kif ukoll il-prestazzjoni operattiva tiegħu u kwalunkwe attività u żvilupp sinifikanti oħrajn b’mod partikolari fil-qasam tas-sikurezza.
Ir-rapport annwali għandu jinkludi mill-inqas:
-
evalwazzjoni tal-livell ta’ prestazzjoni tas-servizz iġġenerat,
-
il-prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru meta pparagunata mal-miri ta’ prestazzjoni stabbiliti fil-pjan kummerċjali, biex il-prestazzjoni effettiva tkun irrikonċiljata mal-pjan annwali billi jintużaw l-indikaturi ta’ prestazzjoni stabbiliti fil-pjan annwali,
-
jipprovdi spjegazzjoni għad-differenzi mill-miri, u jidentifika l-miżuri sabiex jingħalaq kwalunkwe distakk matul il-Perjodu ta’ Referenza msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004,
-
l-iżviluppi fl-operazzjonijiet u fl-infrastruttura,
-
ir-riżultati finanzarji, sakemm ma jkunux ippubblikati separatament skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004,
-
informazzjoni dwar il-proċess formali ta’ konsultazzjoni tal-utenti tas-servizzi tiegħu,
-
informazzjoni dwar il-politika ta’ riżorsi umani.
Il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jqiegħed il-kontenut tar-rapport annwali għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni Ewropea meta jintalab jagħmel dan u tal-pubbliku fil-kundizzjonijiet stabbiliti mill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza skont il-liġi nazzjonali.”
Artikolu 26
Id-dħul fis-seħħ
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Il-Kapitolu V għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2011. L-ewwel perjodu ta’ referenza għandu jibda mill-1 ta’ Jannar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Lulju 2010.