PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 457/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 1035/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí 44,9 % až 65,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podali výrobci z EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty.
(5)
Komise shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Za účelem posouzení možného dopadu uložení konečných antidumpingových opatření byla uskutečněna inspekce v prostorách této uživatelské společnosti:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španělsko
(6)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se k tomuto poskytnutí konečných informací mohly vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzuje se 4. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem určen melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházející z ČLR.
(10)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Používá se zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(11)
Jeden vyvážející výrobce znovu zopakoval tvrzení uvedené v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice že melamin vyráběný v ČLR a z této země vyvážený je obecně o něco nižší kvality ve srovnání s melaminem vyráběným výrobním odvětvím Unie a nelze jej upotřebit na určitá povrchová použití. Argument o rozdílnosti kvality vzneslo také několik uživatelů se sídlem v Unii.
(12)
Šetření ukázalo, že ačkoliv se melamin možná mírně odlišuje barvou, neprodává se v různých jakostech ani na domácím trhu ani při vývozu. Nebyl poskytnut žádný důkaz toho, že by případné mírné odchylky vedly u melaminu k odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech a druzích konečného použití. Ostatní vyvážející výrobci tento problém neuváděli. Šetření navíc ukázalo, že dotyčný vyvážející výrobce používá obdobný výrobní postup jako výrobní odvětví Unie.
(13)
Na základě výše uvedeného odůvodnění se tvrzení zamítá a potvrzuje se, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se obdobného výrobku, potvrzuje se 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Všem vyvážejícím výrobcům, kteří o ně požádali, bylo zacházení jako v tržním hospodářství původně odmítnuto z toho důvodu, že náklady nejdůležitějších vstupů se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jak je uvedeno v 20. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu ČLR se zemním plynem i s močovinou. Kromě této obecné situace existovaly také důvody pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství, které se týkaly konkrétních společností, jak je uvedeno v 25. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že cena močoviny v ČLR odpovídá cenám v jiných částech světa, například v Indonésii a na Blízkém východě, a tudíž závěr, že náklady nejdůležitějších vstupů jsou zkresleny, je nesprávný.
(17)
Původní závěr o tom, že trh s močovinou v ČLR podléhá výrazným státním zásahům, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nicméně nebyl zpochybňován. Již tato skutečnost postačuje k učinění závěru, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení není splněno. Tento závěr není nijak dotčen skutečností, že ceny močoviny v ČLR a v některých jiných částech světa mohly být v určitém momentu zhruba na stejné úrovni.
(18)
Jedna skupina vývozců vyjádřila nesouhlas s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, který odůvodnila skutečností, že Komise neobdržela kompletní formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství od všech společností ve spojení. Ve svém vyjádření k poskytnutým informacím tato skupina nabídla plnou spolupráci, ale nezpochybnila skutečnost, že jedna společnost patřící do této skupiny nepředala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství současně se zbytkem skupiny. Tento požadavek se proto zamítá.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 16. až 32. bod odůvodnění.
2. Individuální zacházení
(20)
Předběžně bylo stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(21)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí přiznat individuální zacházení třem skupinám společností s tím, že jeden vyvážející výrobce je vlastněn čínským státem a vedení dalšího vyvážejícího výrobce má rozličné vazby na společnosti zcela ovládané státem. Míra státního zasahování je navíc taková, že všem třem vyvážejícím výrobcům umožní obcházet opatření.
(22)
Šetření ukázalo, že žádný z vyvážejících výrobců, jimž bylo původně přiznáno individuální zacházení, není vlastněn státem. Kromě toho tvrzení, že vedení jednoho vyvážejícího výrobce má vazby na státem ovládané společnosti, nebylo nijak podloženo. K možnosti rizika obcházení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že vývozní ceny, množství a prodejní a dodací podmínky byly dojednány a stanoveny svobodně, a že vyvážející výrobci nejsou vlastněni státem a ani jejich vedení nijak nepodléhá dominantnímu vlivu státu. Lze proto učinit závěr, že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházet opatření.
(23)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení výrobního odvětví Unie zamítají. Potvrzuje se tudíž původní závěr, že tři z pěti vyvážejících výrobců splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(24)
Za srovnatelnou zemi byla vybrána Indonésie. Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že jsou spolehlivé a jsou vhodným východiskem pro stanovení běžné hodnoty.
(25)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil výběr Indonésie za srovnatelnou zemi s odůvodněním, že se zúčastněné strany neměly možnost k výběru vyjádřit. Avšak spis, který byl k dispozici pro kontrolu od května 2010 obsahoval informaci vysvětlující, proč byla za srovnatelnou zemi vybrána Indonésie. Strany měly tudíž dostatečnou příležitost, aby se k tomuto výběru vyjádřily, a jejich procesní práva tak byla plně respektována. K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné další připomínky.
(26)
Proto se potvrzuje, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(27)
Je vhodné připomenout, že běžná hodnota byla vypočtena za použití výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk na domácím trhu.
(28)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil stanovenou výši běžné hodnoty, konkrétně částek za prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které vycházely z údajů platných pro výrobní odvětví Unie. Tato metoda však odpovídá čl. 2 odst. 6 písm. c) a je považována za vhodnou. Protože neexistovali jiní vývozci nebo výrobci, na které by se ve srovnatelné zemi vztahovalo šetření, a vzhledem k tomu, že výrobce, na kterého se vztahuje šetření neprodával v období šetření žádnou jinou kategorii výrobků, nebyly dostupné žádné jiné údaje, jež by bylo možné použít jako východisko pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(29)
Toto tvrzení se proto zamítá. Co se týče určení běžné hodnoty, potvrzuje se 35. až 45. bod odůvodnění.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzuje se 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Srovnání
(31)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v souvislosti s DPH. Do této metody však není třeba zasahovat, protože v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) byla běžná hodnota s vývozní cenou srovnávána při stejné výši nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. Potvrzuje se proto 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(33)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(34)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. ÚJMA
1. Újma
1.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Spotřeba Unie
(36)
Některé strany tvrdily, že údaje Eurostatu týkající se dovozu melaminu z ČLR nejsou spolehlivé co do množství. Ověření dat Eurostatu vedlo k menším změnám v údajích o dovozu a následně v údajích o spotřebě Unie, jak ukazuje níže uvedená tabulka. Tyto změny nejsou natolik významné, aby měly dopad na analýzu spotřeby Unie uvedenou v 57. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexováno
100
106
88
72
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje a odpovědi na dotazník.
1.3 Dovoz z dotčené země do Evropské unie
1.3.1 Objem, cena a tržní podíl dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexováno
100
174
139
69
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje.
(37)
Výše uvedené změny objemu dovozu z dotčené země nejsou natolik významné, aby měly dopad na zjištění uvedená v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
(38)
Několik uživatelů tvrdilo, že v letech 2009 a 2010 melamin z ČLR nedovezli z toho důvodu, že čínské ceny byly příliš vysoké ve srovnání s cenami převládajícími v EU. Zpochybňovali tedy podbízení ze strany čínských vývozců, jež bylo zjištěno během období šetření.
(39)
Jak je zmíněno v 63. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká. Z tohoto důvodu byly ke zjištění podbízení použity informace ověřené na místě u spolupracujících čínských společností. Jak je uvedeno v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření docházelo u dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy oproti těm, které byly dostupné při uložení prozatímních opatření, se toto tvrzení zamítá.
1.3.2 Cenové podbízení
(40)
Někteří uživatelé tvrdili, že by se mělo přihlížet k práci navíc, která je spojena s manipulací s melaminem dováženým z ČLR. Prohlašovali, že nákupní cena čínského melaminu nezahrnuje tento druh nákladů.
(41)
Přezkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že neexistuje spolehlivá základna, jejíž pomocí by bylo možné určit, za jakých podmínek je melamin z ČLR dovážen, a případně stanovit výši dodatečných nákladů, které mohly vzniknout k nákupní ceně. Výše uvedené strany navíc neposkytly žádné důkazy, a proto se tvrzení zamítá.
(42)
Stejně jako tomu bylo při uložení prozatímních opatření, tvrdily některé strany, že výpočet cenového podbízení by měl vycházet z údajů Eurostatu spíše než z údajů, které byly ověřeny pouze u 30 % spolupracujících čínských společností.
(43)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly pro výpočet cenového podbízení použity údaje spolupracujících vývozců. Tyto údaje byly ověřeny, a jsou proto považovány za spolehlivější než údaje získané z Eurostatu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(44)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 68. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5 Závěr o újmě
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k závěru o újmě, potvrzuje se 83. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Příčinná souvislost
2.1 Předběžná poznámka
(47)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné považovat za podstatnou. Kromě toho byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2.2 Účinek dumpingového dovozu
(48)
S odvoláním na zrevidované údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 výše lze konstatovat, že nadále platí poznámky učiněné v 88. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dovoz z ČLR během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 31 %. Reagoval tak na snížení spotřeby Unie (- 28 %). Pokud jde o ceny, byla vývozní cena ověřená v prostorách spolupracujících čínských výrobců nižší než průměrná dovozní cena uváděná Eurostatem. Bylo zjištěno, že ceny ověřených spolupracujících čínských vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z ČLR, byly v období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(49)
Šetření ukázalo, že v některých měsících období šetření, když to pro ně bylo cenově výhodné, prodávali čínští vývozci své přebytky melaminu na trhu Unie a z tohoto trhu se stáhli, jakmile ceny začaly klesat. Nepříznivé účinky této cílené cenové politiky na trh Unie trvaly během celého období šetření, protože ceny lze stanovovat na období tří až šesti měsíců. Je tudíž potvrzeno, že přítomnost levného dumpingového dovozu na trhu Unie hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen ve střednědobém výhledu po ukončení tohoto dovozu. Nízká úroveň prodejních cen zásadně přispěla ke ztrátám, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, a byla označena za hlavní činitel zjištěné podstatné újmy.
(50)
Na tomto základě lze potvrdit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vliv dalších činitelů
(51)
U tohoto bodu zúčastněné strany v podstatě zopakovaly většinu připomínek uplatněných v prozatímní fázi. Co se týče účinků dumpingového dovozu, některé strany opětovně tvrdily, že údaje Eurostatu by měly mít větší váhu než údaje ověřené v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců. V důsledku takového tvrzení by šetření na místě ztratilo smysl, toto tvrzení proto nemohlo být přijato. Nebyly předloženy žádné důkazy ukazující, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(52)
Některé strany tvrdily, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí. Tyto strany ovšem nepředložily žádné důkazy, které by svědčily o tom, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Dumpingový dovoz navíc umocnil účinky hospodářské krize a následně ještě zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(53)
Obdržené připomínky a předložené důkazy týkající se dalších činitelů neměly takovou povahu, aby mohly změnit závěr učiněný ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice, že žádný z těchto činitelů nemohl narušit souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Potvrzuje se proto prozatímní závěr, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Zájem unie
3.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(54)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno třemi výrobci se sídlem v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou melaminu přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že údaje o zaměstnanosti uvedené žadateli byly nadhodnoceny. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by svědčily o tom, že ověřené údaje použité při tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(56)
Jeden uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie uzavřelo výrobní místa kvůli technickým problémům, nikoliv v důsledku údajně dumpingového dovozu.
(57)
Některé závody výrobního odvětví Unie skutečně zaznamenaly určité technické potíže, ale k těm došlo většinou až po skončení období šetření. Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie prokázalo, že továrny, které byly v důsledku dumpingového dovozu nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že opatření již měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.
(58)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz pocházející z ČLR by mělo další pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu znovu nabýt přinejmenším část ztracené ziskovosti.
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 112. až 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Zájem dovozců
(60)
Jelikož nebyly uplatněny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by nebylo proti zájmu dovozců.
3.3 Zájem uživatelů
(61)
Úroveň spolupráce ze strany uživatelů byla během prozatímní fáze poměrně nízká. Na celkem 44 zaslaných dotazníků bylo obdrženo pouze sedm odpovědí, které lze považovat za smysluplné. Dovoz zajišťovaný spolupracujícími uživateli představoval přibližně 10 % spotřeby Unie. V prozatímní fázi byl učiněn závěr, že dopad navrhovaných opatření by byl poměrně omezený.
(62)
Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce v prostorách hlavního spolupracujícího uživatele v Unii. Šetření ukázalo, že podíl melaminu na jeho výrobních nákladech se pohybuje mezi 8 a 15 % v závislosti na činnosti. Možný dopad opatření by proto mohl být poměrně výrazný, v závislosti na podílu melaminu na nákladech a míře ziskovosti, která byla poměrně nízká.
(63)
Podání obdržená od několika uživatelů obsahovala tvrzení, že po uložení prozatímních opatření se na trhu Unie údajně projevil nedostatek melaminu, což vedlo k výraznému a ustavičnému zvyšování cen. Zatímco během období šetření byla prodejní cena melaminu přibližně 900 EUR za tunu, po jeho skončení se ceny pohybují mezi 1 200 EUR a 1 500 EUR za tunu.
(64)
Inspekce provedená v prostorách spolupracujícího uživatele potvrdila, že prozatímní opatření měla dopad na jeho činnost, k čemuž se přidalo zvýšení cen, které výrobní odvětví Unie promítlo do své produkce melaminu. Je pravdou, že tržní podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie činí přibližně 85 %, a v podstatě všichni uživatelé tak velkou část svého melaminu odebírají od výrobců v Unii.
(65)
Informace shromážděné během šetření rovněž naznačují, že růst cen se očekává i po skončení období šetření. Z hlediska zájmu Unie by proto bylo vhodné změnit formu prozatímních opatření, aby se omezil další možný nárůst cen melaminu, což by mělo závažný celkový dopad na podnikání uživatelů.
(66)
Někteří uživatelé tvrdí, že v roce 2010 se na trhu projevil nedostatek melaminu a že výrobci v EU nebyli schopni poptávku na trhu Unie pokrýt a že uložení prozatímních opatření tento nedostatek ještě prohloubilo.
(67)
Analýza dostupných údajů ukázala, že na trhu byl po určitou dobu skutečně nedostatek melaminu, nebylo to však zapříčiněno prozatímními cly, nýbrž celosvětovým vývojem trhu.
(68)
Někteří uživatelé tvrdí, že jim výrobci v EU nebyli schopni dodat potřebná množství melaminu k udržení výroby.
(69)
Analýza dostupných údajů ukázala, že nedostatek se projevil pouze u okamžitých hotovostních nákupů a smluvně dohodnutá množství byla dodána.
(70)
Výrobci v EU a ve třetích zemích navíc informace o dodatečné výrobní kapacitě umístili na Internet, čímž uživatelům v Unii zajistili stabilní dodávky melaminu.
(71)
Jeden uživatel tvrdil, že zastavil výstavbu nového výrobního závodu, protože zjistil, že by při výši uložených prozatímních opatření již na svých hlavních vývozních trzích nebyl konkurenceschopný.
(72)
Někteří uživatelé tvrdili, že pokud budou prozatímní opatření potvrzena, odvozené výrobky z Unie již nebudou moci konkurovat dovozu stejných odvozených výrobků z ČLR. Tito uživatelé proto buď zcela ukončí výrobu, nebo svá výrobní zařízení přesunou mimo Unii.
(73)
Jedno sdružení uživatelů tvrdilo, že jen samotné odvětví výrobců desek na bázi dřeva vytváří tisíce pracovních míst, tj. mnohem více než výrobci melaminu v EU. Uložení konečných opatření by proto nebylo v zájmu Unie.
(74)
Výše uvedené strany na podporu svých tvrzení neposkytly přesvědčivé důkazy, potvrzuje se proto 116. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Závěr o zájmu Unie
(75)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
(76)
Na základě výše uvedených skutečností se však zdá, že v zájmu Unie je změnit formu navrhovaných opatření tak, aby se celkově omezil jakýkoliv možný závažný dopad na podnikání uživatelů, které je silně závislé na dodávkách melaminu.
4. Konečná antidumpingová opatření
4.1 Úroveň pro odstranění újmy
(77)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 123. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Konečná opatření
(78)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr změnit formu opatření tím způsobem, že konečná opatření budou uložena ve formě minimální dovozní ceny v případě spolupracujících vývozců s individuálním zacházením a ve formě pevně stanoveného cla ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu v případě všech ostatních vývozců. Dovoz od spolupracujících vývozců s individuálním zacházením bude podléhat minimální dovozní ceně 1 153 EUR za tunu čisté hmotnosti produktu.
(79)
Minimální dovozní cena vychází z běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi zvýšené na úroveň ceny CIF na hranice Unie za pomoci údajů o vývozu od spolupracujících čínských vývozců a následně vyjádřené v eurech za tunu čisté hmotnosti výrobku.
(80)
Pokud se dovoz na hranici Unie uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, neplatilo by se žádné clo. Pokud se dovoz uskutečňuje za cenu nižší, platilo by se clo odpovídající rozdílu mezi skutečnou cenou a stanovenou minimální dovozní cenou.
(81)
Na nespolupracující vývozce a na vývozce bez individuálního zacházení by se vztahovalo zbytkové clo ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu (vycházející z rozdílu mezi cenou nepůsobící újmu, jak je uvedeno v 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a transakcí spolupracujícího vývozce, která během období šetření způsobila největší újmu) bez ohledu na dovozní cenu.
(82)
Taková forma opatření by výrobcům v EU umožnila překonat účinky dumpingu působícího újmu a měla by rovněž předejít nepatřičnému zvýšení cen, které by mohlo mít výrazný nepříznivý dopad na podnikání uživatelů.
(83)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku. Výrobní odvětví Unie následně protestovalo proti tvrzením uživatelů, která se týkala nedostatku dotčeného výrobku a vývoje cen na trhu Unie po skončení období šetření. Co se týče nedostatku výrobku, argumentovalo výrobní odvětví Unie tím, že toto odvětví má cyklickou povahu a že dodávky bylo možné zajistit z jiných zdrojů, například z Trinidadu nebo z Kataru. K cenové tendenci uvedli argument, že nárůst začal již dlouho před uložením prozatímních opatření. Nelze ovšem popírat, že po uložení prozatímních opatření ceny nadále rostly a že dovoz z jiných zdrojů je nevýznamný. Připomínky předložené jinými stranami byly řádně posouzeny, ale nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
(84)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v článku 1, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(85)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(86)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení a v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel, se má za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura předložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu platnému pro všechny ostatní vývozce.
(87)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu jedné ze společností využívajících minimální dovozní cenu, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení minimální dovozní ceny a následného uložení cla.
(88)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
4.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(89)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Minimální dovozní cena
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Clo
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Všechny ostatní společnosti
-
415
A999
Pro jednotlivé vyjmenované výrobce je částka konečného antidumpingového cla, která se použije na výrobek popsaný v odstavci 1, tvořena rozdílem mezi minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, a to vždy, když je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením rovná nebo je vyšší než odpovídající minimální dovozní cena, nebude od těchto jednotlivých vyjmenovaných výrobců vybíráno clo.
Použití minimální dovozní ceny stanovené pro společnosti uvedené v tomto odstavci je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Pokud taková faktura není předložena, uloží se clo platné pro všechny ostatní společnosti.
3. Pro jednotlivé vyjmenované výrobce a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.
Pro všechny ostatní společnosti a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1035/2010 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 457/2011
tal-10 ta’ Mejju 2011
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 1035/2010 (2) (‘ir-Regolament provviżorju’) imponiet dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”). Id-dazji anti-dumping provviżorji kienu jvarjaw minn medda ta’ 44,9 % sa 65,2 %.
(2)
Il-proċedimenti tnedew minħabba ilment li tressaq fl-4 ta’ Jannar 2010 minn produtturi tal-UE Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. u Zakłady Azotowe Puławy (‘l-ilmentatur’) li jirrappreżentaw parti kbira, f’dan il-każ aktar minn 50 % tat-total tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-melamina.
(3)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sa tmiem il-PI (il-“perjodu kkunsidrat”).
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri provviżorji anti-dumping (“l-iżvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex juru fehmiethom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset meħtieġ għas-sejbiet definittivi tagħha. Għal dan l-għan twettqet żjara ta’ verifika fil-post tal-kumpanija utenti li ġejja, biex jiġi evalwat l-impatt possibbli tal-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping definittivi:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spanja
(6)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa sussegwentement bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie intiż li tiġi rrikmandata l-impożizzjoni ta’ dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Il-partijiet ingħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar l-iżvelar finali.
(7)
Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
3. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(8)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-partijiet ikkonċernati mill-proċedimenti, il-premessi (4) sa (10) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(9)
Qed jiġi mfakkar li fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa definit bħala melamina, li attwalment jaqa’ fil-kodiċi 2933 61 00 tan-NM u li joriġina mir-RPĊ.
(10)
Il-melamina huwa trab kristallin abjad miksub mill-urea. Tintuża l-iktar fil-laminati, it-trabijiet għall-iffurmar, il-pjanċi abbażi tal-injam u r-reżina tal-kisi.
2. Il-prodott simili
(11)
Produttur esportatur wieħed tenna l-pretensjoni li saret fil-premessa (65) tar-Regolament provviżorju li l-melamina prodotta u esportata mir-RPĊ kienet ġeneralment ta’ kwalità ftit aktar inferjuri meta mqabbla mal-melamina prodotta mill-industrija tal-Unjoni u ma setgħetx tintuża għall-applikazzjonijiet ta’ ċerti uċuħ. L-argument ta’ differenza fil-kwalità tressaq ukoll minn bosta utenti li jinsabu fl-Unjoni.
(12)
L-investigazzjoni uriet li għalkemm il-melamina tista’ tvarja xi ftit fil-kulur, ma tinbigħx fuq il-bażi ta’ standards ta’ kwalità differenti, la fis-suq lokali u lanqas fis-swieq ta’ esportazzjoni. Ma tressqet l-ebda evidenza, li tiġbed l-attenzjoni lejn il-fatt li varjazzjonijet żgħar possibbli fil-melamina jwasslu għal karatteristiċi bażiċi differenti kemm fiżiċi kif ukoll kimiċi u użijiet aħħarija. Il-kwistjoni ma tqajmitx mill-produtturi esportaturi l-oħra. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-produttur esportatur inkwistjoni kien qed juża proċess ta’ produzzjoni simili bħall-industrija tal-Unjoni.
(13)
Abbażi ta’ dan li ntqal hawn fuq, l-allegazzjoni ma ntlaqgħetx u b’dan qed jiġi kkonfermat li l-melamina prodotta u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, il-melamina prodotta u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u l-melamina impurtata fl-Unjoni mir-RPĊ, kif ukoll dik prodotta u mibjugħa fl-Indoneżja, li serviet ta’ pajjiż analogu, qed jitqiesu li huma l-istess fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(14)
Minħabba li ma hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-prodott simili, il-premessi (12) sa (15) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
C. DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq
(15)
It-Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (“MET”) kien inizjalment rifjutat lill-produtturi esportaturi kollha li talbuh għar-raġuni li l-ispejjeż tal-inputs prinċipali ma kinux jirriflettu sostanzjalment il-valuri tas-suq kif meħtieġ skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku. Kif stilupat fil-premessi (20) sa (24) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tal-MET iddeterminat li dan ġara minħabba fl-indħil tal-Istat kemm fis-suq naturali tal-gass kif ukoll fis-suq tal-urea fir-RPĊ. Flimkien ma’ din is-sitwazzjoni ġenerali, kien hemm ukoll raġunijiet speċifiċi għall-kumpaniji għar-rifjut tal-MET kif stipulat fil-premessi (25) sa (28) tar-Regolament provviżorju.
(16)
Produttur esportatur wieħed sostna li l-prezz tal-urea fir-RPĊ kien konformi mal-prezzijiet f’partijiet oħra tad-dinja, bħall-Indoneżja u l-Lvant Nofsani, għalhekk il-konklużjoni li l-ispejjeż tal-inputs prinċipali kienu mgħawġa ma kinitx korretta.
(17)
Madankollu, il-konklużjoni inizjali li s-suq tal-urea fil-PRĊ kien soġġett għal indħil sinifikanti mill-Istat, kif stipulat fil-premessi (23) u (24) tar-Regolament provviżorju, ma ġietx ikkontestata. Dan l-element huwa diġà biżżejjed biex jiġi konkluż li l-kriterju 1 tal-punt (c) tal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku ma ntlaħaqx. Din il-konklużjoni mhijiex affettwata mill-fatt li f’xi żmien partikolari l-prezzijiet tal-urea fir-RPĊ u f’xi partijiet oħra tad-dinja, il-prezzijiet setgħu kienu bejn wieħed u ieħor fl-istess livell.
(18)
Grupp esportatur wieħed ma qabilx mar-rifjut tal-MET u mat-Trattament Individwali (TI) u dan minħabba fil-fatt li l-Kummissjoni ma rċevitx il-formoli ta’ pretensjonijiet tal-MET kompluti għall-kumpaniji kollha relatati. Fil-kummenti tiegħu dwar l-iżvelar, dan il-grupp offra kooperazzjoni sħiħa iżda ma kkontestax il-fatt li waħda mill-kumpaniji relatati tiegħu ma pprovdietx formola ta’ pretenzjoni tal-MET fl-istess ħin mal-bqija tal-grupp. Għalhekk, din l-allegazzjoni qed tiġi rifjutata.
(19)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tat-MET, il-premessi (16) sa (32) huma b’dan ikkonfermati.
2. Trattament Individwali
(20)
Ġie stabbilit b’mod provviżorju li tlieta mill-ħames kumpaniji jew gruppi produtturi esportaturi fir-RPĊ kienu jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha għat-TI.
(21)
L-industrija tal-Unjoni kkontestat id-deċiżjoni li jingħata TI lil tliet gruppi ta’ kumpaniji bl-argument li produttur esportatur wieħed kien jappartjeni lill-Istat Ċiniż u produttur esportatur ieħor kellu rabtiet varji f’livell ta’ maniġment ma’ kumpaniji li fl-aħħar mill-aħħar kienu kkontrollati mill-Istat. Barra dan, il-limitu ta’ indħil mill-Istat kien tali li jippermetti ċ-ċirkumvenzjoni tal-miżuri fir-rigward tat-tliet produtturi esportaturi kollha kemm huma.
(22)
L-investigazzjoni wriet li l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi li inizjalment ingħataw it-TI ma kien jappartjeni lill-Istat. Flimkien ma’ dan, l-allegazzjoni li l-maniġment ta’ prodottur esportatur wieħed kellu rabtiet ma’ kumpaniji kkontrollati mill-Istat ma kinitx sostanzjata. Rigward ir-riskju possibbli taċ-ċirkumvenzjoni, għandha tinġibed l-attenzjoni lejn il-fatt li l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet, il-kwantitajiet, il-kundizzjonijiet u t-termini ta’ bejgħ ġew negozjati u ddeterminati b’mod ħieles u li l-produtturi esportaturi ma kienu la tal-Istat u lanqas b’xi mod ieħor suġġetti għal influwenza dominanti mill-Istat f’livell ta’ maniġment. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-indħil mill-Istat mhuwiex tali li jippermetti ċ-ċirkumvenzjoni tal-miżuri.
(23)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-pretenzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni huma rifjutati. Il-konklużjoni inizjali li tlieta mill-ħames produtturi esportaturi jilħqu r-rekwiżiti kollha għat-TI hija għalhekk ikkonfermata.
3. Valur normali
(a) L-għażla tal-pajjiż analogu
(24)
L-Indoneżja ntgħażlet bħala l-pajjiż analogu. Id-dejta mressqa fit-tweġiba tal-produttur Indoneżjan li kkoopera kienet ivverifikata fuq il-post u nstabet li hija affidabbli u adattata biex fuqha jissejjes il-valur normali.
(25)
Produttur esportatur wieħed ikkontesta l-għażla tal-Indoneżja bħala l-pajjiż analogu minħabba fil-fatt li l-partijiet interessati ma kellhomx l-opportunità li jikkummentaw dwar din l-għażla. Madankollu, minn Mejju 2010, il-fajl miftuħ għall-ispezzjoni kien fih nota li tispjega għalfejn l-Indoneżja ntgħażlet bħala l-pajjiż analogu. Għalhekk, billi l-partijiet kellhom kull opportunità li jikkummentaw dwar din l-għażla, id-drittijiet proċedurali tagħhom kienu ġew irrispettati bis-sħiħ. Ma waslu l-ebda kummenti oħra dwar l-għażla tal-pajjiż analogu.
(26)
Għalhekk huwa kkonfermat li l-Indoneżja hija pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
(b) Id-determinazzjoni tal-valur normali
(27)
Qed tinġibed l-attenzjoni li l-valur normali inħoloq bl-użu tal-ispiża tal-manifattura tal-produttur Indoneżjan flimkien ma’ ammont raġjonevoli għall-BĠ&A u għall-profitt fis-suq domestiku.
(28)
Produttur esportatur wieħed ikkontesta l-livell tal-valur normali kostrutt, b’mod partikolari l-BĠ&A u l-profitt li kienu msejsa fuq dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, dan il-metodu huwa konformi mal-Artikolu 2(6)(c) u jitqies bħala xieraq. Ma kienet disponibbli l-ebda dejta oħra li setgħet tintuża bħala bażi għall-ispejjeż ta’ BĠ&A u l-profitt billi ma kienx hemm esportaturi jew produtturi oħra suġġetti għall-investigazzjoni fil-pajjiż analogu u l-produttur suġġett għall-investigazzjoni ma kien ibigħ l-ebda kategorija oħra ta’ prodotti matul il-PI.
(29)
Għalhekk, din l-allegazzjoni qed tiġi rifjutata. Il-premessi (35) sa (45) rigward id-determinazzjoni tal-valur normali huma b’dan ikkonfermati.
(c) Prezzijiet għall-produtturi esportaturi li ngħataw it-TI
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, il-premessa (46) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(d) Tqabbil
(31)
Produttur esportatur wieħed ikkontesta t-tqabbil tal-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni fir-rigward tal-kwistjoni tal-VAT. Madankollu, billi l-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fl-istess livell ta’ tassazzjoni indiretta, jiġifieri bil-VAT inkluż, b’konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 2(10), ma teħtieġ l-ebda bidla għal dan il-metodu. Għalhekk il-premessi (47) sa (48) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. Marġnijiet tad-dumping
(a) Gћall-produttur esportatur li kkoopera u li ngћata TI
(32)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-marġni tad-dumping, il-premessa (49) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(33)
Fuq dik il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Il-marġni definittiv tad-dumping
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
(b) Gћall-produtturi esportaturi l-oћra kollha
(34)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-marġni tad-dumping, il-premessi (51) sa (52) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
Fuq din il-bażi, il-livell ta’ dumping mal-pajjiż kollu qed jiġi stabbilit definittivament għal 65,6 % tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, dazju mhux imħallas, u l-Premessa (53) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
D. ĦSARA
1. Ħsara
1.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(35)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment dwar il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni, il-premessi (54) sa (56) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
1.2. Konsum fl-Unjoni
(36)
Xi partijiet stqarrew li ċ-ċifri tal-Eurostat li jikkonċernaw l-importazzjonijiet tal-melamina mir-RPĊ ma kinux affidabbli f’dak li għandu x’jaqsam ma’ kwantità. Verifika tad-dejta tal-Eurostat wasslet għal bidliet żgħar fiċ-ċifri tal-importazzjonijiet u konsegwentement fil-konsum tal-Unjoni kif jidher fit-tabelli hawn taħt. Dawn il-bidliet mhumiex tali li jaffettwaw l-analiżi tal-konsum tal-Unjoni fil-Premessi (57) sa (59) tar-Regolament provviżorju li tista’ għalhekk tiġi kkonfermata.
Tabella 1
2006
2007
2008
PI
Volum (tunnellati)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indiċjati
100
106
88
72
Sors: Dejta aġġornata tal-Eurostat u tweġibiet għall-kwestjonarju
1.3. Importazzjonijiet fl-Unjoni Ewropea mill-pajjiż ikkonċernat
1.3.1. Volum, prezz u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ
2006
2007
2008
PI
Volum (tunnellati)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indiċjati
100
174
139
69
Sors: Dejta aġġornata tal-Eurostat
(37)
Il-bidliet ta’ hawn fuq fil-volumi tal-importazzjonijiet tal-pajjiżi kkonċernati mhumiex tali li jaffettwaw is-sejbiet fil-premessi (61) u (62) tar-Regolament provviżorju li jistgħu għalhekk jiġu kkonfermati.
(38)
Bosta utenti stqarrew li ma importawx il-melamina mir-RPĊ fl-2009 u fl-2010 minħabba li l-prezzijiet Ċiniżi kienu għoljin wisq meta mqabbla mal-prezzijiet prevalenti fl-UE. Kienu għalhekk qed jikkontestaw il-bejgħ taħt il-prezz mill-esportaturi Ċiniżi li nstab matul il-PI.
(39)
Kif imsemmi fil-premessi (63) u (64) tar-Regolament provviżorju, il-kooperazzjoni min-naħa tal-esportaturi Ċiniżi kienet baxxa. Għalhekk, it-tagħrif ivverifikat fil-post mal-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw intuża biex jiġi stabbilit il-bejgħ taħt il-prezz. Kif imsemmi fil-premessi (66) u (67) tar-Regolament Provviżorju l-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu qed jinbigħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI b’10,3 %. Billi ma hemm l-ebda evidenza ġdida mqabbla ma’ dik disponibbli fil-waqt tal-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, din il-pretenzjoni ma ntlaqgħetx.
1.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(40)
Xi utenti stqarrew li għandha titqies il-ħidma supplementari marbuta mat-trattament tal-melamina importata mir-RPĊ. Huma allegaw li l-prezz tal-bejgħ tal-melamina Ċiniża ma kienx jinkludi dan it-tip ta’ spiża.
(41)
L-eżami ta’ din l-allegazzjoni wera li ma kien hemm l-ebda bażi ta’ min jorbot fuqha biex jiġi stabbilit taħt liema kundizzjonijiet il-melamina mir-RPĊ kienet qed tiġi importata u l-ammont possibbli tal-ispejjeż li seta’ kien hemm flimkien mal-prezz tax-xiri. Barra dan, ma ngħatat l-ebda evidenza mill-partijiet imsemmija hawn fuq, u għalhekk, l-allegazzjoni mhijiex milqugħa.
(42)
Kif kien il-każ fil-waqt tal-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, xi partijiet stqarrew li l-kalkolu tat-twaqqigħ fil-prezz għandu jkun imsejjes fuq id-dejta tal-Eurostat minflok fuq id-dejta vverifikata minn biss 30 % tal-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw.
(43)
Kif imsemmi fil-premessa (66) tar-Regolament Provviżorju, id-dejta tal-esportaturi li kkooperaw intużat għall-kalkolu tat-twaqqigħ fil-prezz. Din id-dejta ġiet ivverifikata u għalhekk qed titqies li hija aktar affidabbli mid-dejta li nġabret mill-Eurostat. Għaldaqstant, din l-allegazzjoni mhijiex milqugħa.
(44)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment li jikkonċerna t-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-metodoloġija deskritta fil-premessi (66) u (67) tar-Regolament provviżorju sabiex jiġi stabbilit it-twaqqigħ tal-prezzijiet hija b’dan ikkonfermata.
1.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(45)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (68) sa (82) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(46)
Minħabba li ma hemm l-ebda kummenti oħra rigward il-konklużjoni, il-premessi (83) sa (86) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. Kawżalità
2.1. Rimarka preliminari
(47)
Kif imsemmi fil-premessa (87) tar-Ragolament provviżorju, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sa livell li jista’ jitqies bħala materjali. Flimkien ma’ dan, fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jistgħu ikunu qed jagħmlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex ikun żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma kinitx attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2.2. Effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(48)
Imsejsa fuq id-dejta ta’ importazzjoni riveduta li tidher fit-tabella 2 hawn fuq, il-kummenti li saru fil-premessi (88) sa (95) tar-Regolament provviżorju jibqgħu validi. B’mod ġenerali, l-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu b’mod sinifikanti b’31 % matul il-perjodu kkunsidrat, wara t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni (- 28 %). Rigward il-prezzijiet, il-prezz ta’ esportazzjoni vverifikat fil-premessi tal-produtturi kooperaturi Ċiniżi kien aktar baxx mill-prezz medju ta’ importazzjoni rrapportat lill-Eurostat. L-esportaturi Ċiniżi vverifikati li kkooperaw, li jirrappreżentaw madwar 30 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ, instabu li kienu qed iwaqqgħu il-prezz tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI b’10,3 %.
(49)
L-investigazzjoni wriet li f’ċerti xhur tal-PI l-esportaturi Ċiniżi kienu qed ibigħu il-melamina żejda fis-suq tal-Unjoni meta l-prezzijiet kienu attraenti għalihom, u jirtiraw meta l-prezzijiet bdew jinżlu. Din il-politika tariffarja mmirata baqgħet tħalli effetti negattivi fuq is-suq tal-Unjoni matul il-PI kollu billi l-prezzijiet jistgħu jiġu ffissati għal perjodu minn tlieta sa sitt xhur. Għalhekk huwa kkonfermat li l-preżenza ta’ importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li huma l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni wasslu biex komplew jaggravaw ix-xejra negattiva fil-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq fit-terminu l-medju wara li dawn l-importazzjonijiet waqfu. Il-livell baxx tal-prezzijiet tal-bejgħ li wassal għal-livell drammatiku ta’ telf li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni u li ġie identifikat bħala fattur prinċipali fil-ħsara materjali li nstabet.
(50)
Abbażi ta’ dan, tista’ tiġi kkonfermata r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
2.3. L-effett ta’ fatturi oħra
(51)
Dwar dan il-punt, il-partijiet interessati bażikament irrepetew il-parti l-kbira tal-kummenti li saru fl-istadju provviżorju. F’dak li għandu x’jaqsam mal-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, xi partijiet tennew mill-ġdid li ċ-ċifri tal-Eurostat għandhom jipprevalu fuq id-dejta vverifikata fil-post tal-produtturi esportaturi li kkooperaw. Wara pretensjoni bħal din, l-investigazzjonijiet fil-post ma jkunu tal-ebda interess u għalhekk ma setgħetx tiġi aċċettata. L-ebda evidenza ma ngħatat biex turi li d-dejta użata f’din l-investigazzjoni ma kinitx affidabbli. Din l-allegazzjoni għalhekk ma ntlaqgħetx.
(52)
Xi partijiet stqarrew li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni mhijiex ikkawżata mill-importazzjonijiet mir-RPĊ, iżda mill-kriżi ekonomika globali. Madankollu, ma kien hemm l-ebda evidenza mressqa minn dawn il-partijiet li turi li d-dejta użata f’din l-investigazzjoni ma kinitx affidabbli. Barra dan, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping intensifikaw l-effett tal-kriżi ekonomika u għalhekk komplew aggravaw il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. Din l-allegazzjoni għalhekk ma ntlaqgħetx.
(53)
Il-kummenti li waslu u l-evidenza pprovduta rigward fatturi oħra ma kinux tali li wasslu biex biddlu l-konklużjoni li saret fil-premessi (108) sa (110) tar-Regolament provviżorju li l-ebda wieħed minn dawn il-fatturi ma seta’ jkisser ir-rabta bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Il-konklużjoni provviżorja li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni hija għalhekk ikkonfermata.
3. L-interess tal-unjoni
3.1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(54)
Qed jiġi mfakkar li l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn tliet produtturi li jinsabu fi Stati Membri differenti, li qegħdin jimpjegaw direttament 'il fuq minn 600 persuna f’attivitajiet relatati mal-Melamina.
(55)
Xi utenti stqarrew li ċ-ċifri tal-impjiegi tal-ilmentaturi kienu esaġerati. Ma tressqet l-ebda evidenza li turi li d-dejta vverifikata użata f’din l-investigazzjoni ma kinitx affidabbli u għalhekk l-allegazzjoni ma ntlaqgħetx.
(56)
Utent wieħed stqarr li l-industrija tal-Unjoni għalqet is-siti tal-produzzjoni minħabba fi problemi tekniċi, u mhux minħabba importazzjonijiet li allegatament kienu l-oġġett ta’ dumping.
(57)
Xi impjanti fl-industrija tal-Unjoni tabilħaqq ġarrbu xi diffikultajiet tekniċi, iżda dan ġara prinċipalment wara l-PI. Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, l-industrija tal-Unjoni ressqet evidenza li l-fabbriki li ma kinux qegħdin joperaw minħabba fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, dan l-aħħar infetħu mill-ġdid. Dan juri li l-miżuri diġà kellhom impatt pożittiv fuq l-industrija tal-Unjoni.
(58)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping definittivi kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ jkollha impatt pożittiv ieħor fuq il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni u għandha tippermettilha li tikseb mill-ġdid mill-inqas parti mill-profitabbiltà tagħha li tilfet.
(59)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tal-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (112) sa (115) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.2. L-interess tal-importaturi
(60)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-interess tal-importaturi, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li joriġinaw mir-RPĊ ma tmurx kontra l-interess tal-importaturi.
3.3. L-interess tal-utenti
(61)
Fl-istadju provviżorju, il-kooperazzjoni mill-utenti kienet relattivament baxxa. Mill-44 kwestjonarju li ntbagħtu, intlaqgħu 7 biss li setgħu jitqiesu bħala sinifikanti. L-importazzjonijiet mill-utenti li kkooperaw irrappreżentaw madwar 10 % mill-konsum tal-Unjoni. Ġie konkluż li f’dan l-istadju l-impatt tal-miżuri proposti jkun relattivament limitat.
(62)
Wara li ġew imposti l-miżuri provviżorji, saret żjara ta’ verifika fil-post tal-utent prinċipali li kkoopera fl-Unjoni. L-investigazzjoni wriet li s-sehem tal-melamina fil-kost tal-produzzjoni huwa bejn 8 % u 15 %, skont l-attività. L-impatt possibbli ta’ miżuri jista’ għalhekk ikun relattivament sinifikanti skont is-sehem tal-melamina fil-kosti u fil-livell ta’ profitabbiltà, li kien relattivament baxx.
(63)
Fis-sottomissjonijiet li waslu minn għadd ta’ utenti ġie allegat li wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji, kien hemm nuqqas ta’ melamina fis-suq tal-Unjoni u li dan wassal għal żieda sinifikanti u kontinwa fil-prezzijiet. Waqt li l-prezz ta’ bejgħ tal-melamina kien ta’ madwar EUR 900 għal kull tunnellata matul il-PI, il-prezzijiet ta’ wara l-PI ivarjaw bejn EUR 1 200 u EUR 1 500 għal kull tunnellata.
(64)
Iż-żjara ta’ verifika li twettqet fil-post tal-utent li kkoopera kkonfermat li l-miżuri provviżorji kellhom impatt fuq l-attivitajiet, flimkien maż-żieda fil-prezzijiet li l-industrija tal-Unjoni applikat fuq il-melamina tagħha. Tabilħaqq, l-industrija tal-Unjoni għandha sehem fis-suq ta’ madwar 85 % tas-suq tal-Unjoni u għalhekk bażikament l-utenti kollha qed iġibu parti kbira tal-melamina tagħhom mill-produtturi tal-UE.
(65)
It-tagħrif miġbur matul l-investigazzjoni jissuġġerixxi wkoll li l-prezzijiet għadhom mistennija li jiżdiedu fil-perjodu ta’ wara l-PI. Għalhekk, ikun jidher ġustifikat, fl-interess tal-Unjoni li titbiddel il-forma tal-miżuri provviżorji biex tillimita kwalunkwe żieda oħra fil-prezz tal-melamina li tkun taffettwa serjament il-kummerċ tal-utenti b’mod ġenerali.
(66)
Xi utenti jgħidu li fl-2010 kien hemm skarsezza ta’ melamina fis-suq u li l-produtturi tal-Unjoni ma setgħux ilaħħqu mad-domanda fis-suq tal-Unjoni u li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji żiedet din l-iskarsezza.
(67)
L-analiżi tad-dejta disponibbli wriet li s-suq tal-melamina kien tabilħaqq qasir għal ċertu perjodu, iżda li dan ma kienx ikkawżat minħabba fid-dazji provviżorji, iżda minħabba fl-evoluzzjoni dinjija tas-suq.
(68)
Xi utenti jistqarru li l-produtturi tal-UE naqsu milli jfornu l-kwantitajiet meħtieġa ta’ melamina biex iżommu l-produzzjoni tagħhom.
(69)
L-analiżi tad-dejta disponibbli wriet li n-nuqqas kien jidher biss fis-“suq kurrenti”, u li l-kwantitajiet miftiehma permezz ta’ kuntratt ġew fornuti.
(70)
Barra minn hekk, il-produtturi tal-UE u l-produtturi tal-pajjiżi terzi, żviluppaw kapaċità ta’ produzzjoni addizzjonali, biex ikun żgurat forniment stabbli ta’ melamina għall-utenti tal-Unjoni.
(71)
Utent wieħed stqarr li waqaf jibni impjant ġdid ta’ produzzjoni billi rrealizza li mhux se jibqa’ aktar kompetenti fuq is-swieq ewlenin tal-esportazzjonijiet tagħhom bil-livell ta’ miżuri provviżorji imposti.
(72)
Xi utenti stqarrew li jekk il-miżuri provviżorji jkunu kkonfermati, il-prodotti fi stadju aħħari fl-Unjoni ma jibqgħux aktar kompetittivi meta mqabbla mal-importazzjonijiet tal-istess prodotti fi stadju aħħari mir-RPĊ. Għalhekk, dawn l-utenti jew jagħlqu l-fabbriki tagħhom jew imexxu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom barra mill-Unjoni.
(73)
Assoċjazzjoni waħda tal-utenti stqarret li s-settur waħdu ta’ produtturi ta’ panewijiet abbażi tal-injam jiġġenera eluf ta’ impjiegi u għalhekk numru ħafna ogħla meta mqabbel mal-produtturi tal-melamina fl-UE. Għalhekk l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi ma kinitx fl-interess tal-Unjoni.
(74)
Il-partijiet ta’ hawn fuq ma pprovdewx evidenza konvinċenti biex jappoġġjaw l-allegazzjonijiet tagħhom, għalhekk il-premessi (116) sa (121) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(75)
Fuq il-bażi ta’ dak ta’ hawn fuq, ġie konkluż li ma hemm l-ebda raġuni valida kontra l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping definittivi kontra l-importazzjonijiet ta’ melamina li joriġinaw mir-RPĊ.
(76)
Madankollu, abbażi ta’ dak kollu li ntqal hawn fuq, jidher li huwa fl-interess tal-Unjoni li tbiddel il-forma tal-miżuri proposti biex ikun limitat kwalunkwe impatt serju possibbli fuq il-kummerċ ġenerali tal-utenti li jiddependi ħafna mill-provvista tal-melamina.
4. Miżuri anti-dumping definittivi
4.1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(77)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment sostanzjali li jista’ jibdel il-konklużjoni dwar il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara, il-premessi (123) sa (127) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
4.2. Miżuri definittivi
(78)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, qed jiġi konkluż li titbiddel il-forma tal-miżuri billi jiġu imposti miżuri definittivi fil-forma ta’ prezz minimu tal-importazzjoni (PMI) għall-esportaturi li kkooperaw li jingħataw TI u dazju fiss ta’ EUR 415,00/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott għall-oħrajn kollha. L-importazzjonijiet mill-esportaturi li kkooperaw li jingħataw TI jkunu soġġetti għal PMI ta’ EUR 1 153/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott.
(79)
Dak il-PMI huwa msejjes fuq il-valur normali stabbilit fil-pajjiż analogu, miżjud għal livell tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni bl-użu ta’ dejta ta’ esportazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw u mbagħad espress f’EUR/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott.
(80)
Fejn l-importazzjonijiet jiddaħħlu bil-prezz CIF tal-fruntiera tal-Unjoni li huwa ugwali jew ogħla mill-prezz minimu ta’ importazzjoni stabbilit, l-ebda dazju ma jrid jitħallas. Jekk l-importazzjonijiet jiddaħħlu bi prezz aktar baxx, id-differenza bejn il-prezz u l-prezz minimu ta’ importazzjoni stabbilit trid titħallas.
(81)
L-esportaturi li ma kkooperawx u dawk li ma ngħatawx TI jkunu soġġetti għal dazju residwali ta’ EUR 415,000/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott (imsejjes fuq id-differenza bejn il-prezz li ma jikkaġuna l-ebda ħsara kif imsemmi fil-premessa (126) tar-Regolament provviżorju u l-aktar tranżazzjoni ta’ ħsara ta’ esportatur li kkoopera matul il-PI), ikun x’ikun il-prezz ta’ importazzjoni.
(82)
Dik il-forma ta’ miżuri tippermetti lill-produtturi kollha tal-UE jirkupraw mill-effetti ta’ dumping li jikkaġuna ħsara u għandha wkoll tipprevjeni kwalunkwe żiediet inġusti fil-prezzijiet li jistgħu jkollhom impatt negattiv sinifikanti fuq in-negozju tal-utenti.
(83)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping definittivi. Huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. L-industrija tal-Unjoni sussegwentement ikkontestat l-allegazzjonijiet li saru mill-utenti dwar l-iskarsezza tal-prodott ikkonċernat kif ukoll l-evoluzzjoni tal-prezzijiet wara l-PI fuq is-suq tal-Unjoni. Rigward l-iskarsezza, l-industrija tal-Unjoni sostniet li l-industrija tagħha kienet waħda ċiklika u li għalhekk kien hemm sorsi oħra ta’ provvista bħat-Trinidad u l-Qatar. Rigward ix-xejra fil-prezzijiet huma sostnew li ż-żieda kienet bdiet ħafna qabel l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji. Madankollu, wieħed ma jistax jiċħad li l-prezzijiet komplew jiżdiedu minn mindu ġew imposti l-miżuri provviżorji u li l-importazzjonijiet minn sorsi oħra mhumiex sinifikanti. Il-kummenti li tressqu mill-partijiet l-oħra tqiesu kif xieraq iżda ma kinux tali li wasslu biex biddlu l-konklużjonijiet.
(84)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodott minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1 bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(85)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (3) flimkien mat-tagħrif kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, dan ir-Regolament jiġi mbagħad emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju individwali tal-anti-dumping.
(86)
Sabiex jitnaqqsu r-riskji ta’ ċirkumvenzjoni, qed jitqies li jinħtieġu miżuri speċjali f’dan il-każ sabiex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji anti-dumping. Dawn il-miżuri speċjali jinkludu dan li ġej: Il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet Doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati minn din il-fattura għandhom ikunu soġġetti għad-dazju residwali ta’ anti-dumping applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha.
(87)
Jekk l-esportazzjonijiet minn waħda mill-kumpaniji li jibbenefikaw mill-PMI jiżdiedu b’mod sinifikanti fil-volum wara l-impożizzjoni tal-miżuri kkonċernati, tali żieda fil-volum tista’ titqies bћala waħda li tikkostitwixxi fiha nnifisha bidla fix-xejra tal-kummerċ dovuta għall-impożizzjoni ta’ miżuri skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku. F’tali ċirkustanzi, u sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet, jista’ jingħata bidu għal investigazzjoni kontra ċ-ċirkumvenzjoni. Din l-investigazzjoni tista’, fost l-oħrajn, teżamina l-ћtieġa għat-tneћћija tal-PMI u tal-impożizzjoni konsegwenti ta’ dazju.
(88)
Jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jinbidlu b’mod sinifikanti wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi, il-Kummissjoni tista’, fuq l-inizjattiva tagħha stess, tirrevedi l-forma tal-miżuri biex tevalwa jekk il-miżuri humiex qed jiksbu r-riżultati mixtieqa f’li jeliminaw il-ħsara u jekk bidla fil-forma tal-miżuri hijiex ġustifikata.
4.3. Ġbir definittiv ta’ dazji provviżorji tal-anti-dumping
(89)
Minħabba l-kobor tal-marġnijiet tad-dumping li nstabu u fid-dawl tal-livell ta’ ħsara kkaġunata lill-industrija tal-Unjoni, jitqies neċessarju li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju proviżorju tal-anti-dumping, impost mir-Regolament proviżorju, għandhom jinġabru b’mod definittiv sal-ammont tad-dazji definittivi imposti. Fejn id-dazji definittivi jkunu aktar baxxi mid-dazji provviżorji, l-ammonti garantiti b’mod provviżorju li jkunu ogħla mir-rata definittiva ta’ dazji anti-dumping għandhom jiġu rilaxxati. Fejn id-dazji definittivi huma ogħla mid-dazji provviżorji, l-ammonti garantiti fil-livell ta’ dazji provviżorji biss għandhom jinġabru b’mod definittiv,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-melamina li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi 2933 61 00 tan-NM u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Prezzijiet minimi tal-importazzjoni
(EUR/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott)
Dazju
(EUR/tunnellata ta’ piż nett tal-prodott)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Il-kumpaniji l-oħra kollha
-
415,00
A999
Għal produtturi msemmija individwalment, l-ammont ta’ dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandu jkun id-differenza bejn il-prezz minimu ta’ importazzjoni u l-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, fil-każijiet kollha fejn dan tal-aħħar huwa inqas mill-prezz minimu ta’ importazzjoni. Għal dawn il-produtturi msemmija individwalment, ma għandu jinġabar l-ebda dazju fejn il-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa ugwali għal jew ogħla mill-prezz minimu ta’ importazzjoni korrispondenti.
L-applikazzjoni tal-prezz minimu ta’ importazzjoni speċifikat gћall-kumpaniji msemmija f’dan il-paragrafu gћandha sseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata lill-awtoritajiet Doganali tal-Istati Membri fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata din il-fattura, gћandu japplika d-dazju applikabbli gћall-kumpaniji l-oћra kollha.
3. Għal produtturi msemmija individwalment u fil-każijiet fejn l-oġġetti tkun saritilhom xi ħsara qabel ma jkunu tqiegħdu fis-suq u, għalhekk, il-prezz imħallas realment jew li jkun irid jitħallas huwa allokat għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993, li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (4), il-prezz minimu ta’ importazzjoni stipulat hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwali li jikkorrispondi mal-allokazzjoni tal-prezz imħallas realment jew li jkun irid jitħallas. Id-dazju pagabbli mbagħad għandu jkun id-differenza bejn il-prezz minimu mnaqqas ta’ importazzjoni u l-prezz nett imnaqqas, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel l-approvazzjoni doganali.
Għall-kumpaniji l-oħra kollha u f’każijiet fejn il-prodotti ġarrbu ħsara qabel ma jkunu tqiegħdu fis-suq u, għalhekk, il-prezz li tħallas realment jew li għandu jitħallas huwa allokat għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993, l-ammont tad-dazju anti-dumping, maħdum abbażi tal-paragrafu 2 hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi mal-allokazzjoni tal-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazju ta’ anti-dumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 1035/2010 għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju anti-dumping għandhom jiġu rilaxxati. Fejn id-dazji definittivi huma ogħla mid-dazji provviżorji, l-ammonti garantiti fil-livell ta’ dazji provviżorji biss għandhom jinġabru b’mod definittiv.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Mejju 2011.