PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 585/2012
tas-26 ta’ Ġunju 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina, wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, u li jtemm il-proċediment ta’ reviżjoni ta’ skadenza dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-“Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(2), 9(4) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Investigazzjonijiet preċedenti u miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 2320/97 (2) il-Kunsill impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga, li joriġinaw mir-Russja fost oħrajn. Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2000/70/KE (3), ġie aċċettat impenn minn esportatur fir-Russja. Permezz tar-Regolament (KE) Nru 348/2000 (4) il-Kunsill impona dazji anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja u l-Ukraina. Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1322/2004 (5), ġie deċiż li l-miżuri fis-seħħ ma jibqgħux jiġu applikati fuq l-importazzjonijiet mir-Russja fost oħrajn, bħala prudenza fir-rigward tal-imġiba antikompetittiva ta’ ċerti produtturi tal-Unjoni fl-imgħoddi (ara l-premessa 9 ta’ dak ir-Regolament).
(2)
Wara investigazzjoni ta’ reviżjoni li twettqet skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 258/2005 (6), emenda l-miżuri definittivi imposti bir-Regolament (KE) Nru 348/2000, irrevoka l-possibbiltà ta’ eżenzjoni mid-dazji previsti fl-Artikolu 2 ta’ dar ir-Regolament, u impona dazju anti-dumping ta’ 38,8 % fuq l-importazzjonijiet mill-Kroazja u dazju anti-dumping ta’ 64,1 % fuq l-importazzjonijiet mill-Ukraina bl-eċċezzjoni tal-importazzjonijiet minn Dnepropetrovsk Tube Works (“DTW”) li kienu soġġetti għal dazju anti-dumping ta’ 51,9 %.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2005/133/KE (7), il-Kummissjoni ssospendiet parzjalment il-miżuri definittivi fir-rigward tal-Kroazja u l-Ukraina għal perjodu ta’ disa’ xhur, b’effett mit-18 ta’ Frar 2005. L-estensjoni parzjali ġiet estiża għal perjodu ulterjuri ta’ sena permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1866/2005 (8).
(4)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 954/2006 (9), il-Kunsill impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina fost oħrajn, irrevoka r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2320/97 u (KE) Nru 348/2000, temm ir-reviżjoni interim u r-reviżjoni ta’ skadenza tad-dazji ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga li joriġinaw mir-Russja fost oħrajn u temm ir-reviżjonijiet interim tad-dazji anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina fost oħrajn (l-“investigazzjoni l-aktar reċenti”).
(5)
Għalhekk, il-miżuri fis-seħħ huma dawk stabbiliti permezz tar-Regolament (KE) Nru 954/2006, jiġifieri 29,8 % għall-importazzjonijiet mill-Kroazja, 35,8 % għall-importazzjonijiet mir-Russja, bl-eċċezzjoni ta’ Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant u Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works (27,2 %), u 25,7 % għall-importazzjonijiet mill-Ukraina, bl-eċċezzjoni ta’ OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Fir-rigward ta’ CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) huwa mfakkar li l-ismijiet tal-kumpaniji tagħhom inbiddlu fi Frar 2007 għal CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, rispettivament (10). Sussegwentement, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube twaqqfet bħala entità ġuridika u d-drittijiet tal-proprjetà u dawk mhux tal-proprjetà u l-obbligazzjonijiet tagħha ttieħdu minn LLC Interpipe Niko Tube li ġiet stabbilita f’Diċembru 2007.
(7)
Skont l-Artikolu 266 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, ir-rata tad-dazju anti-dumping għall-grupp Interpipe ġiet ikkalkolata mill-ġdid fuq il-bażi tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fit-12 ta’ Frar 2012 (11). Id-dazju fis-seħħ bħalissa għal dan il-grupp huwa 17,7 % kif stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 540/2012 (12) li jimplimenta din is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja.
1.2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(8)
Fit-28 ta’ Ġunju 2011, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza (“Notifika ta’ bidu”) (13) tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(9)
Ir-reviżjoni nbdiet wara talba sostanzjata mressqa fid-29 ta’ Marzu 2011 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi tal-Azzar Mingħajr Saldaturi tal-Unjoni Ewropea (“l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi. Din it-talba kienet ibbażata fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara għall-Industija tal-Unjoni.
(10)
Minbarra r-reviżjoni ta’ skadenza msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni bdiet fl-istess ħin żewġ reviżjonijiet parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Ukraina u r-Russja (14). Dawn ir-reviżjonijiet parzjali ntalbu minn grupp ta’ produtturi esportaturi fl-Ukraina, il-grupp Interpipe, u grupp ta’ produtturi esportaturi fir-Russja, il-grupp TMK, rispettivament. Il-kamp ta’ applikazzjonijiet taż-żewġ reviżjonijiet huwa limitat għall-eżami tad-dumping safejn huma kkonċernati l-applikanti biss.
1.3. Investigazzjoni
(11)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa, lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi, lill-applikant u lill-produtturi tal-Unjoni msemmija fit-talba dwar il-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(12)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina, ta’ produtturi u ta’ importaturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, għall-ewwel kien previst it-teħid tal-kampjuni fin-notifika ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx tassew meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tal-proċediment u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(13)
Minħabba produttur esportatur wieħed biss fir-Russja u produttur esportatur wieħed biss fl-Ukraina pprovdew l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw aktar mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat fil-każ tal-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina, u li jintbagħat kwestjonarju lil dawk il-produtturi. Wara dan, il-produttur esportatur fir-Russja li pprovda l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu ddeċieda li ma jikkooperax aktar billi jibgħat tweġiba għall-kwestjonarju maħsub għall-produttur esportatur fir-Russja.
(14)
Kien hemm 19-il produttur tal-Unjoni li pprovdew l-informazzjoni mitluba għall-għażla tal-kampjun u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Fuq il-bażi tal-informazzjoni rċevuta mingħand il-produtturi tal-Unjoni, il-Kummissjoni, qabel il-bidu, kienet għażlet kampjun ta’ erba’ produtturi b’mod provviżorju, li nstabu li kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Wara l-kummenti li waslu dwar kemm hija xierqa din l-għażla fi żmien l-iskadenza ta’ 15-il jum wara l-bidu, il-Kummissjoni ssostitwiet wieħed mill-produtturi li kien intgħażel b’mod provviżorju bi prodottur ieħor.
(15)
Erba’ importaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Għalhekk il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tapplikax it-teħid tal-kampjuni u li minflok tibgħat kwestjonarju lil dawk l-importaturi.
(16)
Għalhekk intbagħtu kwestjonarji lill-erba’ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, lil erba’ importaturi u lill-produtturi esportaturi kollha fit-tliet pajjiżi kkonċernati li ppreżentaw ruħhom.
(17)
Il-produtturi esportaturi kollha fir-Russja naqsu milli jressqu tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk huwa meqjus li l-ebda produttur esportatur fl-Ukraina ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(18)
Grupp ta’ produtturi esportaturi wieħed fl-Ukraina ppreżenta tweġiba għall-kwestjonarju.
(19)
Produttur esportatur wieħed fil-Kroazja ppreżenta tweġiba għall-kwestjonarju.
(20)
Waslu aktar tweġibiet għall-kwestjonarji mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, tliet importaturi u utent wieħed.
(21)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-iskop li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara li tirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, ir-Repubblika Ċeka,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, l-Italja, u l-kumpanija relatata tagħha TGS UK, Aberdeen, ir-Renju Unit,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanja, u l-kumpanija relatata tagħha Almesa, Barcelona, Spanja,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, il-Ġermanja;
(b)
Produttur espotatur fil-Kroazja:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
Produttur esportatur fl-Ukraina:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, l-Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, l-Ukraina) u l-kumpaniji relatati tagħhom LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, l-Ukraina u Interpipe Europe SA, Lugano, l-Isvizzera);
(d)
Importaturi/utenti:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, l-Italja,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, l-Italja.
(22)
L-investigazzjoni dwar il-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-tmiem tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Prodott ikkonċernat
(23)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-aħħar investigazzjoni li wassal għall-impożizzjoni ta’ miżuri fis-seħħ bħalissa, jiġifieri ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar (seamless pipes and tubes - “SPT”), bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx iż-0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) (15), li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina (“il-prodott ikkonċernat”) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93.
(24)
Il-prodott ikkonċernat jintuża f’varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet, bħal fit-trasport ta’ gass u likwidi, għall-palanki fl-industrija tal-kostruzzjoni, għal użi mekkaniċi, għal tubi tal-gass, għal tubi tal-bojlers, kif ukoll fl-industrija taż-żejt għal tubi li jissejħu “OCTG” (oil and country tubular goods), għat-tħaffir, għall-kisi ta’ protezzjoni u biex jgħaddu l-pajpijiet.
(25)
Fil-mument tal-kunsinna tagħhom lill-utenti, l-SPT jieħdu forom ferm differenti. Jistgħu jkunu pereżempju ggalvanizzati, bil-kamin, ikkonsenjati bħala tubi ħodor (jiġifieri mingħajr l-ebda trattament bis-sħana), bi truf speċjali, bi profili trasversali differenti, u maqtugħin skont qies jew le. Ma hemm l-ebda qies standard iġġeneralizzat għat-tubi, li jispjega għaliex il-parti l-kbira tal-SPT isiru fuq ordnijiet tal-klijenti. L-SPT normalment jitwaħħlu permezz ta’ saldatura. Madankollu, f’każijiet partikolari jistgħu jitwaħħlu permezz tal-kamin li għandhom jew jintużaw waħedhom, għalkemm xorta jibqgħu jistgħu jiġu ssaldjati. L-investigazzjoni wriet li l-SPT kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet bażiċi.
2.2. Prodott simili
(26)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni l-aktar reċenti kif ukoll f’investigazzjonijiet preċedenti oħra, din l-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza kkonfermat li l-prodott esportat lejn l-Unjoni mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-swieq domestiċi tal-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet finali u għalhekk huma meqjusa bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. DUMPING
(27)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li jitkompla jew jerġa’ jseħħ id-dumping mal-iskadenza possibbli tal-miżuri fis-seħħ.
3.1. Kummenti preliminari
(28)
Matul il-PIR, il-volum totali tal-importazzjoni, kif irreġistrat fil-Eurostat, tal-SPT mill-Kroazja, mir-Russja u mill-Ukraina kien jammonta għal 42 723 tunnellata, li jirrappreżenta 2,5 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
(29)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, intużat l-istess metodoloġija bħal fl-investigazzjoni l-aktar reċenti, kull meta ċ-ċirkostanzi ma nbidlux jew kull meta l-informazzjoni kienet disponibbli. F’każ ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni, bħal fil-każ tar-Russja, kellu jsir użu mill-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-Kroazja u r-Russja, intużat l-informazzjoni magħmula disponibbli mill-kumpaniji li kkooperaw kif ukoll l-informazzjoni li kienet disponibbli għall-pubbliku.
3.2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
3.2.1. Metodoloġija ġenerali
(30)
Il-metodoloġija ġenerali stabbilita aktar ’il quddiem ġiet applikata lill-produtturi li kkooperaw kollha fil-Kroazja u l-Ukraina. Il-preżentazzjoni tas-sejbiet dwar id-dumping għal kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati, għaldaqstant, tiddeskrivi biss dak li huwa speċifiku għal kull pajjiż esportatur. Fir-rigward tar-Russja, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Russi eżistenti, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu tad-dumping, hija bbażata fuq l-aħjar fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
3.2.2. Valur normali
(31)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat għal kull produttur li kkoopera jekk il-volum totali tiegħu ta’ bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tiegħu ta’ bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ tali bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(32)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ minn produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PIR irrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(33)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku li kellu profitt għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PIR.
(34)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-ispiża u l-prezz ta’ bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(35)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali, li ġie kkalkolat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku bi profitt biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PIR.
(36)
Fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari u għal tipi ta’ prodotti fejn il-bejgħ domestiku ma kienx biżżejjed, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(37)
Meta jinħadem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u għall-profitti ġew ibbażati, skont l-ewwel subparagrafu introduttorju tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur jew fuq il-fatti disponibbli.
3.2.3. Prezz tal-esportazzjoni
(38)
Fil-każijiet kollha fejn il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit b’konformità mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, b’mod partikolari fuq il-bażi tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni mħallsa realment jew li għandhom jitħallsu.
3.2.4. Tqabbil
(39)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tal-grupp li kkoopera tqabblu fuq bażi ex-works. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
3.2.5. Marġni tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw
(40)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz ta’ esportazzjoni medju peżat għal kull tip ta’ prodott u bażi ex-works għal kull kumpanija li kkooperat.
3.3. Il-Kroazja
(41)
Matul il-PIR, il-volum ta’ importazzjoni totali tal-SPT minn CMC Sisak, li huwa l-uniku prodottur esportatur tal-SPT fil-Kroazja, kien jirrappreżenta inqas minn 1 % tal-konsum totali tal-Unjoni.
3.3.1. Valur normali
(42)
L-investigazzjoni stabbiliet li filwaqt li l-bejgħ domestiku tal-prodott ikkonċernat kien rappreżentattiv skont il-premessi 30 u 31 hawn fuq, ma sar l-ebda bejgħ fl-andament normali tal-kummerċ. Għaldaqstant, il-valur normali għall-produttur li kkoopera nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(43)
Bħala riżultat, il-valur normali nħadem fuq il-bażi tal-ispiża tal-manifattura li miegħu ġie miżjud ammont raġonevoli għall-profitt u għall-SG&A, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
3.3.2. Prezz tal-esportazzjoni
(44)
Il-produttur li kkoopera esporta l-prodott ikkonċernat direttament jew permezz tal-kumpanija kummerċjali relatata tiegħu fl-Isvizzera lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa realment jew li għandhom jitħallsu mill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni.
3.3.3. Tqabbil
(45)
It-tqabbil bejn il-valur normali maħdum u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ ex-works.
(46)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust fl-istess livell ta’ kummerċ, saret konċessjoni xierqa għad-differenzi li nstabu li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz. Għalhekk saru aġġustamenti skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku għall-ispejjeż tat-trasport, roħs u skontijiet, kummissjonijiet u spejjeż tal-kreditu.
3.3.4. Marġni tad-dumping
(47)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja peżata tal-valur normali maħdum mal-medja peżata tal-prezz tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping sinifikanti ta’ aktar minn 60 % matul il-PIR.
3.4. Ir-Russja
(48)
Matul il-PIR, kif irreġistrat mill-Eurostat, il-volum totali tal-importazzjoni tal-SPT mir-Russja kien jammonta għal 10 785 tunnellata metrika, li jirrappreżenta madwar 1 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
3.4.1. Valur normali
(49)
Kif imsemmi hawn fuq, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-Russja, kellhom jintużaw il-fatti disponibbli biex jiġi determinat jekk kienx hemm dumping fil-PIR. Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u fin-nuqqas ta’ dejta mill-kwestjonarji, il-valur normali ġie kkalkolat fuq il-bażi ta’ dejta mit-talba għar-reviżjoni u l-pubblikazzjonijiet perjodiċi tal-Metal Expert għall-kwalità l-aktar bażika ta’ tubi mingħajr saldaturi rfinati bis-sħana.
(50)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-gass fir-Russja, kien innutat li kellu jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku meta kienu imposti miżuri fl-investigazzjoni l-aktar reċenti (16). Madankollu, fl-investigazzjoni attwali, il-valur normali ġie ddeterminat mingħajr ma tqies jekk kienx meħtieġ aġġustament għall-ispejjeż tal-gass imġarrba mill-produtturi esportaturi Russi skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Dan kien minħabba li, kif muri fil-premessa 53, l-użu ta’ spiża ta’ produzzjoni mhux aġġustata diġà turi b’mod ċar li sar dumping matul il-PIR. B’konsegwenza ta’ dan, u minħabba li l-iskop ta’ reviżjoni ta’ skadenza huwa li tiddetermina jekk id-dumping x’aktarx ikompli jew jirrikorri jekk jiġu revokati l-miżuri sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżuri applikabbli bħalissa għandhomx jinżammu jew jiġu revokati, tqies li ma kienx meħtieġ li jiġi eżaminat jekk aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku kienx iġġustifikat f’dan il-każ.
3.4.2. Prezz tal-esportazzjoni
(51)
Il-prezz medju tal-esportazzjoni ġie kkalkolat fuq il-bażi tal-valur CIF mill-Eurostat għat-tipi korrispondenti ta’ tubi mingħajr saldaturi rfinati bis-sħana.
3.4.3. Tqabbil
(52)
Fin-nuqqas ta’ dejta mill-kwestjonarji vverifikata, it-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar bl-użu tad-dejta li kienet fit-talba skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
3.4.4. Marġni tad-dumping
(53)
Skont l-Artikolu 18(5) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju kkalkolat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni, skont it-tip ta’ prodott. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping li jammonta għal 38,4 %, li huwa aktar għoli mill-marġni tad-dumping ta’ 35,8 % li nstab fl-investigazzjoni l-aktar reċenti.
3.5. L-Ukraina
(54)
Mit-tliet produtturi esportaturi magħrufa fl-Ukraina, grupp wieħed biss ta’ produtturi esportaturi kkoopera mal-Kummissjoni fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni attwali, il-grupp Interpipe. Dan il-produttur esportatur irrappreżenta madwar 70 % tal-produzzjoni totali tal-SPT tal-Ukraina u aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet totali tal-Ukraina lejn l-Unjoni. Matul il-PIR, is-sehem tal-esportazzjonijiet tal-Ukraina lejn l-Unjoni meta mqabbel mal-konsum tal-Unjoni ammonta għal inqas minn 2 %.
3.5.1. Valur normali
(55)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv skont il-premessi minn (31) sa (33) hawn fuq. Għalhekk, il-valur normali ġie stabbilit skont il-premessi minn (34) sa (37) bħal hawn fuq.
(56)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-enerġija fl-Ukraina, kien innutat li kellu jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku meta kienu imposti miżuri fl-investigazzjoni l-aktar reċenti (17). Madankollu, fl-investigazzjoni attwali, il-valur normali ġie ddeterminat mingħajr ma tqies jekk kienx meħtieġ aġġustament għall-ispejjeż tal-enerġija mġarrba mill-produtturi esportaturi Ukraini skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Dan kien minħabba li, kif muri fil-premessa 61 hawn taħt, l-użu ta’ spiża ta’ produzzjoni mhux aġġustata diġà juri b’mod ċar li sar dumping matul il-PIR. B’konsegwenza ta’ dan, u minħabba li l-iskop ta’ reviżjoni ta’ skadenza huwa li tiddetermina jekk id-dumping x’aktarx ikompli jew jirrikorri jekk jiġu revokati l-miżuri sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżuri applikabbli bħalissa għandhomx jinżammu jew jiġu revokati, tqies li ma kienx meħtieġ li jiġi eżaminat jekk aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku kienx iġġustifikat f’dan il-każ.
3.5.2. Prezz tal-esportazzjoni
(57)
Il-grupp Interpipe esporta l-prodott ikkonċernat permezz tal-kumpanija kummerċjali relatata tagħhom li tinsab fl-Isvizzera direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni għalhekk ġew stabbiliti skont il-premessa 38.
3.5.3. Tqabbil
(58)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-grupp Interpipe tqabblu skont il-premessa 39. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni, tal-immaniġġjar, tat-tagħbija u dawk anċillari, għall-ispejjeż ta’ kreditu u għall-kummissjonijiet.
3.5.4. Marġni tad-dumping
(59)
Il-marġni tad-dumping ġie kkalkulat skont il-premessa 40.
(60)
Bħal fl-aħħar investigazzjoni, u b’mod konformi mal-prattika standard tal-Istituzzjonijiet, marġni tad-dumping waħdanija ġiet ikkalkulata għall-grupp kollu kemm hu. Fil-metodu li ntuża biex isir dan, l-ammont ta’ dumping ġie kkalkulat għal kull produttur esportatur individwali qabel ma ġiet iddeterminata rata medja peżata tad-dumping għall-grupp kollu kemm hu. Għandu jiġi nnotat li din il-metodoloġija kienet differenti mill-metodoloġija applikata fl-aħħar investigazzjoni, fejn il-kalkolu tad-dumping sar billi ġew kollassati l-produzzjoni, il-profittabilità u l-bejgħ fl-Unjoni tal-entitajiet li jipproduċu. Il-bidla fiċ-ċirkostanzi li teħtieġ din il-bidla fil-metodoloġija hija dovuta minn bidla fl-istruttura korporattiva tal-grupp li tippermetti l-identifikazzjoni tal-produttur fi ħdan il-grupp fir-rigward tal-bejgħ u l-produzzjoni.
(61)
It-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping ta’ aktar minn 10 % għall-grupp ta’ produtturi esportaturi li kkoopera li esporta lejn l-Unjoni fil-PIR.
4. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TA’ DUMPING
4.1. Kummenti preliminari
(62)
Mill-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq jirriżulta li d-dumping kompla jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni. Għalhekk, il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping fil-każ li l-miżuri jitħallew jiskadu hija eżaminata f’dan li ġej.
4.1.1. Il-Kroazja
(63)
Kif innutat fil-premessa 46 ta’ hawn fuq, instab li kien jeżisti marġni sinifikanti ta’ dumping fil-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni. Madankollu, is-sid tal-produttur esportatur sussegwentement iddeċieda li jbigħ il-kumpanija u, bħala konsegwenza, il-produttur esportatur waqaf jaċċetta ordnijiet ġodda fil-ħarifa tal-2011 u waqqaf il-produzzjoni kollha tal-SPT sa tmiem l-2011. Għaldaqstant, mill-2012 ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi fil-Kroazja u l-esportazzjonijiet fil-perjodu ta’ wara l-PIR kienu ta’ kwantitajiet limitati ħafna.
(64)
L-investigazzjoni wriet li l-ebda ħażna sinifikanti ma hija miżmuma mill-kumpanija li kienet tipproduċi skont l-ordnijiet. Fil-fatt, minħabba il-varjetà wiesgħa ta’ pajpijiet u spejjeż għoljin, ma jista’ jitwettaq l-ebda benefiċċju ekonomiku billi jinżammu ħażniet kbar.
(65)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjoni ta’ hawn fuq u meta wieħed iqis li l-proċess tal-bejgħ tal-kumpanija għadu għaddej, it-tkomplija tad-dumping tal-SPT li joriġinaw fil-Kroazja huwa improbabbli ħafna fi żmien qasir għal medju.
4.1.2. Ir-Russja
4.1.2.1. Kummenti preliminari
(66)
B’żieda mal-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping ġiet investigata wkoll.
(67)
F’dan ir-rigward, ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja li kienu l-oġġett ta’ dumping, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fir-Russja, l-attraenza tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
4.1.2.2. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-Russja
(68)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f’Ġunju 2006 u r-reviżjoni tagħhom f’Awwissu 2008 bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 812/2008 (18), l-importazzjonijiet li kienu ddikjarati bħala importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja naqsu b’mod kontinwu u baqgħu baxxi sa tmiem il-PIR.
(69)
Fl-istess perjodu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-Russja baqgħu relattivament baxxi.
4.1.2.3. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda fir-Russja
(70)
Sa fejn jikkonċerna l-kapaċità totali tal-produzzjoni tal-SPT fir-Russja, u fin-nuqqas ta’ dejta vverifikata, sorsi diversi ta’ informazzjoni li huma disponibbli għall-pubbliku juru kapaċità ta’ produzzjoni li hija ħafna akbar mid-domanda li hemm fis-suq domestiku.
(71)
Anke jekk is-sehem tas-suq Russu fl-Unjoni mhuwiex ogħla b’mod sinifikanti minn 1 %, l-istima tal-kapaċità Russa installata hija qrib l-erba’ miljun tunnellata metrika fis-sena. L-industrija Russa topera biss fuq stima ta’ 70 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha. Billi jitnaqqas il-konsum domestiku magħruf u l-volumi ta’ esportazzjoni lejn swieq oħra skont l-istatistika tal-esportazzjoni Russa, bħalissa hemm kapaċità żejda li taqbeż il-miljun tunnellata metrika kull sena li tirrappreżenta kważi 65 % tal-konsum tal-Unjoni. Minkejja din il-kapaċità żejda attwali u fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur li ma ġietx ikkontestata mill-partijiet interessati, jidher li l-kapaċità Russa tista’ tiżdied aktar fis-snin li ġejjin. Produttur esportatur wieħed fir-Russja argumenta li kien qed jopera b’rata ogħla ta’ kapaċità u ma kellu l-ebda ħsieb li jespandi l-kapaċità ta’ produzzjoni tiegħu fil-futur qrib. Dan il-produttur esportatur iddikjara wkoll li skont pubblikazzjoni tas-suq ta’ reputazzjoni tajba, ir-rati tal-użu tal-kapaċità tal-SPT tal-industrija Russa kienu “għoljin” u li l-ammont tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fir-Russja kien konformi mal-konsum domestiku. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta mill-kumpanija ma kinitx disponibbli fil-fajl għax il-kumpanija kienet għażlet li ma tikkooperax, u lanqas ma setgħet tiġi vverifikata. Barra minn hekk, it-terminu “għoljin” ma kienx ikkwantifikat fil-pubblikazzjoni u ma kienx possibbli li wieħed jasal għal konklużjoni dwar dan. Għalhekk il-kummenti fir-rigward tal-livelli tal-produzzjoni u l-konsum fir-Russja tal-prodott ikkonċernat ma kellhom l-ebda effett ta’ devalwazzjoni fuq l-eżistenza ta’ kapaċità żejda sinifikanti fir-Russja. Għandu jiġi nnutat li l-kapaċità installata smata ta’ kważi erba’ miljun tunnellata metrika fis-sena ma ġietx ikkuntestata wara l-iżvelar tas-sejbiet tal-investigazzjoni lill-partijiet interessati kollha.
4.1.2.4. Ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq ta’ pajjiżi terzi oħra
(72)
Kif imsemmi hawn fuq, hemm kapaċità żejda tal-produzzjoni importanti fis-suq domestiku Russu, u dan jissuġġerixxi bżonn qawwi u naturali li jinstabu swieq alternattivi biex jassorbu dan l-eċċess ta’ kapaċità ta’ produzzjoni.
(73)
Is-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja u għadu qed jikber. Jidher ukoll biċ-ċar, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni, li l-kumpaniji Russi wrew interess kbir li jiżviluppaw il-preżenza tagħhom f’wieħed mill-akbar swieq fid-dinja u jżommu sehem sinifikanti tas-suq fis-suq tal-Unjoni. Produttur esportatur wieħed fir-Russja argumenta li l-informazzjoni mressqa kif mitluba fin-notifika ta’ bidu kellha tkun il-bażi għas-sejbiet rigward l-eżistenza ta’ dumping u l-possibbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u ħsara minflok issir determinazzjoni bbażata fuq l-aħjar fatti disponibbli. Madankollu, meta dan il-produttur esportatur fir-Russja għażel li ma jikkooperax aktar, huwa ddikjara li minħabba proċessi ta’ ristrutturar interni, il-mili tal-kwestjonarju, li kien jinkludi l-informazzjoni mressqa wara l-bidu, ma setax jintuża biex jiddetermina fil-każ tiegħu jekk hemmx probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping jew jekk iċ-ċirkostanzi nbidlux daqshekk li jiġġustifikaw ir-reviżjoni tal-livell tal-miżuri. Għalhekk, tqies li din l-informazzjoni ma setgħetx tintuża.
4.1.2.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping
(74)
Fid-dawl tas-sejbiet deskritti hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li l-importazzjonijiet mir-Russja għadhom ikunu l-oġġett ta’ dumping u li hemm probabbiltà kbira ta’ tkomplija ta’ dumping. Minħabba l-kapaċità żejda attwali u futura potenzjali fir-Russja u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja b’livell ta’ prezzijiet attraenti, wieħed jista’ jikkonkludi li l-esportaturi Russi x’aktarx iżidu aktar l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping jekk il-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu.
4.1.3. L-Ukraina
4.1.3.1. Kummenti preliminari
(75)
B’żieda mal-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR (il-premessi 54-61 hawn fuq), il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping ġiet eżaminata wkoll.
(76)
F’dan ir-rigward, ġew analizzati l-elementi li ġejjin; il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Ukraina li kienu l-oġġett ta’ dumping, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fl-Ukraina u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
4.1.3.2. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Ukraina
(77)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f’Ġunju 2006, l-importazzjonijiet mill-Ukraina naqsu b’mod sinifikati u baqgħu fuq livell pjuttost baxx b’sehem fis-suq tal-Unjoni ta’ inqas minn 2 %. Fl-istess perjodu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Ukraina baqgħu relattivament baxxi. Barra minn hekk, il-prezzijiet medji tal-bejgħ lil swieq oħra tal-esportazzjoni għajr l-Unjoni, fejn ma jiġix applikat l-ebda dazju anti-dumping, instabu li kienu f’livell simili jew anke aktar baxx mill-prezzijiet tal-bejgħ lill-Unjoni.
4.1.3.3. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda fl-Ukraina
(78)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku hemm tliet produtturi Ukraini ewlenin tal-SPT b’kapaċità ta’ produzzjoni totali smata ta’ madwar 1,5 miljun tunnellata kull sena jew kważi ugwali għall-konsum totali tal-Unjoni.
(79)
Anke jekk is-sehem fis-suq tal-Ukraina fl-Unjoni huwa ftit inqas minn 2 %, il-kapaċità żejda smata fl-Ukraina hija 50 % jew 750 000 tunnellata kull sena, li tirrappreżenta kważi nofs il-konsum tal-Unjoni.
4.1.3.4. Ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħra
(80)
L-investigazzjoni kkonfermat li t-tliet produtturi ewlenin tal-Ukraina kollha tal-SPT qegħdin jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li l-parti li qed tikkoopera qed tesporta lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping. L-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku tindika wkoll li l-produtturi ewlenin l-oħra fl-Ukraina jesportaw l-SPT lejn l-Unjoni bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-kumpanija li qed tikkoopera.
4.1.3.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping
(81)
Meta jitqies li l-importazzjonijiet mill-Ukraina għadhom ikunu l-oġġett ta’ dumping u li l-bejgħ tal-esportazzjoni lis-swieq tal-esportazzjoni għajr l-Unjoni Ewropea jsiru bi prezzijiet li huma simili jew anke aktar baxxi mill-prezzijiet tal-Unjoni u, minħabba l-kapaċità żejda sinifikanti fl-Ukraina u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja, wieħed jista’ jikkonkludi li l-esportaturi Ukraini x’aktarx se jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom aktar lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping jekk il-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu.
4.2. Konklużjoni
(82)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq huwa konkluż li hemm riskju sinifikanti u reali ta’ tkomplija tad-dumping fir-rigward ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Ukraina u r-Russja jekk il-miżuri eżistenti jiskadu. Min-naħa l-oħra, iċ-ċirkostanzi partikolari li nstabu li jeżistu fir-rigward tal-Kroazja jwasslu għall-konklużjoni li ma hemm l-ebda riskju ta’ tkomplija tad-dumping jekk il-miżuri eżistenti anti-dumping jiskadu fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Kroazja.
5. PRODUZZJONI TAL-UNJONI U INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(83)
Fl-Unjoni, l-SPT huma manifatturati minn madwar 19-il produttur/grupp ta’ produtturi li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(84)
Kif huwa indikat fil-premessa 14, intgħażel kampjun li jikkonsisti minn erba’ produtturi/gruppi ta’ produtturi mid-19-il produttur tal-Unjoni li ġejjin li ressqu l-informazzjoni meħtieġa:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, ir-Repubblika Ċeka,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., ir-Rumanija,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, il-Ġermanja,
-
Huta Batory, il-Polonja,
-
Ovako Steel AB, l-Isvezja,
-
Productos Tubulares S.A., Spanja,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, il-Ġermanja,
-
Rurexpol Sp. z.o.o., il-Polonja,
-
Silcotub, ir-Rumanija,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, l-Italja,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanja,
-
TMK Artrom, ir-Rumanija,
-
Valcovny Trub Chomutov, ir-Repubblika Ċeka,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franza,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, ir-Repubblika Ċeka,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, il-Ġermanja,
-
V & M, Franza,
-
Voest Alpine Tubulars, l-Awstrija,
-
Železiarne Podbrezová, ir-Repubblika Slovakka.
(85)
Huwa nnutat li l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu jirrappreżentaw 30 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR u 35 % tal-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni, filwaqt li d-19-il produttur tal-Unjoni ta’ hawn fuq kienu jirrappreżentaw 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR li hija meqjusa bħala rappreżentattiva tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha.
6. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
6.1. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(86)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u fuq id-dejta tal-Eurostat għall-importazzjonijiet kollha tal-Unjoni.
(87)
Fuq il-bażi ta’ dik id-dejta, instab li l-konsum tal-Unjoni naqas b’34 % minn 2 597 110 tunnellata għal 1 724 743 tunnellata bejn l-2008 u l-PIR. Il-konsum fl-2008 kien għoli ħafna li jista’ jiġi spjegat mill-fatt li l-prezzijiet għoljin taż-żejt u l-gass fl-2008 ħeġġew l-investimenti f’dawn is-setturi u għalhekk żiedu d-domanda. It-tnaqqis sar bis-sħiħ fl-2009, meta l-konsum naqas bi kważi 50 %. Wara l-2009, il-konsum beda jerġa’ jiżdied, u din it-tendenza baqgħet tidher sal-PIR.
2008
2009
2010
PIR
Konsum tal-Unjoni (f’tunnellati)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indiċi
100
52
62
66
6.2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
6.2.1. Kumulazzjoni
(88)
Fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-importazzjonijiet tal-SPT li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina ġew ivvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Ġie eżamint jekk valutazzjoni kumulattiva kinitx ukoll xierqa fl-investigazzjoni attwali.
(89)
F’dan ir-rigward, instab li l-marġni ta’ dumping stabbilit skont l-importazzjonijiet minn kull pajjiż kien aktar minn de minimis. Fir-rigward tal-kwantitajiet, twettqet analiżi prospettiva tal-volumi ta’ esportazzjoni probabbli minn kull pajjiż, jekk il-miżuri jiġu revokati. Din żvelat li l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina, bil-kontra tal-Kroazja, x’aktarx jiżdiedu għal livelli b’mod sinifikanti aktar għoljin minn dawk li ntlaħqu fil-PIR u żgur jaqbżu l-limitu negliġibbli, jekk il-miżuri jiġu revokati. Fir-rigward tal-Kroazja, instab li l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu negliġibbli fil-perjodu meqjus u l-produzzjoni waqfet kompletament wara l-PIR. Għalhekk mhuwiex probabbli ħafna li din is-sitwazzjoni tinbidel fuq perijodu ta’ żmien qasir.
(90)
Minħabba l-fatt li l-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Kroazja fil-PIR kien negliġibbli u ma kienx probabbli li jiżdied minħabba raġunijiet spjegati fil-premessa 88 hawn fuq, tqies li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Kroazja.
(91)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-tliet pajjiżi kkonċernati, l-investigazzjoni sabet li l-SPT importati minn dawn il-pajjiżi kienu l-istess fil-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi tagħhom. Barra minn hekk, it-tipi varji ta’ SPT importati kienu simili tat-tipi prodotti fl-Unjoni u ġew ikkumerċjalizzati fl-Unjoni fl-istess perjodu. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, tqies li l-SPT importati li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati kienu jikkompetu mal-SPT prodotti fl-Unjoni.
(92)
Għalhekk, fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, tqies li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati fir-rigward tar-Russja u l-Ukraina. L-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi għalhekk ġew eżaminati b’mod kumulattiv. Billi l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku u b’mod partikolari l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati tagħhom, ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-Kroazja, l-importazzjonijiet li joriġinaw minn dan il-pajjiż ġew eżaminati individwalment.
6.3. Importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina
6.3.1. Volum, sehem fis-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet
(93)
Skont id-dejta mill-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina naqas b’47 % matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod aktar preċiż, kien hemm tnaqqis ewlieni ta’ 44 % fl-2009 u minn dak iż-żmien l-importazzjonijiet naqsu ftit minn 40 611 għal 38 108 tunnellati. Dan għandu jitqies fl-isfond ta’ konsum li qed jonqos.
(94)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet Russi u Ukraini naqas minn 2,7 % għal 2,2 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(95)
Sa fejn huma kkonċernati l-prezzijiet medji peżati tal-importazzjonijiet tal-SPT, dawn naqsu bi 15-il punt perċentwali fl-2009, u mbagħad reġgħu żdiedu sakemm fil-PIR laħqu l-istess livell bħal dak fl-2008. Dan it-tnaqqis u żieda sussegwenti segwew bejn wieħed u ieħor it-tendenza tal-kost tal-materja prima.
2008
2009
2010
PIR
Importazzjoni (tunnellati)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indiċi
100
56
55
53
Sehem fis-suq %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indiċi
100
111
93
88
Prezz tal-importazzjoni
741,03
627,66
649,96
734,22
Indiċi
100
85
88
99
6.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(96)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Russi, it-twaqqigħ tal-prezz fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika tal-importazzjoni skont il-kodiċi NM bl-użu tal-informazzjoni miġbura fuq il-bażi tal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. It-twaqqigħ tal-prezz fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Ukraina ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur mill-Ukraina li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni kienu dawk għall-klijenti indipendenti, aġġustati fejn meħtieġ għal livell ex-works. Fil-PIR, il-marġni tat-twaqqigħ għall-importazzjonijiet tal-SPT li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina kienu bejn 20,4 % u 55,4 % mingħajr id-dazju anti-dumping.
6.4. Importazzjonijiet mill-Kroazja
6.4.1. Volum, sehem fis-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Kroazja
(97)
Skont id-dejta mill-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Kroazja żdied b’133 % matul il-perjodu kkunsidrat. Saru ftit importazzjonijiet fl-2008, imbagħad l-importazzjonijiet żdiedu sal-2010, u fil-PIR reġgħu naqsu ftit. B’mod globali, il-livell tal-importazzjonijiet mill-Kroazja baqa’ baxx ħafna matul il-perjodu kkunsidrat kollu.
(98)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mill-Kroazja żdied minn 0,1 % sa 0,3 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(99)
Sa fejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn naqsu b’mod kontinwu bi 23 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2008
2009
2010
PIR
Importazzjonijiet
indiċi
100
153
251
233
Sehem fis-suq %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Prezz tal-importazzjoni
indiċi
100
89
74
77
6.4.2. Twaqqigħ tal-prezz
(100)
It-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur mill-Kroazja li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping, u nstab li kien 29,3 %. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe produttur esportatur ieħor fil-Kroazja, din il-konklużjoni hija valida wkoll għall-pajjiż kollu kemm hu.
6.5. Pajjiż ieħor ikkonċernat mill-miżuri anti-dumping
(101)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-SPT, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kif definit fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 926/2009 (19) naqas bi 80 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(102)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqas minn 20,5 % fl-2008 għal 3,1 % fil-PIR.
7. SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(103)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
7.1. Kummenti preliminari
(104)
Fid-dawl tal-fatt li ntuża t-teħid ta’ kampjuni fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-ħsara ġiet ivvalutata kemm fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-industrija tal-Unjoni kollha kif definit fil-premessa 57 kif ukoll fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(105)
Meta ntuża t-teħid ta’ kampjuni, skont il-prattika stabbilita, ċerti indikaturi tal-ħsara (produzzjoni, kapaċità, produttività, bejgħ, sehem fis-suq, tkabbir u impjiegi) huma analizzati għall-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi, filwaqt li dawk l-indikaturi tal-ħsara li jirrigwardaw il-prestazzjoni ta’ kumpaniji individwali, jiġifieri prezzijiet, spejjeż tal-produzzjoni, profitabbiltà, salarji, investimenti, redditu fuq l-investiment, fluss tal-flus, abbiltà li jinkiseb il-kapital, huma eżaminati fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
7.2. Dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni
(a) Produzzjoni
(106)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’16 % bejn l-2008 u l-PIR, jiġifieri minn 3 479 266 tunnellata għal 2 917 325 tunnellata. Il-volum tal-produzzjoni naqas b’mod sinifikanti bi 43 % fl-2009 bħala konsegwenza tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku globali. B’mod konformi mas-sitwazzjoni tad-domanda mtejba, il-volum irkupra fl-2010 u l-PIR u żdied b’27 % bejn l-2009 u l-PIR, iżda ma laħaqx iżjed il-livell tal-2008. Il-volum tal-produzzjoni wera tendenza simili għal dik tal-konsum, iżda naqas inqas mill-konsum fis-suq tal-Unjoni bħala konsegwenza tad-domanda fuq swieq mhux tal-UE.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
indiċi
100
57
77
84
(b) Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(107)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Waqt li l-produzzjoni naqset b’16 %, l-użu tal-kapaċità li rriżultat naqset, minn 80 % fl-2008 sa 67 % fil-PIR. Madankollu, it-tnaqqis ewlieni minn 80 % sa 45 % madankollu sar fl-2009 bħala riżultat tat-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni. Fl-2010 u l-PIR l-użu tal-kapaċità kiber b’mod kontinwu.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
indiċi
100
101
100
101
Użu tal-kapaċità
80 %
45 %
62 %
67 %
indiċi
100
56
77
83
(c) Ħażniet
(108)
Sa fejn huma kkonċernati l-ħażniet, il-maġġoranza l-kbira tal-produzzjoni ssir bħala reazzjoni għall-ordnijiet. Għalhekk, filwaqt li l-livell tal-ħażniet tal-produtturi fil-kampjun naqas b’mod sinifikanti fl-2009, iżda żdied, bi fluttwazzjoni żgħira fl-2010 sal-PIR kważi sal-livell tal-2008, huwa meqjus li f’dan il-każ il-ħażniet ma kinux indikatur rilevanti tal-ħsara.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Ħażna tal-għeluq (tunnellati)
106 078
82 788
107 490
104 184
indiċi
100
78
101
98
(d) Volum tal-bejgħ
(109)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’21 % bejn l-2008 u l-PIR. Wara li naqas bi 42 % fl-2009, il-volum tal-bejgħ reġa’ żdied b’21 punt perċentwali sal-PIR. Dan l-iżvilupp huwa konformi mal-evoluzzjoni tal-konsum fis-suq tal-Unjoni, li naqas bi 48 % fl-2009 bħala riżultat tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u beda jirkupra wara.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (tunnellati)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indiċi
100
58
73
79
(e) Sehem fis-suq
(110)
L-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid is-sehem fis-suq tagħha bil-mod mill-2008 sal-PIR. Din iż-żieda hija l-aktar dovuta għall-miżuri anti-dumping li huma fis-seħħ kontra l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina mill-2009 ’l hawn. Is-sehem fis-suq hawn taħt huwa s-sehem tal-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni, kemm għall-klijenti mhux relatati kif ukoll dawk relatati, fl-Unjoni bħala perċentwal tal-konsum tal-Unjoni.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Sehem fis-suq
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indiċi
100
112
120
121
(f) Tkabbir
(111)
Bejn l-2008 u l-PIR, meta l-konsum tal-Unjoni naqas b’34 %, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’21 % biss. L-industrija tal-Unjoni għalhekk kisbet aktar sehem fis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina tilfu 0,6 % matul l-istess perjodu.
(g) Impjiegi
(112)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 8 % bejn l-2008 u l-PIR. It-tnaqqis beda fl-2009, kompla fl-2010, iżda fil-PIR reġa’ żdied bi 11 % meta mqabbel mal-2010. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tadatta għas-sitwazzjoni ġdida tas-suq.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Impjiegi
14 456
13 131
12 073
13 368
indiċi
100
91
84
92
(h) Produttività
(113)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala output għal kull ekwivalenti għal full time (“FTE”) impjegat kull sena, kienet voltatili matul il-perjodu kkunsidrat.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Produttività tunnellati għal kull impjegat
240,7
150,8
221,6
218,2
indiċi
100
63
92
91
(i) Kobor tal-marġni tad-dumping
(114)
Fid-dawl tal-volum globali tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-kobor tal-marġnijiet reali tad-dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
7.3. Dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(a) Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(115)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 13 % bejn l-2008 u l-PIR. Il-prezzijiet żdiedu ftit fl-2009 qabel ma naqsu bi 17 % fl-2010. Fil-PIR il-prezzijiet telgħu ftit meta mqabbla mal-2010. Dan l-iżvilupp fil-prezzijiet huwa marbut mal-fatt li l-2008 kienet sena b’domanda għolja ħafna u prezzijiet għoljin tal-materja prima li jirriżultaw fi prezzijiet ta’ bejgħ ogħla. L-effetti ta’ dan kienu għadhom jistgħu jinħassu fl-ewwel parti tal-2009. Mit-tieni parti tal-2009, id-domanda naqset b’mod sinifikanti u l-prezzijiet waqfu jsegwu t-tendenza tal-prezzijiet dejjem jonqsu tal-materja prima. Fil-PIR it-tnaqqis tal-prezzijiet deher li kien waqaf.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Prezz tal-bejgħ medju għal kull unità fl-UE (EUR/tunnellata)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indiċi
100
101
84
87
(b) Salarji
(116)
Bejn l-2008 u l-PIR, is-salarju medju għal kull FTE naqas bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, ma għandha ssir l-ebda konklużjoni sinifikanti.
(c) Investimenti u abbiltà li jinkiseb il-kapital
(117)
L-investimenti fl-SPT żdiedu b’24 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-investimenti kienu sinifikanti u kienu jammontaw għal aktar minn EUR 100 miljun fil-PIR. L-SPT hija industrija li tuża kapital kbir li teħtieġ investimenti sinifikanti fil-linji tal-produzzjoni sabiex tibqa’ kompetittiva. L-investigazzjoni żvelat li l-investimenti saru biex tinżamm il-kapaċità tal-produzzjoni fil-livell attwali tagħha u mhux bl-iskop li jiżdied il-volum tal-produzzjoni. Instab ukoll li l-produtturi fil-kampjun ma ffaċċjawx diffikultajiet fil-kisba tal-kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Investimenti (EUR 1 000 )
83 334
91 330
101 775
103 635
indiċi
100
110
122
124
(d) Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
(118)
Għalkemm il-profitabbiltà naqset b’66 % matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi fil-kampjun irnexxielhom jiksbu profitti matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Il-profitti miksuba mill-2008 sal-PIR kienu ’l fuq mill-profitt immirat ta’ 3 % stabbilit fl-investigazzjoni l-aktar reċenti. Is-sena 2008 kienet sena tajba ħafna bi profitti għoljin. Fl-2009, u fl-2010 wkoll, il-profitabbiltà naqset b’50 % meta mqabbla mas-sena preċedenti, iżda fil-PIR il-profitabbiltà reġgħet żdiedet b’35 % meta mqabbla mal-2010 u kienet ta’ 6,6 %. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tadatta mad-domanda mnaqqsa fl-UE u ġiet megħjuna mid-domanda globali kontinwa għall-produtturi fil-kampjun li permezz tagħha setgħu jnaqqsu l-ispejjez fissi. It-tnaqqis fil-profitabbiltà wara l-2008 huwa spjegat bit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku li rriżulta fi tnaqqis sinifikanti tad-domanda, tnaqqis fil-prezzijiet u tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni li kellu impatt negattiv fuq il-kost tal-produzzjoni.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
indiċi
100
49
25
34
(e) Redditu fuq l-investimenti
(119)
Ir-redditu fuq l-investimenti (RFI), espress bħala l-profitt totali ġġenerat mill-attività tal-SPT bħala perċentwal tal-valur nett fil-kotba tal-assi direttament u indirettament relatati mal-produzzjoni tal-SPT, b’mod wiesa’ segwa t-tendenzi ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kkunsidrat kollu u baqa’ pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Ir-RFI naqas bi 80 % matul il-perjodu kkunsidrat iżda reġa’ żdied fil-PIR b’50 % meta mqabbel mal-2010.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
RFI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
indiċi
100
23
13
20
(f) Fluss tal-flus
(120)
Is-sitwazzjoni tal-fluss tal-flus iddeterjorat b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PIR, għax naqset bi 93 %. It-tendenza tal-fluss tal-flus ma evolvietx b’mod konformi mat-tendenza tal-profitabbiltà u dan jista’ jiġi spjegat permezz tal-kost tad-deprezzament, li huwa tipikament għoli għal din l-industrija li tuża kapital kbir.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
466 198
345 152
45 562
33 614
indiċi
100
74
10
7
(g) Irkupru mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi
(121)
Filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juru li l-industrija tal-Unjoni batiet mit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku minħabba li naqsu l-volum tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni, ir-RFI u l-fluss tal-flus, dawn jindikaw ukoll li l-industrija tal-Unjoni adattat it-tagħmir tal-produzzjoni tagħha biex taffaċċja aħjar l-ambjent ekonomiku ġdid u tkun tista’ tieħu l-opportunitajiet fis-swieq tal-Unjoni u mhux tal-Unjoni, b’mod partikolari f’segmenti fejn jistgħu jinkisbu marġnijiet għoljin. It-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, wara l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping fl-2006 kontra l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u fl-2009 kontra l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, juri li l-miżuri huma effettivi u li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti tal-prattiki ta’ dumping fl-imgħoddi, għalkemm ma għadhiex tilħaq il-livell ta’ profitabbiltà tal-2008.
7.4. Konklużjoni
(122)
Għalkemm il-konsum naqas b’34 %, l-industrija tal-Unjoni irnexxielha żżid is-sehem fis-suq tagħha, u l-volum tal-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ naqsu inqas mill-konsum. F’termini ta’ profitabbiltà, l-industrija tal-Unjoni għamlet profitt matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
8. POSSIBBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(123)
Kif spjegat fil-premessi 69, 70, 77 u 78, il-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina għandhom il-potenzjal li jżidu sostanzjalment il-volum tal-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni billi jużaw il-kapaċità żejda disponibbli ta’ madwar 1 750 000 tunnellata, li hija ekwivalenti għall-konsum totali tal-Unjoni. Il-kapaċità totali tal-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina tammonta għal 5 500 000 tunnellata. Għalhekk mhuwiex probabbli li kwantitajiet sostanzjali ta’ SPT mir-Russja u l-Ukraina jippenetraw is-suq tal-Unjoni biex jerġgħu jiksbu s-sehem fis-suq mitluf minħabba d-dazju anti-dumping fis-seħħ u jżiduh aktar jekk il-miżuri jiġu revokati.
(124)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa 95, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina nstabu li kienu baxxi u inqas mill-prezzijiet tal-UE. Dawn il-prezzijiet baxxi x’aktarx ikomplu jkunu mitluba. Tassew li fil-każ tal-Ukraina, kif huwa indikat fil-premessa 80, il-prezzijiet jistgħu saħansitra jonqsu aktar. Imġiba tal-prezzijiet bħal din, flimkien mal-kapaċità tal-esportaturi f’dawn il-pajjiżi li jwasslu kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, għandu jkollha, fil-probabbiltà kollha, effett ’l isfel fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, b’impatt negattiv mistenni fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Kif muri hawn fuq, il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni hija marbuta mill-qrib mal-livell tal-prezz fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk huwa probabbli li jekk l-industrija tal-Unjoni kienet esposta għal aktar volumi ta’ importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina bi prezzijiet oġġett ta’ dumping, dan jirriżulta fid-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha kif instab fl-investigazzjoni l-aktar reċenti. Fuq din il-bażi, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina x’aktarx tirriżulta fir-rikorrenza ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Huwa importanti li jiġi mfakkar li miżuri anti-dumping ġew imposti fl-2006 biex jinnewtralizzaw id-dumping ta’ ħsara kkawżat minn importazzjonijiet minn, fost oħrajn, il-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ minn dawn il-miżuri billi l-ishma fis-suq ta’ dawn il-pajjiżi ġew sostitwiti b’importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx. Dan żgur li kellu effett ta’ restrizzjoni tal-irkupru tal-industrija tal-Unjoni sal-mument meta ġew imposti miżuri kontra ċ-Ċina fl-2009. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-irkupru tal-industrija tal-industrija tal-Unjoni mid-dumping tal-imgħoddi ma jistax jitqies komplut u li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli għall-effett ta’ ħsara possibbilment ikkawżat mill-preżenza ta’ kwantitajiet sostanzjali ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni.
(126)
Sa fejn għandha x’taqsam il-Kroazja u kif indikat fil-premessa 60, l-impjant uniku qiegħed għall-bejgħ, il-produzzjoni waqfet kompletament u mhuwiex probabbli li terġa’ tibda dalwaqt. Barra minn hekk, minħabba l-volumi negliġibbli esportatati lejn l-Unjoni, anke jekk terġa’ tinbeda l-produzzjoni dalwaqt, mhuwiex probabbli li l-volum li jista’ jiġi esportat lejn l-Unjoni jilħaq il-volumi esportati fl-imgħoddi.
(127)
Għalhekk, fid-dawl tal-esportazzjonijiet negliġibbli fil-perjodu kkunsidrat u l-fatt li l-produzzjoni waqfet kompletament wara l-PIR, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Kroazja wisq probabbli ma tirriżultax fir-rikorrenza ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
9. INTERESS TAL-UNJONI
9.1. Introduzzjoni
(128)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti kontra r-Russja u l-Ukraina jkunux kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi varji kollha involuti. Għandu jiġi mfakkar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx ikkunsidrata li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-anti-dumping eżistenti.
(129)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet fuq il-probabbiltà tar-rikorrenza ta’ dumping ta’ ħsara, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li żżomm miżuri kontra l-importazzjoni li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina f’dan il-każ partikolari.
9.2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(130)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan kien ikkonfermat mill-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservat matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, il-fatt li l-industrija tal-Unjoni żiedet is-sehem fis-suq tagħha matul il-perjodu kkunsidrat huwa indikatur qawwi li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tadatta għaċ-ċirkostanzi tas-suq li nbidlu. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni baqgħet tagħmel profitt matul il-perjodu kkunsidrat.
(131)
Wieħed jista’ raġonevolment jistenna li l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika jekk il-miżuri jinżammu. L-impożizzjoni ta’ miżuri se tippermetti lill-industrija tal-Unjoni żżid il-volum tal-bejgħ u l-livell tal-profitt tagħha biex tippermetti investiment kontinwu fil-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħha. Jekk il-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina ma jinżammux, huwa probabbli li l-industrija tal-Unjoni terġa’ ġġarrab ħsara mill-importazzjonijiet li żdiedu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn dawn il-pajjiżi u li s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha tiddeterjora.
9.3. Interess tal-importaturi
(132)
Huwa mfakkar li fl-investigazzjonijiet preċedenti nstab li l-impatt tal-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkunx sinifikanti għall-importaturi. Kif indikat fil-premessa 18, tliet importaturi wieġbu l-kwestjonarju u kkooperaw bis-sħiħ f’din l-investigazzjoni. Huma indikaw li l-miżuri kienu qed jgħollu l-prezzijiet. Madankollu, billi l-investigazzjoni wriet li l-importaturi li kkooperaw iġibu l-SPT minn bosta fornituri minn ħafna pajjiżi differenti u li l-prezzijiet kienu f’livelli kompetittivi, l-impatt possibbli ta’ kontinwazzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina se jkun limitat.
(133)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-miżuri attwali fis-seħħ ma kellhomx effett sostanzjali negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi u li t-tkomplija tal-miżuri ma taffettwahomx b’mod ħażin.
9.4. Interess tal-utenti
(134)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli jidher li s-sehem tal-SPT fl-ispejjez tal-produzzjoni tal-utenti huwa pjuttost baxx. L-SPT huma ġeneralment parti minn proġetti akbar (bojlers, katusi, kostruzzjoni) li minnhom jifformaw biss parti limitata. L-impatt possibbli tat-tkomplija tal-miżuri jista’, għalhekk, ma jkunx sinifikanti.
(135)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-utenti kollha magħrufa. Kif imsemmi fil-premessa 18, utent wieħed biss ikkoopera f’din l-investigazzjoni. Dan indika li ma ġarrabx ħsara minħabba l-eżistenza tal-miżuri peress li sorsi oħra kienu disponibbli u li l-SPT ma kinux jirrappreżentaw sehem sinifikanti tal-ispiża tal-produzzjoni tiegħu. F’dan il-kuntest, ġie konkluż li minħabba l-inċidenza negliġibbli tal-ispiża tal-SPT fuq l-industriji tal-utenti u l-eżistenza ta’ sorsi ta’ provvista oħrajn disponibbli, il-miżuri fis-seħħ ma għandhomx effett sinifikanti fuq l-industrija tal-utenti.
9.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(136)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż li ma hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
10. MIŻURI KONTRA D-DUMPING
(137)
Il-partijiet kollha ġew infurmati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Russja u l-Ukraina u li jintemmu fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Kroazja. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(138)
Esportatur Russu wieħed talab u ngħata seduta ta’ smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta. Dak l-esportatur argumenta li l-Kummissjoni b’mod mhux korrett ikkonkludiet li ma kkooperax fl-investigazzjoni. Dan l-esportatur kien ippreżenta ruħu bħala parti interessata u pprovda lill-Kummissjoni żewġ sottomissjonijiet, l-aktar relatati mal-ħsara, li tqiesu b’mod xieraq mill-Kummissjoni. Madankollu, dak l-esportatur ma weġibx il-kwestjonarju anti-dumping u ma pprovda l-ebda informazzjoni fir-rigward tal-prezz tal-esportazzjoni tiegħu. Għalhekk il-Kummissjoni ma kellha l-ebda għażla oħra ħlief li tikkalkula l-valur normali fir-rigward tar-Russja fuq il-bażi tal-aħjar fatti disponibbli. L-użu ta’ din il-metodoġija ma ġiex ikkontestat minn dak l-esportatur. F’dawn iċ-ċirkostanzi dan l-esportatur ma jistax jitqies li kkoopera bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(139)
L-istess esportatur iddikjara wkoll li l-iżvelar kien vag, kontradittorju u mhux motivat biżżejjed. Madankollu, din it-talba ma kinitx sostanzjata.
(140)
Esportatur Russu ieħor argumenta li l-importazzjonijiet mir-Russja għandhom jitqiesu b’mod separat minn dawk tal-Ukraina. Madankollu, fl-investigazzjoni l-aktar reċenti, l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina ġew ivvalutati b’mod kumulattiv (flimkien mal-importazzjonijiet mill-Kroazja). Billi l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku għadhom issodisfati fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina, l-effetti ta’ tali importazzjonijiet ġew ivvalutati b’mod kumulattiv kif stabbilit fil-premessi minn (88) sa (92). L-ebda argument ma ġie ppreżentat li jista’ jiġġustifika bidla fil-metodoloġija f’dan ir-rigward.
(141)
Bosta partijiet interessati argumentaw li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma tirrikjedix iż-żamma tal-miżuri għax ir-rikorrenza ta’ ħsara mhijiex probabbli. Madankollu, ma tressaq l-ebda argument ġdid li jista’ jwassal għal konklużjoni differenti fir-rigward tar-rikorrenza tal-ħsara kif stabbilit fil-premessi minn 123 sa 127 hawn fuq.
(142)
Ġie argumentat ukoll minn bosta partijiet interessati li ż-żmien twil li fih baqgħu fis-seħħ il-miżuri mhuwiex ġustifikat u wasal iż-żmien li jiskadu. F’dan ir-rigward għandu jiġi mfakkar li din hija l-ewwel reviżjoni ta’ skadenza li tikkonċerna l-ambitu attwali tal-prodott. Il-miżuri fir-rigward ta’ dan l-ambitu tal-prodott ilhom fis-seħħ biss mill-2006, u dan ma jistax jitqies bħala tul ta’ żmien mhux ġustifikat. Il-miżuri kienu tassew fis-seħħ bejn l-1997 u l-2004 fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja u bejn l-2000 u l-2004 fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Kroazja u l-Ukraina, iżda dawn il-miżuri kienu jikkonċernaw ambitu ħafna iżgħar tal-prodott. Fi kwalunkwe każ, billi nstab f’din l-investigazzjoni li l-kundizzjoijiet fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati għat-tkomplija tal-miżuri, il-fatt li l-miżuri setgħu kienu fis-seħħ għal bosta snin huwa irrilevanti.
(143)
Fl-aħħar nett ġie ddikjarat li l-importazzjonijiet mir-Russja huma trattati b’mod differenti mill-importazzjonijiet mill-Belarus u l-Kroazja, u dan jista’ jitqies diskriminatorju. Din id-dikjarazzjoni ma tirriflettix ir-realtà għax is-sitwazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-pajjiżi hija kompletament differenti. L-ilment fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Belarus ġie rtirat u l-proċediment imbagħad intemm skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku (20). Wara l-iżvelar, ma ġiet ipprovduta l-ebda indikazzjoni li juru li tali tmiem ma jkunx fl-interess tal-Unjoni. Fir-rigward tal-Kroazja, kif stabbilit fil-premessi minn 63 sa 65, il-produzzjoni fil-Kroazja twaqqfet.
(144)
Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-kummenti li waslu ma kinux ta’ natura li jbiddlu l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.
(145)
Minn dan ta’ hawn fuq jirriżulta li, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-SPT, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina, għandhom jinżammu. Għall-kuntrarju, il-miżuri applikabbli għall-importazzjonijiet mill-Kroazja għandhom jitħallew jiskadu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju definittiv tal-anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar, bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx iż-0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) (21) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93 (22) (kodiċijiet TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 u 7304599320) u li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv tal-anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji ta’ hawn taħt għandha tkun din li ġejja:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju anti-dumping
%
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Russja
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant u Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Il-kumpaniji l-oħra kollha
35,8
A999
L-Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Il-kumpaniji l-oħra kollha
25,7
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
4. Il-proċediment ta’ reviżjoni li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar, bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx 0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93 u li joriġinaw fil-Kroazja, huwa b’dan terminat.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-26 ta’ Ġunju 2012.