ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1219/2011/EU
ze dne 16. listopadu 2011
o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě čl. 4 odst. 3 Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (2) (EBRD) rozhodli guvernéři EBRD na svém výročním zasedání v Záhřebu ve dnech 14. a 15. května 2010 usneseními č. 126 (3) a 128 (4) o navýšení základního kapitálu EBRD o 10 miliard EUR s cílem zachovat dostatek kapitálu na udržení přiměřené úrovně činnosti v zemích, kde EBRD působí, ve střednědobém období ve stanovených mezích.
(2)
Před přijetím těchto usnesení činil kapitál EBRD 20 miliard EUR, na němž Unie upsala 60 000 akcií o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR.
(3)
Podle usnesení č. 126 se základní kapitál EBRD navyšuje o 100 000 splacených akcií a každému členu se vydává počet celých akcií zaokrouhlený dolů poměrně k jeho stávajícímu podílu. Splacená část kapitálového navýšení má být zaplacena začleněním části neomezených všeobecných rezerv EBRD do kapitálu. Toto rozhodnutí tedy nemá přímý dopad na rozpočet Unie. Všichni akcionáři EBRD automaticky obdrželi splacené akcie poměrně k jejich stávajícímu podílu, aniž by museli činit jakékoli další procedurální kroky. Proto se Unii vydalo 3 031 nových akcií o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR, čímž se navyšuje počet splacených akcií Unie na 63 031.
(4)
Podle usnesení č. 128 by měl být základní kapitál EBRD navýšen o 900 000 akcií splatných na požádání o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR, jež podléhají umoření. Každý člen by měl být oprávněn upsat počet celých akcií splatných na požádání v dané jmenovité hodnotě do výše nepřekračující 42,857 % počtu akcií, které vlastnil předtím, než navýšení kapitálu nabylo účinnosti. Unie má proto nárok upsat až 27 013 akcií splatných na požádání, a to do 31. prosince 2011.
(5)
Podle usnesení č. 128 by mělo být použití kapitálu EBRD monitorováno podle čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů (CRR4) v období 2011-2015 (dále jen „období CRR4“). Rada guvernérů EBRD by mohla v roce 2015 v rámci CRR4 rozhodnout o tom, že část nepoužitého disponibilního kapitálu by měla být splacena podle zvláštních podmínek dohodnutých v roce 2015. Podle usnesení č. 128 Rada guvernérů EBRD rozhodla, že takové umoření akcií splatných na požádání bude automatické a použitelné na všechny členy EBRD, kteří upsali akcie splatné na požádání schválené tímto usnesením. Za těchto okolností by Komise vzala na vědomí usnesení Rady guvernérů EBRD a provedla by ho.
(6)
Toto rozhodnutí by mělo posílit schopnost EBRD rozšířit své činnosti v zemích, ve kterých provádí operace, a tak poskytnout cennou pomoc jejich ekonomikám v době pro národní hospodářství nelehké. Je vhodné, aby Unie upsala tyto dodatečné akcie, což jí umožní dosáhnout cílů Unie v oblasti vnějších ekonomických vztahů a ponechat si v EBRD svoje poměrné hlasovací právo.
(7)
Navýšení disponibilního kapitálu stanovené v tomto rozhodnutí přispívá k udržení přístupu EBRD na finanční trhy.
(8)
Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě předložit do konce období CRR4 zprávu hodnotící efektivitu současného systému evropských veřejných finančních institucí podporujících investice v Unii a jejím sousedství. Tato zpráva by měla obsahovat doporučení ohledně spolupráce mezi příslušnými bankami a optimalizace a koordinace jejich činností, k čemuž Evropský parlament vyzval ve svém usnesení o výročních zprávách Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj za rok 2007 ze dne 25. března 2009 (5).
(9)
V zemích mimo Unii, kde působí i jiné evropské finanční instituce, by měla být EBRD vybízena k tomu, aby navázala s těmito institucemi spolupráci, která by vycházela z dohod, jako je třístranné „memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí, Evropskou investiční bankou společně s Evropským investičním fondem a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající se spolupráce mimo Evropskou unii“, které umožní, aby se činnosti těchto bank navzájem doplňovaly tím, že budou spoléhat na své komparativní výhody.
(10)
V rozpočtu Unie je podmíněný závazek související s disponibilní částí upsaného kapitálu zohledněn v linii p.m. 01 03 01 02 „Evropská banka pro obnovu a rozvoj - Disponibilní část upsaného kapitálu“.
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet k tomu, aby i nadále uplatňovala osvědčené obezřetnostní bankovní postupy s cílem zachovat její velmi silnou kapitálovou pozici; provádět operace v oblastech odpovídajících hlavním cílům strategie Evropa 2020 v zájmu posílení celkové soudržnosti politik v rámci vnější činnosti Unie; dále rozvíjet finanční nástroje založené na spolufinancování z rozpočtu Unie a ze zdrojů EBRD, které by přispívaly k dosažení cílů Unie, a současně mít na zřeteli, že taková spolupráce by měla být spojena s účinnou kontrolou a se zviditelněním veřejných prostředků Unie; a poskytnout na internetových stránkách příslušné informace o příjemcích, dopadech všech svých finančních zprostředkovatelských operací a hodnocení projektů.
(12)
Guvernér EBRD za Unii by měl Evropskému parlamentu každoročně předkládat zprávu o prosazování cílů Unie, v níž bude zvláštní pozornost věnována vnější činnosti Unie, jak je uvedeno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a růst a podstatnému zvýšení transferu energie z obnovitelných zdrojů a energeticky úsporných technologií.
(13)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli vyvinout veškeré úsilí, aby zabránili tomu, že bude jakákoliv činnost EBRD v zemích, ve kterých působí, prováděna prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce, jež se vyznačuje zejména minimálními daněmi nebo neexistencí daní, nedostatečně účinnou výměnou informací se zahraničními daňovými orgány a nedostačujících transparentností legislativních, právních nebo administrativních předpisů, nebo prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce označené Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finančním akčním výborem proti praní peněz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Unie upisuje v EBRD 27 013 dodatečných akcií splatných na požádání o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR podle usnesení č. 128 Rady guvernérů připojeného k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD za Unii uloží požadovanou upisovací listinu jménem Unie.
Článek 3
Guvernér EBRD za Unii každý rok informuje Evropský parlament o použití kapitálu, o opatřeních zajišťujících transparentnost operací EBRD prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, o tom, jak EBRD přispívá k plnění cílů Unie a jaká rizika podstupuje, o schopnosti získávat další finanční prostředky ze soukromého sektoru a o tom, jak EBRD spolupracuje s Evropskou investiční bankou mimo Unii.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
DEĊIŻJONI Nru 1219/2011/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ Novembru 2011
dwar is-sottoskrizzjoni mill-Unjoni Ewropea f’ishma addizzjonali fil-kapital tal-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ) bħala riżultat tad-deċiżjoni li jiżdied dan il-kapital
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat Dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 212 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 4(3) tal-Ftehim li jistabbilixxi l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (2) (BERŻ), il-Gvernaturi tal-BERŻ, fil-laqgħa annwali tagħhom f’Żagreb fl-14/15 ta’ Mejju 2010, iddeċidew fir-Riżoluzzjonijiet 126 (3) u 128 (4) li jżidu b’EUR 10 biljun l-istokk kapitali awtorizzat tal-BERŻ sabiex jinżamm kapital biżżejjed li jsostni, fuq perjodu ta’ żmien medju, livell raġonevoli ta’ attività fil-pajjiżi fejn jopera l-BERŻ f’limiti statutorji.
(2)
Qabel dawn ir-riżoluzzjonijiet, il-kapital tal-BERŻ kien stabbilit f’EUR 20 biljun, li minnhom l-Unjoni ssottoskriviet 60 000 sehem, fejn kull sehem kellu valur pari ta’ EUR 10 000.
(3)
Skont ir-Riżoluzjoni 126, l-istokk kapitali awtorizzat tal-BERŻ jiżdied b’100 000 sehem imħallas, u kull membru jinħarġulu għadd ta’ ishma sħaħ (imnaqqas sal-eqreb numru sħiħ) pro rata mal-għadd ta’ ishma li jkunu jippossjedu. Il-parti mħallsa taż-żieda fil-kapital titħallas permezz tal-integrazzjoni fil-kapital ta’ parti mir-riżervi ġenerali mhux ristretti tal-BERŻ. Din id-deċiżjoni għalhekk ma għandha ebda impatt dirett fuq il-baġit tal-Unjoni. L-azzjonisti kollha tal-BERŻ irċevew awtomatikament ishma mħallsa fi proporzjon mal-ishma li għandhom fil-preżent mingħajr ma l-azzjonisti nnifishom ikunu meħtieġa jieħdu xi passi proċedurali ulterjuri. Għalhekk, l-Unjoni ngħatat 3 031 sehem ġdid fejn kull sehem ikollu valur pari ta’ EUR 10 000 li jżid l-għadd ta’ ishma mħallsa tal-Unjoni għal 63 031.
(4)
Skont ir-Riżoluzjoni 128,l-istokk kapitali awtorizzat tal-BERŻ għandu jiżdied b’900 000 sehem eżerċitabbli b’valur pari ta’ EUR 10 000 kull sehem u li għandhom ikunu soġġetti għat-tifdija. Kull membru għandu jkun intitolat li jissottoskrivi, b’valur pari, għadd ta’ ishma eżerċitabbli sħaħ sa, iżda mhux aktar minn, 42,857 % tal-għadd ta’ ishma li l-membru kien jippossjedi minnufih qabel id-data effettiva taż-żieda fil-kapital. L-Unjoni hija, għalhekk, intitolata li tissottoskrivi sa 27 013-il sehem eżerċitabbli sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(5)
Skont ir-Riżoluzjoni 128, l-użu tal-kapital tal-BERŻ għandu jkun immonitorjat skont ir-raba’ Reviżjoni tar-Riżorsi Kapitali (CRR4) għall-perjodu 2011-2015 (il-perjodu CRR4).Il-Bord tal-Gvernaturi tal-BERŻ jista’ jiddeċiedi fl-2015 fil-qafas tas-CRR4 li parti mill-kapital eżerċitabbli mhux utilizzat jista’ jinfeda skont kundizzjonijiet speċifiċi li jiġu miftiehma fl-2015. Skont ir-Riżoluzzjoni 128, il-Bord tal-Gvernaturi tal-BERŻ iddeċieda li tali tifdija ta’ ishma eżerċitabbli għandu jkun awtomatiku u applikabbli għall-membri kollha tal-BERŻ li jkunu ssottoskrivew l-ishma eżerċitabbli awtorizzati permezz ta’ dik ir-Riżoluzzjoni. F’sitwazzjoni bħal din, il-Kummissjoni tieħu nota tar-Riżoluzzjoni tal-Gvernaturi tal-BERŻ u timplimentaha.
(6)
Din id-Deċiżjoni għandha ssaħħaħ il-kapaċità tal-BERŻ biex iżid l-attivitajiet tiegħu fil-pajjiżi fejn jopera u b’hekk jipprovdi appoġġ ta’ valur lill-ekonomiji ta’ dawk il-pajjiżi fi żminijiet ekonomiċi diffiċli. Huwa xieraq li l-Unjoni tissottoskrivi dawn l-ishma addizzjonali sabiex tilħaq l-għanijiet tal-Unjoni fil-qasam tar-relazzjonijiet ekonomiċi esterni u żżomm is-saħħa tal-vot relattiv tagħha li għandha fi ħdan il-BERŻ.
(7)
Iż-żieda fil-kapital eżerċitabbli prevista f’din id-Deċiżjoni tikkontribwixxi biex jinżamm l-aċċess tal-BERŻ għas-swieq finanzjarji.
(8)
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, sa’ tmiem il-perjodu CRR4, rapport li jeżamina l-effikaċja tas-sistema eżistenti tal-istituzzjonijiet ta’ finanzjament pubbliċi Ewropej li jippromwovu l-investiment fl-Unjoni u fil-pajjiżi ġara tagħha. Dan ir-rapport għandu jinkludi rakkomandazzjonijiet dwar il-kooperazzjoni bejn il-banek rispettivi u l-ottimizzazzjoni u l-koordinazzjoni tal-attivitajiet tagħhom kif talab il-Parlament Ewropew permezz tar-Riżoluzzjoni tiegħu tal-25 ta’ Marzu 2009 dwar ir-Rapporti Annwali għall-2007 tal-Bank Ewropew tal-Investiment u l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (5).
(9)
Fil-pajjiżi ta’ intervent komuni barra l-Unjoni, il-BERŻ għandu jitħeġġeġ jiżviluppa l-kooperazzjoni tiegħu mal-istituzzjonijiet pubbliċi ta’ finanzjament Ewropej l-oħra permezz ta’ ftehimiet bħall-Memorandum ta’ Ftehim tripartitiku bejn il-Kummissjoni Ewropea, il-Bank Ewropew tal-Investiment flimkien mal-Fond Ewropew tal-Investiment u l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp fir-rigward tal-kooperazzjoni barra l-Unjoni Ewropea li tippermetti lill-banek jaġixxu b’mod komplemenatri billi jiddependu fuq il-vantaġġi paragunabbli rispettivi tagħhom.
(10)
Ir-responsabilità kontinġenti relatata mal-parti eżerċitabbli tal-kapital sottoskritt hija riflessa fil-baġit tal-Unjoni fil-linja p.m 01 03 01 02: “Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp - Porzjon tal-kapital sottoskritt li jista’ jiġi msejjaħ”.
(11)
Ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi ta’ tmexxija tal-BERŻ għandhom jinkoraġġixxu lill-BERŻ: ikompli jimplimenta l-aktar prattiki bankarji prudenzjali sabiex ikompli jippreserva l-pożizzjoni ta’ kapital b’saħħitha ħafna tiegħu; jintervjeni f’oqsma konsistenti mal-objettivi ewlenin tal-Istrateġija Ewropa 2020 għall-impjiegi u tkabbir, sabiex tissaħħaħ il-koerenza globali tal-politika tal-azzjoni esterna tal-Unjoni; ikompli jiżviluppa strumenti finanzjarji, abbażi ta’ kofinanzjament bejn il-baġit tal-Unjoni u dak tal-BERŻ, li jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi tal-UE, filwaqt li jieħu inkunsiderazzjoni li din il-kooperazzjoni għandha tiġi akkumpanjata minn kontroll effettiv u viżibbiltà aħjar tal-fondi pubbliċi tal-Unjoni; u jipprovdi fil-websajt tiegħu informazzjoni adegwata dwar il-benefiċjarji, l-impatt tal-operazzjonijiet ta’ intermedjazzjoni finanzjarja tiegħu u l-valutazzjoni ta’ proġetti.
(12)
Il-Gvernatur tal-BERŻ għall-Unjoni għandu jirrapporta annwalment lill-Parlament Ewropew dwar il-promozzjoni tal-objettivi tal-Unjoni b’kunsiderazzjoni partikolari għall-azzjoni esterna tal-Unjoni kif stabbilit fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Istrateġija Ewropa 2020 għall-impjiegi u tkabbiru ż-żieda sinifikanti tat-trasferiment ta’ teknoloġiji tal-enerġija rinnovabbli u teknoloġiji effiċjenti fl-użu tal-enerġija.
(13)
Ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom jagħmlu ħilithom kollha biex tiġi evitata kull attività mill-BERŻ implimentata fil-pajjiżi fejn topera permezz ta’ ġuriżdizzjoni barranija mhux kooperattiva kkaratterizzata notevolment min-nuqqas ta’ taxxi jew taxxi nominali, nuqqas ta’ skambju effettiv ta’ informazzjoni ma’ awtoritajiet fiskali barranin; u nuqqas ta’ trasparenza f’dispożizzjonijiet leġislattivi, legali jew amministrattivi jew ġuriżdizzjoni barranija mhux kooperattiva kif identifikata mill-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi jew it-Task Force ta’ Azzjoni Finanzjarja,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Unjoni għandha tissottoskrivi 27 013-il sehem eżerċitabbli addizzjonali ta’ EUR 10 000 kull sehem fil-BERŻ skont ir-Riżoluzzjoni 128 tal-Bord tal-Gvernaturi li t-test tagħha huwa mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Il-Gvernatur tal-BERŻ għall-Unjoni għandu jiddepożita l-istrument meħtieġ għas-sottoskrizzjoni f’isem l-Unjoni.
Artikolu 3
Il-Gvernatur tal-BERŻ għall-Unjoni għandu jirrapporta annwalment lill-Parlament Ewropew dwar l-użu tal-kapital, dwar il-miżuri biex tiġi żgurata trasparenza tal-operazzjonijiet tal-BERŻ permezz ta’ intermedjarji finanzjarji, dwar kif il-BERŻ ikkontribwixxa għall-objettivi tal-Unjoni, dwar it-teħid ta’ riskji u tal-effettività tal-istimolu ta’ finanzjament addizzjonali mis-settur privat, u dwar il-kooperazzjoni bejn il-Bank Ewropew tal-Investiment u l-BERŻ barra mill-Unjoni.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak li fih tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ Novembru 2011.