ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 661/2010/EU
ze dne 7. července 2010
o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě
(přepracování)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na článek 172 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Vzhledem k novým změnám by mělo být uvedené rozhodnutí z důvodu přehlednosti přepracováno.
(2)
Vytvoření a rozvoj transevropských sítí přispívá k dosažení důležitých cílů Unie, jako je řádné fungování vnitřního trhu a upevnění hospodářské a sociální soudržnosti.
(3)
Vytvoření a rozvoj transevropských dopravních sítí na celém území Unie má také specifické cíle v zajištění udržitelné mobility osob a zboží za nejlepších možných podmínek sociálních, environmentálních a bezpečnostních a v integraci všech druhů dopravy se zřetelem k jejich komparativním výhodám. Transevropská síť může vést k vytvoření pracovních míst.
(4)
Nárůst dopravy, zejména z důvodu narůstajícího podílu těžkých nákladních vozidel, vedl v mezinárodních dopravních koridorech k přetížení a vzniku míst s nedostatečnou propustností. Pro zajištění mezinárodní mobility zboží a cestujících je proto nutné kapacitu transevropské sítě optimalizovat.
(5)
Vnitrozemská vodní a námořní doprava na krátké vzdálenosti může mimo jiné snížit přetížení pozemních dopravních cest.
(6)
Integrace sítí na evropské úrovni se může uskutečnit pouze postupně propojením jednotlivých druhů dopravy za účelem lepšího využití předností každého z nich.
(7)
Předpokladem integrace různých druhů dopravy v multimodální síti jsou bod propojení jako námořní přístavy, vnitrozemské přístavy a intermodální terminály.
(8)
Jelikož cílů zamýšleného kroku, a to zejména stanovení hlavních rysů a priorit v oblasti transevropských dopravních sítí, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich vzhledem k nutnosti tyto cíle koordinovat může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(9)
Je nezbytné stanovit, které projekty společného zájmu odpovídají těmto cílům a takto určeným prioritám. Mělo by být přihlédnuto pouze k projektům, které jsou potenciálně ekonomicky životaschopné.
(10)
Existuje potřeba prohlásit prioritní projekty za projekty evropského zájmu, soustředit na tyto projekty financování Unie a zavést mechanismy na podporu koordinace mezi členskými státy s cílem usnadnit splnění projektů v plánovaném termínu.
(11)
V souladu s článkem 170 Smlouvy o fungování Evropské unie má politika transevropské sítě přispět k posílení hospodářské a sociální soudržnosti v rámci Unie. Za tímto účelem je nutné usilovat o co největší soulad hlavních směrů Unie pro transevropskou dopravní síť a programování příslušných finančních nástrojů, které jsou k dispozici na úrovni Unie.
(12)
Následné hodnocení prioritních projektů by mělo usnadnit budoucí přezkoumání hlavních směrů a seznamu prioritních projektů a mělo by pomoci zlepšit metody předběžného hodnocení používané členskými státy.
(13)
Povolení pro některé veřejné a soukromé projekty, které mohou mít významný vliv na životní prostředí, by měla být udělena až poté, co byly v souladu se stávajícími právními předpisy Unie posouzeny jejich možné vlivy.
(14)
V souladu s článkem 11 Smlouvy o fungování Evropské unie by měly být požadavky na ochranu životního prostředí začleněny do vymezení a provádění politiky Unie v oblasti transevropských sítí. To vyžaduje přednostní podporu infrastruktury pro druhy dopravy, které způsobují menší škody na životním prostředí, jmenovitě železniční dopravu, pobřežní plavbu a vnitrozemskou vodní dopravu.
(15)
Posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (5) bude v budoucnosti prováděno pro všechny plány a programy vedoucí k projektům společného zájmu. Financování dopravní infrastruktury by mělo být podmíněno i dodržením právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, zejména směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (6), směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (7) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (kodifikované znění) (8).
(16)
V rámci obecného cíle, kterým je zajištění udržitelné mobility osob a zboží, by měly být zavedeny mechanismy na podporu rozvoje námořních dálnic mezi členskými státy, které by snížily přetížení silnic nebo zlepšily přístup k okrajovým a ostrovním regionům a státům. Zavedení takových mechanismů, podporovaných mimo jiné zadávacími řízeními, by mělo být průhledné a přizpůsobené potřebám, aniž by tím byly dotčeny pravidla Unie v oblasti hospodářské soutěže nebo veřejných zakázek.
(17)
Užší koordinace mezi státy, které jsou zapojeny do projektů stejné trasy, může být nezbytná pro zlepšení návratnosti investic a jejich časového sladění investic a finančního zajištění.
(18)
Komise by měla předkládat každé dva roky zprávu o provádění tohoto rozhodnutí a do roku 2010 vypracovat zprávu o pokroku při provádění prioritních projektů a případně navrhnout změny seznamu prioritních projektů.
(19)
Výbor by měl být zplnomocněný zejména k tomu, aby byl nápomocen Komisi při přezkoumávání provádění a vývoje hlavních směrů stanovených tímto rozhodnutím.
(20)
Z důvodu přehlednosti by příloha I rozhodnutí č. 1692/96/ES měla být nahrazena novou přílohou obsahující mapy týkající se všech členských států. Tím by se zajistilo, že mapy obsažené v uvedeném rozhodnutí naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1791/2006 (9) budou doplněny o mapy obsažené v aktu o přistoupení z roku 2003. Kromě toho je pro všechny členské státy termínem tohoto plánu rok 2020,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět
1. Účelem tohoto rozhodnutí je vytvoření hlavních směrů, které budou zahrnovat cíle, priority a hlavní rysy navrhovaných opatření v oblasti transevropské dopravní sítě. Tyto hlavní směry stanoví projekty společného zájmu, jejichž provádění by mělo přispět k rozvoji sítě v Unii.
2. Hlavní směry uvedené v odstavci 1 představují obecný referenční rámec, kterým mají být členské státy a případně Unie podpořeny při provádění projektů společného zájmu zaměřených na zajištění soudržnosti, propojení a interoperability transevropské dopravní sítě a na přístup k této síti. Tyto hlavní směry jsou rovněž určeny k usnadnění zapojení soukromého sektoru.
3. Základní požadavky ohledně interoperability transevropské dopravní sítě, telematiky dopravy a vedlejších služeb jsou vymezeny v souladu se Smlouvami ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (10) a odděleně od tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Cíle
1. Transevropská dopravní síť se vytvoří postupně do roku 2020 integrací sítí pozemní, námořní a letecké dopravní infrastruktury v rámci Unie v souladu se schématy vyznačenými na mapách v příloze I nebo se specifikacemi obsaženými v příloze II.
2. Síť musí
a)
zajišťovat udržitelnou mobilitu osob a zboží v oblasti bez vnitřních hranic za nejlepších možných sociálních a bezpečnostních podmínek a současně přispívat k dosahování cílů Unie, zejména pokud jde o životní prostředí a hospodářskou soutěž, a dále upevňovat hospodářskou a sociální soudržnost;
b)
nabízet uživatelům vysoce kvalitní infrastrukturu za ekonomicky přijatelných podmínek;
c)
zahrnovat všechny druhy dopravy, s přihlédnutím k jejich komparativním výhodám;
d)
umožňovat optimální využití stávajících kapacit;
e)
být pokud možno interoperabilní v rámci jednotlivých druhů dopravy a podporovat intermodalitu mezi různými druhy dopravy;
f)
být pokud možno ekonomicky životaschopná;
g)
pokrývat celé území členských států, aby se usnadnil přístup obecně, propojily se ostrovní, uzavřené a okrajové regiony s centrálními regiony a propojily se vzájemně bez míst s nedostatečnou propustností velké aglomerace a regiony Unie;
h)
umožňovat napojení na sítě států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), zemí střední a východní Evropy a středomořských zemí a současně podporovat interoperabilitu a přístup k těmto sítím, pokud se to ukáže být v zájmu Unie.
Článek 3
Rozsah sítě
1. Transevropská síť zahrnuje dopravní infrastrukturu, systémy řízení dopravy a lokalizační a navigační systémy.
2. Dopravní infrastruktura zahrnuje sítě silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, námořní dálnice, námořní a vnitrozemské přístavy, letiště a jiné body propojení mezi jednotlivými dopravními sítěmi.
3. Systémy řízení dopravy a lokalizační a navigační systémy zahrnují technické, informační a telekomunikační systémy nezbytné k zajištění harmonického provozu sítě a efektivního řízení dopravy.
Článek 4
Hlavní rysy opatření
Hlavní rysy činnosti Unie se týkají:
a)
vytváření a revize schémat sítě;
b)
určování projektů společného zájmu;
c)
úpravy stávající sítě;
d)
podpory interoperability sítí;
e)
optimální kombinace druhů dopravy, mezi jiným vytvářením uzlů propojení, které by v případě zboží měly být umístěny pokud možno mimo městská centra, aby se umožnil efektivní intermodální provoz;
f)
sledování soudržnosti a doplňkovosti finančních opatření v souladu s pravidly pro jednotlivé finanční nástroje;
g)
výzkumu a vývoje;
h)
spolupráce se třetími zeměmi účastnícími se na rozvoji sítě a uzavření odpovídajících dohod s nimi;
i)
pobídek pro členské státy a mezinárodní organizace, aby rozvíjely cíle sledované Unií;
j)
podpory nepřetržité spolupráce mezi dotčenými stranami;
k)
jakýchkoli jiných opatření, která se ukáží jako nezbytná pro dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2.
Článek 5
Priority
Přednost mají se zřetelem k cílům uvedeným v čl. 2 odst. 2 a hlavním rysům opatření uvedeným v článku 4:
a)
vytvoření a rozvoj hlavních spojení a propojení potřebných k odstranění míst s nedostatečnou propustností, k doplnění chybějících úseků a k dokončení hlavních tras, zejména jejich přeshraničních úseků, k překonání přírodních překážek a ke zlepšení interoperability hlavních tras;
b)
vytvoření a rozvoj infrastruktury, která podporuje propojení vnitrostátních sítí pro usnadnění spojení ostrovů nebo oblastí podobných ostrovům a uzavřených, okrajových a nejvzdálenějších regionů na jedné straně a centrálních regionů Unie na straně druhé, zejména v zájmu snížení vysokých přepravních nákladů těchto oblastí;
c)
nutná opatření pro postupné dosažení interoperabilní železniční sítě, pokud možno včetně tras přizpůsobených nákladní dopravě;
d)
nutná opatření na podporu námořní dopravy, pobřežní plavby a vnitrozemské vodní dopravy;
e)
nutná opatření pro integraci železniční a letecké dopravy, zejména ve všech vhodných případech prostřednictvím železničního přístupu k letištím a nezbytné infrastruktury a zařízení;
f)
optimalizace kapacity a účinnosti stávající a nové infrastruktury, podpora intermodality a zlepšení bezpečnosti a spolehlivosti sítě zřizováním a zlepšováním intermodálních terminálů a jejich přístupové infrastruktury nebo rozvojem inteligentních systémů;
g)
integrace hledisek bezpečnosti a životního prostředí do projektování a realizace transevropské dopravní sítě;
h)
rozvoj udržitelné mobility osob a zboží v souladu s cíli Unie pro udržitelný rozvoj.
Článek 6
Sítě třetích zemí
Podpora Unie projektům společného zájmu a propojení a interoperabilitě sítí za účelem zajištění slučitelnosti sítí třetích zemí s transevropskou dopravní sítí se stanoví pro jednotlivé případy odpovídajícími postupy podle Smluv.
Článek 7
Projekty společného zájmu
1. Projekty společného zájmu tvoří společný cíl, jehož dosažení závisí na jejich stupni zralosti a na dostupnosti finančních zdrojů, aniž je tím předjímán finanční závazek členského státu nebo Unie.
2. V souladu s pravidly Smluv, zejména pokud jde o hospodářskou soutěž, se za projekt společného zájmu považuje každý projekt, který
a)
sleduje cíle stanovené v čl. 2 odst. 2;
b)
týká se sítě uvedené v čl. 3 odst. 1;
c)
odpovídá jedné nebo více prioritám stanoveným v článku 5; a
d)
je na základě sociálně-ekonomického rozboru nákladů a zisku potenciálně ekonomicky životaschopný.
3. Projekty se musí vztahovat k některé součásti sítě popsané v článcích 9 až 18, a zejména:
a)
se musí týkat tras stanovených na mapách v příloze I nebo
b)
musí odpovídat specifikacím nebo kritériím uvedeným v příloze II.
4. Členské státy přijmou všechna opatření, která považují za nezbytná, v rámci zásad stanovených v čl. 1 odst. 2.
Článek 8
Ochrana životního prostředí
1. Při přípravě a uskutečňování projektů musí členské státy zohlednit ochranu životního prostředí tím, že provádějí podle směrnice 85/337/EHS posuzování vlivů zamýšlených projektů společného zájmu na životní prostředí a uplatňují směrnice 92/43/EHS a 2009/147/ES.
Od 21. července 2004 provádějí členské státy u plánů a programů vedoucích k těmto projektům, zejména pokud se týkají nových tras nebo rozvoje jiné důležité uzlové infrastruktury, posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2001/42/ES.
Členské státy berou výsledky tohoto posuzování vlivů na životní prostředí v úvahu při přípravě dotčených plánů a programů v souladu s článkem 8 směrnice 2001/42/ES.
2. Do 21. července 2004 Komise po dohodě s členskými státy vyvine vhodné metody provádění strategického posuzování vlivů na životní prostředí, mimo jiné v zájmu zajištění vhodné koordinace, předcházení duplicitě prací a zjednodušení a zrychlení plánovacích procesů u přeshraničních projektů a koridorů.
K výsledkům této práce a posuzování vlivů projektů transevropských sítí na životní prostředí, které provedou členské státy podle směrnice 2001/42/ES, přihlédne Komise ve své zprávě o hlavních směrech a v případných souvisejících legislativních návrzích na revizi hlavních směrů podle článku 22 tohoto rozhodnutí.
ČÁST 2
SILNIČNÍ SÍŤ
Článek 9
Charakteristiky
1. Transevropská silniční síť zahrnuje dálnice a silnice vysoké kvality, ať stávající, nové nebo které se mají upravit, jež
a)
hrají důležitou úlohu v dálkové přepravě;
b)
jsou obchvaty hlavních městských center na trasách stanovených sítí;
c)
zajišťují propojení s jinými druhy dopravy nebo
d)
spojují uzavřené a okrajové regiony s centrálními regiony Unie.
2. Síť zaručuje uživatelům vysokou, jednotnou a nepřetržitou úroveň služeb, pohodlí a bezpečnosti.
3. Síť zahrnuje rovněž infrastrukturu pro řízení dopravy, informování uživatelů, řešení nehod a mimořádných situací a elektronický výběr mýta, přičemž je tato infrastruktura založena na aktivní spolupráci mezi systémy řízení dopravy na evropské, celostátní a regionální úrovni a poskytovateli informačních služeb o cestování a dopravním provozu a služeb s přidanou hodnotou, což zajistí nutnou doplňkovost s aplikacemi, jejichž využití je umožněno v rámci programu transevropských telekomunikačních sítí.
ČÁST 3
ŽELEZNIČNÍ SÍŤ
Článek 10
Charakteristiky
1. Železniční síť zahrnuje vysokorychlostní železniční síť a konvenční železniční síť.
2. Vysokorychlostní železniční síť, bez ohledu na to, zda využívá stávající nebo novou technologii, zahrnuje:
a)
tratě zvlášť postavené pro vysoké rychlosti, vybavené pro rychlosti obvykle se rovnající nebo přesahující 250 km/h;
b)
zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě, vybavené pro rychlosti řádově 200 km/hod;
c)
zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě nebo tratě zvlášť postavené pro vysoké rychlosti a propojené s vysokorychlostní železniční tratí, které mají v důsledku topografických, environmentálních, profilových nebo urbanistických omezení zvláštní rysy a u kterých je nutno v jednotlivých případech upravit rychlost.
Tato síť zahrnuje tratě uvedené v části 3 přílohy I. Základní požadavky a technické specifikace pro interoperabilitu platné pro vysokorychlostní železniční tratě používající stávající technologii jsou definovány v souladu se směrnicí Rady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (11). Členské státy předem vyrozumí Komisi o otevření každé vysokorychlostní tratě a o technických charakteristikách tratě.
3. Konvenční železniční síť zahrnuje tratě pro konvenční osobní a nákladní železniční dopravu, včetně železničních úseků transevropské sítě kombinované dopravy uvedené v článku 15, přístupová spojení s námořními a vnitrozemskými přístavy společného zájmu a nákladními terminály, které jsou otevřeny pro všechny provozovatele. Základní požadavky a technické specifikace pro interoperabilitu platné pro konvenční železniční tratě jsou definovány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES ze dne 19. března 2001 o interoperabilitě transevropského konvenčního železničního systému (12).
4. Železniční síť zahrnuje infrastrukturu a zařízení umožňující integraci železničních a silničních služeb a v případě potřeby námořních služeb a služeb letecké dopravy. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje propojení regionálních letišť se sítí.
5. Železniční síť plní nejméně jednu z těchto funkcí:
a)
hraje důležitou úlohu při dálkové přepravě cestujících;
b)
umožňuje případné propojení s letišti;
c)
umožňuje přístup k regionálním a místním železničním sítím;
d)
usnadňuje nákladní přepravu pomocí určování a rozvoje dálkových trs, které jsou určeny pro nákladní přepravu, nebo tras, na kterých je nákladní přeprava upřednostněna;
e)
hraje důležitou roli v kombinované dopravě;
f)
umožňuje prostřednictvím přístavů společného zájmu propojení s pobřežní plavbou a vnitrozemskými vodními cestami.
6. Díky své provázanosti a postupnému uplatňování interoperability, zejména prostřednictvím technické harmonizace a harmonizovaného řídícího a kontrolního systému ERTMS, jež jsou doporučeny pro evropskou železniční síť, nabízí železniční síť uživatelům vysokou úroveň kvality a bezpečnosti. Proto Komise po konzultaci s členskými státy stanoví plán využití, který je koordinován s vnitrostátními plány.
ČÁST 4
SÍŤ VNITROZEMSKÝCH VODNÍCH CESTA VNITROZEMSKÉ PŘÍSTAVY
Článek 11
Charakteristiky
1. Transevropská síť vnitrozemských vodních cest zahrnuje řeky, kanály a různé odbočky a vzájemná spojení. Poskytuje zejména možnost propojení mezi průmyslovými regiony a velkými aglomeracemi a jejich spojení s přístavy.
2. Vnitrozemské vodní cesty, které jsou součástí sítě, musí odpovídat minimálním technickým požadavkům pro třídu IV vodních cest, tj. umožňovat průjezd plavidla nebo tlačného soulodí o délce 80 až 85 m a šířce 9,5 m. Jestliže je vnitrozemská vodní cesta, která je součástí sítě, modernizována nebo nově stavěna, měly by technické specifikace odpovídat alespoň třídě IV, umožňovat pozdější dosažení třídy Va/Vb a dostatečně zohledňovat možnost průjezdu plavidel pro kombinovanou dopravu. Třída Va umožňuje průjezd plavidla nebo tlačného soulodí o délce 110 m a šířce 11,40 m a třída Vb umožňuje průjezd tlačného soulodí o dílce 172 až 185 m a šířce 11,40 m.
3. Vnitrozemské přístavy jsou součástí sítě, zejména jako body propojení mezi vodními cestami uvedenými v odstavci 2 a v článku 15 a jinými druhy dopravy.
4. Síť zahrnuje vnitrozemské přístavy:
a)
otevřené obchodní dopravě,
b)
umístěné na síti vnitrozemských vodních cest vyznačené na schématu v oddílu 4 přílohy I,
c)
propojené s ostatními transevropskými trasami podle přílohy I a
d)
vybavené překládacím zařízením pro intermodální dopravu nebo s ročním objemem nákladní dopravy nejméně 500 000 tun.
Vnitrozemské přístavy uvedené v písm. d) jsou vyznačeny v příloze I.
5. Síť rovněž zahrnuje infrastrukturu řízení provozu. To vyžaduje zejména zavedení interoperabilního inteligentního přepravního a dopravního systému označovaného jako „Říční informační služby“, který má optimalizovat stávající kapacitu a bezpečnost sítě vnitrozemských vodních cest a zlepšit interoperabilitu s jinými druhy dopravy.
ČÁST 5
NÁMOŘNÍ PŘÍSTAVY
Článek 12
Charakteristiky
1. Námořní přístavy umožňují rozvoj námořní dopravy a tvoří výchozí bod pro námořní spojení na ostrovy a body propojení mezi námořní dopravou a jinými druhy dopravy. Poskytují zařízení a služby dopravcům. Jejich infrastruktura nabízí široký rozsah služeb pro přepravu cestujících a zboží, včetně přepravy trajekty a dopravy na krátké a dlouhé vzdálenosti, včetně pobřežní plavby uvnitř Unie a mezi Unií a třetími zeměmi.
2. Námořní přístavy zahrnuté do transevropské dopravní sítě odpovídají jedné z kategorií A, B nebo C, definovaných takto:
A
:
mezinárodní námořní přístavy: přístavy s celkovým ročním objemem přepravy nejméně 1,5 milionu tun nákladu nebo 200 000 cestujících, které jsou, není-li to nemožné, spojeny s pozemními prvky transevropské dopravní sítě, a mají proto důležitou úlohu v mezinárodní námořní dopravě;
B
:
námořní přístavy Unie nespadající do kategorie A: tyto přístavy mají celkový roční objem přepravy nejméně 0,5 milionu tun nákladu nebo od 100 000 do 199 999 cestujících a jsou spojeny, není-li to nemožné, s pozemními prvky transevropské dopravní sítě a jsou vybaveny nezbytným překládacím zařízením pro námořní dopravu na krátké vzdálenosti;
C
:
regionální námořní přístavy: tyto přístavy nesplňují kritéria kategorií A a B, ale jsou umístěny v ostrovních, okrajových nebo nejvzdálenějších regionech, které propojují námořními vodními cestami a/nebo je spojují s centrálními regiony Unie.
Námořní přístavy kategorie A jsou na základě nejaktuálnějších údajů o přístavech vyznačeny na informativních mapách ve schématech uvedených v oddílu 5 přílohy I.
3. Kromě kritérií stanovených v článku 7 musí projekty námořních přístavů společného zájmu vztahující se k námořním přístavům zahrnutým do sítě transevropských námořních přístavů splňovat kritéria a specifikace uvedené v příloze II.
Článek 13
Námořní dálnice
1. Transevropská síť námořních dálnic má soustředit toky nákladní dopravy na námořní logistické trasy tak, aby se zlepšila stávající námořní spojení, která jsou životaschopná, pravidelná a často využívaná, nebo aby se vytvořila taková nová spojení pro přepravu zboží mezi členskými státy, a tím se snížilo přetížení silnic nebo se zlepšila dostupnost okrajových a ostrovních regionů a států. Námořní dálnice by neměly vylučovat kombinovanou přepravu osob a zboží za předpokladu, že nákladní doprava bude převažovat.
2. Transevropská síť námořních dálnic se skládá ze zařízení a infrastruktury pro nejméně dva přístavy ve dvou různých členských státech. Zařízení a infrastruktura zahrnují nejméně v jednom členském státě prvky, jako je zařízení přístavu, elektronické logistické systémy řízení, bezpečnost, ochranu, správní a celní řízení a infrastrukturu pro přímý přístup z moře a ze země, včetně způsobů pro zajištění celoroční splavnosti, zejména pomocí dostupných vlečných zařízení a zabezpečení zimního přístupu ledoborci.
3. Součástí transevropské sítě námořních dálnic jsou vodní cesty nebo kanály určené v části 4 přílohy I, které spojují dvě evropské námořní dálnice nebo dva jejich úseky a značně přispívají ke zkrácení námořních tras, zvýšení efektivnosti a úsporám času přepravy.
4. Projekty společného zájmu transevropské sítě námořních dálnic navrhují nejméně dva členské státy a jsou přizpůsobeny skutečným potřebám. Navrhované projekty obecně zahrnují státní i soukromý sektor v souladu s postupy, které, dříve než lze pomoc poskytnutou ze státních rozpočtů v případě potřeby doplnit o pomoc ze strany Unie, stanoví zadávací řízení v jedné z těchto podob:
a)
veřejná výzva k podávání návrhů organizovaná společně dotčenými členskými státy za účelem zřízení nových spojení z přístavu kategorie A podle definice v čl. 12 odst. 2, který je předem vybrán v rámci námořní oblasti, podle projektu č. 21 uvedeného v příloze III;
b)
pokud je poloha přístavů srovnatelná, veřejná výzva k podávání návrhů organizovaná společně dotčenými členskými státy a určená sdružením, ve kterých jsou zastoupeny alespoň přepravní společnosti a přístavy, které se nacházejí v jedné z námořních oblastí podle projektu č. 21 uvedeného v příloze III.
5. Projekty společného zájmu v transevropské síti námořních dálnic
a)
se zaměřují na zařízení a infrastrukturu, které tvoří síť námořních dálnic;
b)
aniž jsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, mohou zahrnovat podporu na zahájení činnosti, pokud je v důsledku zadávacího řízení podle odstavce 4 státní podpora považována za nutnou pro finanční životaschopnost projektu; podpora na zahájení činnosti je omezena na dva roky a poskytuje se pouze na podporu řádně odůvodněných kapitálových nákladů; podpora nesmí přesáhnout nejnižší odhadovanou částku nutnou k zahájení daných spojení; podpora nesmí vést k narušení hospodářské soutěže na relevantních trzích v rozporu se společným zájmem;
c)
mohou rovněž zahrnovat činnosti, které mají širší přínosy a nesouvisejí s konkrétními přístavy, například zpřístupnění zařízení pro rozbíjení ledu a bagrování lodí nebo informačních systémů včetně systémů řízení dopravy a systémů elektronických hlášení.
6. Projekty společného zájmu transevropské sítě námořních dálnic se předkládají Komisi ke schválení.
7. Komise do tří let předloží výboru uvedenému v čl. 21 odst. 1 počáteční seznam konkrétních projektů společného zájmu. Tímto upřesní koncepci námořních dálnic.
Tento seznam bude rovněž předán Evropskému parlamentu.
ČÁST 6
LETIŠTĚ
Článek 14
Charakteristiky
1. Transevropská síť letišť zahrnuje letiště na území Unie, která jsou otevřena komerční letecké přepravě a splňují kritéria stanovená v části 6 přílohy II. Tato letiště jsou klasifikována odlišně podle rozsahu a typu přepravy, kterou odbavují, a podle své funkce v rámci sítě. Umožňují rozvoj leteckých spojů a propojení letecké dopravy a jiných druhů dopravy.
2. Mezinárodní spojovací body a spojovací body Unie tvoří jádro transevropské sítě letišť. Spojení mezi Unií a ostatními zeměmi světa se uskutečňuje převážně prostřednictvím mezinárodních spojovacích bodů. Spojovací body Unie zajišťují v zásadě spojení uvnitř Unie, přičemž přeprava mimo Unii dosud představuje menší část jejich činnosti. Regionální spojovací body a přístupové body usnadňují přístup k jádru sítě nebo přispívají k dopravnímu otevření ostrovních nebo okrajových regionů.
3. Mezinárodní spojovací body a spojovací body Unie se případně postupně napojí na vysokorychlostní trati železniční sítě. Síť zahrnuje infrastruktury a zařízení, které umožňují integraci leteckých, železničních a případně i námořních dopravních služeb.
ČÁST 7
SÍŤ KOMBINOVANÉ DOPRAVY
Článek 15
Charakteristiky
Transevropská síť kombinované dopravy zahrnuje
a)
železniční tratě a vnitrozemské vodní cesty vhodné pro kombinovanou dopravu a námořní cesty, které případně v kombinaci s nejkratší možnou počáteční nebo konečnou silniční dopravou umožňují dálkovou přepravu zboží;
b)
intermodální terminály vybavené zařízením umožňujícím překládku mezi železnicí, vnitrozemskými vodními cestami, námořními trasami a silnicemi;
c)
po nezbytnou dobu vhodný vozový park, pokud to charakteristiky dosud nepřizpůsobené infrastruktury vyžadují.
ČÁST 8
ŘÍDICÍ A INFORMAČNÍ SÍŤ NÁMOŘNÍ DOPRAVY
Článek 16
Charakteristiky
Transevropská řídicí a informační síť námořní dopravy zahrnuje:
a)
pobřežní a přístavní systémy řízení dopravy;
b)
lokalizační systémy plavidel;
c)
oznamovací systémy pro plavidla přepravující nebezpečné věci nebo znečisťující látky;
d)
komunikační systémy pro tísňové situace a bezpečnost na moři.
ČÁST 9
ŘÍDICÍ SÍŤ LETECKÉ DOPRAVY
Článek 17
Charakteristiky
Transevropská řídicí síť letecké dopravy zahrnuje vzdušný prostor vyhrazený pro obecné letectví, letové cesty, navigační zařízení, systémy plánování a správy provozu a systém řízení letového provozu (kontrolní střediska, prostředky dohledu a komunikace), které jsou nezbytné pro bezpečné a efektivní letectví v evropském vzdušném prostoru.
ČÁST 10
LOKALIZAČNÍ A NAVIGAČNÍ SÍŤ
Článek 18
Charakteristiky
Transevropská síť lokalizačních a navigačních systémů zahrnuje družicové lokalizační a navigační systémy a systémy, které budou vymezeny v budoucím evropském radionavigačním plánu. Tyto systémy poskytují spolehlivé a efektivní služby pro stanovení polohy a navigaci, které mohou být využity ve všech druzích dopravy.
ČÁST 11
KOORDINACE MEZI ČLENSKÝMI STÁTY
Článek 19
Evropský koordinátor
1. Pro usnadnění koordinovaného provádění určitých projektů, zejména přeshraničních projektů nebo úseků přeshraničních projektů zahrnutých mezi projekty, které jsou prohlášeny za projekty evropského zájmu podle článku 25, může Komise po dohodě s dotčenými členskými státy a po konzultaci s Evropským parlamentem jmenovat osobu „evropského koordinátora“.
2. Evropský koordinátor je vybírán zejména na základě svých zkušeností s evropskými orgány a znalostí, které se týkají financování a sociálně-ekonomického a environmentálního hodnocení významných projektů.
3. Rozhodnutí Komise o jmenování evropského koordinátora určí způsob, kterým má plnit úkoly podle odstavce 5.
4. Evropský koordinátor jedná jménem a v zastoupení Komise. Jeho působnost se obvykle týká jednoho projektu, zejména v případě přeshraničního projektu, ale v případě nutnosti může být rozšířena a může se vztahovat na celou významnou osu. Evropský koordinátor vypracuje společně s dotčenými členskými státy pracovní plán své činnosti.
5. Evropský koordinátor
a)
ve spolupráci s dotčenými členskými státy prosazuje společné metody hodnocení projektů a radí případně navrhovatelům projektů v otázkách financování projektů;
b)
každý rok vypracovává zprávu pro Evropský parlament, Komisi a dotčené členské státy o pokroku dosaženém při provádění jednoho nebo více projektů, za které odpovídá, o novém regulatorním nebo jiném vývoji, který by mohl ovlivnit charakteristiky projektů, a o obtížích a překážkách, které mohou vést ke značnému zpoždění oproti termínům uvedeným v příloze III;
c)
spolu s dotčenými členskými státy konzultuje s regionálními a místními orgány, provozovateli, uživateli dopravy a zástupci občanské společnosti, aby získal úplnější znalost poptávky po dopravních službách, možnostech investičního financování a druhu služeb, které je nutno zabezpečit pro usnadnění přístupu k takovému financování.
6. Dotčené členské státy spolupracují s evropským koordinátorem a poskytují mu informace nutné k plnění úkolů podle odstavce 5.
7. Aniž jsou dotčeny platné postupy stanovené právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy, může Komise požadovat stanovisko evropského koordinátora při posuzování žádostí o financování Unie u projektů nebo skupin projektů, za které evropský koordinátor odpovídá.
ČÁST 12
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Vnitrostátní plány a programy
Členské státy poskytují Komisi stručný přehled vnitrostátních plánů a programů, které sestavují pro rozvoj transevropské dopravní sítě, zejména pokud jde o projekty prohlášené za projekty evropského zájmu uvedené v článcích 24 až 27. Po přijetí vnitrostátních plánů a programů je členské státy zašlou Komisi pro informaci.
Článek 21
Výbor pro sledování hlavních směrů a výměnu informací
1. Komisi je nápomocen Výbor pro sledování hlavních směrů a výměnu informací (dále jen „výbor“); skládá se ze zástupců členských států a předsedá mu zástupce Komise.
2. V tomto výboru se uskutečňuje výměna informací o plánech a programech oznámených členskými státy a může být přezkoumána každá otázka vztahující se k rozvoji transevropské dopravní sítě.
Článek 22
Zpráva
Komise předloží každé dva roky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění hlavních směrů popsaných v tomto rozhodnutí.
Při sestavování této zprávy je Komisi nápomocen výbor.
Ke zprávě budou případně přiloženy legislativní návrhy na revizi hlavních směrů; tyto legislativní návrhy mohou případně zahrnovat změny seznamu prioritních projektů v příloze III nebo dodatky k tomuto seznamu projektů, které jsou v souladu s čl. 23 odst. 1. Revize se zaměří zejména na projekty, které přispívají k územní soudržnosti Unie v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. e).
Článek 23
Prioritní projekty
1. Prioritní projekty jsou projekty společného zájmu podle článku 7, u kterých posouzení potvrdí, že:
a)
mají odstranit místo s nedostatečnou propustností nebo doplnit chybějící spojení na významné trase transevropské sítě, zejména pokud se jedná o přeshraničními projekty, překonání přírodních překážek nebo projekty s přeshraničním úsekem;
b)
mají takový rozsah, u kterého významně napomůže dlouhodobé plánování na evropské úrovni;
c)
celkově představují potenciální čisté sociálně-ekonomické přínosy a jiné sociálně-ekonomické výhody;
d)
významně zlepšují mobilitu zboží a osob mezi členskými státy, a tím také přispívají k interoperabilitě vnitrostátních sítí;
e)
přispívají k územní soudržnosti Unie integrací sítí nových členských států a zlepšováním spojení s okrajovými a ostrovními regiony;
f)
přispívají k udržitelnému rozvoji dopravy tím, že zlepšují bezpečnost a snižují škody na životním prostředí, které jsou způsobeny dopravou, zejména podporou přesunu druhů dopravy ve prospěch železnice, intermodální dopravy, vnitrozemských vodních cest a námořní dopravy;
g)
prokazují odhodlání dotčených členských států včas provést studie a hodnotící postupy pro dokončení práce v souladu s předem sjednaným datem, na základě vnitrostátních plánů nebo jiného rovnocenného dokumentu týkajícího se daného projektu.
2. Prioritní projekty, u nichž měly práce začít do roku 2010, jejich úseky a data sjednaná pro dokončení prací podle odst. 1 písm. g) jsou uvedeny v příloze III.
3. Do roku 2010 Komise vypracuje zprávu o pokroku a případně navrhne změny seznamu prioritních projektů určených v příloze III v souladu s odstavcem 1.
Článek 24
Prohlášení evropského zájmu
Prioritní projekty určené v příloze III jsou prohlášeny za projekty evropského zájmu. Toto prohlášení se provádí výhradně v souladu s postupem stanoveným ve Smlouvách a v právních aktech na nich založených.
Článek 25
Projekty prohlášené za projekty evropského zájmu
1. Aniž je dotčen právní základ daného finančního nástroje Unie, členské státy:
a)
při předkládání svých projektů v rámci Fondu soudržnosti podle nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006 o Fondu soudržnosti (13) přiřadí náležitou prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu;
b)
při předkládání svých projektů v rámci rozpočtu pro transevropské sítě v souladu s články 5 a 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 ze dne 20. června 2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí (14), přiřadí náležitou prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu.
2. Aniž je dotčen právní základ daného finančního nástroje Unie, Komise:
a)
podporuje členské státy, aby přihlížely k projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu při plánování programů strukturálních fondů, zejména v regionech, na které se vztahuje cíl „Konvergence“, s ohledem na vnitrostátní dopravní plány, které spadají do působnosti stávajících rámců podpory Unie;
b)
zajistí, aby země, které splňují podmínky pro využití nástroje předvstupní pomoci (NPP), přiřazovaly při předkládání svých projektů v rámci tohoto nástroje v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (15), náležitou prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu.
3. Při odhadu svých finančních potřeb přiřadí Komise náležitou prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu.
Článek 26
Zpoždění při dokončení projektů prohlášených za projekty evropského zájmu
1. V případě značného zpoždění oproti konečnému termínu roku 2010 při zahájení prací na jednom z projektů prohlášených za projekty evropského zájmu požádá Komise dotčené členské státy, aby zpoždění do tří měsíců zdůvodnily. Na základě poskytnuté odpovědi konzultuje Komise všechny dotčené členské státy v zájmu řešení problému, který způsobil zpoždění.
Komise může po konzultaci s výborem a v rámci svého aktivního sledování provádění projektu, který byl prohlášen za projekt evropského zájmu, a s řádným ohledem na zásadu proporcionality rozhodnout o přijetí vhodných opatření. Dotčené členské státy mají před přijetím těchto opatření příležitost se k nim vyjádřit.
Evropský parlament je o každém přijatém opatření neprodleně informován.
Při přijímání těchto opatření bere Komise náležitě v úvahu podíl odpovědnosti každého dotčeného členského státu za zpoždění a zdrží se opatření, která by ovlivnila provádění projektu v členských státech, které nejsou za zpoždění odpovědné.
2. Pokud není projekt prohlášený za projekt evropského zájmu z větší části dokončen v přiměřené lhůtě po očekávaném datu dokončení uvedeném v příloze III a za zpoždění odpovídají všechny dotčené členské státy, Komise jej přezkoumá postupem podle odstavce 1 s cílem odejmout jeho zařazení jako projektu, který byl prohlášen za projekt evropského zájmu, s využitím přezkumného postupu uvedeného v čl. 22 třetím pododstavci.
Komise vždy přezkoumá projekt po uplynutí lhůty 15 let poté, co byl prohlášen za projekt evropského zájmu ve smyslu tohoto rozhodnutí.
Článek 27
Posuzování sociálně-ekonomických vlivů a vlivů na životní prostředí
1. Pět let po dokončení projektu prohlášeného za projekt evropského zájmu nebo jednoho z jeho úseků provedou dotčené členské státy posouzení jeho sociálně-ekonomických vlivů a jeho vlivů na životní prostředí, včetně jeho vlivů na obchod a volný pohyb osob a zboží mezi členskými státy, na územní soudržnost a udržitelný rozvoj. O výsledcích tohoto posouzení informují členské státy Komisi.
2. Pokud projekt prohlášený za projekt evropského zájmu zahrnuje přeshraniční úsek, který je z technického a finančního hlediska nedělitelný, koordinují dotčené členské státy své postupy při posuzování sociálně-ekonomických vlivů projektu a vynaloží veškeré úsilí na provedení mezinárodního přezkumu před vydáním stavebního povolení a ve stávajícím rámci.
3. Ostatní úseky projektů evropského zájmu členské státy koordinují v jednotlivých případech na dvoustranném nebo mnohostranném základě.
4. Koordinované akce nebo mezinárodní přezkum podle odstavce 2 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z právních předpisů Unie o ochraně životního prostředí, zejména povinnosti týkající se posuzování vlivů na životní prostředí. Dotčené členské státy informují Komisi o zahájení a výsledku takových koordinovaných akcí nebo mezinárodního přezkumu. Komise zahrne tyto informace do zprávy uvedené v čl. 22.
Článek 28
Přeshraniční úseky
V souvislosti s určitými prioritními projekty určí členské státy přeshraniční úseky mezi dvěma členskými státy včetně námořních dálnic na základě kritérií, která stanoví výbor, a oznámí je Komisi.
Půjde zejména o úseky, které jsou z technického a finančního hlediska nedělitelné nebo ke kterým s dotčené členské státy zaváží společně a pro které zavedou společnou strukturu.
Článek 29
Zrušení
Rozhodnutí č. 1692/96/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 30
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 31
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 7. července 2010.
DEĊIŻJONI Nru 661/2010/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-7 ta’ Lulju 2010
fuq linji gwida tal-Unjoni għall-iżvilupp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew
(tfassil mill-ġdid)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill t-23 ta’ Lulju 1996 fuq linji gwida tal-Komunità għall-iżvilupp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew (3) ġiet emendata kemm-il darba b’mod sostanzjali (4). Billi għandhom isiru emendi ġodda, u għal ċarezza akbar, id-Deċiżjoni għandha tiġi mfassla mill-ġdid.
(2)
L-istabbiliment u l-iżvilupp tan-netwerks trans-Ewropej jikkontribwixxu għall-ksib tal-għanijiet maġġuri tal-Unjoni, bħat-tħaddim tajjeb tas-suq intern u t-tisħiħ ta’ koeżjoni ekonomika u soċjali.
(3)
L-istabbiliment u l-iżvilupp tan-netwerks tat-trasport trans-Ewropej fit-territorju kollu tal-Unjoni wkoll għandhom l-għanijiet speċifiċi li jassiguraw il-mobbiltà sostenibbli ta’ persuni u merkanzija taħt l-aħjar kondizzjonijiet soċjali, ambjentali u dawk dwar is-sigurtà u li jintegraw il-modi ta’ trasport kollha, b’konsiderazzjoni għall-vantaġġi komparattivi tagħhom. Il-ħolqien tax-xogħol hu wieħed mill-effetti possibbli tan-netwerk trans-Ewropew.
(4)
It-tkabbir fit-traffiku, b’mod partikolari minħabba s-sehem dejjem jikber tal-vetturi tqal tal-merkanzija, irriżulta f’konġestjoni miżjuda u f’imkejjen ta’ konġestjoni fil-kurituri tat-trasport internazzjonali. Sabiex tiġi żgurata l-mobbiltà internazzjonali tal-merkanzija u tal-passiġġieri, huwa għalhekk meħtieġ li tiġi ottimizzata l-kapaċità tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew.
(5)
Il-ġarr bil-baħar fuq distanzi qosra jista’, inter alia, jgħin biex tittaffa l-konġestjoni fuq rotot ta’ trasport fuq l-art.
(6)
L-integrazzjoni tan-netwerk f’livell Ewropew tista’ tkun żviluppata biss progressivament billi jintrabtu flimkien modi differenti ta’ trasport biex jitjieb l-użu ta’ vantaġġi inerenti ta’ kull wieħed.
(7)
Il-punti ta’ interkonnessjoni inklużi l-portijiet tal-baħar, il-portijiet interni u t-terminali intermodali huma pre-kondizzjoni għall-integrazzjoni tal-modi differenti tat-trasport f’netwerk multimodali.
(8)
Minħabba li l-għanijiet tal-azzjoni proposta, u b’mod partikolari l-iffissar ta’ linji ġenerali u ta’ prijoritajiet fil-qasam tan-netwerks tat-trasport trans-Ewropej ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jistgħu, għalhekk, minħabba fil-ħtieġa li jiġu kkordinati dawn l-għanijiet, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet.
(9)
Huwa neċessarju li jiġu identifikati proġetti ta’ interess komuni li jikkontribwixxu biex jiksbu dawk l-għanijiet u li jikkorrispondu mal-prijoritajiet tal-azzjoni li b'hekk ġew stabbiliti. Huma biss proġetti li huma potenzjalment vijabbli ekonomikament li għandhom jiġu kkunsidrati.
(10)
Teżisti l-ħtieġa li l-proġetti ta’ prijorità jiġu ddikjarati ta’ interess Ewropew, sabiex il-finanzjament tal-Unjoni jiġi kkonċentrat fuq dawn il-proġetti u sabiex jiġu introdotti mekkaniżmi li jiffaċilitaw il-kordinament bejn l-Istati Membri sabiex tiġi ffaċilitata t-tlestija tal-proġetti fl-iskeda taż -żmien mixtieqa.
(11)
Skont l-Artikolu 170 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, il-politika tan-netwerk trans-Ewropew għandha tgħin biex tissaħħaħ il-koeżjoni ekonomika u soċjali fl-Unjoni. Sabiex jinkiseb dan il-għan, għandhom isiru sforzi sabiex tiġi mmassimizzata l-konsistenza bejn il-linji gwida tal-Unjoni għan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u l-programmazzjoni tal-istrumenti finanzjarji rilevanti disponibbli fil-livell tal-Unjoni.
(12)
Valutazzjoni a posteriori tal-proġetti ta’ prijorità għandha tiffaċilita reviżjonijiet futuri tal-linji gwida u tal-lista ta' proġetti ta’ prijorità u għandha tgħin biex jitjiebu l-metodi tal-valutazzjoni a priori pprattikati mill-Istati Membri.
(13)
Awtorizzazzjoni għal ċerti proġetti pubbliċi u privati li x’aktarx ikollhom impatt ambjentali sinifikanti għandha tingħata biss wara stima minn qabel ta' dak l-impatt potenzjali, f'konformità mar-regoli eżistenti tal-Unjoni.
(14)
Il-ħtiġijiet tal-protezzjoni ambjentali għandhom jiġu integrati fid-defininizzjoni u l-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fil-kamp tan-netwerks trans-Ewropej skont l-Artikolu 11 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan jinvolvi l-promozzjoni bħala prijorità tal-infrastruttura għall-modi ta' trasport li jikkawżaw inqas ħsara lill-ambjent, jiġifieri t-trasport bil-ferrovija, il-ġarr bil-baħar fil-qosor u l-ġarr fuq mogħdijiet fuq l-ilma interni.
(15)
L-istima ambjentali skont id-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta’ Ġunju 2001 dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent (5) ser jitwettqu fil-futur għall-pjani u l-programmi kollha li jwasslu għal progetti ta’ interess komuni. Il-finanzjament tal-infrastruttura tat-trasport għandu wkoll ikun bil-kondizzjoni li jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni, b’mod partikolari d-Direttiva tal-Kunsill 85/337/KEE tas-27 ta’ Ġunju 1985 dwar l-istma tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent (6), id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE tal-21 ta’ Mejju 1992 dwar il-konservazzjni tal-habitat naturali u tal-fawna u l-fawna selvaġġa (7) u d-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-konservazzjoni tal-għasafar selvaġġi (versjoni kodifikata) (8).
(16)
Fl-għan ġenerali li tiġi żgurata l-mobbiltà sostenibbli tal-persuni u l-merkanzija, għandhom jiġu stabbiliti mekkaniżmi li jappoġġjaw l-iżvilupp ta' toroq tal-baħar bejn l-Istati Membri sabiex titnaqqas il-konġestjoni tat-toroq u/jew jitjieb l-aċċess għall-Istati u r-reġjuni periferiċi u insulari. L-istabbiliment ta' dawn il-mekkaniżmi, sostnuti, fost oħrajn, minn proċeduri tat-tfigħ ta' offerti, għandu jkun trasparenti u mmirat għall-ħtiġijiet u m'għandu bl-ebda mod jippreġudika r-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni jew l-akkwist pubbliku.
(17)
Il-kordinament iktar mill-qrib bejn l-Istati Membri involuti fi proġetti fuq l-istess rotta jistgħu jkunu meħtieġa sabiex itejbu r-redditu fuq l-investimenti u sabiex ikun aktar faċli li l-investimenti jiġu sinkronizzati u li jinħoloq pakkett ta’ finanzjament.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tagħti kull sentejn rapport fuq l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u sal-2010 l-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar il-progress tal-proġetti prijoritarji u, skont il-każ, tipproponi li temenda l-lista tal-proġetti prijoritarji.
(19)
Għandha tingħata s-setgħa lil Kumitat biex b'mod partikolari jgħin lill-Kummissjoni meta teżamina l-implimentazzjoni u l-iżvilupp tal-linji gwidi stabbiliti mid-deċiżjoni preżenti.
(20)
Għal raġunijiet ta' ċarezza, jeħtieġ li l-Anness I għad-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE jiġi ssostitwit b'Anness ġdid li jkun fih il-mapep li jikkonċernaw l-Istati Membri kollha; dan jiżgura li l-mapep li diġà jinsabu f'dik id-Deċiżjoni kif emendata l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1791/2006 (9) jiġu ssupplimentati b'dawk li jinsabu fl-Att ta' Adeżjoni tal-2003. Barra minn hekk, id-data mmirata għall-pjan hija l-2020 għall-Istati Membri kollha,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
TAQSIMA 1
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. L-iskop ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun li tistabbilixxi l-linji gwida li jkopru l-għanijiet, il-prijoritajiet u l-linji wiesgħa ta’ miżuri maħsuba fil-kamp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew. Dawn il-linji gwida jidentifikaw proġetti ta’ interess komuni, li l-implimentazzjoni tagħhom għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp tan-netwerk fl-Unjoni.
2. Il-linji gwida msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkostitwixxu qafas ġenerali ta’ referenza maħsub biex iħeġġeġ lill-Istati Membri u, fejn xieraq, lill-Unjoni biex iwettqu proġetti ta’ interess komuni, li l-iskop tagħhom ikun li jiżgura l-koeżjoni, l-interkonnessjoni u l-interoperabbiltà tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew, kif ukoll l-aċċess għal dak in-netwerk. Dawn il-linji gwida huma maħsuba wkoll biex jiffaċilitaw l-involviment tas-settur privat.
3. Ħtiġijiet essenzjali relatati mal-interoperabbiltà tan-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew, tat-telematika tat-transport u ta' servizzi anċillari, huma definiti skont it-Trattati fid-Direttiva 2008/57/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta' Ġunju 2008 dwar l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja fil-Komunità (10) u separatament minn din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Għanijiet
1. In-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew għandu jiġi stabbilit gradwalment sal-2020, billi jkunu integrati n-netwerks ta' infrastruttura tat-trasport bl-art, bil-baħar u bl-ajru fl-Unjoni skont il-pjani abbozzati indikati fuq il-mapep fl-Anness I u/jew l-ispeċifikazzjonijiet fl-Anness II.
2. In-netwerk għandu:
(a)
jassigura l-mobbiltà sostenibbli ta’ persuni u merkanzija f'żona mingħajr fruntieri interni taħt l-aħjar kondizzjonijiet soċjali u ta’ sigurtà, filwaqt li jgħinu fil-ksib tal-għanijiet tal-Unjoni, partikolarment fir-rigward tal-ambjent u l-kompetizzjoni, u jikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-koeżjoni ekonomika u soċjali;
(b)
joffri lill-utenti infrastruttura ta’ kwalità għolja fuq termini ekonomiċi aċċettabbli;
(c)
jinkludi l-modi kollha ta’ trasport, waqt li jkunu kkunsidrati l-vantaġġi komparattivi tagħhom;
(d)
iħalli l-aħjar użu tal-kapaċitajiet eżistenti;
(e)
ikun, sa fejn ikun possibbli, interoperabbli bejn il-modi ta’ trasport u jħeġġeġ l-intermodalità bejn il-modi differenti ta’ trasport;
(f)
ikun, sa fejn ikun possibbli, vijabbli ekonomikament;
(g)
ikopri t-territorju kollu tal-Istati Membri tal-Komunità sabiex jiffaċilita aċċess in ġenerali, ikun ħolqa għal reġjuni gżejjer magħluqa bl-art u periferiċi mar-reġuni ċentrali u jikkollega mingħajr imkejjen ta' konġestjoni l-konurbazzjonijiet u r-reġjuni ewlenin tal-Unjoni;
(h)
ikun kapaċi li jkun kollegat man-netwerks tal-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Kummerċ Ħieles (EFTA), il-pajjiżi tal-Ewropa Ċentrali u tal-Lvant u l-pajjiżi tal-Mediterran, waqt li fl-istess ħin jippromwovi l-interoperabbiltà u l-aċċess għal dawn in-netwerks, sakemm dan juri li hu fl-interess tal-Unjoni.
Artikolu 3
Ambitu tan-netwerk
1. In-netwerk trans-Ewropew għandu jkun fih infrastruttura tat-trasport, sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku u sistemi ta’ pożizzjonar u ta’ navigazzjoni.
2. L-infrastruttura tat-trasport għandu jkun fiha netwerks tat-triq, tal-ferroviji u tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni, toroq tal-baħar, portijiet tal-baħar u portijiet ta' mogħdijiet fuq l-ilma interni, ajruporti u punti oħra ta’ inter-konnessjoni bejn in-netwerks modali.
3. Is-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku u s-sistemi ta’ pożizzjonar u navigazzjoni għandhom jinkludu l-installazzjonijiet tekniċi u u s-sistemi ta’ informazzjoni u telekomunikazzjoni meħtieġa biex jassiguraw operazzjoni bla xkiel tan-netwerk u ġestjoni tat-traffiku effiċjenti.
Artikolu 4
Linji wiesgħa ta' miżuri
Il-linji wiesgħa ta' azzjoni tal-Unjoni għandhom ikopru:
(a)
it-tfassil u r-reviżjoni tal-linji ġenerali tal-pjani tan-netwerk;
(b)
l-identifikazzjoni ta’ proġetti ta’ interess komuni;
(c)
l-adattament tan-netwerk eżistenti;
(d)
il-promozzjoni tal-interoperabbiltà tan-netwerk;
(e)
l-aħjar kombinazzjoni ta’ modi ta’ trasport, inter alia, billi jiġu maħluqa ċentri ta’ interkonnessjoni, li fil-każ ta’ merkanzija jridu jkunu jinsabu, safejn ikun possibbli, 'il barra minn ċentri urbani, sabiex jagħmlu possibbli l-operazzjoni effiċjenti tal-intermodalità;
(f)
l-għan ta’ konsistenza u l-komplimentarjetà ta’ għajnuna finanzjarja f'konformità mar-regoli applikabbli għal kull strument finanzjarju;
(g)
ir-riċerka u l-iżvilupp;
(h)
il-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi kkonċernati bl-iżvilupp tan-netwerk u l-konklużjoni ta’ ftehimiet xierqa magħhom;
(i)
inċentivi għall-Istati Membri u organizzazzjonijiet internazzjonali biex ikomplu l-għanijiet tal-Unjoni;
(j)
il-promozzjoni ta’ kooperazzjoni kontinwa bejn il-partijiet interessati;
(k)
xi miżuri oħrajn li jidhru neċessarji biex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 2(2).
Artikolu 5
Prijoritajiet
Filwaqt li jitqiesu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2(2) u l-linji wiesgħa ta' miżuri stabbiliti fl-Artikolu 4, il-prijoritajiet għandhom ikunu:
(a)
li jiġu stabbliti u żviluppati r-rabtiet u l-inter-konnessjonijiet ewlenin meħtieġa biex jiġu eliminati l-imkejjen ta' konġestjoni, jimtlew il-partijiet li jifdlu u jitlestew ir-rotot ewlenin, speċjalment il-partijiet li jaqsmu l-fruntieri, li jaqsmu x-xkilijiet naturali, u li jtejbu l-inter-operabbiltà fuq ir-rotot ewlenin;
(b)
li tiġi stabbilita u żviluppata infrastruttura li tippromwovi l-inter-konnessjoni tan-netwerks nazzjonali sabiex tiġi ffaċilitata l-konnessjoni tal-gżejjer, jew taż-żoni simili għal gżejjer, u reġjuni mdawra bl-art, dawk periferiċi u dawk l-iktar imbiegħda minn naħa waħda u r-reġjuni ċentrali tal-Unjoni min-naħa l-oħra, b’mod partikolari sabiex jitnaqqsu l-ispejjeż għolja tat-trasport f'dawn iż-żoni;
(c)
il-miżuri meħteġa għall-kisba gradwali ta’ netwerk inter-operabbli tal-ferroviji, inklużi, fejn vijabbli, ir-rotot addattati għat-trasport tal-merkanzija;
(d)
il-miżuri meħtieġa sabiex jippromwovu l-ġarr bil-baħar fuq distanzi twal, fuq distanzi qosra u fuq ilmijiet interni;
(e)
il-miżuri meħtieġa biex jintegraw it-trasport bil-ferrovija u bl-ajru, b’mod speċjali permezz tal-aċċess bil-ferroviji għall-ajruporti, kull meta jkun xieraq, u l-infrastrutturi u l-istallazzjonijiet meħtieġa;
(f)
l-ottimizzazzjoni tal-kapaċità u l-effiċjenza tal-infrastruttura eżistenti u ġdida, il-promozzjoni tal-inter-modalità u t-titjib tas-sikurezza u tal-affidabbiltà tan-netwerk billi jiġu stabbiliti u mtejba t-terminali inter-modali u l-infrastruttura tagħhom għall-aċċess u/jew billi jiġu żviluppati sistemi intelliġenti;
(g)
l-integrazzjoni ta' kwistjonijiet ta' sikurezza u ta' ambjent fit-tfassil u l-implimentazzjoni tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew;
(h)
l-iżvilupp ta' mobbiltà sostenibbi tal-persuni u tal-merkanzija skont l-għanijiet tal-Unjoni dwar l-iżvilupp sostenibbli.
Artikolu 6
Netwerks ta’ pajjiżi terzi
Il-promozzjoni mill-Unjoni ta' proġetti ta’ interess komuni u ta' interkonnessjoni tan-netwerk u ta' interoperabbiltà sabiex tiġi żgurata l-kompatibbiltà tan-netwerks ta' pajjiżi terzi man-netwerk tat-trasport trans-Ewropew għandha tkun stabbilita fuq bażi ta’ każ b’każ skont il-proċeduri xierqa fit-Trattati.
Artikolu 7
Proġetti ta’ interess komuni
1. Il-proġetti ta’ interess komuni għandhom jiffurmaw għan komuni, li l-implimentazzjoni tagħhom tiddependi fuq il-grad tagħhom ta’ maturità u d-disponibbiltà ta’ risorsi finanzjarji, mingħajr preġudizzju għall-impenn finanzjarju ta’ xi Stat Membru jew tal-Unjoni.
2. F’konformità mar-regoli tat-Trattati, partikolarment rigward kwistjonijiet ta’ kompetizzjoni, għandu jkun ikkunsidrat bħala ta’ interess komuni kwalunkwe proġett li:
(a)
jsegwi l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2(2);
(b)
jikkonċerna n-netwerk deskritt fl-Artikolu 3(1);
(c)
jikkorrispondi ma’ waħda jew aktar mill-prioritajiet stabbiliti fl-Artikolu 5; u
(d)
huwa potenzjalment ekonomikament vijabbli fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż u l-benifeċċji soċjo-ekonomiċi.
3. Il-proġetti għandhom jirrelataw ma’ element tan-netwerk deskritt fl-Artikoli 9 sa 18 u għandhom partikolarment:
(a)
jirrelataw mar-rotot identifikati fuq il-mapep fl-Anness I, u/jew
(b)
jikkorrispondu mal-ispeċifikazzjonijiet jew il-kriterji fl-Anness II.
4. L-Istati Membri għandhom jieħdu kwalunkwe miżura li jikkunsidraw neċessarja fil-qafas tal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 8
Protezzjoni ambjentali
1. Meta jiġu ppjanati u mwettqa l-proġetti, trid titqies il-protezzjoni ambjentali mill-Istati Membri bit-twettiq, skont id-Direttiva 85/337/KEE, ta’ stimi tal-impatt ambjentali tal-proġetti ta’ interess komuni li jridu jiġu implimentati u billi jiġu applikati d-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE.
Mill-21 ta' Lulju 2004, għandha titwettaq mill-Istati Membri stima ambjentali tal-pjani u l-programmi li jwasslu għal dawn il-proġetti, b’mod speċjali meta jirrigwardaw rotot ġodda jew xi żvilupp infrastrutturali nodali importanti ieħor skont id-Direttiva 2001/42/KE.
L-Istati Membri għandhom iqisu r-riżultati ta’ din l-istima ambjentali fit-tħejjija tal-pjani u l-programmi ikkonċernati, skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2001/42/KE.
2. Qabel il-21 ta’ Lulju 2004, il-Kummissjoni għandha tiżviluppa, fi ftehim mal-Istati Membri, metodi xierqa sabiex timplimenta l-istima strateġika tal-impatt ambjentali bil-għan li tiżgura, fost oħrajn, il-koordinament xieraq, tevita d-duplikazzjoni tal-isforzi, u tikseb is-simplifikazzjoni u l-aċċelerazzjoni tal-proċessi tal-pjanifikazzjoni għal proġetti u kurituri li jaqsmu l-fruntieri.
Ir-riżultati ta’ dan ix-xogħol u tal-istima ambjentali tal-proġetti għan-netwerks trans-Ewropej imwettqa mill-Istati Membri skont id-Direttiva 2001/42/KE għandhom jitqiesu, kif xieraq, mill-Kummissjoni fir-rapport tagħha dwar l-linji gwida u l-proposti leġislattivi possibbli li jakkumpanjawh għar-reviżjoni tal-linji gwida, kif previst fl-Artikolu 22 ta’ din id-Deċiżjoni.
TAQSIMA 2
NETWERK TAT-TOROQ
Artikolu 9
Karatteristiċi
1. In-netwerk tat-toroq trans-Ewropew għandu jikkonsisti f’awtostradi u toroq ta’ kwalità għolja, kemm jekk eżistenti, ġodda jew li għandhom jiġu adattati, li:
(a)
għandhom rwol importanti fit-traffiku fuq distanza twila; jew
(b)
iduru maċ-ċentri urbani prinċipali fuq ir-rotot identifikati min-netwerk; jew
(c)
jipprovdu interkonnessjoni ma' modi oħra ta’ trasport; jew
(d)
jikkollegaw reġjuni magħluqa bl-art u dawk periferiċi mar-reġuni ċentrali tal-Unjoni.
2. In-netwerk għandu jagħti lill-utenti garanzija ta’ livell ta’ servizzi għoli, uniformi u kontinwu, ta' kumdità u ta' sikurezza.
3. In-netwerk għandu jinkludi wkoll infrastruttura għall-ġestjoni tat-traffiku, għat-tagħrif għall-utenti, għat-trattament ta' inċidenti u emerġenzi u għall-ġbir elettroniku tat-tariffi, liema infrastruttura tkun imsejsa fuq kooperazzjoni attiva bejn is-sistemi tal-ġestjoni tat-traffiku fil-livell Ewropew, nazzjonali u reġjonali u l-fornituri ta' tagħrif dwar il-vjaġġi u t-traffiku u ta' servizzi ta’ valur miżjud, li tiżgura l-kumplimentarjetà meħtieġa b' applikazzjonijiet li l-użu tagħhom huwa ffaċilitat taħt il-programm tan-netwerks tat-telekomunkazzjonijiet trans-Ewropej.
TAQSIMA 3
NETWERK TAL-FERROVIJI
Artikolu 10
Karatteristiċi
1. In-netwerk tal-ferroviji għandu jkun fih il-linji tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija u l-linji tal-ferroviji konvenzjonali.
2. In-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija, kemm jekk jużaw it-teknoloġija attwali u kemm jekk dik ġdida, għandu jkun fih:
(a)
linji ta’ veloċità qawwija mibnija b’mod speċjali u mgħammra għal veloċitajiet daqs jew ogħla minn 250 km fis-siegħa;
(b)
linji ta’ veloċità qawwija li ġew imġedda b’mod speċjali u mgħammra għal veloċitajiet ta' 200 km fis-siegħa;
(c)
linji ta’ veloċitajiet qawwija li ġew imġedda b’mod speċjali mibnija b’mod speċjali għal veloċità qawwija u kkollegati man-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija li jkollhom karatteristiċi speċjali b’riżultat ta' restrizzjonijiet topografiċi jew ambjentali, ta' konfigurazzjoni tal-art jew ta' pjanifikazzjoni tal-ibliet, li fuqhom il-veloċità trid tiġi adattata individwalment.
In-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija għandu jikkonsisti fil-linji indikati fit-Taqsima 3 tal-Anness I. Ir-rekwiżiti essenzjali u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-inter-operabbiltà applikabbli għal-linji tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija li jużaw it-teknoloġija attwali għandhom jiġu ddefiniti skont id-Direttiva tal-Kunsill 96/48/KE tat-23 ta' Lulju 1996 fuq l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja trans-Ewropea ta’ veloċità għolja (11). L-Istati Membri għandhom jagħtu lill-Kummissjoni avviż minn qabel tal-ftuħ ta’ kwalunkwe linja ta’ veloċità qawwija u l-karatteristiċi tekniċi tal-linja.
3. In-netwerk tal-linji tal-ferroviji konvenzjonali għandu jkun fih linji għat-trasport konvenzjonali bil-ferrovija tal-passiġġieri u tal-merkanzija, inklużi s-segmenti tal-linji tal-ferroviji tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew magħqud imsemmi fl-Artkolu 15, l-aċċess għall-portijiet tal-baħar u l-portijiet interni ta’ interess komuni u dawk it-terminali tal-merkanzija li jkunu miftuħa għall-operaturi kollha. Ir-rekwiżiti essenzjali u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-inter-operabbiltà applikabbi għal-linji tal-ferroviji konvenzjonali għandhom ikunu ddefiniti skont id-Direttiva 2001/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta' Marzu 2001 fuq l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja konvenzjonali trans-Ewropea (12).
4. In-netwerk tal-ferroviji għandu jinkudi l-infrastrutturi u l-faċilitajiet li jippermettu lis-servizzi bil-ferrovija u bit-triq u, fejn xieraq, dawk bil-baħar u bl-ajru sabiex jiġu integrati. F’dan ir-rigward, għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-konnessjoni tal-ajruporti reġjonali man-netwerk.
5. In-netwerk tal-ferroviji għandu jwettaq mill-inqas waħda mill-funzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikollu rwol importanti fit-traffiku tal-passiġġieri għad-distanza fit-tul;
(b)
jippermetti l-inter-konnessjoni mal-ajruporti, fejn xieraq;
(c)
jippermetti l-aċċess għan-netwerks tal-ferroviji reġjonali u lokali;
(d)
jiffaċilita t-trasport tal-merkanzija permezz tal-identifikazzjoni u l-iżvilupp tar-rotot prinċipali ddedikati għall-merkanzija jew tar-rotot li fuqhom il-ferroviji tal-merkanzija għandhom il-prijorità;
(e)
ikollu rwol importanti fit-trasport ikkombinat;
(f)
jippermetti l-inter-konnessjoni permezz tal-portijiet ta’ interess komuni mal-ġarr bil-baħar fuq rotot qosra u fl-ibħra interni.
6. In-netwerk tal-ferroviji joffri lill-utenti livell għoli ta' kwalità u sikurezza, bis-saħħa tal-kontinwità tiegħu u tal-implimentazzjoni gradwali tal-inter-operabbiltà tiegħu, li tinġieb b’mod partikolari bl-armonizzazzjoni teknika u bis-sistema armonizzata tal-kmand u tal-kontroll tal-ERTMS irrakkommandata għan-netwerk Ewropew tal-ferroviji. Għal dan il-għan, għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mal-Istati Membri, pjan ta'realizzazzjoni, ikkoordinat mal-pjani nazzjonali.
TAQSIMA 4
NETWERK TA’ MOGĦDIJIET FUQ L-ILMA INTERNI U PORTIJIET INTERNI
Artikolu 11
Karatteristiċi
1. In-netwerk trans-Ewropew ta’ mogħdijiet fuq l-ilma interni għandu jikkonsisti fi xmajjar u kanali u fergħat u rabtiet varji li jikkollegawhom. Dan għandu, partikolarment, jagħmel possibbli l-interkonnessjoni bejn ir-reġuni industrijali u l-konurbazzjonijiet ewlenin u jikkollegahom mal-portijiet.
2. Il-karatterstiċi tekniċi minimi għall-mogħdijiet fuq l-ilma li jifformaw parti min-netwerk għandhom ikunu dawk stabbiliti għal klassi IV tal-mogħdijiet fuq l-ilma, li jippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 80 sa 85 m fit-tul u 9,50 m fil-wisa. Fejn mogħdija fuq l-ilma li tifforma parti min-netwerk tkun modernizzata jew mibnija, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jikkorrispondu mill-inqas mal-klassi IV, għandhom ikunu jippermettu li tinkiseb il-klassi Va/Vb f’data aktar tard u għandhom jagħmlu provvediment sodisfaċenti għall-passaġġ ta’ bastimenti użati għat-trasport kombinat. Il-klassi Va tippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 110 m fit-tul u 11,40 m fil-wisa u l-klassi Vb tippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 172 sa 185 m fit-tul u 11,40 m fil-wisa.
3. Il-portijiet interni għandhom jagħmlu parti min-netwerk, b’mod partikolari bħala punti ta’ interkonnessjoni bejn il-mogħdijiet fuq l-ilma msemmija fil-paragrafu 2 u l-Artikolu 15 u modi oħra ta' trasport.
4. In-netwerk għandu jinkludi l-portijiet interni:
(a)
miftuħa għat-traffiku kummerċjali;
(b)
li jinsabu fuq in-netwerk tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni kif murija fid-deskrizzjoni qasira fl-Anness I, Taqsima 4;
(c)
interkonnessi ma’ rotot oħra tat-trasport trans-Ewropew kif muri fl-Anness I; u
(d)
mgħammra bil-faċilitajiet tat-trasbord għat-trasport intermodali jew bi traffiku tal-merkanzija annwali ta’ mill-inqas 500 000 tunnellata.
Il-portijiet interni msemmija fil-punt (d) huma murija fl-Anness I.
5. In-netwerk għandu jinkludi wkoll l-infrastruttura għall-ġestjoni tat-traffiku. Dan għandu jinvolvi b’mod partikolari li tiġi stabbilita sistema tat-traffiku u tat-trasport inter-operabbli u intelliġenti magħrufa bħala s-‧Servizzi tat-Tagħrif tax-Xmajjar‧ maħsuba biex tottimizza l-kapaċità u s-sikurezza eżistenti tan-netwerk tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni u sabiex ittejjeb l-inter-operabbiltà ma' modi oħra tat-trasport.
TAQSIMA 5
PORTIJIET TAL-BAĦAR
Artikolu 12
Karatteristiċi
1. Il-portijiet tal-baħar għandhom jippermettu l-iżvilupp tat-trasport bil-baħar u għandhom jikkostitwixxu konnessjonijiet tan-navigazzjoni għall-gżejjer u għall-postijiet ta’ interkonnessjoni bejn it-trasport bil-baħar u modi oħra tat-trasport. Dawn għandhom jipprovdu t-tagħmir u s-servizzi lill-operaturi tat-trasport. L-infrastruttura tagħhom għandha tipprovdi firxa ta’ servizzi għat-trasport tal-passiġġieri u tal-merkanzija, inklużi s-servizzi bil-laneċ u s-servizzi tat-trasport bil-baħar fuq distanzi qosra u fit-tul, inkluż it-trasport max-xtajta, fl-Unjoni u bejn din tal-aħħar u pajjiżi terzi.
2. Il-portijiet tal-baħar inklużi fin-netwerk tat-trasport trans-Ewropew għandhom jikkorrispondu ma’ waħda mill-kategoriji, A, B jew Ċ, definiti kif ġej:
A.
:
portijiet internazzjonali tal-baħar: il-portijiet b’volum ta’ traffiku totali annwali ta’ mhux inqas minn 1,5 miljun tunnellata ta’ merkanzija jew 200 000 passiġġier li, għajr f’każ ta’ impossibbiltà, huma kkollegati mal-elementi fuq l-art tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u għalhekk għandhom parti ewlenija fit-trasport marittimu internazzjonali;
B.
:
portijiet tal-Unjoni tal-baħar, mhux inklużi fil-kategorija A: dawn il-portijiet għandhom volum ta’ traffiku totali annwali ta’ mhux inqas minn 0,5 miljun tunnellata ta’ merkanzija jew bejn il-100 000 u l-199 999 passiġġier, huma kkollegati, għajr f’każ ta’ impossibbiltà, mal-elementi fuq l-art tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u huma mgħammra bil-faċilitajiet meħtieġa tat-trasport għat-tbaħħir fuq distanzi qosra;
C.
:
portijiet reġjonali: dawn il-portijiet ma jissodisfawx il-kriterji tal-kategoriji A u B iżda huma f' reġjuni gżejjer, periferiċi jew l-iktar imbiegħda, u jikkollegaw dawn ir-reġjuni bil-baħar u/jew jikkollegawhom mar-reġjuni ċentrali tal-Unjoni.
Il-portijiet tal-baħar fil-kategorija A għandhom jintwerew fuq il-mapep indikattivi fid-deskrizzjonijiet fil-qosor tal-pjani fit-Taqsima 5 tal-Anness I, fuq il-bażi tal-aktar informazzjoni riċenti dwar il-portijiet.
3. B’żieda mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 7, il-proġetti tal-portijiet tal-baħar ta’ interess komuni li għandhom x’jaqsmu mal-portijiet tal-baħar inklużi fin-netwerk trans-Ewropew tal-portijiet tal-baħar għandhom jikkonformaw mal-kriterji u l-ispeċifikazzjonijiet fl-Anness II.
Artikolu 13
Toroq tal-Baħar
1. In-netwerk tat-toroq tal-baħar trans-Ewropew huwa maħsub li jikkonċentra l-fluss tal-merkanzija fuq ir-rotot loġistiċi msejsa fuq il-baħar f’manjiera li ttejjeb il-kollegamenti marittimi eżistenti li jkunu vijabbli, regolari u frekwenti, jew li tistabbilixxi kollegamenti marittimi ġodda għat-trasport tal-merkanzija bejn l-Istati Membri sabiex tnaqqas il-konġestjoni minn fuq it-toroq u/jew ittejjeb l-aċċess għar-reġjuni u l-Istati periferiċi u gżejjer. It-toroq tal-baħar m'għandhomx jeskludu t-trasport ikkombinat tal-persuni u tal-merkanzija, bil-kondizzjoni li l-merkanzija tkun predominanti.
2. In-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar għandu jikkonsisti f'faċilitajiet u infrastruttura li jirrigwardaw mill-inqas żewġ portijiet f’żewġ Stati Membri differenti. Il-faċilitajiet u l-infrastruttura għandhom jinkludu elementi, f’mill-inqas Stat Membru wieħed, bħalma huma l-faċilitajiet tal-port, is-sistemi elettroniċi tal-ġestjoni loġistika, proċeduri ta' sikurezza u sigurtà u ta' amministrazzjoni u dwana, kif ukoll l-infrastruttura għal aċċess dirett bl-art u bil-baħar, inklużi modi kif tiġi żgurata n-navigabbiltà matul is-sena kollha, b’mod partikolari d-disponibbiltà tal-faċilitajiet għat-tħammil u għall-bastimenti li jkissru s-silġ għall-aċċess fix-xitwa.
3. It-mogħdijiet fuq l-ilma jew il-kanali, kif iddefiniti fit-Taqsima 4 tal-Anness I, li jikkollegaw żewġ toroq tal-baħar Ewropej, jew żewġ taqsimiet ta’ dawn, u jagħmlu kontribuzzjoni sostanzjali biex iqassru r-rotot tal-baħar, iżidu l-effiċjenza u jiffrankaw il-ħin tal-ġarr bil-baħar, għandhom jiffurmaw parti min-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar.
4. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewopew tat-toroq tal-baħar għandhom jiġu proposti minn mill-inqas żewġ Stati Membri u għandhom ikunu mmirati għall-ħtiġiet reali. Il-proġetti proposti għandhom b’mod ġenerali jinvolvu kemm is-settur pubbliku u kemm dak privat skont proċeduri li, qabel l-għajnuna mogħtija mill-baġits nazzjonali tkun tista' tiġi ssuplimentata, jekk meħtieġ, b' għajnuna mill-Unjoni, jipprovdu proċess ta’ tfigħ tal-offerti f’waħda mill-għamliet li ġejjin:
(a)
sejħa pubblika għall-offerti organizzata b’mod konġunt mill-Istati Membri kkonċernati, maħsuba sabiex tistabbilixxi rabtiet ġodda mill-port tal-kategorja A, kif iddefinit fl-Artikolu 12(2), li huma jagħżlu minn qabel ġewwa kull żona tal-baħar, kif previst fil-proġett Nru 21 imsemmi fl-Anness III;
(b)
safejn ikunu jistgħu ikunu pparagunati l-postijiet fejn jinsabu l-portrijiet, sejħa pubblika għall-offerti organizzata b’mod konġunt mill-Istati Membri u li timmira għal konsortia li jġibu flimkien mill-inqas lill-kumpanniji tal-ġarr bil-baħar u l-portijiet li jinsabu f’waħda miż-żoni tal-baħar, kif previst fil-proġett Nru 21 imsemmi fl-Anness III.
5. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar:
(a)
għandhom jiffokaw fuq il-faċilitajiet u l-infrastruttura li jagħmlu n-netwerk tat-toroq tal-baħar,
(b)
jistgħu jinkludu, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, għajnuna biex jinbdew jekk, b’riżultat tal-proċess tat-tfigħ tal-offerti msemmi fil-paragrafu 4, jitqies meħtieġ sostenn pubbliku għall-vijabbiltà finanzjarja tal-proġett; l-għajnuna biex jinbeda għandha tkun limitata għal sentejn u għandha tiġi konċessa biss għas-sostenn tal-ispejjeż kapitali debitament iġġustifikati; l-għajnuna ma tistax taqbeż l-ammont minimu stmat meħtieġ biex jinbdew ir-rabtiet ikkonċernati; l-għajnuna ma tistax twassal għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-swieq rilevanti li jmorru kontra l-interess komuni;
(c)
jistgħu jinkludu wkoll attivitajiet li jkollhom benefiċċji usa’ u li ma jkunux marbuta ma’ portijiet speċifiċi, bħalma huma t-tqegħid għad-dispożizzjoni tal-faċilitajiet tal-ħidmiet tat-tkissir tas-silġ u tat-tħammil, kif ukoll tas-sistemi ta' tagħrif, inklużi l-ġestjoni tat-traffiku u s-sistemi tar-rappurtaġġ elettroniku.
6. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha, fi żmien tliet snin, tippreżenta lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 21(1) lista inizjali ta' proġetti speċifiċi ta’ interess komuni, biex b’hekk tingħata għamla konkreta lill-kunċett tat-toroq tal-baħar.
Din il-lista għandha tiġi kkomunikata wkoll lill-Parlament Ewropew.
TAQSIMA 6
AJRUPORTI
Artikolu 14
Karatteristiċi
1. In-netwerk tal-ajruport trans-Ewropew għandu jikkonsisti f’ajruporti li jinsabu fit-territorju tal-Unjoni u li huma miftuħa għat-traffiku tal-arju kummerċjali u li jħarsu l-kriterji mniżżla fit-Taqsima 6 tal-Anness II. Dawn l-ajruporti għandhom ikunu klassifikati b’mod differenti skont il-volum u t-tip ta’ traffiku li jimmaniġġaw u skont il-funzjoni tagħhom fin-netwerk. Dawn għandhom jippermettu l-iżvilupp ta’ rabtiet bl-ajru u l-interkonnessjoni tat-trasport tal-ajru u modi oħra ta’ trasport.
2. Il-punti ta’ konnessjoni internazzjonali u l-punti ta’ konnessjoni tal-Unjoni għandhom jikkostitwixxu l-qalba tan-netwerk tal-ajruport trans-Ewropew. Ir-rabtiet bejn l-Unjoni u l-bqija tad-dinja għandhom ikunu l-aktar permezz tal-punti ta’ konnessjoni internazzjonali. Il-punti ta’ konnessjoni tal-Unjoni għandhom essenzjalment jipprovdu rabtiet fl-Unjoni, b’servizzi barra mill-Unjoni xorta jibqgħu jgħoddu għal proporzjon żgħir tan-negozju tagħhom. Punti ta’ konnessjoni reġjonali u punti ta’ aċċessibbiltà għandhom jiffaċilitaw l-aċċess għall-qalba tan-netwerk jew jgħinuhom jiftħu reġjuni tal-periferija u dawk iżolati.
3. Il-punti ta' konnessjoni internazzjonali u tal-Unjoni għandhom jiġu marbuta bil-mod il-mod mal-linji ta’ veloċità qawwija tan-netwerk tal-ferroviji, fejn xieraq. In-netwerk għandu jinkludi l-infrastrutturi u l-faċilitajiet li jippermettu l-integrazzjoni tas-servizzi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar u, fejn xieraq, tas-servizzi tat-trasport marittimu.
TAQSIMA 7
NETWERK TA’ TRASPORT IKKOMBINAT
Artikolu 15
Karatteristiċi
In-netwerk tat-trasport ikkombinat trans-Ewropew għandu jikkonsisti minn:
(a)
il-ferroviji u l-mogħdijiet fuq l-ilma interni li huma adatti għat-trasport ikkombinat u l-ġarr bil-baħar li, ikkombinati fejn xieraq mal-iqsar ġarr bit-triq tal-bidu u/jew tat-tmiem possibbli, jippermettu t-trasport tal-merkanzija fuq distanza fit-tul;
(b)
it-terminali intermodali mgħammra bi stallazzjonijiet li jippermettu t-trasbord bejn il-ferroviji, il-mogħdijiet fuq l-ilma interni, ir-rotot tal-ġarr bil-baħar u t-toroq fuq l-art;
(c)
magni u vaguni tal-ferroviji kif xieraq, fuq bażi proviżorji, fejn il-karatteristiċi tal-infrastruttura, li għadhom mhux addattati, hekk jeħtieġu.
TAQSIMA 8
ĠESTJONI TAT-TBAĦĦIR U NETWERK TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 16
Karatteristiċi
Il-ġestjoni tat-tbaħħir u n-netwerk ta’ informazzjoni trans-Ewropej għandhom jikkonċernaw:
(a)
sistemi ta’ ġestjoni ta' max-xtajta u ta’ tbaħħir tal-portijiet;
(b)
sistemi tal-pożizzjoni tal-bastimenti;
(c)
sistemi ta’ rappurtaġġ għall-bastimenti li jġorru merkanzija perikoluża jew li tniġġeż;
(d)
sistemi ta’ komunikazzjoni f'każ ta' periklu u għas-sikurezza fuq il-baħar.
TAQSIMA 9
NETWERK TA’ ĠESTJONI TAT-TRAFFIKU TAL-AJRU
Artikolu 17
Karatteristiċi
In-netwerk ta' ġestjoni tat-traffiku tal-ajru trans-Ewropew għandu jikkonsisti fi spazju tal-ajru riżervat għall-avjazzjoni in ġenerali, passaġġi tal-ajru, għajnuna tan-navigazzjoni tal-ajru, is-sistemi ta’ ppjanar u immaniġġar tat-traffiku u s-sistema ta’ kontroll tat-traffiku tal-ajru (ċentri ta’ kontroll, faċilitajiet ta' sorveljanza u ta’ komunikazzjoni) li huma neċessarji għal avjazzjoni sigura u effiċjenti fl-ispazju tal-ajru Ewropew.
TAQSIMA 10
NETWERK TA' POŻIZZJONAR U TA' NAVIGAZZJONI
Artikolu 18
Karatteristiċi
In-netwerk trans-Ewropew tas-sistemi ta’ pożizzjonar u ta' navigazzjoni għandu jkun fih is-sistemi ta' pożizzjonar u ta’ navigazzjoni bis-satellita u s-sistemi li għandhom ikunu definiti fil-Pjan Ewropew ta’ Navigazzjoni bir-Radju tal-futur. Dawn is-sistemi għandhom jipprovdu servizz ta' pożizzjonar u ta' navigazzjoni vijabbli u effiċjenti li jista’ jintuża mill-modi kollha ta’ trasport.
TAQSIMA 11
IL-KOORDINAMENT BEJN L-ISTATI MEMBRI
Artikolu 19
Koordinatur Ewropew
1. Sabiex tiffaċilita l-implimentazzjoni kkoordinata ta’ ċerti proġetti, b’mod partikolari l-proġetti li jaqsmu l-fruntieri jew il-partijiet tal-proġetti li jaqsmu l-fruntieri inklużi fost il-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew imsemmija fl-Artikolu 25, il-Kummissjoni tista’, bi ftehim mal-Istati Membri kkonċernati, u wara li tkun ikkonsultat lill-Parlament Ewropew, tinnomina persuna li tissejjaħ il-‧Koordinatur Ewropew‧.
2. Il-Koordinatur Ewropew għandu jintgħażel, b’mod partikolari, fuq il-bażi tal-esperjenza tiegħu/tagħha tal-istituzzjonijiet Ewropej u l-għarfien dwar il-kwistjonijiet li għandhom x’jaqsmu mal-finanzjament u l-valutazzjoni soċjo-ekonomika u ambjentali tal-proġetti ewlenin.
3. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinnomina l-Koordinatur Ewropew għandha tispeċifika kif hu/hi jridu jwettqu l-kompiti msemmija fil-paragrafu 5.
4. Il-Koordinatur Ewropew għandu jaġixxi f’isem il-Kummissjoni. Il-kompitu tal-Koordinatur Ewropew għandu normalment ikollu x’jaqsam ma’ proġett waħdieni, b’mod speċjali fil-każ ta’ proġett li jaqsam il-fruntieri, iżda jista’, jekk meħtieġ, jiġi estiż biex ikopri assi prinċipali sħiħ. Il-Koordinatur Ewropew għandu jfassal flimkien mal-Istati Membri interessati pjan tax-xogħol għall-attivitajiet tiegħu/tagħha.
5. Il-Koordinatur Ewropew għandu:
(a)
jippromwovi, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati, il-metodi konġunti għall-valutazzjoni tal-proġetti u, fejn xieraq, jagħti pariri lill-promoturi tal-proġetti dwar il-pakkett finanzjarju tal-proġetti;
(b)
ifassal rapport kull sena lill-Parlament Ewropew, lill-Kumissjoni u lill-Istati Membri kkonċernati dwar il-progress miksub fl-implimentazzjoni tal-proġett jew tal-proġetti li għalih jew għalihom huwa/hija jkun jew tkun responsabbli, l-iżviluppi regolatorji jew oħrajn li jistgħu jaffettwaw il-karatteristiċi tal-proġetti u kull diffikultà u xkiel li jistgħu jirriżultaw f’dewmien sinifikanti f’relazzjoni mad-dati indikati fl-Anness III;
(c)
jikkonsulta, flimkien mal-Istati Membri kkonċernati, lill-awtoritajiet reġjonali u lokali, lill-operaturi, lill-utenti tat-trasport u lir-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili bil-ħsieb li jkun jaf aħjar id-domanda għas-servizzi tat-trasport, tal-possibbiltajiet ta' finanzjament tal-investiment u tat-tip ta' servizzi li jridu jiġu pprovduti biex jiffaċilitaw l-aċċess għal dan il-finanzjament.
6. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkooperaw mal-Koordinatur Ewropew u jagħtuh/a t-tagħrif meħtieġ sabiex iwettaq/twettaq il-kompiti msemmija fil-paragrafu 5.
7. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri applikabbli stabbiliti fil-liġi tal-Unjoni u dik nazzjonali, il-Kummissjoni tista’ titlob l-opinjoni tal-Koordinatur Ewropew meta tkun qiegħda teżamina l-applikazzjonijiet għal finanzjament tal-Unjoni għal proġetti jew għal gruppi ta' proġetti li għalihom il-Koordinatur Ewropew ikun responsabbli.
TAQSIMA 12
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 20
Pjani u programmi nazzjonali
L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bis-sommarji tal-pjani u l-programmi nazzjonali li jkunu qegħdin ifasslu bil-ħsieb li jiżviluppaw in-netwerk tat-trasport trans-Ewropew, b’mod partikolari fejn jidħlu l-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew imsemmija fl-Artikoli 24 sa 27. Ġaladarba adottati, l-Istati Membri għandhom jibagħtu l-pjani u l-programmi nazzjonali lill-Kummissjoni għat-tagħrif.
Artikolu 21
Kumitat għall-monitoraġġ tal-linji gwida u l-iskambju tat-tagħrif
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat għall-monitoraġġ tal-linji gwida u l-iskambju tat-tagħrif, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Kumitat”, magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri u ppresedut minn rappreżentant tal-Kummissjoni.
2. Il-Kumitat għandu jpartat tagħrif dwar il-pjani u l-programmi notifikati mill-Istati Membri u jista’ jikkunsidra kwalunkwe kwestjoni relatata mal-iżvilupp tan-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew.
Artikolu 22
Rapport
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sentejn lill-Parlamet Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni tal-linji gwida deskritti f’din id-Deċiżjoni.
Il-Kumitat għandu jassisti lill-Kummissjoni fit-tfassil tar-rapport.
Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat fejn meħtieġ minn proposti leġislattivi li jirrevedu l-linji gwida; dawn il-proposti leġislattivi jistgħu, jekk meħtieġa, jinkludu emendi għal-lista tal-proġetti ta’ prijorità fl-Anness III jew iż-żieda ma’ din il-lista ta’ proġetti li jkunu skont l-Artikolu 23(1). Ir-reviżjoni għandha tqis b’mod partikolari l-proġetti li jikkontribwixxu għall-koeżjoni territorjali tal-Unjoni skont l-Artikolu 23(1)(e).
Artikolu 23
Proġetti ta’ prijorità
1. Il-proġetti ta’ prjorità għandhom ikunu l-proġetti ta’ interess komuni msemmija fl-Artikolu 7 meta eżami jikkonferma li huma:
(a)
jkunu maħsuba biex jeliminaw xi magħlaq ta' konġestjoni jew biex itemmu xi ħolqa li tkun nieqsa fuq rotta ewlenija tan-netwerk Ewropew, b’mod partikolari, proġetti li jkunu proġetti transkonfinali, jaqsmu ostakoli naturali jew għandhom parti transkonfinali;
(b)
jkunu ta’ tali skala li l-ippjanar fit-tul u f'livell Ewropew jikkontribwixxi valur addizzjonali sinifikanti;
(c)
jippreżentaw, fuq kollox, benefiċċji netti soċjo-ekonomiċi potenzjali u vantaġġi soċjo-ekonomiċi oħra;
(d)
itejbu b'mod sinifikanti l-mobbiltà tal-merkanzija u tal-persuni bejn l-Istati Membri u b’hekk jikkontribwixxu wkoll għall-interoperabbiltà tan-netwerks nazzjonali;
(e)
jikkontribwixxu għall-koeżjoni territorjali tal-Unjoni bl-integrazzjoni tan-netwerks tal-Istati Membri l-ġodda u jtejbu l-konnessjonijiet mar-reġjuni periferiċi u gżejjer;
(f)
jikkontribwixxu għall-iżvilupp sostenibbli tat-trasport billi jtejbu s-sigurtà u jnaqqsu l-ħsara ambjentali kkawżata mit-trasport, b’mod partikolari billi jippromwovu ċaqliqa modali lejn il-ferroviji, it-trasport inter-modali, il-mogħdijiet fuq l-ilma interni u t-trasport marittimu;
(g)
juru mpenn min-naħa tal-Istati Membri kkonċernati li jwettqu studji u proċeduri ta' valutazzjoni f’waqthom biex ilestu x-xogħol skont data miftiehma minn qabel, imsejsa fuq il-pjani nazzjonali jew kull dokument ieħor ekwivalenti li jkollu x’jaqsam mal-proġett in kwistjoni.
2. Il-proġetti ta’ prijorità li x-xogħol fuqhom kellu jibda qabel is-sena 2010, il-partijiet tiegħu u d-dati miftiehma għat-tlestija tax-xogħol imsemmi fil-paragrafu 1(g) huma stabbiliti fl-Anness III.
3. Sas-sena 2010, il-Kummissjoni għandha tabbozza rapport dwar il-progress u, jekk meħtieġ, tipproponi emendi għal-lista tal-proġetti ta’ prjorità identifikati fl-Anness III f’konformità mal-paragrafu 1.
Artikolu 24
Dikjarazzjoni ta' interess Ewropew
Il-proġetti ta’ prijorità identifikati fl-Anness III huma ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew. Din id-dikjarazzjoni hija magħmula biss skont il-proċedura stabbilita fit-Trattati u fl-atti legali msejsa fuqu.
Artikolu 25
Proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew
1. Mingħajr preġudizzju għall-bażi legali tal-istrument finanzjarju tal-Unjoni kkonċernat, l-Istati Membri:
(a)
meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt il-Fond tal-Koeżjoni, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1084/2006 tal-11 ta' Lulju 2006 li jistabbilixxi Fond ta' Koeżjoni (13), għandhom jagħtu l-prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew;
(b)
meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt il-baġit għan-netwerks trans-Ewropej, skont l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Ġunju 2007 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta' għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija (14), għandhom jagħtu prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
2. Mingħajr preġudizzju għall-bażi legali tal-istrument finanzjarju tal-Unjoni kkonċernat, il-Kummissjoni:
(a)
għandha tinkoraġġixxi lill-Istati Membri jqisu l-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew meta jkunu qegħdin jippjanaw il-programmazzjoni tal-Fondi Strutturali, b’mod partikolari fir-reġjuni koperti bl-Objettiv ta' “Konverġenza”, filwaqt li jqisu l-pjani tat-trasport nazzjonali li jidħlu fil-kamp ta' applikazzjoni tal-oqfsa eżistenti ta’ appoġġ tal-Unjoni;
(b)
għandha tiżgura li l-pajjiżi li jikkwalifikaw għall-Istrument ta' Għajnuna ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA) jagħtu prijorità xierqa, meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt dak l-istrument skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1085/2006 tas-17 ta' Lulju 2006 li jistabbilixxi Strument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA) (15), lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
3. Meta tkun qiegħda tbassar il-ħtiġijiet finnzjarji tagħha, il-Kummissjoni għandha tagħti prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
Artikolu 26
Dewmien fit-tlestija ta' proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew
1. Fl-eventwalità ta’ dewmien sinifikanti, fejn tidħol id-data ta' skadenza tal-2010, meta tibda x-xogħol fuq wieħed mill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew, il-Kummissjoni għandha titlob lill-Istati Membri kkonċernati sabiex jagħtu ir-raġunijiet tad-dewmien fi żmien tliet xhur. Fuq il-bażi tat-tweġiba tagħhom, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Istati Membri kollha kkonċernati biex issolvi l-problema li tkun wasslet għad-dewmien.
Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tadotta l-miżuri xierqa wara konsultazzjoni mal-Kumitat u bħala parti mill-monitoraġġ attiv tagħha fl-implimentazzjoni tal-proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew u wara li tikkunsidra b'mod debitu l-prinċipju tal-proporzjonalità. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jingħataw l-opportunità li jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar dawn il-miżuri qabel ma jiġu adottati.
Il-Parlament Ewropew għandu jiġi mgħarraf minnufih b’kull miżura meħuda.
Hija u tadotta dawn il-miżuri, il-Kummissjoni għandha tqis b'mod debitu s-sehem tar-responsabbiltà għad-dewmien ta’ kull wieħed mill-Istati Membri kkonċernati u għandha żżomm lura milli tieħu miżuri li jaffettwaw it-twettiq tal-proġett fl-Istati Membri mhux responsabbli mid-dewmien.
2. Fl-eventwalità li proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew ma jkunx sostanzjalment lest f’perijodu raġjonevoli ta' żmien wara d-data mistennija tat-tlestija tiegħu indikata fl-Anness III, u l-Istati Membri kollha kkonċernati jkunu responsabbli mid-dewmien, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-proġett, skont il-proċedura msemmija fil-paragrafu 1, bil-ħsieb li tirtira l-klassifika tiegħu bħala proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew permezz tal-proċedura ta' reviżjoni msemmija fit-tielet paragrafu tal-Artikolu 22.
F’kull każ, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-proġett fit-tmiem ta' perijodu ta’ ħmistax-il sena wara li jiġi ddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew fit-tifsira ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 27
Evalwazzjoni tal-impatt soċjo-ekonomiku u tal-impatt ambjentali
1. Ħames snin wara t-tlestija ta’ proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew jew ta' waħda mill-partijiet tiegħu, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jagħmlu evalwazzjoni tal-impatt soċjo-ekonomiku u l-impatt tiegħu fuq l-ambjent, inkluż l-impatt tiegħu fuq il-kummerċ u l-moviment ħieles tal-persuni u tal-merkanzija bejn l-Istati Membri, fuq il-koeżjoni territorjali u fuq l-iżvilupp sostenibbli. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni dwar ir-riżultat ta’ din l-evalwazzjoni.
2. Meta proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew jinkludi parti li taqsam il-fruntieri li ma tistax tinqasam teknikament u finanzjarjament, l-Istati Membri interessati għandhom jikkordinaw il-proċeduri tagħhom sabiex jevalwaw l-effetti soċjo-ekonomiċi tiegħu u jagħmlu ħilithom sabiex iwettqu investigazzjoni trans-nazzjonali qabel ma jingħata l-permess tal-kostruzzjoni u fl-ambitu tal-qafas eżistenti.
3. Partijiet oħra ta' proġetti ta’ interess Ewropew għandhom jiġu kkordinati b’mod bilaterali jew multilaterali mill-Istati Membri fuq il-bażi ta’ każ b’każ.
4. L-azzjonijiet ikkoordinati jew l-investigazzjonijiet trans-nazzjonali msemmija fil-paragrafu 2 għandhom japplikaw mingħajr preġudizzju għall-obbligi imposti mil-leġislazzjoni tal-Unjoni dwar il-protezzjoni ambjentali, u b’mod partikolari dawk li għandhom x’jaqsmu mal-evalwazzjoni tal-impatt ambjentali. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni meta jiġu varati dawn l-azzjonijiet ikkoordinati jew l-investigazzjonijiet trans-nazzjonali u għandhom jgħarrfuha bir-riżultati tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tinkludi dan it-tagħrif fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 22.
Artikolu 28
Partijiet li jaqsmu l-fruntieri
Fil-kuntest ta’ ċerti proġetti ta’ prjorità, il-partijiet li jaqsmu l-fruntieri bejn żewġ Stati Membri, inklużi t-toroq tal-baħar, għandhom jiġu identifikati mill-Istati Membri fuq il-bażi tal-kriterji ddefiniti mill-Kumitat u nnotifikati lill-Kummissjoni.
Dawn ikunu, b'mod partikolari, partijiet li ma jistgħux jinqasmu teknikament u finanzjarjament jew li għalihom l-Istati Membri interessati jimpenjaw lilhom infushom konġuntement u li għalihom iwaqqfu struttura komuni.
Artikolu 29
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE hija mħassra.
Ir-referenzi għad-Deċiżjoni li ġiet imħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness V.
Artikolu 30
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 31
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-7 ta’ Lulju 2010