PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1242/2010
tal-20 ta' Diċembru 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja wara reviżjoni tal-iskadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat- 30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(2) u (5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea, ippreżentata wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1312/98 tal-24 ta’ Ġunju 1998 (2), il-Kunsill, wara investigazzjoni anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”) impona dazji anti-dumping definittivi (“il-miżuri oriġinali”) fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja. Il-livelli ta’ dazji imposti kienu ta’ 53 % għal produttur-esportatur Indjan wieħed u ta’ 82 % għall-importazzjonijiet l-oħrajn kollha li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Wara reviżjoni tal-iskadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“ir-reviżjoni preċedenti tal-iskadenza”), il-Kunsill żamm dawn il-miżuri permezz tar-Regolament (KE) Nru 1736/2004 tal- 4 ta’ Ottubru 2004 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja (3).
2. Talba għal reviżjoni
(3)
Tressqet talba għal reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku fl- 4 ta’ Mejju 2009 mill-Kumitat ta’ Kollegament tal-UE għall-Industriji tal-Ispag, Ħbula u Xbiek (Eurocord) (“l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 50 % tal-produzzjoni tal-Unjoni ta’ ħbula ta’ fibra sintetika.
(4)
It-talba saret fuq il-bażi li l-iskadenza tal-miżuri aktarx li kienet se tirriżulta f’rikorrenza ta’ dumping u dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
Hekk kif stabbilixxiet, wara li kkonsultat lill-Kumitat ta’ Konsulenza, li kien hemm biżżejjed provi biex tinbeda reviżjoni, il-Kummissjoni ħabbret fis- 7 ta’ Ottubru 2009, permezz ta’ avviż ta’ bidu ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“l-avviż ta’ bidu”), li kienet se tagħti bidu għal reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
3. Investigazzjoni
3.1. Perjodu ta’ investigazzjoni
(6)
L-investigazzjoni dwar il-probabbiltà li jissokta jew jerġa' jseħħ dumping kopriet il-perjodu bejn l-1 ta’ Ottubru 2008 u t-30 ta’ Settembru 2009 (“il-‘perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-probabbiltà li jissokta jew jerġa' jseħħ id-dannu kopra l-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2006 u t-tmiem tal-PIR (il-“perjodu kkunsidrat”).
3.2. Partijiet ikkonċernati minn din l-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni tat avviż uffiċjali dwar il-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza lill-produtturi magħrufa tal-Unjoni, lill-esportaturi u lill-produtturi-esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi kif ukoll lil assoċjazzjoni ta’ utenti li kienu magħrufa li kienu kkonċernati.
(8)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fit-termini ta’ skadenza ffissati fl-avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li għamlu talba f’dan is-sens u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari biex jinstemgħu, ingħataw seduta.
4. Kampjunament
(9)
Minħabba li kien jidher li kien hemm numru għoli ta’ produtturi tal-Unjoni u produtturi esportaturi fl-Indja, tqies li kien xieraq, b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li jiġi eżaminat jekk għandhomx jittieħdu kampjuni. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ li jittieħdu kampjuni u, jekk iva, li jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw lilhom infushom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu.
(10)
Total ta’ ħames produtturi Indjani, tnejn minnhom mill-istess grupp, ressqu ’l quddiem u pprovdew l-informazzjoni mitluba fit-terminu ta’ skadenza mogħti u esprimew xewqa li jiġu inklużi fil-kampjun. Erba’ minn dawn il-ħames kumpaniji pproduċew u esportaw il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Il-ħames kumpanija ma esportatx il-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Il-ħames kumpaniji kollha ġew meqjusa bħala kumpaniji li kkooperaw u ġew ikkunsidrati għall-kampjunament. Il-livell ta’ kooperazzjoni mill-Indja, jiġifieri l-perċentwal ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-kumpaniji Indjani li kkooperaw meta mqabbla mal-esportazzjonijiet kollha mill-Indja lejn l-Unjoni ma setax jiġi kkalkulat peress li l-esportazzjonijiet totali tal-Unjoni matul il-PIR irrapportati mill-ħames kumpaniji li kkooperaw kienu sostanzjalment ogħla mill-volum irreġistrat mill-Eurostat għall-esportazzjonijiet kollha mill-Indja, għar-raġunijiet spjegati fid-dettall fil-premessi 21 sa 23.
(11)
Il-kampjun intgħażel bi qbil mal-awtoritajiet Indjani u inkluda dawk l-erba’ kumpaniji li rrapportaw bejgħ b’esportazzjoni lejn l-Unjoni. Tnejn mill-erba’ kumpaniji li ttieħdu fil-kampjun kienu relatati. Għandu jiġi mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali kkoopera biss produttur-esportatur wieħed u preżentament huwa suġġett għal dazju anti-dumping individwali. Għandu jiġi mfakkar ukoll li fir-reviżjoni preċedenti tal-iskadenza l-ebda wieħed mill-produtturi-esportaturi Indjani ma kkoopera u b’hekk, b’mod konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(12)
Tmintax-il produttur tal-Unjoni (il-ħmistax-il ilmentatur u tliet produtturi oħrajn, li flimkien jirrappreżentaw 78 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni) ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ ħames produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw madwar 40 % tal-industrija tal-Unjoni kif iddefinita fil-premessa 40 u madwar nofs il-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni kollha li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni. Il-kampjun intagħżel fuq il-bażi tal-akbar volum ta’ bejgħ rappreżentattiv u tal-kopertura ġeografika tal-produtturi fl-Unjoni li setgħu jiġu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Wieħed mill-ħames produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun beda jopera matul il-perjodu kkunsidrat, u b’hekk id-dejta tagħhom ma ntużatx fl-analiżi tax-xejriet tal-indikaturi tad-dannu, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ f’dawk ix-xejriet. Madankollu ċ-ċifri tal-erba’ produtturi tal-Unjoni l-oħrajn li ttieħdu fil-kampjun u li ntużaw għall-analiżi ta’ dawk ix-xejriet baqgħu rappreżentattivi.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-ħames produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kif ukoll lill-erba’ produtturi-esportaturi Indjani fil-kampjun.
(14)
Intbagħtu risposti għall-kwestjonarji mingħand il-ħames produtturi kollha tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun. Mill-erba’ produtturi-esportaturi Indjani u li ttieħdu fil-kampjun, wieħed waqaf jikkoopera waqt li t-tlieta l-oħrajn (li tnejn minnhom huma relatati) wieġbu għall-kwestjonarji fit-termini ta’ skadenza mogħtija. Għal din ir-raġuni, fl-aħħar nett il-kampjun ta’ produtturi-esportaturi Indjani kien jikkonsisti f’dawk it-tliet kumpaniji Indjani li wieġbu għall-kwestjonarju.
5. Verifika tal-informazzjoni li ntbagħtet
(15)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa sabiex tiddetermina l-issoktar jew il-probabbiltà li jerġgħu jseħħu dumping u dannu għall-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
5.1. Produtturi-esportaturi fl-Indja
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Produtturi tal-Unjoni
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Greece),
-
Lanex A.S. (ir-Repubblika Ċeka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (il-Portugall),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (l-Awstrija).
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal fl-investigazzjoni oriġinali u huwa ddefinit skont kif ġej: spag, irbit, ħbula u kejbils, kemm jekk immaljati jew mibruma u kemm jekk le, u kemm jekk mimlija, miksija, mgħottija jew imlibbsa bil-lastku jew plastik, tal-polietilene jew polipropilene, u kemm jekk le, minbarra ħajt mibrum tat-tip binder u baler, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), kif ukoll ta’ fibri sintetiċi oħrajn tan-najlon jew poliamidi oħrajn jew ta’ poliesters, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m). Dan bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 u 5607 50 19. Il-prodott ikkonċernat jintuża għal varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet marittimi u industrijali, b’mod partikolari għat-tbaħħir (speċjalment għal skopijiet ta’ rmiġġar), u fl-industrija tas-sajd.
(17)
Parti interessata waħda stqarret li l-ħbula ta’ rmiġġ imsemmija hawn fuq ma jaqgħux fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat billi, minħabba fil-ġonot (iċċumbar) marbuta ma’ dawn il-ħbula, prodotti bħal dawn għandhom ikunu ddikjarati bħala “oġġetti ta’ ħbula” li jappartjenu lil kodiċi ieħor tan-NM (ara wkoll fil-premessa 23). Għandha tinġibed l-attenzjoni, madankollu, li r-referenza għall-ħbula ta’ rmiġġ qed issir biss fil-kuntest tal-applikazzjonijiet tat-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li huma kollha ddefiniti bħala ħbula ta’ fibra sintetika kif stipulat fil-premessa 16.
2. Il-prodott simili
(18)
Kif muri fl-investigazzjoni oriġinali, u kif ikkonfermat f’din l-investigazzjoni, il-prodott ikkonċernat u l-ħbula ta’ fibra sintetika prodotti u mibjugħa mill-produtturi-esportaturi Indjani fis-suq domestiku tagħhom, kif ukoll dawk prodotti u mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni fl-Unjoni huma identiċi f’kull aspett u għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi. Għalhekk, jitqiesu li huma simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(19)
Parti interessata waħda asserixxiet li l-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni mhuwiex kumparabbli mal-prodott ikkonċernat peress li l-produtturi tal-Unjoni kienu bdew jużaw tip ġdid ta’ materja prima magħrufa bħala Dyneema, li hija ħafna aktar għalja minn materja prima oħra peress li l-prodotti bbażati fuqha għandhom resistenza li hi ħafna aħjar. Tabilħaqq il-produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun mhumiex qed jużaw dan it-tip ta’ materja prima. Madankollu, huwa ta’ min jinnota l-ewwelnett li l-prodotti inkwistjoni jirrappreżentaw biss parti żgħira tal-prodotti mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni. Tabilħaqq, għalkemm huwa korrett li dan it-tip ta’ fibra dejjem aktar qed jintuża minn uħud mill-produtturi tal-Unjoni, il-ħbula Dyneema jgħoddu biss għal frazzjoni żgħira mill-produzzjoni tal-Unjoni. Għalhekk, waqt li d-differenza sinifikanti fl-ispiża tal-materja prima (potenzjalment madwar 25-30 darba aktar għalja) jista' jkollha xi impatt notevolment fuq l-indikatur tad-dannu li jikkonċerna l-prezz medju ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, l-impatt tal-ħbula Dyneema fuq l-evalwazzjoni globali jibqa' limitat minħabba fil-kwantità immensa ta’ ħbula “standard” prodotti fl-Unjoni. It-tieni, il-kalkoli kollha ta’ din ir-reviżjoni ta’ skadenza kienu msejsa fuq il-paragun tat-tipi ta’ prodotti korrispondenti, li jikkunsidra l-materja prima differentii Għalhekk il-kalkoli ma jistgħux jitgħawwġu minħabba f' differenza fit-taħlita tal-prodott. Fi kwalunkwe każ, il-prodott li juża' l-materja prima bħad-Dyneema, xorta waħda għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bħal tal-prodott ikkonċernat. It-talba, għalhekk, ma ntlaqgħetx.
C. IL-PROBABBILTÀ LI D-DUMPING JISSOKTA JEW JERĠA’ JSEĦĦ
(20)
B’mod konformi mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li d-dumping jissokta jew jerġa’ jseħħ jekk possibbilment jiskadu l-miżuri fis-seħħ kontra l-Indja.
1. Il-volum tal-importazzjonijiet
(21)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja kien insinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Matul il-PIR, il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Indja kien ta’ 31 tunnellata, jiġifieri inqas minn 0,1 % tal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR:
(tunnellati)
2006
2007
2008
PIR
l-Indja
3
4
19
31
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, sors - Comext
(22)
Madankollu, skont id-dejta vverifikata, it-tliet kumpaniji inklużi fil-kampjun bagħtu volumi sostanzjalment ogħla tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR mill-volumi rrapportati fl-Eurostat. F’dan ir-rigward, għandu jiġi mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali, l-importaturi pprovdew informazzjoni li turi li xi wħud mill-kwantitajiet tal-prodott ikkonċernat mixtrija mill-Indja ma kinux ġew irrilaxxati f’ċirkolazzjoni ħielsa fis-suq tal-Unjoni iżda tpoġġew f’magazzini taħt kontroll doganali u nbigħu lil bastimenti li jbaħħru fl-oċeani jew lil pjattaformi offshore. Produttur ilmentatur wieħed tenna dan l-argument fl-investigazzjoni preżenti. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-kummerċjanti tal-port fl-investigazzjoni, din l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi vverifikata. Madankollu, fuq il-bażi tal-lista ta’ klijenti sottomessa mill-produtturi-esportaturi li ttieħdu bħala kampjun, kien evidenti li l-biċċa l-kbira tal-klijenti kienu tabilħaqq fornituri tat-tbaħħir, marittimi u offshore fil-portijiet tal-Unjoni. Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li d-differenza bejn id-dejta tal-istatistika u ċ-ċifri rrapportati hija minħabba f'bejgħ bħal dan.
(23)
Għandu jissemma wkoll li t-talba għal reviżjoni tal-iskadenza kienet tinkludi allegazzjonijiet dwar prattika ta’ elużjoni. F’dan ir-rigward, l-applikant allega li ċerti volumi ta’ ħbula ta’ fibra sintetika mill-Indja daħlu fl-Unjoni taħt l-intestatura NM 5609 (Oġġetti ta’ […] spag, irbit, ħbula jew kejbils) li mhijiex suġġetta għal miżuri. Madankollu, l-ebda informazzjoni ma nstabet f’din l-investigazzjoni biex tappoġġa din il-fehma.
(24)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat li 31 tunnellata tal-prodott ikkonċernat ġew attwalment importati mill-Indja fit-territorju doganali tal-Unjoni fil-PIR. Fir-rigward tal-bejgħ ivverifikat tal-esportazzjonijiet lejn il-portijiet tal-Unjoni, li ma kinux ġew irrilaxxati f’ċirkolazzjoni ħielsa fis-suq tal-Unjoni mit-tliet produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun, dan il-bejgħ tqies bħala parti mill-esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħra.
(25)
Minħabba n-nuqqas ta’ volumi ta’ importazzjoni sinifikanti mill-Indja lejn l-Unjoni, dawn ma fformawx bażi għal analiżi rappreżentattiva għall-probabbiltà li se jissokta d-dumping jew id-dannu. Tabilħaqq fid-dawl ta’ volumi ta’ importazzjoni attwali daqshekk limitati, wieħed ma jistax jikkonkludi li kien jeżisti dumping dannuż mill-Indja matul il-PIR. Għalhekk, l-analiżi ffukat fuq il-probabbiltà li d-dumping u d-dannu jerġgħu jseħħu jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
2. Żvilupp probabbli tal-importazzjonijiet jekk il-miżuri jitneħħew
2.1. Il-kapaċità ta’ produzzjoni
(26)
Ġie eżaminat jekk hemmx kapaċità ta’ produzzjoni mhux użata fil-pajjiż ikkonċernat li tista’ toħloq potenzjal li l-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jerġgħu jissoktaw f’każ li jitneħħew il-miżuri.
(27)
Instab li l-kapaċità ta’ produzzjoni tat-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun żdiedet b’mod nett bejn l-2007 u l-PIR waqt li l-użu tal-kapaċità naqset fl-istess ħin. Il-kapaċitajiet liberi tat-tliet kumpaniji kienu ta’ madwar 75 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR. Dan jindika li aktarx ikun hemm żieda fil-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(28)
Meta jitqiesu l-produtturi l-oħrajn tal-ħbula ta’ fibra sintetika fl-Indja, huwa magħruf li Garware, il-kumpanija li waqfet tikkoopera wara l-fażi tat-teħid tal-kampjuni, hija produttur importanti u, skont il-websajt uffiċjali tagħha, għandha kapaċità ta’ produzzjoni sinifikanti. Flimkien ma’ dan, it-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza telenka erba' produtturi Indjani kbar oħra. Hemm ukoll bosta produtturi Indjani ta’ daqs medju u żgħir li kellhom bejgħ prinċipalment domestiku. Fl-assenza tal-kooperazzjoni minn dawn il-produtturi Indjani, il-kapaċità ta’ produzjoni tagħhom mhijiex magħrufa, iżda wieħed jista' jassumi li x-xejra tal-kumpaniji li jikkooperaw hija komparabbli u għalhekk dawn il-produtturi għandhom aktar kapaċità libera.
(29)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet, il-produtturi Indjani kollha li ttieħdu fil-kampjun sfidaw id-dejta relatata mal-kapaċità libera aggregata tagħhom. Madankollu, din id-dejta attwalment kienet ġiet rappurtata mill-kumpaniji nfushom u kienet ġiet verifikata permezz ta’ investigazzjonijiet fuq il-post għal kull waħda minnhom. Għalhekk dawn it-talbiet ma ntlaqgħux.
2.2. Il-volumi tal-bejgħ lill-portijiet tal-Unjoni u lil swieq oħra tal-esportazzjoni
(30)
Il-volum tal-bejgħ ta’ esportazzjoni tat-tliet produtturi li ttieħdu fil-kampjun lejn pajjiżi terzi oħrajn, inklużi bejgħ fil-portijiet tal-Unjoni li ma jidħolx fit-territorju doganali tal-Unjoni, huwa sinifikanti u żdied b’madwar 80 % matul il-perjodu kkunsidrat, u jirrappreżenta kważi nofs il-bejgħ totali tal-produtturi li esportaw matul il-PIR.
(31)
L-importazzjonijiet attwali lejn l-Unjoni prattikament waqfu wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali. Madankollu, għandu jiġi osservat li l-volum ta’ bejgħ b’esportazzjoni tal-produtturi li ttieħdu fil-kampjun lejn portijiet tal-Unjoni żdied b’mod konsiderevoli fil-perjodu kkunsidrat, minn 61 sa 785 tunnellata. Peress li l-bejgħ attwali b’importazzjoni lejn l-Unjoni isir parzjalment permezz tal-istess kanali ta’ bejgħ bħall-prodotti mibjugħa fil-portijiet tal-Unjoni, din il-preżenza dejjem akbar fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni tista’ tindika li, fin-nuqqas ta’ miżuri, il-produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun - u forsi oħrajn ukoll - jistgħu jibdew ibiegħu kwantitajiet sostanzjali tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni f’perjodu ta’ żmien qasir.
(32)
Fid-dawl tal-orjentament tal-esportazzjoni msemmi hawn fuq tal-produtturi Indjani kif ukoll il-preżenza tagħhom li dejjem qed tikber fil-portijiet tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li huwa ferm probabbli li jekk il-miżuri jitħallew jiskadu l-kwantitajiet ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni jiżdiedu b'mod sinifikanti.
(33)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet tar-reviżjoni, produttur Indjan ġibed l-attenzjoni li l-esportazzjonijiet mill-Indja huma ddiversifikati sew madwar id-dinja, fost swieq b'potenzjal ta’ tkabbir, għalhekk l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni ma jerġgħux jibdew fi kwantitajiet sostanzjali fin-nuqqas tal-miżuri. Qed jiġi rikonoxxut li xi produtturi Indjani għandhom mnejn iddeversifikaw il-bejgħ ta’ esportazzjonijiet lejn swieq differenti; madankollu, dan ma jistax jitqies bħala biżżejjed biex ibiddel il-konklużjonijiet li ttieħdu fuq il-bażi tal-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq.
2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-valur normali
(34)
Sar kalkolu indikattiv tad-dumping fuq il-bażi tal-bejgħ ivverifikat lill-portijiet tal-Unjoni tat-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun, li, għalkemm tqiesu bħala parti mill-bejgħ b'esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn, jipprovdu indikazzjoni tajba għal prezzijiet potenzjali ta’ ħbula ta’ fibra sintetika mill-Indja fin-nuqqas ta’ dazji. Il-valuri normali kienu bbażati fuq il-prezzijiet domestiċi fis-suq Indjan. Fuq il-bażi ta’ dawn il-figuri, id-dumping kien stabbilit għal tnejn mit-tliet produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun. Il-marġni tad-dumping instabu li bħala medja kienu ta’ 10 % li jistgħu jitqiesu bħala sinifikanti għalkemm ħafna aktar baxxi minn dawk stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali.
(35)
Tqabbil tal-prezzijiet miksuba mit-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun fis-swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn (exkluż il-bejgħ fil-portijiet tal-Unjoni) mal-prezzijiet domestiċi tagħhom wera riżultat simili għalkemm il-marġni tad-dumping stabbiliti fuq din il-bażi kienu aktar baxxi.
(36)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni, produttur Indjan wieħed stqarr li ma nstab l-ebda dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni. Madankollu, ma kien hemm kważi l-ebda importazzjoni attwali. Flimkien ma’ dan, ġie stabbilit id-dumping kemm fil-bejgħ lill-portijiet tal-Unjoni kif ukoll fil-bejgħ lil pajjiżi terzi. Għalhekk din it-talba ma ntlaqgħetx.
(37)
Parti interessata oħra stqarret li l-marġnijiet ta’ dumping stabbiliti permezz ta’ din ir-reviżjoni ma jistgħux jitqiesu bħala sinfikanti meta mqabbla mal-livelli ta’ dazju eżistenti, minħabba fid-differenza sinfikanti fil-prezz tax-xogħol bejn l-Unjoni u l-Asja. Għandu jiġi osservat madankollu, li l-prezzijiet tax-xogħol fl-Unjoni mhumiex rilevanti għall-kalkolu tal-marġni ta’ dumping.
3. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà li jerġa’ jseħħ dumping
(38)
Fuq il-bażi tal-analiżi li saret hawn fuq, il-konklużjoni hija li l-produtturi-esportaturi għandhom potenzjal ta’ produzzjoni enormi biex jerġgħu jibdew jesportaw lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Rigward il-prezzijiet, żewġ produtturi li ttieħdu fil-kampjun instabu li qed ibiegħu lil pajjiżi terzi oħrajn bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, meta titqies ukoll Garware li waqfet tikkoopera, hemm ħames produtturi-esportaturi kbar oħrajn elenkati fl-ilment li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, jistgħu jiġu preżunti li x-xejra tal-kumpaniji li nstabu li jbiegħu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lil pajjiżi terzi oħrajn.
(39)
L-indikazzjoni li produtturi-esportaturi Indjani jżommu interess strateġiku fis-suq tal-Unjoni, kif jirriżulta mill-volumi tagħhom li dejjem jikber ta’ bejgħ b’esportazzjoni lil portijiet tal-Unjoni, flimkien mal-kapaċità libera enormi tagħhom jagħmluha probabbli li huma jerġgħu jibdew jesportaw kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jintemmu. Meta titqies l-imġieba fil-prezzijiet tal-esportaturi Indjani fi swieq ta’ pajjiżi terzi, huwa ferm probabbli li jekk l-esportazzjonijiet jerġgħu jibdew, dawn isiru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Għaldaqstant huwa konkluż li l-iskadenza tal-miżuri aktarx li twassal għal rikorrenza tad-dumping.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(40)
Il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw il-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku. In-numru ta’ produtturi tal-Unjoni jista’ jiġi stmat għal madwar erbgħin.
(41)
Il-ħmistax-il produttur tal-Unjoni li f’isimhom ġiet ippreżentata t-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza mill-assoċjazzjoni li għamlet l-ilment, u tliet produtturi oħrajn tal-Unjoni ssottomettew informazzjoni għall-għażla tal-kampjun mitlub fl-avviż ta’ bidu. Kif imsemmi fil-premessa 12 iktar ’il fuq, kampjun ta’ ħames produtturi, li jirrappreżentaw madwar 40 % tal-industrija tal-Unjoni, ġew investigati fid-dettall. Il-kampjun ikkonsista f’dawn il-kumpaniji:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (il-Portugall),
-
Eurorope SA (il-Greċja),
-
Lanex A.S. (ir-Repubblika Ċeka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (il-Portugall),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (l-Awstrija).
(42)
Kif diġà ntqal fil-premessa 12, it-tmintax-il produttur tal-Unjoni li kkooperaw irrappreżentaw 78 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(43)
Il-konsum fl-Unjoni ta’ ħbula ta’ fibra sintetika ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni (inkluż il-bejgħ minn produtturi tal-Unjoni li ma jikkooperawx kif stmat mill-assoċjazzjoni li għamlet l-ilment) flimkien mal-importazzjonijiet kollha lejn l-Unjoni, kif ibbażati fuq Eurostat.
(44)
Fuq il-bażi mogħtija hawn fuq jista’ jiġi stabbilit li matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum fl-Unjoni naqas b’7 %. B’mod partikolari, wara li żdied b’16 % bejn l-2006 u l-2007, il-konsum naqas b’20 % bejn l-2007 u l-PIR.
2006
2007
2008
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (tunnellati)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indiċi (2006=100)
100
116
107
93
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun), Eurostat (importazzjonijiet)
2. Importazzjonijiet mill-Indja
(45)
Kif issemma fil-premessa 21, l-importazzjonijiet attwali mill-Indja lejn l-Unjoni kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat minħabba l-miżuri anti-dumping effettivi fis-seħħ.
(46)
Madankollu, kif spjegat fil-premessa 22, hemm preżenza li dejjem qed tikber ta’ produtturi Indjani fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni, permezz ta’ bejgħ b’esportazzjoni lejn il-portijiet tal-UE li mhumiex qed jiġu suġġetti għall-approvazzjoni doganali u li b’hekk huma ħielsa mill-imsemmija dazji anti-dumping.
3. Prezzijiet u volum ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn
(47)
Peress li l-importazzjonijiet attwali mill-Indja lejn l-Unjoni kienu negliġibbli, sar tqabbil bejn il-prezzijiet ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn (inklużi l-esportazzjonijiet mibjugħa lil portijiet tal-Unjoni mhux suġġetti għad-dazji anti-dumping) u prezzijiet ta’ bejgħ tal-Unjoni li saru mill-produtturi tal-industrija tal-Unjoni li ttieħdu bħala kampjun.
(48)
Fuq din il-bażi ġie stabbilit li l-esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn saru bi prezzijiet ta’ bejgħ li kienu sostanzjalment orħos minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Id-differenza fil-prezz stabbilita b’dan il-mod laħqet il-livell ta’ 46 % u bħala medja ammontat għal 18 %.
(49)
Il-valur tal-bejgħ b’esportazzjoni mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn żdied b’aktar minn 30 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dak il-bejgħ irrappreżenta kważi nofs il-fatturat totali tal-produtturi-esportaturi Indjani u li ttieħdu fil-kampjun matul il-PIR.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn
(50)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum b’7 % fis-suq tal-Unjoni, il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żdied matul il-perjodu kkunsidrat bi 18 %. B’hekk is-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet żdied minn 17 % għal 22 %.
(51)
Għandu jiġi osservat li l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) żdiedu b’46 % matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqu sehem mis-suq ta’ 8,6 % (’il fuq minn 5,5 % fl-2006). Għalkemm ma jistax isir tqabbil preċiż peress li d-dejta tal-Eurostat hija ta’ natura ġenerika u ma tispeċifikax it-tip ta’ prodott, jidher li l-prezz medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina lejn l-Unjoni huwa sostanzjalment ogħla mill-prezz medju tal-bejgħ b'esportazzjoni mill-Indja. Barra minn hekk, il-prezz medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina jidher li huwa konformi mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(52)
L-importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea (“il-Korea”) lejn l-Unjoni kellhom sehem mis-suq li kostantament baqa’ madwar il-livell ta’ 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, il-volum ta’ dawn l-importazzjonijiet naqas b’6 % b’mod parallel mat-tnaqqis fil-konsum.
(53)
L-importazzjonijiet minn kwalunkwe pajjiż terz ieħor irrappreżentaw inqas minn 2 % tas-sehem mis-suq fis-suq tal-Unjoni tal-ħbula ta’ fibra sintetika matul il-PIR.
5. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Rimarki preliminari
(54)
L-indikazzjonijiet kollha ta’ dannu elenkati fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku ġew analizzati. Fir-rigward tal-indikaturi dwar il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni, dawn ġew analizzati fuq il-bażi tad-dejta miġbura għall-produtturi kollha tal-Unjoni, jiġifieri, l-industrija tal-Unjoni. Fir-rigward tal-indikaturi tad-dannu l-oħrajn kollha, l-eżami tagħhom kien ibbażat fuq l-informazzjoni sottomessa mill-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kif ivverifikat fil-bini ta’ kull kumpanija msemmija fil-premessa 15. Kif diġà ntqal fil-premessa 12 iktar ’il fuq, wieħed mill-produtturi tal-Unjoni beda jopera matul il-perjodu kkunsidrat, u b’hekk id-dejta tagħhom ma ntużatx fl-analiżi tax-xejriet tal-indikaturi tad-dannu, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ f’dawk ix-xejriet.
5.2. Volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni
(55)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sostanzjali bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Kif diġà ntqal fil-premessa 44 iktar ’il fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b’7 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi tnaqqis partikolarment qawwi li beda mis-sena 2007. Għandu jiġi enfasizzat li l-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’pass aktar rapidu minn dik tat-tnaqqis fil-konsum:
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni (tunnellati)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indiċi (2006=100)
100
113
102
88
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun)
5.3. Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
(56)
L-iżviluppi ppreżentati fil-premessa preċedenti u fit-tabella ta’ hawn fuq irriżultaw f’telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2006 u l-PIR. It-tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien kontinwu, bin-nuqqas jammonta għal 4,6 punt perċentwali:
2006
2007
2008
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ( %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indiċi (2006=100)
100
98
95
94
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun)
(57)
Għandu jiġi osservat li t-telf imsemmi hawn fuq tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien fil-biċċa l-kbira dovut għas-sehem akbar mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina (ara l-premessa 50).
5.4. Produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni u użu tal-kapaċità
(58)
B'mod parallel mal-iżvilupp fil-volumi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun waqa’ b’rata kumparabbli, bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità ta’ produzzjoni żdiedet b’5 % matul l-istess perjodu. Din wasslet għal tnaqqis ta’ 20 % fl-użu tal-kapaċità bejn l-2008 u l-PIR:
2006
2007
2008
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indiċi (2006=100)
100
109
108
83
Kapaċità ta’ produzzjoni (tunnellati)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indiċi (2006=100)
100
109
108
105
Użu tal-kapaċità ( %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indiċi (2006=100)
100
100
100
80
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.5. Stokks
(59)
Rigward l-istokks, b’mod ġenerali l-produtturi ta’ ħbula ta’ fibra sintetika jżommu l-livelli tal-istokks tagħhom f’livell pjuttost baxx peress li l-biċċa l-kbira tal-produzzjoni ssir fuq talba. Jista’ jiġi osservat li matul il-perjodu kkunsidrat, kien hemm tnaqqis fl-istokks medji, b’mod partikolari fil-PIR, li kien dovut l-aktar għat-tnaqqis fil-manifattura ta’ ħbula ta’ fibra sintetika.
2006
2007
2008
PIR
Stokk tal-għeluq (tunnellati)
1 073
982
1 156
905
Indiċi (2006=100)
100
92
108
84
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.6. Prezzijiet tal-bejgħ
(60)
Il-prezzijiet medji tal-prodott simili mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni meħuda fil-kampjun żdiedu sa ċertu grad matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari bejn l-2007 u l-PIR:
2006
2007
2008
PIR
Prezz tal-bejgħ tal-unità medja tal-industrija tal-Unjoni (EUR / tunnellata)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indiċi (2006=100)
100
99
108
109
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
(61)
Għandu jiġi osservat, madankollu, li l-prezz tal-bejgħ ’il fuq mill-medja huwa kkalkulat fuq il-bażi tat-tipi kollha ta’ prodotti inklużi ħbula ta’ fibra sintetika tal-ogħla valur, pereżempju ħbula ta’ fibra sintetika bbażati fuq materja prima magħrufa bħala Dyneema. Il-varjazzjoni fil-prezz fost dawn it-tipi ta’ prodotti differenti hija tabilħaqq kbira (ara l-premessa 19). F’dawn l-aħħar snin, l-industrija tal-Unjoni żiedet il-manifattura ta’ prodotti ta’ valur ogħla biex b’hekk dawk il-ħbula ta’ fibra sintetika jirrappreżentaw sehem dejjem akbar fi ħdan it-taħlita ta’ prodotti tagħha. Dawn il-bidliet reċenti fit-taħlita ta’ prodotti huma waħda mir-raġunijiet għaż-żieda fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-unità medja tal-industrija tal-Unjoni.
5.7. Profitabbiltà
(62)
Bis-saħħa, minn naħa waħda, tal-miżuri effettivi fis-seħħ, u min-naħa l-oħra tad-diversifikazzjoni fit-taħlita tal-prodotti tagħhom, il-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienu kapaċi jżommu livell stabbli u b’saħħtu ta’ profitabbiltà matul il-perjodu kkunsidrat:
2006
2007
2008
PIR
Profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ( %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indiċi (2006=100)
100
115
104
128
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.8. Investimenti u abbiltà li jinġabar il-kapital
(63)
L-investimenti kienu f’livelli relattivament għoljin fl-2006 u 2007, u sussegwentement waqgħu għal nofs l-ammont preċedenti. Matul il-PIR prattikament ma sar l-ebda investiment.
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indiċi (2006=100)
100
109
54
5
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.9. Redditu fuq l-investimenti
(64)
B’mod parallel mat-tendenza ta’ profitabbiltà stabbli, ir-redditu fuq l-investimenti żdied ukoll matul il-perjodu kkunsidrat.
2006
2007
2008
PIR
Redditu fuq l-investimenti ( %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indiċi (2006=100)
100
119
122
132
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.10. Fluss ta’ flus
(65)
Il-fluss ta’ flus tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun baqa’ f’livelli relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat:
2006
2007
2008
PIR
Fluss ta’ flus (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indiċi (2006=100)
100
132
129
115
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.11. Impjiegi, produttività u spejjeż tax-xogħol
(66)
Il-qagħda tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienet qed tiżviluppa b’mod pożittiv bejn l-2006 u l-2008. Madankollu, mill-2008 sal-PIR kien hemm tnaqqis fl-impjiegi minħabba t-tnaqqis fid-domanda fis-suq. It-tnaqqis fid-domanda, li rriżulta fi tnaqqis fil-produzzjoni, wassal ukoll għal tnaqqis fil-produttività bejn l-2008 u l-PIR. Fir-rigward tal-ispejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat, dawn żdiedu sal-2008, segwiti bi tnaqqis żgħir matul il-PIR.
2006
2007
2008
PIR
Impjiegi (persuni)
638
665
685
623
Indiċi (2006=100)
100
104
107
98
Spejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indiċi (2006=100)
100
107
114
110
Produttività (tunnellati għal kull impjegat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indiċi (2006=100)
100
105
101
85
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.12. Tkabbir
(67)
Bejn l-2006 u l-PIR, waqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b’7 % (ara l-premessa 44), il-volum tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 12 %, u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’6 punti perċentwali (ara l-premessi 55 u 56). Min-naħa l-oħra, waqt li l-volum ta’ importazzjonijiet attwali mill-Indja baqa’ negliġibbli minħabba l-miżuri fis-seħħ, il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn żdied bi 18 % (l-aktar minħabba importazzjonijiet mir-RPĊ), biex b’hekk kiseb 5 punti perċentwali tas-sehem mis-suq (ara l-premessa 50). Qed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni kienet aktar affettwata mit-tnaqqis fil-konsum u b’hekk esperjenzat tnaqqis aktar sostanzjali fil-volum tal-bejgħ mill-protagonisti l-oħrajn fis-suq.
5.13. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(68)
Minħabba l-fatt li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja matul il-PIR kienu negliġibbli, l-ebda marġni ta’ dumping ma seta’ jiġi stabbilit għal importazzjonijiet attwali mill-Indja. Għandu jiġi osservat madankollu, li l-esportazzjonijiet mill-Indja lejn il-portijiet tal-Unjoni, mhux suġġetti għall-approvazzjoni doganali, żdiedu b’mod sostanzjali u parti minn dak il-bejgħ instab li sar bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
5.14. Irkupru minn dumping fil-passat
(69)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni għadhiex fil-proċess li tirkupra mill-effetti ta’ dumping fil-passat. Ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni kien diġà rnexxielha tirkupra sew minn tali effetti peress li miżuri anti-dumping effettivi kien ilhom fis-seħħ għal perjodu ta’ żmien twil.
5.15. Il-konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(70)
Bis-saħħa tal-fatt li kien hemm fis-seħħ dazji effettivi anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni tidher li rnexxielha tirkupra sew mill-effetti ta’ dumping dannuż fil-passat.
(71)
Madankollu ma jistax jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni tinsab f’qagħda soda. Għalkemm ċerti indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni - b’mod partikolari l-profitabbiltà, ir-redditu fuq l-investimenti u l-fluss tal-flus - donnhom juru stampa relattivament stabbli, indikaturi tad-dannu oħrajn - b’mod partikolari l-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq, il-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità kif ukoll l-investimenti - jindikaw biċ-ċar li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha f’qagħda pjuttost fraġli fit-tmiem tal-PIR. Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni, produttur Indjan wieħed allega li l-industrija tal-Unjoni ma sofriet l-ebda dannu matul il-PIR. F'dan ir-rigward, għandu jiġi osservat li ma ntqalx li l-industrija tal-Unjoni kienet qed issofri minn dannu materjali matul il-PIR. Minflok, il-konklużjoni li nġibdet fuq il-bażi tal-konklużjonijiet tar-reviżjoni kienet li xi wħud mill-indikaturi kienu juru stampa stabbli filwaqt li kien hemm xi sinjali ta’ dannu fir-rigward ta’ indikaturi oħra.
(72)
Xi partijiet sqarrew li x-xejriet negattivi ta’ wħud mill-indikaturi ta’ dannu mhumiex ikkawżati mill-importazzjonijiet mill-Indja iżda huma kkawżati mill-kriżi ekonomika globali u ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. F'dan ir-rigward, għandu jiġi osservat li l-iżvilupp negattiv ta’ ċerti indikaturi ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet mill-Indja li huma kważi ineżistenti. Barra dan, iż-żieda fl-importazzjonijiet miċ-Ċina ġiet eżaminata u ma kellhiex impatt fuq l-analiżi tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping dannuż.
(73)
Fir-rigward tal-vijabbiltà tal-industrija tal-Unjoni b’mod ġenerali, għandu jiġi osservat li l-introduzzjoni gradwali ta’ diversi prodotti ta’ valur għoli fis-suq - kemm fl-Unjoni kif ukoll fis-swieq ta’ pajjiżi terzi - tidher li tpoġġi l-kompetittività fit-tul tal-industrija tal-Unjoni f’perspettiva pożittiva, meta jitqies li n-numru ta’ produtturi li jimmanifatturaw tali ħbula ta’ fibra sintetika ta’ kwalità għolja huwa limitat fil-preżent fis-suq globali.
F. PROBABBILTÀ LI D-DANNU JERĠA’ JSEĦĦ
(74)
Kif imsemmi fil-premessa 25, minħabba l-volum negliġibbli ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja matul il-PIR, l-analiżi ffukat fuq il-probabbiltà li d-dumping u d-dannu jerġgħu jseħħu.
(75)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessi 26 sa 28, il-produtturi-esportaturi Indjani għandhom kapaċitajiet liberi enormi għad-dispożizzjoni tagħhom. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessi 30 sa 32, il-produtturi Indjani għandhom orjentament b’saħħtu u inċentiv biex ibiegħu l-prodotti tagħhom f’volumi kbar fis-swieq tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa 31, il-produtturi Indjani għandhom preżenza b’saħħitha li qiegħda dejjem tiżdied fil-portijiet tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà kbira li l-importazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni jilħqu kwantitajiet sinifikanti f’perjodu ta’ żmien qasir jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(76)
Kif intqal fil-premessi 34 u 35, fin-nuqqas ta’ miżuri, l-importazzjonijiet mill-Indja aktarx li jerġgħu jissoktaw bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, kif intqal fil-premessi 47 u 48, instab ukoll li l-fatt li l-prezz tal-bejgħ tal-produtturi Indjani huma bħala medja 18 % irħas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni (u din id-differenza fil-prezz tista’ tilħaq il-livell ta’ 46 %) donnu jindika li fin-nuqqas ta’ miżuri, il-produtturi Indjani aktarx li jesportaw il-prodott ikkonċerat lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet konsiderevolment irħas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri aktarx li jwaqqgħu l-prezz għal livell ferm taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni.
(77)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa wisq probabbli li l-importazzjonijiet mill-Indja tal-prodott ikkonċernat jerġgħu jissoktaw fi kwantitajiet sostanzjali u bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet b’mod konsiderevoli taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(78)
Minħabba l-qagħda relattivament fraġli tal-industrija tal-Unjoni kif spjegat fil-premessi 71 u 72, rikorrenza potenzjalment massiva ta’ importazzjonijiet mill-Indja li jkunu l-oġġett ta’ dumping bi twaqqigħ tal-prezzijiet taħt dawk fl-Unjoni aktarx li jkollha impatt dannuż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni. B’mod partikolari, jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jerġgħu jissoktaw fuq skala mdaqqsa, dan aktarx li jwassal għal telf ulterjuri tas-sehem mis-suq u tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, bil-konsegwenza li jkun hemm tnaqqis fil-manifattura u fl-impjiegi. Dan, flimkien ma’ pressjoni sostanzjali fil-prezzijiet minħabba importazzjonijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet taħt il-livelli tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni, iwasslu għal deterjorament rapidu u serju tal-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(79)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa konkluż li f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu, ikun hemm probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dannu mill-importazzjoni mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat mill-Indja li huwa l-oġġett ta’ dumping.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(80)
B’mod konformi mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni fit-totalità tagħha.
(81)
Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, jiġifieri dawk tal-industrija, tal-importaturi, tal-kummerċjanti, tal-bejjiegħa bl-ingrossa u tal-utenti industrijali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni.
(82)
Għandu jiġi mfakkar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-impożizzjoni ta’ miżuri ma kinitx meqjusa li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, din l-investigazzjoni hija reviżjoni tal-iskadenza, u b’hekk tanalizza sitwazzjoni fejn miżuri anti-dumping ikunu fis-seħħ.
(83)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dannu, jeżistux raġunijiet kostrinġenti li jwasslu għall-konklużjoni, f’dan il-każ partikolari, li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri.
2. L-interessi tal-industrija tal-Unjoni
(84)
Kif diġà ssemma fil-premessi 56 u 73, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżomm sehem mis-suq sostanzjali għalkemm dejjem iżgħar waqt li tiddiversifika t-taħlita ta’ prodotti tagħha billi introduċi ħbula ta’ fibra sintetika ta’ kwalità ogħla. Għalhekk jista’ jitqies li l-industrija tal-Unjoni baqgħet strutturalment vijabbli.
(85)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mogħtija fil-premessi 70 sa 72, u skont l-argumenti dwar l-analiżi tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dannu kif spjegat fil-premessi 74 sa 79, jista’ jitqies ukoll li l-industrija tal-Unjoni aktarx li tesperjenza deterjorament serju fil-qagħda finanzjarja tagħha f’każ li d-dazji anti-dumping jitħallew jiskadu, u dan iwassal għal rikorrenza tad-dannu materjali.
(86)
Tabilħaqq, meta jitqiesu l-volumi mistennija u l-prezzijiet mistennija tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni tkun qed titpoġġa f’riskju serju. Kif ġie spjegat fil-premessa 78, importazzjonijiet bħal dawn iwasslu għal tnaqqis ulterjuri fis-sehem mis-suq, il-volum tal-bejgħ u l-impjiegi tagħha, u jbaxxu wkoll il-prezzijiet tagħha biex eventwalment ikun hemm deterjorament tal-profitabbiltà tagħha, b’mod simili għal-livelli negattivi misjuba fl-investigazzjoni oriġinali.
(87)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe indikazzjoni kuntrarja, huwa konkluż li ż-żamma tal-miżuri eżistenti ma tmurx kontra l-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess ta’ importaturi/kummerċjanti mhux relatati
(88)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lil għaxar importaturi/kummerċjanti mhux relatati. Waħda biss minn dawk il-kumpaniji wieġbet, u esprimiet l-oġġezzjoni tagħha għall-każ. Madankollu, peress li l-kumpanija hija relatata ma’ produttur Indjan ta’ ħbula ta’ fibra sintetika, ma tistax titqies bħala importatur mhux relatat. Peress li l-kumpanija hija importatur relatat, l-interess tagħha huwa intrinsikament marbut mal-interess tal-produttur Indjan relatat magħha.
(89)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, huwa konkluż li ma jidher li hemm l-ebda raġuni kostrinġenti li tindika li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri se taffettwa b’mod negattiv sa grad għoli l-importaturi/kummerċjanti mhux relatati kkonċernati.
4. L-interess tal-utenti
(90)
Il-Kummissjoni bagħtet ittra lil assoċjazzjoni industrijali waħda ta’ utenti tal-prodott ikkonċernat. Ebda utent ma ssottometta risposta kompluta għall-kwestjonarju, u ma ġew riċevuti ebda sottomissjonijiet bil-miktub mill-assoċjazzjoni.
(91)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-utenti, u l-fatt li l-impatt ta’ miżuri anti-dumping aktarx li jkun negliġibbli meta mqabbel ma’ spejjeż oħrajn imġarrba mill-industriji ewlenin tal-utenti bħall-bini ta’ bastimenti, l-inġinerija mekkanika u l-operat ta’ pjattaformi offshore, huwa konkluż li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri mhux se jkollha impatt sostanzjalment negattiv fuq dawk l-utenti.
5. Konklużjoni
(92)
Il-kontinwazzjoni tal-miżuri tista’ tiġi mistennija li tiżgura li l-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta’ dumping ma jerġgħux jissoktaw fis-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sostanzjali matul perjodu ta’ żmien qasir. B’hekk l-industrija tal-Unjoni se tkompli tibbenefika mill-kundizzjonijiet kompetittivi fis-suq tal-Unjoni u mit-tnaqqis tat-theddida ta’ għeluq u telf ta’ impjiegi. L-effetti benefiċjali huma mistennija wkoll li jiggarantixxu l-kundizzjonijiet għall-industrija tal-Unjoni biex tiżviluppa prodotti innovattivi ta’ teknoloġija aktar avvanzata għal applikazzjonijiet ġodda u speċjalizzati.
(93)
Għandu jiġi osservat ukoll li, wara li ġie kkunsidrat l-interess tal-importaturi/kummerċjanti kif ukoll tal-utenti fl-Unjoni, ma jidher li hemm ebda raġuni kostrinġenti li tindika li l-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkollha impatt fil-biċċa l-kbira negattiv.
(94)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet mogħtija hawn fuq dwar l-impatt tal-kontinwazzjoni tal-miżuri fuq id-diversi protagonisti fis-suq tal-Unjoni, huwa konkluż li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni.
H. MIŻURI ANTI-DUMPING
(95)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jiġifieri inter alia l-kapaċitajiet liberi enormi tal-produtturi Indjani, l-orjentament b’saħħtu tagħhom lejn l-esportazzjoni u l-preżenza dejjem akbar tagħhom fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet tagħhom tal-bejgħ bl-esportazzjoni lejn swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn li nstabu li huma taħt il-valur normali kif ukoll ferm ’l isfel mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR, kif ukoll il-qagħda relattivament fraġli tal-industrija tal-Unjoni, aktarx li d-dumping dannuż jerġa’ jseħħ mill-Indja jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(96)
Il-partijiet kollha kkonċernati ġew infurmati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li tiġi rrakkomandata ż-żamma ta’ miżuri eżistenti fil-forma preżenti tagħhom. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar, iżda ħadd minnhom ma għamel rappreżentazzjonijiet li setgħu jiġġustifikaw il-bidla tal-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq. It-talbiet relatati mal-iżvelar tal-konklużjonijiet ġew indirizzati fil-premessi rispettivi ta’ dan ir-Regolament.
(97)
Isegwi minn dak li ntqal hawn fuq li, kif ipprovdut fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, id-dazji anti-dumping imposti mir-Regolament (KE) Nru 1736/2004 għandhom jinżammu.
(98)
Madankollu, u mingħajr ma jiġi injorat il-fatt li l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping dannuż ġiet stabbilita, dan il-proċediment preżenti huwa kkaratterizzat minn ċirkustanzi partikolari, notevolment it-tul ta’ żmien twil tal-miżuri fis-seħħ li diġà ġew estiżi darba, u l-kwantitajiet ferm limitati ta’ importazzjonijiet attwali mill-Indja kif imsemmi fil-premessi 21 sa 24. Dawn il-fatti għandhom ikunu riflessi wkoll b’mod adegwat fit-tul ta’ żmien tal-miżuri anti-dumping estiżi għal darba oħra, li għandu jkun ta’ tliet snin. Wara l-iżvelar, l-applikant stqarr li l-miżuri għandhom jiġu estiżi għal ħames snin u li r-raġunament spjegat hawn fuq għal estensjoni iqsar mhuwiex ġustifikat.
(99)
Normalment, l-estensjoni tal-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażku japplika għal perjodu ta’ ħames snin. L-investigazzjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha f'qagħda fraġli fi tmiem il-PIR; ilha f'diffikultajiet finanzjarji għal perjodu ta’ żmien twil kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Minħabba f'dan, għadha ma rkupratx bis-sħiħ mid-dumping dannuż. Madankollu, għadd ta’ indikaturi ta’ dannu wrew li l-impożizzjoni ta’ miżuri diġà tat lok għal xi titjib sostanzjarju. Mill-analiżi ta’ din il-qagħda kumplessa, qed jiġi konkluż li rkupru sħiħ u solidu minn kwalunkwe effett ta’ dumping dannuż fl-imgħoddi x'aktarx li jinkiseb f'perjodu ta’ żmien iqsar mill-medda normali ta’ ħames snin. Ġie evalwat li, meta titqies l-analiżi dannuża ġenerali u l-iżviluppi probabbli tas-suq bil-miżuri fis-seħħ, perjodu ta’ tliet snin għandu jkun biżżejjed għall-industrija tal-Unjoni biex tikseb l-irkupru ekonomiku u finanzjarju tagħha. Għal dawn ir-raġunijiet ma jidhirx meħtieġ li jinżammu l-miżuri fuq perjodu itwal.
(100)
Għalhekk, huwa meqjus li estensjoni tal-miżuri għall-perjodu sħiħ ta’ ħames snin mhijiex appoġġata bis-sħiħ mill-fatti stabbiliti mill-investigazzjoni, u li t-tul taż-żmien tal-miżuri għandu bħala konsegwenza jkun limitat għal tliet snin.
(101)
Ir-rata individwali ta’ dazju anti-dumping speċifikata fl-Artikolu 1 ġiet stabbilita fuq il-bażi tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk, tirrifletti s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward tal-kumpanija kkonċernata. Din ir-rata ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju applikabbli fil-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) b’hekk hija applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u li huma prodotti mill-kumpanija kkonċernata u b’hekk mill-entità legali speċifika msemmija. Prodotti importati manifatturati minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1, inklużi entitajiet relatati ma’ dik il-waħda msemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn din ir-rata u għandhom ikunu suġġetti għad-dazju li japplika għall-pajjiż kollu.
(102)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ rata ta’ dazju anti-dumping għal kumpanija individwali (e.ż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni minnufih flimkien mal-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u b’esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ. Jekk ikun xieraq, dan ir-Regolament għandu jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenefikaw minn dazji individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Huwa b'dan impost dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ spag, irbit, ħbula u kejbils, kemm jekk immaljati jew mibruma u kemm jekk le, u kemm jekk mimlija, miksija, mgħottija jew imlibbsa bil-lastku jew plastik, tal-polietilene jew polipropilene, u kemm jekk le, minbarra ħajt mibrum tat-tip binder u baler, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), kif ukoll ta’ fibri sintetiċi oħrajn tan-najlon jew poliamidi oħrajn jew ta’ poliesters, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 u 5607 50 19 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u mmanifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn isfel għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata ta’ dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
82,0 %
8900
3. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika għal perjodu ta’ tliet snin.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2010.