NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 43/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel. To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a s dotčenými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC populací štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu a v západní části Lamanšského průlivu, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu i v oblasti západně od Skotska a v Irském moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (4), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (5), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (6), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (7), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (8), a v nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (9) („plán pro tresku obecnou“).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měly vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(13)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části uvedené oblasti a v určitých obdobích na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(14)
Jelikož není vědecky prokázáno, že oblasti TAC pro tresku sajdu odpovídají jiným biologickým populacím a že se tento druh vyskytuje souvisle v oblasti rozkládající se od severu britských ostrovů až po jih Iberského poloostrova, je v zájmu zajištění úplného využití rybolovných práv vhodné umožnit zavedení flexibilního uspořádání mezi jednotlivými oblastmi TAC.
(15)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(16)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (12), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(17)
S cílem zabránit přerušení rybolovných činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2012. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(18)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví rybolovná práva, kterými disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012 a
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
d)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
f)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (13);
g)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
h)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblastmi ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení č. 218/2009 (14);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí zeměpisná oblast ICES divize IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblastmi CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (15).
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 5
TAC a rozdělení
TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát:
a)
musí být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
musí vést,
i)
jsou-li k dispozici analytická posouzení, s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015,
ii)
nejsou-li k dispozici analytická posouzení nebo jsou-li neúplná, k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti.
3. Do 15. března 2012 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC,
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž TAC vycházejí, a
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlaskou účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Dodatečnou kvótu podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidla používají televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivému plavidlu, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky příslušné populace, na niž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty;
Aniž je dotčeno písmeno b), může členský stát ve výjimečných případech plavidlu plujícímu pod jeho vlaskou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nižší než 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely, a
iii)
skupina všech plavidel účastnících se zkoušek nepřesáhne celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
Pokud záznamy získané v souladu s písmenem a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek; a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů plavidel uvedených v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Pokud posouzení není schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujíícmi pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 se omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA uplatňují na řízení populací tresky obecné v Kattegatu, v divizích ICES VIIa a VIa a ve vodách EU divize ICES Vb;
b)
v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008 (16);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: tresku obecnou, pakambaly rodu Lepidorhombus, ďasovité, tresku jednoskvrnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyka obecného a ostrouna obecného.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze I části B;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 13
Přenos dat
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 14
Postup projednání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost a použití
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 43/2012
tas-17 ta’ Jannar 2012
li jiffissa, għall-2012, l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut u għal ċerti gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut li mhumiex suġġetti għal negozjati jew ftehimiet internazzjonali
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 43(3) tat-Trattat jipprevedi li l-Kunsill, fuq proposta tal-Kummissjoni, għandu jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd.
(2)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta' Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta' riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (1) jirrikjedi li jiġu stabbiliti miżuri li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u l-insegwiment sostenibbli ta’ attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jitqiesu l-pariri xjentifiċi, tekniċi u ekonomiċi disponibbli u b’mod partikolari r-rapporti mfassla mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (l-STECF), kif ukoll fid-dawl ta' kwalunkwe parir riċevut mill-Kunsilli Reġjonali Konsultattivi.
(3)
Hija r-responsabbiltà tal-Kunsill li jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd skont l-attività tas-sajd jew skont il-grupp ta’ attivitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kundizzjonijiet li huma marbuta b’mod funzjonali magħhom, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jitqassmu fost l-Istati Membri b'tali mod li f'kull Stat Membru tiġi żgurata stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd għal kull stokk jew għal kull attività tas-sajd u filwaqt li jitqiesu kif xieraq l-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
(4)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni dwar l-għoti lil Stat Membru individwali ta' awtorizzazzjoni sabiex jibbenifika mis-sistema ta' ġestjoni tal-allokazzjonijiet tal-isforz tas-sajd tiegħu skont sistema tal-jiem kilowatt, għandhom jingħataw setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni.
(5)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jingħataw lill-Kummissjoni s-setgħat ta’ implimentazzjoni dwar l-għoti ta' jiem addizzjonali fuq il-baħar għall-waqfien permanenti tal-attivitajiet tas-sajd u għal kopertura mtejba tal-osservazzjoni xjentifika kif ukoll għall-istabbiliment tal-formati tal-ispreadsheets għall-ġbir u t-trażmissjoni tal-informazzjoni dwar it-trasferiment tal-jiem fuq il-baħar bejn bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta' Stat Membru. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (2).
(6)
Fejn qabda totali permissibbli (TAC) relatata ma' stokk tkun allokata lil Stat Membru wieħed biss, huwa xieraq li dak l-Istat Membru kkonċernat jingħata s-setgħa jistabbilixxi l-livell ta' din it-TAC skont l-Artikolu 2(1) tat-Trattat. Għandhom isiru dispożizzjonijiet biex ikun żgurat li, meta jkun qed jiffissa dak il-livell tat-TAC, l-Istat Membru kkonċernat jaġixxi b'manjiera li tkun totalment konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
(7)
Ċerti TACs jippermettu lil Stat Membru jagħti allokazzjonijiet addizzjonali għal bastimenti li jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd li jkunu ddokumentati bis-sħiħ. L-għan ta’ dawn il-provi huwa li jittestjaw sistema ta’ qbid skont il-kwota biex jiġu evitati l-iskartar tal-ħut u l-ħela ta’ riżorsi tal-ħut marbutin miegħu li mill-bqija kienu jkunu jistgħu jintużaw. L-iskartar tal-ħut mhux ikkontrollat huwa ta’ theddida għas-sostenibbiltà fit-tul tal-ħut bħala ġid pubbliku u b’hekk huwa ta' theddida għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd. B’kuntrast ma’ dan, is-sistemi ta’ qbid skont il-kwota minnhom infushom jippreżentaw lis-sajjieda b'inċentiv biex jisfruttaw bl-aħjar mod is-selettività tal-qbid tal-operazzjonijiet tagħhom. Sabiex tintlaħaq ġestjoni razzjonali tal-iskartar tal-ħut, attività tas-sajd iddokumentata bis-sħiħ għandha tkopri kull operazzjoni fuq il-baħar, aktar milli dak li jinħatt l-art fil-port. Il-kundizzjonijiet għall-Istati Membri biex jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali bħal dawn għalhekk għandhom jinkludu obbligu li jiżguraw l-użu ta' kameras tat-televixin b'ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta' sensers. Dan għandu jippermetti r-reġistrazzjoni fid-dettall tal-partijiet kollha tal-qabdiet, kemm dawk miżmuma, kif ukoll dawk skartati. Sistema bbażata fuq l-osservazzjoni umana li taħdem f'ħin reali abbord il-bastiment tkun anqas effikaċi, tkun tiswa iżjed u tkun anqas affidabbli. Konsegwentement, l-użu tas-CCTV huwa f'dan il-waqt prerekwiżit biex jidħlu fis-seħħ skemi ta' tnaqqis tal-iskartar tal-ħut bħall-attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ, sakemm ikun hemm konformità mar-rekwiżiti tad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 95/46/KE tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (3).
(8)
It-TACs għandhom jiġu stabbiliti abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, billi jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinjonijiet espressi matul il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b'mod partikolari fil-laqgħat mal-Kumitat Konsultattiv dwar is-Sajd u l-Akkwakultura u mal-Kunsilli Reġjonali Konsultattivi kkonċernati.
(9)
Għall-istokkijiet suġġetti għal pjanijiet speċifiċi pluriennali, it-TACs għandhom ikunu stabbiliti skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-marlozz, tal-ksampu, tal-lingwata fil-Bajja ta' Biskajja u fil-Fliegu tal-Punent, tal-aringa fil-Punent tal-Iskozja u tal-merluzz fil-Kattegat, lejn il-Punent tal-Iskozja u fil-Baħar Irlandiż għandhom jiġu stabbiliti skont ir-regoli stipulati: fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 811/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jistabbilixxi l-miżuri għall-irkupru tal-istokk ta’ marlozz tat-Tramuntana (4); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2166/2005 tal-20 ta' Diċembru 2005 li jistabbilixxi miżuri għall-irkupru tal-istokkijiet tal-merluzz tan-Nofsinhar u l-ksampu fil-Baħar tal-Kantabrija u l-peniżola tal-Iberja tal-Punent (5); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 388/2006 tat-23 ta' Frar 2006 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli ta' stokkijiet tal-lingwata fil-Bajja ta' Biskajja (6); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 509/2007 tas-7 ta’ Mejju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet tal-lingwata fil-Fliegu tal-Punent (7); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1300/2008 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-istokk ta’ aringi li jinsab fil-Punent tal-Iskozja u għas-sajd li jisfrutta dak l-istokk (8); u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perijodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet (9) ("il-Pjan tal-Merluzz").
(10)
Għall-istokkijiet li għalihom m’hemmx biżżejjed data jew m’hemmx data affidabbli biex jiġu pprovduti stimi tad-daqs, il-miżuri ta' ġestjoni u l-livelli tat-TACs għandhom isegwu l-approċċ ta' prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd kif definit fil-punt (i) tal-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002, filwaqt li jqisu fatturi speċifiċi skont l-istokk, inklużi, b’mod partikolari, l-informazzjoni disponibbli dwar ix-xejriet tal-istokk u l-kunsiderazzjonijiet dwar l-attivitajiet imħallta tas-sajd.
(11)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 tas-6 ta' Mejju 1996 li jintroduċi kundizzjonijiet addizzjonali għal ġestjoni minn sena għal sena tat-TAC u l-kwoti (10), l-istokkijiet li huma suġġetti għad-diversi miżuri msemmija fih għandhom jiġu identifikati.
(12)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta' klieb il-baħar, anke attività limitata tas-sajd tista' twassal għal riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk, l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti bis-sħiħ permezz ta' projbizzjoni ġenerali tas-sajd għal dawk l-ispeċijiet.
(13)
Il-ksampu jinqabad, flimkien ma’ diversi speċijiet oħra, waqt l-attivitajiet imħallta tas-sajd għall-ħut tal-qiegħ. F'żona fil-Punent tal-Irlanda magħrufa bħala l-“Porcupine Bank”, il-pariri xjentifiċi rrakkomandaw li l-qabdiet ta' din l-ispeċi ma jiżdidux fl-2012. Sabiex ikompli jirkupra l-istokk, huwa xieraq li l-opportunitajiet tas-sajd jibqgħu ristretti, f'ċerta parti ta' dik iż-żona u f'ċerti perijodi, għall-qbid tal-ispeċijiet pelaġiċi li magħhom ma jinqabadx il-ksampu.
(14)
Billi ma hemm l-ebda evidenza xjentifika li ż-żoni tat-TAC għall-pollakkju jikkorrispondu għall-istokkijiet bijoloġiċi distinti u d-distribuzzjoni ta' din l-ispeċi hi kontinwa mit-Tramuntana tal-Gżejjer Brittaniċi għan-Nofsinhar tal-Peniżola Iberika, hu adegwat li, sabiex ikun hemm garanzija għall-użu sħiħ tal-opportunitajiet tas-sajd, tiġi permessa l-implimentazzjoni ta' arranġament flessibbli bejn uħud miż-żoni tat-TACs.
(15)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-limiti massimi tal-isforz permessi għall-2012 skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2166/2005, l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 509/2007 u l-Artikoli 11 u 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas-27 ta' Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta' bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (11).
(16)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE stabbiliti f’dan ir-Regolament huwa suġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta’ Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd (12), u b’mod partikolari għall-Artikoli 33 u 34 tiegħu dwar ir-reġistrar tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-data dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, jeħtieġ li jiġu speċifikati l-kodiċijiet li l-Istati Membri għandhom jużaw meta jibagħtu d-data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-istokkijiet li huma suġġetti għal dan ir-Regolament.
(17)
Sabiex tkun evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex ikun żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2012, għajr għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz tas-sajd, li għandhom japplikaw mill-1 ta' Frar 2012. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(18)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jintużaw f'konformità sħiħa mal-leġiżlazzjoni applikabbli tal-Unjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Is-suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut u għal ċerti gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut li mhumiex suġġetti għal negozjati jew ftehimiet internazzjonali.
2. L-opportunitajiet tas-sajd imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu:
(a)
il-limiti tal-qbid għall-2012; kif ukoll
(b)
il-limiti tal-isforz tas-sajd għall-perijodu mill-1 ta' Frar 2012 sal-31 ta' Jannar 2013.
Artikolu 2
Il-kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-bastimenti tal-UE.
Artikolu 3
Id-definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“bastiment tal-UE” tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta' Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
“l-ilmijiet tal-UE” tfisser l-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tal-Istati Membri, ħlief għall-ilmijiet li jmissu mal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej elenkati fl-Anness II għat-Trattat;
(c)
“qabda totali permissibbli” (TAC) tfisser il-kwantità li tista’ tinqabad u tinħatt l-art minn kull stokk ta’ ħut kull sena;
(d)
“kwota” tfisser proporzjon mit-TAC allokat lill-Unjoni Ewropea jew lil Stat Membru;
(e)
“ilmijiet internazzjonali” tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni ta’ ebda Stat;
(f)
“id-daqs tal-malja” tfisser id-daqs tal-malja tax-xbieki tas-sajd kif determinat skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (13);
(g)
“ir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-UE” tfisser ir-reġistru stabbilit mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(h)
“il-ġurnal ta' abbord tas-sajd” tfisser il-ġurnal ta' abbord imsemmi fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
Artikolu 4
Iż-żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
iż-żoni tal-ICES (il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness III għar-Regolament (KE) Nru 218/2009 (14);
(b)
“Skagerrak” tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta' Hanstholm għall-fanal ta' Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt mal-kosta Svediża;
(c)
“Kattegat” tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt mal-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenøre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
“VII (Porcupine Bank - Unità 16)” tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu l-pożizzjonijiet li ġejjin flimkien b'mod sekwenzjali:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
“il-Golf ta’ Cádiz” tfisser iż-żona ġeografika tad-diviżjoni IXa tal-ICES li tinsab fil-Lvant tal-lonġitudni 7° 23′ 48″ W;
(f)
Iż-żoni tas-CECAF (il-Kumitat tas-Sajd għall-Atlantiku Ċentrali tal-Lvant) huma ż-żoni ġeografiċi fl-Anness II għar-Regolament (KE) Nru 216/2009 (15).
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD
Artikolu 5
It-TACs u l-allokazzjonijiet
It-TACs għall-bastimenti tal-UE fl-ilmijiet tal-UE jew f’ċerti ilmijiet li mhumiex tal-UE u l-allokazzjoni ta’ TACs bħal dawn fost l-Istati Membri, kif ukoll il-kundizzjonijiet marbuta b’mod funzjonali magħhom, fejn hu xieraq, huma stipulati fl-Anness I.
Artikolu 6
Id-dispożizzjonijiet speċjali dwar ċerti TACs
1. It-TACs għal ċerti stokkijiet tal-ħut għandhom jiġu stabbiliti mill-Istat Membru kkonċernat. Dawk l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. It-TACs li għandhom jiġu stabbiliti minn Stat Membru għandhom:
(a)
ikunu konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari mal-prinċipju tal-isfruttament sostenibbli tal-istokk; kif ukoll
(b)
jirriżultaw:
(i)
jekk ikunu disponibbli valutazzjonijiet analitiċi, fl-isfruttament tal-istokk konsistenti mar-rendiment massimu sostenibbli mill-2015 'il quddiem, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja;
(ii)
jekk il-valutazzjonijiet analitiċi ma jkunux disponibbli jew ma jkunux kompleti, fl-isfruttament tal-istokk konsistenti mal-appro11 ta' prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd.
3. Sal-15 ta’ Marzu 2012, kull Stat Membru kkonċernat għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
it-TACs adottati;
(b)
id-data miġbura u vvalutata mill-Istat Membru kkonċernat, li fuqha huma bbażati t-TACs adottati; u
(c)
dettalji dwar kif it-TACs adottati huma konformi mal-paragrafu 2.
Artikolu 7
L-allokazzjoni addizzjonali għall-bastimenti li qed jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ
1. Għal ċerti stokkijiet, Stat Membru jista' jagħti allokazzjoni addizzjonali lill-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ. Dawk l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I. L-allokazzjoniaddizzjonali ma għandhomx jaqbżu l-limitu ġenerali stipulat fl-Anness I bħala perċentwal tal-kwota allokata lil dak l-Istat Membru.
2. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 tista' tingħata biss bil-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-bastiment juża kameras tat-televixin b’ċirkwit magħluq (CCTV), assoċjati ma’ sistema ta’ sensers, biex jirreġistraw l-attivitajiet kollha tas-sajd u tal-ipproċessar abbord il-bastimenti;
(b)
l-ammont tal-allokazzjoni addizzjonali mogħti lil bastiment individwali li jipparteċipa fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ ma għandux ikun ta’ aktar minn 75 % tal-ħut skartat stmat skont it-tip ta' bastiment li jappartjeni għalih u, fi kwalunkwe każ, ma għandux jirrappreżenta aktar minn żieda ta' 30 % fuq l-allokazzjoni bażika tal-bastiment; kif ukoll
(c)
il-qabdiet kollha tal-istokk rilevanti li huma suġġetti għall-allokazzjoni addizzjonali minn dak il-bastiment għandhom jingħaddu għall-allokazzjoni totali tiegħu.
Minkejja l-punt (b), Stat Membru jista' eċċezzjonalment jagħti lil bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu allokazzjoni addizzjonali li tikkorrispondi għal aktar minn 75 % tar-rata tal-ħut skartat stmata skont it-tip ta' bastimenti, sakemm:
(i)
il-ħut skartat stmat skont it-tip ta' bastiment ikun inqas minn 10 %;
(ii)
jista' jiġi muri li l-inklużjoni ta' dak it-tip ta' bastiment huwa importanti biex jiġi evalwat il-potenzjal tas-sistema ta' CCTV għal finijiet ta' kontroll; u
(iii)
ma jinqabiżx limitu globali ta' 75 % tal-istima ta' ħut skartat għall-bastimenti kollha li jipparteċipaw fil-provi.
Sal-punt li r-reġistrazzjonijiet miksuba skont il-punt (a) jinvolvu l-ipproċessar ta’ data personali skont it-tifsira tad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 95/46/KE, dik id-Direttiva għandha tapplika għall-ipproċessar ta' data bħal din.
3. Fejn Stat Membru jinnota li bastiment li jkun qed jipparteċipa fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ jonqos milli jikkonforma mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil dak il-bastiment u jeskludih milli jipparteċipa f'dawk il-provi għall-bqija tal-2012.
4. Qabel ma jagħtu l-allokazzjonijiet addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1, Stat Membru għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ,
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir għall-monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord dawk il-bastimenti;
(c)
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni tal-irkapti użati minn dawk il-bastimenti;
(d)
l-istimi tal-ħut skartat għal kull tip ta’ bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi; kif ukoll
(e)
l-ammont ta' qabdiet tal-istokk suġġett għat-TAC rilevanti li l-bastimenti li qed jipparteċipaw fil-provi kellhom fl-2011.
5. Il-Kummissjoni tista’ titlob li l-valutazzjoni tal-istimi tal-ħut skartat għat-tip ta' bastimenti msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu (2), tiġi ppreżentata lil korp xjentifiku konsultattiv biex dan janalizzaha. Fin-nuqqas ta’ valutazzjoni ta’ konferma, l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma, bil-miktub, lill-Kummissjoni dwar il-miżuri mittieħda sabiex jiġi żgurat li l-bastimenti rilevanti jikkonformaw mal-kondizzjoni tal-istima tal-ħut skartat stabbilita fil-punt (b) tal-paragrafu (2).
Artikolu 8
Il-kundizzjonijiet għall-ħatt l-art tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Il-ħut mill-istokkijiet li għalihom huma stabbiliti t-TACs għandhom jinżammu abbord jew jinħattu l-art biss:
(a)
jekk il-qabdiet ikunu saru minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta' Stat Membru li għandu kwota għalihom u dik il-kwota ma tkunx ġiet eżawrita; jew
(b)
jekk il-qabdiet jikkonsistu f’sehem minn kwota tal-UE li ma ġietx allokata permezz ta' kwota bejn l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-UE ma tkunx ġiet eżawrita.
Artikolu 9
Il-limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta' Frar 2012 sal-31 ta' Jannar 2013, il-miżuri dwar l-isforz tas-sajd li huma stipulati:
(a)
fl-Anness IIA, għandhom japplikaw għall-ġestjoni tal-istokkijiet tal-merluzz fil-Kattegat, fid-diviżjonijiet VIIa u VIa tal-ICES u fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni Vb tal-ICES;
(b)
fl-Anness IIB, għandhom japplikaw għall-irkupru tal-marlozz u tal-ksampu fiż-żoni VIIIc u IXa tal-ICES, bl-eċċezzjoni tal-Golf ta' Cádiz;
(c)
fl-Anness IIC, għandhom japplikaw għall-ġestjoni tal-istokk tal-lingwata fiż-żona VIIe tal-ICES.
Artikolu 10
Id-dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd
1. L-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri kif stipulat f’dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
l-iskambji magħmula skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(b)
ir-riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008 (16);
(c)
il-ħatt l-art addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(d)
il-kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
it-tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 37, 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I għal dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC ta' prekawzjoni u l-Artikolu 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament għandhom japplikaw għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC analitika.
Artikolu 11
L-istaġun magħluq għas-sajd
1. Għandu jkun ipprojbit li jsir sajd għal kwalunkwe speċi minn dawn li ġejjin fil-Porcupine Bank jew li kwalunkwe speċi minnhom tinżamm abbord f’din iż-żona matul il-perijodu mill-1 ta’ Mejju sal-31 ta’ Lulju 2012: il-merluzz, il-megrims, il-petriċa, il-haddock, il-merlangu, il-marlozz, il-ksampu, il-barbun tat-tbajja’, il-pollakkju, il-pollakkju (saithe), ir-rebekkini u r-raj, il-lingwata komuni u l-mazzola l-griża.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona ġeografika kkonfinata mil-linji li jaqtgħu l-meridjani kollha fl-istess angolu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Latitudni
Lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. B'deroga mill-paragrafu 1, it-tranżitu mill-Porcupine Bank filwaqt li jkunu qed jinġarru abbord l-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu għandu jkun permess skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 12
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti tal-UE għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, milli jżommuhom abbord, milli jittrażbordawhom jew milli jħottuhom l-art:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar l-abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet tal-UE u f’dawk li mhumiex tal-Unjoni;
(b)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet kollha, minbarra fejn hu previst mod ieħor fl-Anness I, Parti B;
(c)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-UE;
(d)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES.
2. Meta jinqabdu b’mod aċċidentali, l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex issirilhom ħsara. Huma għandhom jiġu rrilaxxati minnufih.
Artikolu 13
It-trażmissjoni tad-data
Meta l-Istati Membri jippreżentaw data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-kwantitajiet tal-istokkijiet li jkunu nqabdu skont l-Artikoli 33 u 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet mogħtija fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
TITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 14
Proċedura ta' Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat għas-Sajd u l-Akkwakultura stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 2371/2002. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tisira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 15
Id-dħul fis-seħħ u l-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2012.
Madankollu, l-Artikolu 9 għandu japplika mill-1 ta' Frar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Jannar 2012.