ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. listopadu 2010
o státní podpoře C 1/10 - Belgie týkající se podpory na pokrytí nákladů spojených s odklizením a neškodným odstraněním uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu
(oznámeno pod číslem K(2010) 7263)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2010/789/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými články podaly připomínky (3),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Komise rozhodla na základě stížnosti předložené dne 23. dubna 2007, že zahájí vyšetřovací řízení v souvislosti s tvrzeními, že Belgie udělila státní podpory na pokrytí nákladů spojených s odklizením a neškodným odstraněním uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu.
(2)
Dne 2. července 2007 Komise zaslala belgickým orgánům dopis s žádostí o poskytnutí informací o sporném opatření. Belgické orgány poskytly informace dopisem ze dne 27. července 2007, zaevidovaným dne 3. srpna 2007. Na žádost příslušných belgických orgánů se dne 21. srpna 2007 konalo technické zasedání. V návaznosti na toto zasedání poskytly belgické orgány dne 4. října 2007 k předmětnému případu doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 10. září 2007 útvary Komise Belgii informovaly, že tento režim podpor byl zapsán do seznamu neoznámených podpor pod číslem NN 56/2007, jelikož část finančních prostředků již zjevně byla vyplacena.
(4)
Na žádost příslušných belgických orgánů se dne 12. října 2007 konalo druhé technické zasedání.
(5)
Dopisem ze dne 25. října 2007 útvary Komise vyzvaly belgické orgány k poskytnutí podrobnějších informací. Vzhledem k tomu, že útvary Komise neobdržely ve stanovené lhůtě žádnou odpověď, zaslaly dne 21. prosince 2007 belgickým orgánům upomínku, ve které jim pro zaslání odpovědi poskytly novou lhůtu.
(6)
Poté, co útvary Komise neobdržely ve stanovené lhůtě žádnou odpověď na první upomínku, zaslaly dne 4. června 2008 belgickým orgánům novou upomínku s upozorněním, že v případě nedodržení nové lhůty pro zaslání odpovědi stanovené na čtyři týdny může Komise vydat příkaz k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (4). Tato lhůta vypršela dne 4. července 2008. Komise proto dne 1. října 2008 přijala rozhodnutí, kterým belgické orgány vyzvala, aby požadované informace poskytly. V uvedeném rozhodnutí Komise požádala belgické orgány, aby jí mimo jiné předložily informační listy stanovené nařízením Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5), za účelem posouzení podpor poskytnutých po 31. lednu 2007.
(7)
Belgické orgány konečně odpověděly dopisem ze dne 27. listopadu 2008 a dne 5. prosince 2008 zaslaly doplňující informace. Informační listy požadované rozhodnutím Komise ze dne 1. října 2008 však neposkytly.
(8)
Dne 27. ledna 2009 Komise zaslala belgickým orgánům žádost o poskytnutí dodatečných informací. Belgické orgány odpověděly na tuto žádost dopisem ze dne 16. března 2009, zaevidovaným dne 19. března 2009.
(9)
Dopisem ze dne 14. ledna 2010 Komise informovala Belgii o svém rozhodnutí zahájit proti oznámené podpoře řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 15. července 2010. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k předmětnému opatření podaly připomínky. Žádná třetí zúčastněná strana připomínky nepodala.
(10)
Dopisem ze dne 19. února 2010 belgické orgány požádaly o prodloužení lhůty pro zaslání odpovědi, kterou stanovila Komise v dopise ze dne 14. ledna 2010, o další měsíc. Dopisem ze dne 5. března 2010 Komise žádosti o poskytnutí dodatečné jednoměsíční lhůty pro zaslání odpovědi vyhověla. V dopise ze dne 12. března 2010 belgické orgány reagovaly na rozhodnutí o zahájení řízení.
II. SOUVISLOSTI
II.1. Rozhodnutí Komise - věc č. NN 48/2003
(11)
V průběhu šetření Komise se jednoznačně ukázalo, že stížnost se týká provádění režimu podpor schváleného Komisí dne 26. listopadu 2003 ve věci státní podpory č. NN 48/2003 (ex N 157/2003) s názvem „Správa odklizení a neškodného odstranění uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu“. Tento případ se týkal režimu oznámeného belgickými orgány, v jehož rámci belgický stát poskytoval podporu zemědělským podnikům formou dotovaných služeb, která pokrývala veškeré náklady na odklizení, uchování, zpracování a neškodné odstranění uhynulých hospodářských zvířat.
(12)
Aby mohlo být přijato rozhodnutí o schválení účetní závěrky a s ohledem na pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek (dále jen „pokyny TSE“) (6), které měly bezprostředně, tj. dne 1. ledna 2004, vstoupit v platnost, se belgické orgány zavázaly, že provedou v režimu určité úpravy. Tyto úpravy byly nezbytné pro dodržení podmínek uvedených v pokynech TSE, a zejména odstavce 29 těchto pokynů. Tento odstavec stanoví, že členské státy mohou poskytnout státní podporu až do výše 100 % nákladů na odklizení uhynulých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů. Oznámený belgický režim nebyl s tímto ustanovením v souladu, neboť stanovil, že je možno poskytnout podporu ve výši 100 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů.
(13)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 11. a 12. bodě odůvodnění se belgické orgány zavázaly upravit svůj režim podpor (viz 33. a 34. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci č. NN 48/2003) takovým způsobem, aby od 1. ledna 2004 byly podpory určené na uhrazení nákladů spojených s neškodným odstraněním kadáverů vypláceny maximálně do výše 75 %, a nikoli 100 %. Belgické orgány se rovněž zavázaly zaslat Komisi nejpozději do poloviny prosince 2003 důkazy o tom, že v režimu podpor byly provedeny nezbytné změny.
(14)
Na základě těchto závazků Komise uvedený režim schválila na dobu pěti let počínaje dnem 31. ledna 2002. Toto období tudíž skončilo dnem 31. ledna 2007.
II.2. Stížnost
(15)
Dne 23. dubna 2007 obdržela Komise stížnost, v níž se tvrdí, že belgické orgány porušují pokyny TSE tím, že nadále poskytují podporu až do výše 100 % nákladů, a to jak na odklizení uhynulých hospodářských zvířat, tak na neškodné odstranění kadáverů.
III. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
(16)
Předmětný režim podpor se týká regionálního opatření na pokrytí veškerých nákladů na služby spojené s odklizením, přepravou, uchováním, zpracováním a neškodným odstraněním uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu.
(17)
Organizace a řízení likvidace kadáverů ze zmíněných podniků byly prováděny formou veřejné zakázky na služby přidělované regionálními orgány. Na základě veřejného nabídkového řízení, které bylo vyhlášeno na úrovni Evropské unie formou oznámení veřejné zakázky na služby (7), byla tato zakázka přidělena dne 31. ledna 2002 společnosti S.A. RENDAC-UDES. Dotčená smlouva byla rozdělena do tří samostatných částí odpovídajících jednotlivým službám, které měly být poskytovány:
-
sběr kadáverů uhynulých zvířat v zemědělských podnicích a jejich svoz do zpracovatelského závodu, pokud možno s využitím sběrného střediska nebo meziskladu,
-
zpracování zvířecích kadáverů, jejichž veškeré části se považují za specifikovaný rizikový materiál, a přeprava odpadu ze zpracovatelského závodu do spaloven a
-
úplné zničení odpadu vzniklého při zpracování v zařízeních určených k tomuto účelu.
(18)
Společnost S.A. RENDAC-UDES byla jediným subjektem, který podal nabídku v rámci tohoto nabídkového řízení, a to pro všechny tři části. Zakázka byla tedy přidělena této společnosti dne 31. ledna 2002 na dobu pěti let. Podle informací belgických orgánů byla platnost smlouvy prodloužena nejméně čtyřikrát: do 31. prosince 2007, do 31. prosince 2008, do 30. června 2009 a naposledy až do budoucího provedení nové veřejné zakázky, která by podle belgických orgánů měla být přidělena ve třetím čtvrtletí roku 2010.
(19)
Dotčený režim podpor stanoví poskytnutí podpory zemědělcům. Belgické orgány potvrdily, že ačkoliv byla podpora na náklady na služby poskytované zemědělcům přidělena přímo společnosti S.A. RENDAC-UDEC jakožto poskytovateli služeb, byla vlastně poskytována zemědělcům na pokrytí veškerých nákladů na různé činnosti spojené se sběrem, přepravou, uchováním, zpracováním a odstraněním, které by museli hradit sami, pokud by režim podpor neexistoval. Belgické orgány rovněž uvedly, že částky vyplacené přímo společnosti S.A. RENDAC-UDES za služby poskytnuté zemědělcům odpovídaly naprosto a výlučně tržním cenám poskytnutých služeb.
(20)
Valonský úřad pro odpady při regionálním ministerstvu životního prostředí byl pověřen platbami faktur společnosti S.A. RENDAC-UDES, které byly vystavovány částečně na základě paušálu a částečně na základě tabulkových cen.
(21)
V rámci přezkumu ve věci č. NN 48/2003 belgické orgány potvrdily, že režim se vztahuje pouze na uhynulá zvířata ze zemědělských podniků ve valonském regionu. Nevztahuje se na zvířecí kadávery z trhů s dobytkem a jatek.
IV. ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 13. LEDNA 2010
(22)
Ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení ze dne 13. ledna 2010 Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti tohoto režimu podpory s pravidly pro státní podpory Evropské unie. Komise konkrétně dospěla k závěru, že opatření dotčeného režimu podpor na pokrytí více než 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů mohou být považována za neslučitelná s vnitřním trhem na základě pokynů TSE a pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (dále jen „pokyny na období 2007-2013“) (8).
(23)
Kromě toho s ohledem na skutečnost, že Komise schválila režim podpor pro období do 31. ledna 2007 na základě závazků belgických orgánů, které měly upravit režim tak, aby počínaje dnem 1. ledna 2004 vyhovoval podmínkám pokynů TSE, a vzhledem k tomu, že tyto závazky nebyly uvedenými orgány splněny, Komise dospěla k závěru, že v případě podpory na pokrytí více než 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů se jedná o zneužití podpory.
(24)
Proto v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999 a ve spojení s článkem 16 téhož nařízení, který se týká zneužití podpory, se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení a vyzvala Belgii, aby předložila své připomínky.
V. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(25)
Ve své odpovědi ze dne 12. března 2010 Belgie informovala Komisi, že hodlá přijmout nezbytná opatření za účelem zadání nové veřejné zakázky na služby. Podle belgických orgánů měly být zvláštní zadávací podmínky, kterými se má nová veřejná zakázka na služby řídit, dokončeny nejpozději do 15. dubna 2010 a veřejná zakázka měla být zadána do třetího čtvrtletí roku 2010. Mezitím belgické orgány informovaly, že smlouva o veřejné zakázce na služby uzavřená dne 31. ledna 2002 byla prodloužena dodatkem za stejných podmínek, které platily v době přidělení zakázky dne 31. ledna 2002.
(26)
Kromě toho belgické orgány prohlásily, že i) valonský region požádá o uplatnění zásady de minimis, aby uvedl do souladu s předpisy postavení zemědělců v období od 1. ledna 2004 do 30. června 2008, a že ii) v maximální lhůtě tří měsíců vybere od jednotlivých zemědělců částku odpovídající 25 % nákladů na zpracování a neškodné odstranění uhynulých zvířat za období od 1. července 2008 do dne, kdy příští veřejná zakázka vstoupí v platnost.
(27)
Belgické orgány v neposlední řadě informovaly Komisi, že na základě nařízení Komise (ES) č. 1860/2004 ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví (9) budou vyžadovat navrácení částek podpor de minimis přesahujících úroveň 3 000 EUR za období 3 let. Belgické orgány rovněž uvedly, že maximální způsobilou částku 3 000 EUR údajně překročilo 58 zemědělců.
VI. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
VI.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(28)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(29)
Pokud jde o podporu pro zemědělce, jsou tyto podmínky jsou v předmětném případě splněny. Předmětná podpora je poskytována veřejnými orgány valonského regionu a zvýhodňuje zemědělce valonského regionu tím, že je zbavuje nákladů spojených s odklizením a neškodným odstraněním kadáverů, které by měli za normálních okolností nést.
(30)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie samotná skutečnost, že konkurenceschopnost určitého podniku by byla posílena vůči soutěžícím podnikům získáním hospodářské výhody, kterou by jinak při svém běžném podnikání nezískal, poukazuje na riziko narušení hospodářské soutěže (10).
(31)
Podpora poskytnutá nějakému podniku může negativně ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud podnik působí na trhu, který je otevřen obchodu v rámci Evropské unie (11). V dotčeném odvětví existuje rozsáhlý obchodní styk v rámci Evropské unie. Toto opatření proto může obchod mezi členskými státy ovlivnit.
(32)
Z výše uvedeného jasně vyplývá, že podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU jsou splněny, s výjimkou podpor, které spadají do oblasti právních předpisů týkajících se podpor de minimis.
VI.1.1 Právní předpisy týkající se podpor de minimis
(33)
Belgické orgány několikrát opakovaně tvrdily, že uplatňovaly pravidla de minimis platná pro zemědělské odvětví. Příslušnými právními předpisy platnými v době poskytnutí podpory jsou nařízení (ES) č. 1860/2004 a nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12), kterým bylo nařízení (ES) č. 1860/2004 zrušeno.
(34)
Podpory, které splňují podmínky pro uplatnění nařízení (ES) č. 1860/2004 nebo nařízení (ES) č. 1535/2007, se považují za podpory, které nesplňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU.
(35)
Je nicméně třeba upřesnit, že v souladu s čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 1535/2007 podporu de minimis nelze kumulovat se státní podporou na tytéž způsobilé výdaje, pokud v důsledku této kumulace míra podpory přesahuje úroveň stanovenou právními předpisy Evropské unie pro zvláštní okolnosti každého případu. Uvedené ustanovení se použije v tomto případě: nelze kumulovat podporu de minimis (která by představovala 25 % nákladů spojených s neškodným odstraněním kadáverů, které by měli nést zemědělci) se zbývajícími 75 %, které podle právních předpisů Evropské unie (bod 133 pokynů na období 2007-2013 ve spojení s čl. 16 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (13)) mohou být považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(36)
Zdá se však, že v rámci režimu zavedeného nařízením (ES) č. 1860/2004 taková kumulace podpory de minimis a částek odpovídajících 75 % nákladů spojených s neškodným odstraněním kadáverů nebyla vyloučena. To lze vyvodit ze 7. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1860/2004, který stanoví, že „pravidlem de minimis není dotčena možnost podniku získat na stejný projekt státní podporu, pokud ji Komise schválí nebo pokud spadá do působnosti nařízení o skupinových výjimkách.“ Musí být dodrženy podmínky použitelnosti nařízení, a zejména maximální hranice podpory ve výši 3 000 EUR, aby na žádnou podporu přesahující hranici 3 000 EUR - a to na celou částku této podpory - nebylo možné uplatnit výhody nařízení (ES) č. 1860/2004. V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 by taková kumulace měla být možná až po dobu šesti měsíců po vstupu uvedeného nařízení v platnost, tj. do 30. června 2008. Po tomto datu se použijí ustanovení nařízení (ES) č. 1535/2007.
VI.2. Zákonnost podpory
(37)
Režim podpory schválený Komisí pod číslem NN 48/2003 byl oznámen a schválen na období od 31. ledna 2003 do 31. ledna 2007. Komise však zjistila, že Belgie pokračovala v provádění režimu i po 1. únoru 2007, aniž by o tom v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU Komisi informovala. Tento režim podpor se proto po 1. únoru 2007 stal protiprávní státní podporou.
VI.3. Slučitelnost podpory
(38)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(39)
Předmětný režim se týká podpory formou dotovaných služeb, která pokrývá veškeré náklady na služby spojené s odklizením, přepravou, zpracováním a neškodným odstraněním uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu.
(40)
Pokud jde o období mezi 31. lednem 2002 a 31. prosincem 2003, rozhodnutí Komise ve věci č. NN 48/2003 stanovilo, že na předmětný režim lze použít odchylku ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Pokud však jde o období po 1. lednu 2004, belgické orgány se (jak bylo vysvětleno výše) zavázaly ke změně oznámeného režimu státních podpor za účelem jeho uvedení do souladu s pokyny TSE ve znění platném od 1. ledna 2004. Belgické orgány měly zejména zajistit, aby podpora pokrývala pouze 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů (přičemž zbývající náklady měly nést sami zemědělci), a nejpozději do poloviny prosince 2003 doložit Komisi, že v režimu podpor byly provedeny nezbytné změny.
(41)
Tento požadavek ukládaly pokyny TSE, které byly v té době platným právním předpisem. V bodě 29 pokynů TSE se stanoví:
„29.
Počínaje dnem 1. ledna 2004 mohou členské státy poskytnout státní podporu až do výše 100 % nákladů na odklizení uhynulých hospodářských zvířat určených k odstranění a až do výše 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto kadáverů; […].“
(42)
Body 30 a 31 pokynů TSE stanovily výjimky z pravidla, podle něhož podpora může pokrývat náklady na neškodné odstranění uhynulých hospodářských zvířat pouze do výše 75 %:
„30.
Odchylně mohou členské státy poskytnout státní podporu až do výše 100 % nákladů na odklizení a neškodné odstranění kadáverů, pokud se podpora financuje poplatky nebo povinnými příspěvky určenými pro financování neškodného odstranění takových kadáverů, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo ukládány v tomto odvětví.
31.
Členské státy mohou poskytovat státní podporu až do výše 100 % nákladů na odklizení a neškodné odstranění uhynulých hospodářských zvířat v případech, kdy existuje povinnost provést na dotčených uhynulých hospodářských zvířatech testy na TSE. “
(43)
Je třeba poznamenat, že během přezkumu ve věci č. NN 48/2003 belgické orgány nikdy neuvedly, že by bylo možné uplatnit některou z těchto dvou výjimek.
(44)
Pokyny TSE byly zrušeny dne 1. ledna 2007, jak stanovil odst. 194 písm. c) pokynů na období 2007-2013. V souladu s odstavcem 134 pokynů na období 2007-2013 Komise prohlašuje státní podpory týkající se testů TSE a uhynulých hospodářských zvířat za slučitelné s čl. 108 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud splňují všechny podmínky článku 16 nařízení (ES) č. 1857/2006.
(45)
Článek 16 nařízení (ES) č. 1857/2006 nemění podstatu hodnocení podpory na odklizení a neškodné odstranění uhynulých hospodářských zvířat. Stejně jako pokyny TSE toto nařízení v čl. 16 odst. 1 písm. d) stanoví, že podpory až do 100 % nákladů na odklizení mrtvých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto kadáverů jsou považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Ustanovení čl. 16 odst. 1 písm. e) a f) přebírají možnost odchýlit se od maximální hranice 75 % a zvýšit míru podpory na 100 % v těchto případech: i) pokud se podpora financuje poplatky nebo povinnými příspěvky určenými pro financování neškodného odstranění takových kadáverů, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo ukládány v odvětví masa; nebo ii) v případech, kdy existuje povinnost provést na dotyčných mrtvých hospodářských zvířatech testy na TSE.
(46)
Vzhledem k tomu, že nové právní předpisy (pokyny na období 2007-2013 a nařízení (ES) č. 1857/2006) podstatu situace oproti starším právním předpisům (pokyny TSE) nezměnily, hodnocení předmětného případu z hlediska platných pravidel Evropské unie by mělo být stejné pro celé dotčené období (tj. od 1. ledna 2004 do současnosti).
(47)
Jak již bylo zdůrazněno, belgické orgány se v rámci přezkumu ve věci č. NN 48/2003 zavázaly upravit svůj režim podpor tak, aby od 1. ledna 2004 podpory určené na pokrytí nákladů spojených s neškodným odstraněním kadáverů nepřesahovaly 75 % uvedených nákladů. V průběhu přezkumu předmětného případu však belgické orgány dosud nevyvrátily skutečnost, že režim státních podpor nebyl změněn způsobem, k němuž se zavázaly.
(48)
Kromě toho belgické orgány v této věci opakovaně tvrdily (např. v dopise ze dne 27. listopadu 2008), že ve skutečnosti lze uplatnit druhou z výjimek uvedených v 42. bodě odůvodnění a že podpora může pokrývat až 100 % nákladů spojených s neškodným odstraněním kadáverů. Podle jejich názoru je výjimka odůvodněna tím, že existovala povinnost provést na všech uhynulých hospodářských zvířatech testy na TSE (bod 31 pokynů TSE a čl. 16 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1857/2006). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádným důkazem.
(49)
Hlavní argument, který Belgie na podporu svého tvrzení uvedla, je ten, že je povinna tyto testy provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (14). Tento argument však nelze přijmout. Na základě uvedeného nařízení mají totiž valonské orgány povinnost provádět testy TSE na mrtvých hospodářských zvířatech takto:
-
v období od 1. července 2001 do 31. prosince 2008 u veškerého skotu staršího 24 měsíců a uhynulého v zemědělském podniku a
-
od 1. ledna 2009 u veškerého skotu staršího 48 měsíců a uhynulého v zemědělském podniku. Členský stát se však může rozhodnout provádět testy i nadále na mladším skotu, jehož stáří se pohybuje mezi 24 až 48 měsíci.
(50)
V důsledku toho se povinnost provádět testy vztahuje pouze na zvířata určitého stáří (24 měsíců pro období od 1. července 2001 do 31. prosince 2008 a 48 měsíců po tomto datu). A co je ještě důležitější, tato povinnost se vztahuje pouze na skot. Na zvířatech jiných druhů uhynulých v hospodářství (prasatech, koních, drůbeži atd.) se testy na TSE povinně provádět nemusí. Z informací poskytnutých belgickými orgány (dopisem ze dne 27. listopadu 2008) vyplývá, že na množství kadáverů, kterých by se případně mohla týkat tato výjimka v souladu s nařízením (ES) č. 999/2001, připadá méně než 20-25 % celkových nákladů vynaložených v souvislosti s uhynulými hospodářskými zvířaty, s nimiž bylo nakládáno v rámci smlouvy o poskytování služeb. Proto lze za slučitelné prohlásit pouze ty podpory, které souvisejí výhradně s povinností provádět testy na TSE podle nařízení č. 999/2001, a to za předpokladu, že je možné tyto náklady přesně určit.
(51)
Komise také konstatuje, že první výjimka, která umožňuje pokrytí nákladů na odklizení a neškodné odstranění kadáverů až do výše 100 % prostřednictvím povinných poplatků a příspěvků v odvětví masa, není v předmětném případě použitelná. Belgické orgány se použitelnosti uvedené výjimky nikdy nedovolávaly a ani v tomto ohledu neposkytly žádný důkaz.
(52)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že opatření dotčeného režimu podpor určená k pokrytí více než 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů nejsou slučitelná s vnitřním trhem na základě pokynů TSE ani pokynů na období 2007-2013, s výjimkou nákladů přímo spojených s prováděním testů na TSE u kadaváreů těch zvířat, u kterých je to povinné.
(53)
Kromě toho s ohledem na skutečnost, že Komise schválila režimy podpor na období do 31. ledna 2007 na základě závazků belgických orgánů, které měly upravit režim tak, aby počínaje dnem 1. ledna 2004 vyhovoval podmínkám stanoveným pokyny TSE, a vzhledem k tomu, že tyto závazky nebyly uvedenými orgány splněny, Komise dospěla k závěru, že v případě podpory určené na pokrytí více než 75 % nákladů na neškodné odstranění kadáverů se jednalo o zneužití podpory, přinejmenším v případě podpor, které nebyly určeny ke kompenzaci povinnosti provádět testy TSE.
(54)
V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 platí, že pokud je protiprávně poskytnutá státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem, musí příjemce podporu navrátit. Cíle je dosaženo, jakmile je dotčená podpora případně navýšená o úroky z prodlení navrácena příjemci, tedy podniky, které z ní měly skutečný prospěch.
(55)
Toto rozhodnutí musí být provedeno okamžitě, zejména pokud jde o navrácení veškerých jednotlivých podpor poskytnutých v rámci tohoto režimu podpory, s výjimkou těch, které byly přiděleny na zvláštní projekty a které v době poskytnutí těchto podpor splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení de minimis či podmínky výjimky uplatnitelné na základě článků 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (15) nebo podmínky stanovené v režimu podpor schváleného Komisí.
VII. ZÁVĚRY
(56)
Komise konstatuje, že Belgie provedla předmětnou podporu protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k tomu, že podpora je částečně neslučitelná s vnitřním trhem, Belgie musí tuto podporu zrušit a zajistit, aby příjemci navrátili protiprávně vyplacené částky;
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Režim podpor, který Belgie poskytla ve prospěch zemědělců ve valonském regionu a který je určen na pokrytí nákladů spojených s odklizením a neškodným odstraněním kadáverů uhynulých hospodářských zvířat ze zemědělských podniků ve valonském regionu, je částečně neslučitelný s vnitřním trhem.
2. Pouze část podpory určená výhradně na vyrovnání povinnosti zemědělců provádět testy na TSE v souladu s nařízením č. 999/2001 je s vnitřním trhem slučitelná za předpokladu, že je možné tyto náklady přesně vyčíslit.
Článek 2
Belgie zruší režim podpor uvedený v článku 1.
Článek 3
Jednotlivé částky poskytnuté v rámci režimu podpor uvedeného v článku 1 tohoto rozhodnutí nepředstavují podpory ve smyslu Smlouvy, pokud v době svého poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, které bylo v té době použitelné.
Článek 4
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 tohoto rozhodnutí, které v době svého poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo v jakémkoli jiném schváleném režimu podpor, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry uplatňované pro tento druh podpor.
Článek 5
1. S výhradou ustanovení čl. 1 odst. 2 a článků 3 a 4 Belgie přijme všechna opatření nezbytná k tomu, aby příjemci navrátili neslučitelnou podporu uvedenou v článku 1, která jim již byla protiprávně poskytnuta.
2. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí. Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od data, kdy byla poskytnuta příjemcům, až do data svého navrácení. Úroky se vypočítávají na základě referenční sazby používané pro výpočet ekvivalentu dotace v rámci regionálních podpor.
Článek 6
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Belgie informuje Komisi o opatřeních přijatých za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Belgie Komisi informuje o postupu provádění vnitrostátních opatření přijatých za účelem výkonu tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise bezodkladně předloží veškeré informace o opatřeních již přijatých nebo plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím a rovněž podrobné informace týkající se výše podpory a úroků, které již byly příjemcem navráceny.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Novembru 2010
Għajnuna mill-Istat C 1/10 - Il-Belġju dwar Għajnuna maħsuba sabiex tkopri l-ispejjeż marbuta mat-tneħħija u l-qerda tal-annimali mejta fl-impriżi agrikoli li jinsabu fir-Reġjun tal-Vallonja
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 7263)
(Il-testi bil-Franċiż u bl-Olandiż biss huma awtentiċi)
(2010/789/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2)(a) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu (2),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-Artikoli msemmija (3),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara lment li tressaq fit-23 ta’ April 2007, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ inkjesta rigward l-għajnuna mill-Istat, li allegatament ta l-Belġju u li kienet maħsuba sabiex tkopri l-ispejjeż marbuta mat-tneħħija u l-qerda ta’ bhejjem mejta fl-impriżi agrikoli li jinsabu fir-Reġjun tal-Vallonja.
(2)
Fit-2 ta’ Lulju 2007, il-Kummissjoni bagħtet ittra lill-awtoritajiet Belġjani, u talbithom informazzjoni dwar il-miżura inkwistjoni. L-awtoritajiet Belġjani pprovdew tagħrif permezz ta’ ittra datata s-27 ta’ Lulju 2007, irreġistrata fit-3 ta’ Awwissu 2007. Saret laqgħa teknika fil-21 ta’ Awwissu 2007 fuq talba tal-awtoritajiet Belġjani kompetenti. Wara l-laqgħa, fl-4 ta’ Ottubru 2007, dawn tal-aħħar ipprovdew tagħrif addizzjonali rigward il-każ inkwistjoni.
(3)
Permezz ta’ ittra tal-10 ta’ Settembru 2007, is-servizzi tal-Kummissjoni infurmaw lill-Belġju li l-iskema ta’ għajnuniet ġiet irreġistrata bħala għajnuna mhux innotifikata bin-numru NN 56/2007, minħabba li evidentament, parti mill-fondi kienet diġà tħallset.
(4)
Saret laqgħa teknika oħra fit-12 ta’ Ottubru 2007 fuq talba tal-awtoritajiet Belġjani kompetenti.
(5)
Permezz tal-ittra tal-25 ta’ Ottubru 2007, is-servizzi tal-Kummissjoni stiednu lill-awtoritajiet Belġjani sabiex jipprovdu aktar informazzjoni. Fin-nuqqas ta’ tweġiba fiż-żmien stabbilit, fil-21 ta’ Diċembru 2007, huma bagħtu nota ta’ tfakkir lill-awtoritajiet Belġjani flimkien ma’ data tal-għeluq ġdida biex iwieġbu.
(6)
Fl-4 ta’ Ġunju 2008, wara li ma ħadu l-ebda tweġiba għall-ewwel nota ta’ tfakkir fiż-żmien stabbilit, is-servizzi tal-Kummissjoni bagħtu ittra oħra ta’ tfakkir li fiha ġibdu l-attenzjoni tal-awtoritajiet Belġjani rigward il-fatt li f’każ ta’ nuqqas ta’ konformità mad-data tal-għeluq il-ġdida għat-tweġiba, iffissata għal erba’ ġimgħat, il-Kummissjoni setgħet toħroġ inġunzjoni sabiex l-awtoritajiet Belġjani jipprovdu din l-informazzjoni skont l-Artikolu 10(2) u (3), tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (4). Dan il-perjodu skada fl-4 ta’ Lulju 2008. Għalhekk, fl-1 ta’ Ottubru 2008, il-Kummissjoni adottat Deċiżjoni li tordna lill-awtoritajiet Belġjani sabiex jipprovdu l-informazzjoni mitluba. F’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jipprovdu, fost oħrajn, id-dokumenti ta’ informazzjoni rilevanti previsti mir-Regolament (KE) Nru 794/2004 tal-Kummissjoni tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat (5) għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-għajnuniet mogħtija wara l-31 ta’ Jannar 2007.
(7)
L-awtoritajiet Belġjani finalment wieġbu permezz tal-ittra tas-27 ta’ Novembru 2008 u bagħtu aktar tagħrif fil-5 ta’ Diċembru 2008. Madankollu, baqgħu ma pprovdewx id-dokumenti ta’ informazzjoni mitluba fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-1 ta’ Ottubru 2008.
(8)
Fis-27 ta’ Jannar 2009, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani jibagħtu aktar informazzjoni. L-awtoritajiet Belġjani wieġbu għal din it-talba permezz ta’ ittra tas-16 ta’ Marzu 2009, irreġistrata fid-19 ta’ Marzu 2009.
(9)
Permezz ta’ ittra tal-14 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni infurmat lill-Belġju bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), fir-rigward tal-għajnuna nnotifikata. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fil-15 ta’ Lulju 2010. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri inkwistjoni. L-ebda parti terza ma ressqet kummenti.
(10)
Permezz tal-ittra tad-19 ta’ Frar 2010, l-awtoritajiet Belġjani talbu estensjoni ta’ xahar ieħor għat-tweġiba mal-iskadenza stabbilita mill-ittra tal-Kummissjoni tad-14 ta’ Jannar 2010. Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni qablet li r-risposta supplimentari tingħata xahar wara. Finalment, f’ittra datata t-12 ta’ Marzu 2010, l-awtoritajiet Belġjani wieġbu għad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura.
II. KUNTEST
II.1. Deċiżjoni tal-Kummissjoni - Fajl Nru NN 48/2003
(11)
Matul l-inkjesta tal-Kummissjoni, deher biċ-ċar li l-ilment kien relatat mal-implimentazzjoni tal-iskema ta’ għajnuniet approvata mill-Kummissjoni fis-26 ta’ Novembru 2003 fil-fajl tal-għajnuna mill-Istat Nru NN 48/2003 (ex. N. 157/2003) intitolat “Il-ġestjoni tat-tneħħija u l-qerda tal-karkassi tal-bhejjem iġġenerati fl-irziezet tar-Reġjun tal-Vallonja”. Dan il-fajl kien jirrigwarda skema nnotifikata mill-awtoritajiet Belġjani, li permezz tagħha l-Istat Belġjan kien qed jagħti lill-irziezet, permezz ta’ servizzi ssussidjati, għajnuna li tkopri l-ispejjeż kollha marbuta mat-tneħħija, il-ħażna, l-ipproċessar u l-qerda tal-bhejjem mejta.
(12)
Għall-finijiet tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni ta’ approvazzjoni u minħabba d-dħul imminenti fis-seħħ tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet statali marbuta mat-testijiet għat-TSEs, fuq il-bhejjem mejta u l-iskart tal-biċċeriji (“il-Linji gwida dwar it-TSEs”) (6) fl-1 ta’ Jannar 2004, l-awtoritajiet Belġjani impenjaw irwieħhom sabiex jemendaw l-iskema inkwistjoni. Dawn l-emendi kienu meħtieġa sabiex jiġu rispettati l-kundizzjonijiet tal-Linji gwida dwar it-TSEs, u b’mod aktar speċifiku l-punt 29 tagħhom. Skont dan il-punt, l-Istati Membri jistgħu jagħtu għajnuna statali sa 100 % tal-ispejjeż tat-tneħħija tal-bhejjem mejta u sa 75 % tal-ispejjeż tal-qerda ta’ dawn il-karkassi. L-iskema Belġjana, kif ġiet innotifikata, ma kinitx konformi ma’ din id-dispożizzjoni, minħabba li kienet tipprovdi li l-għajnuna tista’ tkopri 100 % tal-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi.
(13)
Wara dawn il-kunsiderazzjonijiet imsemmija fil-premessi (11) u (12), l-awtoritajiet Belġjani impenjaw irwieħhom (ara l-premessi (33) u (34) tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni rigward il-fajl nru NN 48/2003) sabiex b’hekk jibdlu l-iskema ta’ għajnuna tagħhom b’tali mod li mill-1 ta’ Jannar 2004, l-għajnuniet previsti sabiex ikopru l-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi jkunu jirrappreżentaw biss sa massimu ta’ 75 % tan-nefqa subita, minflok 100 %. L-awtoritajiet Belġjani kienu wkoll impenjaw irwieħhom li, sa mhux aktar tard minn nofs Diċembru 2003, jibagħtu lill-Kummissjoni l-provi li juru li l-bidliet meħtieġa kienu ddaħħlu fl-iskema ta’ għajnuniet.
(14)
Fuq il-bażi ta’ dawn l-impenji, il-Kummissjoni approvat din l-imsemmija skema għal perjodu ta’ ħames snin mill-31 ta’ Jannar 2002. Dan il-perjodu skada fil-31 ta’ Jannar 2007.
II.2 Ilment
(15)
Fit-23 ta’ April 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment li fih ġie allegat li l-awtoritajiet Belġjani kienu qegħdin jiksru l-Linji gwida dwar it-TSEs billi komplew jagħtu għajnuna sa 100 % kemm għat-tneħħija tal-bhejjem mejta kif ukoll għall-qerda tal-karkassi.
III. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
(16)
L-iskema ta’ għajnuniet inkwistjoni tirrigwarda miżura reġjonali li tkopri l-ispejjeż kollha tas-servizzi relatati mat-tneħħija, it-trasport, il-ħżin, l-ipproċessar u l-qerda tal-annimali mejta fl-irziezet li jinsabu fir-Reġjun tal-Vallonja.
(17)
L-organizzazzjoni u l-ġestjoni tat-tneħħija tal-karkassi f’dawn l-irziezet saru billi l-awtoritajiet reġjonali taw kuntratt ta’ akkwist pubbliku tas-servizzi. Wara sejħa ġenerali għall-offerti varata fuq livell tal-Unjoni Ewropea permezz ta’ avviż ta’ akkwist ta’ servizz pubbliku (7), dan il-kuntratt ingħata lill-kumpanija SA. RENDAC-UDES fil-31 ta’ Jannar 2002. Il-kuntratt inkwistjoni kien maqsum fi tliet partijiet separati li kienu jikkorrispondu għas-servizzi differenti li l-kumpanija kellha toffri:
-
il-ġbir tal-karkassi tal-bhejjem mejta fl-irziezet u t-trasport tagħhom lejn unità tal-ipproċessar, safejn ikun possibbli permezz ta’ ċentru ta’ ġbir jew faċilità ta’ ħażna intermedja,
-
l-ipproċessar tal-karkassi tal-bhejjem, meqjusin kollha bħala materjal ta’ riskju speċifikat, u t-trasport tal-iskart iġġenerat mill-ipproċessar lejn l-inċineraturi, u
-
il-qerda sħiħa tal-iskart iġġenerat minn dan it-trattament fil-faċilitajiet ad hoc.
(18)
Il-kumpanija S.A. RENDAC-UDES kienet l-unika waħda li tefgħet offerta għal din is-sejħa u dan, għat-tliet partijiet kollha. Għalhekk il-kuntratt ingħata lil din il-kumpanija fil-31 ta’ Jannar 2002 għal perjodu ta’ 5 snin. Skont l-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Belġjani, il-validità tal-kuntratt ġiet estiża mill-inqas erba’ darbiet: sal-31 ta’ Diċembru 2007, sal-31 ta’ Diċembru 2008, sat-30 ta’ Ġunju 2009 u fl-aħħar nett sal-implimentazzjoni futura tal-kuntratt pubbliku l-ġdid, li skont l-awtoritajiet Belġjani, għandu jkun operattiv għat-tielet kwart tal-2010.
(19)
L-iskema ta’ għajnuniet inkwistjoni tipprovdi l-għoti ta’ għajnuna lill-bdiewa. L-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li, minkejja li din qiegħda tingħata b’mod dirett lill-kumpanija S.A. RENDAC-UDEC bħala fornitur ta’ servizz, għall-ispejjeż tas-servizzi pprovduti lill-bdiewa, l-għajnuna kienet qiegħda tmur kollha lura għand il-bdiewa sabiex ikopru l-ispejjeż kollha marbuta mal-operazzjonijiet differenti ta’ ġbir, trasport, ħżin, ipproċessar u qerda li kienu jkunu fir-responsabbiltà tagħhom li kieku ma kienx hemm l-iskema ta’ għajnuniet. L-awtoritajiet Belġjani żguraw ukoll li l-ammonti mħallsa direttament lill-kumpanija S.A. RENDAC-UDES għas-servizzi pprovduti lill-bdiewa kienu jikkorrispondu kompletament u unikament għall-prezzijiet tas-suq tas-servizzi mwettqa.
(20)
L-Uffiċċju dwar l-iskart tal-Vallonja, fi ħdan il-Ministeru Reġjonali tal-Ambjent, kien imqabbad sabiex iħallas l-irċevuti maħruġa mill-SA RENDAC-UDES, parti fuq bażi ta’ rata fissa u parti fuq il-bażi ta’ skedi ta’ prezzijiet.
(21)
Bħala parti mir-reviżjoni tal-fajl nru NN 48/2003, l-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li l-iskema tirrigwarda biss il-bhejjem mejta fl-irziezet tar-Reġjun tal-Vallonja. Din ma tapplikax għall-karkassi tal-bhejjem mejta fis-swieq tal-bhejjem jew fil-biċċeriji.
IV. DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI TAT-13 TA’ JANNAR 2010
(22)
Fid-deċiżjoni tagħha tat-13 ta’ Jannar 2010 li tibda l-proċess ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha rigward il-kompatibilità tal-iskema ta’ għajnuniet mar-regoli dwar l-għajnuniet mill-Istat tal-Unjoni Ewropea. Speċifikament, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri tal-iskema ta’ għajnuniet inkwistjoni li tkopri aktar minn 75 % tal-ispejjeż tal-qerda tal-karkassi, jistgħu jitqiesu li mhumiex kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar it-TSEs u tal-Linji Gwida 2007-2013 tal-Komunità rigward l-għajnuniet mill-Istat fis-settur tal-agrikultura u l-forestrija 2007-2013 (“il-Linji Gwida 2007-2013”) (8).
(23)
Barra minn hekk, minħabba l-fatt li l-Kummissjoni approvat l-iskema ta’ għajnuniet sal-31 ta’ Jannar 2007 fuq il-bażi tal-impenji tal-awtoritajiet Belġjani, li kellhom jibdlu l-iskema sabiex jirrispettaw il-kundizzjonijiet stabbiliti mil-Linji gwida dwar it-TSEs mill-1 ta’ Jannar 2004, u billi dawn l-impenji ma ġewx imħarsa minn dawn l-awtoritajiet, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna mogħtija bil-għan li jkunu koperti aktar minn 75 % tal-ispejjeż tal-qerda tal-karkassi ingħatat b’mod abbużiv.
(24)
Għalhekk, skont l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 u b’rabta mal-Artikolu 16 tal-istess Regolament li jirrigwarda l-applikazzjoni ħażina tal-għajnuniet, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura formali ta’ investigazzjoni u stiednet lill-Belġju sabiex iressaq il-kummenti tiegħu.
V. KUMMENTI TAL-BELĠJU
(25)
Fit-tweġiba tiegħu tat-12 ta’ Marzu 2010, il-Belġju informa lill-Kummissjoni li kien sejjer jieħu l-passi meħtieġa sabiex jimplimenta kuntratt ġdid ta’ servizz pubbliku. Skont l-awtoritajiet Belġjani, l-ispeċifikazzjonijiet speċjali li jirregolaw il-kuntratt futur ta’ servizz pubbliku, kellhom jitlestew sa mhux aktar tard mill-15 ta’ April 2010 u l-kuntratt kellu jibda jopera sat-tielet kwart tal-2010. Sadanittant, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li l-kuntratt ta’ servizz pubbliku li ġie implimentat fil-31 ta’ Jannar 2002 ġie estiż mill-emenda għall-istess kundizzjonijiet li kienu jipprevalu meta ngħata fil-31 ta’ Jannar 2002.
(26)
Min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li (i) ir-Reġjun tal-Vallonja sejjer jitlob l-applikazzjoni tal-prinċipju de minimis sabiex jirregolarizza s-sitwazzjoni tal-bdiewa għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2004 u t-30 ta’ Ġunju 2008, u (ii) li fi żmien massimu ta’ tliet xhur huwa kien sejjer jirkupra mingħand kull bidwi l-ammont korrispondenti għal 25 % tal-ispejjeż ta’ pproċessar u qerda tal-bhejjem mejta, ikkalkulat għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2008, sad-data tad-dħul fis-seħħ tal-kuntratt ta’ akkwist pubbliku li jmiss.
(27)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Belġjani infurmaw lill-Kummissjoni li huma kienu sejrin jitolbu l-irkupru tal-ammonti tal-għajnuniet de minimis fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004 tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Ottubru 2004 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-setturi tal-agrikoltura (9) li jaqbżu l-ammont ta’ EUR 3 000 fuq perjodu ta’ tliet snin. L-awtoritajiet Belġjani indikaw ukoll li l-ammont massimu ammissibbli ta’ EUR 3 000 kien inqabeż minn 58 bidwi.
VI. EVALWAZZJONI TAL-MIŻURA
VI.1 L-eżistenza ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(28)
Fit-termini tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(29)
Dawn il-kundizzjonijiet huma ssodisfati f’dan il-każ minħabba li l-għajnuna tiffavorixxi lill-bdiewa. L-għajnuna inkwistjoni qiegħda tingħata mill-korpi pubbliċi tar-Reġjun tal-Vallonja u tagħti vantaġġ lill-bdiewa tar-Reġjun tal-Vallonja billi telimina l-ispejjeż marbuta mat-tneħħija u l-qerda tal-karkassi li kieku kienu jġarrbu f’ċirkostanzi normali.
(30)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, il-fatt biss li l-kompetittività ta’ kumpanija tissaħħaħ meta mqabbla ma’ kumpaniji kompetituri billi tingħata vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tirċievi fit-twettiq ordinarju tal-attività tagħha jindika li hemm riskju ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni (10).
(31)
L-għajnuna lil xi kumpanija titqies li tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri meta din il-kumpanija topera f’suq miftuħ għall-kummerċ fl-Unjoni Ewropea (11). Fis-settur ikkonċernat jeżisti kummerċ sostanzjali fl-Unjoni Ewropea. Għalhekk il-miżura tista’ tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(32)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, huwa ovvju li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(1), tat-TFUE ġew issodisfati, għajr għall-għajnuniet li huma fl-ambitu tal-liġi de minimis.
VI.1.1 Il-liġi de minimis
(33)
F’diversi okkażjonijiet, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li huma kienu sejrin japplikaw ir-regoli de minimis applikabbli fis-settur tal-agrikultura. Ir-regoli applikabbli matul il-perjodu tal-għoti tal-għajnuna huma r-Regolament (KE) Nru 1860/2004 u r-Regolament (KE) Nru 1535/2007 tal-Kummissjoni tal-20 ta’ Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-setturi tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (12), li rrevoka r-Regolament (KE) Nru 1860/2004.
(34)
L-għajnuniet li jissodisfaw ir-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004 jew tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007 jitqiesu li ma jissodisfawx il-kriterji kollha tal- Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(35)
Madankollu għandu jingħad, li skont l-Artikolu 3(7) tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007, l-għajnuniet de minimis ma jistgħux jiġu akkumulati ma’ għajnuniet mill-Istat għall-istess spejjeż eliġibbli jekk tali kumulu jirriżulta f’intensità ta’ għajnuna li tisboq dik iffissata fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull każ mir-regolamenti tal-Unjoni Ewropea. Fil-każ preżenti, tapplika din id-dispożizzjoni: ma jista’ jkun hemm l-ebda kumulu tal-għajnuna de minimis (li tirrappreżenta 25 % tal-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi li għandhom jitħallsu mill-bdiewa) mal-75 % li jifdal, li, skont ir-regolamentazzjoni tal-Unjoni Ewropea (il-punt 133 tal-Linji Gwida 2007-2013 flimkien mal-Artikolu 16(1)(d), tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għal għajnuna mill-Istat għal intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni ta’ prodotti agrikoli u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 70/2001 (13) jistgħu jitqiesu bħala kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c), tat-TFUE.
(36)
Għall-kuntrarju, taħt l-iskema stabbilita mir-Regolament Nru 1860/2004, jidher li tali kumulu ma kienx esklużbejn l-għajnuna de minimis u l-ammonti li jirrappreżentaw 75 % tal-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi. Dan jista’ jiġi dedott mill-premessa 7 tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, li tgħid “Ir-regola de minimis hi mingħajr preġudizzju għall-posssibiltà li l-impriżi jirċievu, ukoll għall-istess proġett, l-għajnuna tal-Istat awtorizzata mill-Kummissjoni jew koperta permezz ta’ Regolament dwar eżenzjoni tal-grupp”.Il-kundizzjonijiet ta’ applikazzjoni tar-regolament u b’mod partikolari l-livell massimu ta’ għajnuna ta’ EUR 3 000 għandhom jiġu rispettati, b’mod li kwalunkwe għajnuna li taqbeż il-limitu ta’ EUR 3 000 ma tkunx tista’ tibbenefika mir-Regolament (KE) Nru 1860/2004 u dan għall-ammont sħiħ tal-għajnuna. Skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament Nru 1535/2007, dan il-kumulu huwa possibbli sa sitt xhur wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri sat-30 ta’ Ġunju 2008. Wara din id-data japplikaw ir-regoli tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007.
VI.2 Legalità tal-għajnuna
(37)
L-iskema tal-għajnuna, approvata mill-Kummissjoni taħt in-numru tal-fajl NN 48/2003, ġiet innotifikata u approvata għall-perjodu bejn il-31 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Jannar 2007. Il-Kummissjoni tinnota madankollu li l-Belġju kompla japplika l-iskema ta’ għajnuna wara l-1 ta’ Frar 2007 mingħajr ma għarraf lill-Kummissjoni dwar dan skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Għaldaqstant, l-iskema tal-għajnuniet saret għajnuna illegali mill-Istat wara l-1 ta’ Frar 2007.
VI.3 Kompatibbiltà tal-għajnuna
(38)
Skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, l-għajnuniet maħsuba sabiex jiffaċilitaw l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, jistgħu jitqiesu kompatibbli mas-suq intern basta ma jfixklux il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa livell li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(39)
L-iskema inkwistjoni tirrigwarda l-għoti ta’ għajnuna, fil-forma ta’ servizzi ssussidjati, li tkopri l-ispejjeż kollha tas-servizzi marbuta mat-tneħħija, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ bhejjem mejta fl-irziezet li jinsabu fir-Reġjun tal-Vallonja.
(40)
F’dak li jirrigwarda l-perjodu bejn il-31 ta’ Jannar 2002 u l-31 ta’ Diċembru 2003, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni taħt in-numru tal-fajl Nru NN 48/2003 stabbilixxiet li l-iskema setgħet tibbenefika mid-deroga msemmija fl-Artikolu 107(3)(c), tat-TFUE. Madankollu, kif ġie spjegat qabel, għall-perjodu ta’ wara l-1 ta’ Jannar 2004, l-awtoritajiet Belġjani kienu wegħdu li jibdlu l-iskema nnotifikata ta’ għajnuniet mill-Istat sabiex jagħmluha konformi mal-Linji gwida dwar it-TSEs kif kienu applikabbli mill-1 ta’ Jannar 2004. L-awtoritajiet Belġjani kellhom jagħmlu mod li l-għajnuna ma tkoprix aktar minn 75 % tal-ispejjeż tal-qerda tal-karkassi (l-ispejjeż li jifdal jitħallsu mill-bidwi nnifsu) u li jibagħtu lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn nofs Diċembru 2003, il-provi li l-bidliet meħtieġa fl-iskema tal-għajnuna kienu saru.
(41)
Dan ir-rekwiżit kien impost mil-Linji gwida dwar it-TSEs, li f’dak iż-żmien kienu l-liġi applikabbli. Fil-punt 29, il-Linji gwida dwar it-TSEs kienu jgħidu dan li ġej:
“29.
Mill-1 ta’ Jannar 2004, l-Istati Membri jistgħu jagħtu għajnuna mill-Istat sa 100 % tal-ispejjeż tat-tneħħija ta’ annimali mejtin li jkunu jeħtieġu jinqerdu, u sa 75 % tal-ispejjeż tal-qerda ta’ dawn il-karkassi; […] ” [Traduzzjoni mhux uffiċjali]
(42)
Il-punti 30 u 31 tal-Linji gwida TSE kienu jipprevedu eċċezzjonijiet għar-regola li l-għajnuna setgħet tkopri biss l-ispejjeż tal-qerda tal-bhejjem mejta sa 75 %:
“30.
Inkella, l-Istati Membri jistgħu jagħtu għajnuna mill-Istat sa 100 % tal-ispejjeż tat-tneħħija u qerda ta’ karkassi meta l-għajnuna tkun iffinanzjata permezz ta’ taxxi jew kontribuzzjonijiet obbligatorji għall-finanzjament tal-qerda ta’ dawn il-karkassi, sakemm dawk it-taxxi u l-kontribuzzjonijiet ikunu limitati għas-settur tal-laħam u direttament imposti fuqu. [Traduzzjoni mhux uffiċjali]
31.
L-Istati Membri jistgħu jagħtu għajnuna mill-Istat sa 100 % tal-ispejjeż tat-tneħħija ta’ bhejjem mejtin meta jeżisti obbligu li jsiru testijiet għat-TSEs fuq dawn il-bhejjem. ” [Traduzzjoni mhux uffiċjali]
(43)
Ta’ min jinnota li, fil-kuntest tar-reviżjoni tal-fajl nru NN 48/2003, l-awtoritajiet Belġjani qatt ma argumentaw li tista’ tapplika xi waħda minn dawn l-eċċezzjonijiet.
(44)
Il-Linji gwida dwar it-TSEs ġew revokati fl-1 ta’ Jannar 2007, kif kien previst fil-punt 194 c) tal-Linji Gwida 2007-2013. Skont il-punt 134 tal-Linji Gwida 2007-2013, il-Kummissjoni tiddikjara l-għajnuniet mill-Istat li jirrigwardaw it-testijiet għat-TSEs u l-bhejjem mejtin kompatibbli mal-Artikolu 108(3)(c) tat-TFUE jekk il-kundizzjonijiet kollha tal-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 ikunu ssodisfati.
(45)
L-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 ma jibdilx is-sustanza f’dak li jirrigwarda l-evalwazzjoni tal-għajnuna mogħtija għat-tneħħija u l-qerda tal-bhejjem mejta. Kif kien il-każ fil-Linji gwida dwar it-TSEs, ir-Regolament jistabbilixxi fl-Artikolu 16(1)(d) tiegħu, li l-għajnuna li tista’ tilħaq il-100 % tal-ispejjeż marbuta mat-tneħħija tal-bhejjem mejta u 75 % tal-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi titqies kompatibbli mas-suq intern. Id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 16(1)(e) u (f), jinkludu min-naħa tagħhom il-possibbiltà ta’ deroga mil-limitu ta’ 75 % biex tintlaħaq rata ta’ għajnuna ta’ 100 % fil-każijiet li ġejjin: i) meta l-għajnuna tkun iffinanzjata minn ħlasijiet jew kontribuzzjonijiet obbligatorji, maħsuba għall-finanzjament tal-qerda ta’ tali karkassi, sakemm dawn il-ħlasijiet jew kontribuzzjonijiet ikunu limitati u direttament imposti fuq is-settur tal-laħam; jew ii) meta jkun obbligatorju li l-bhejjem mejta jiġu soġġetti għal test għat-TSEs.
(46)
Minħabba li r-regolamentazzjoni l-ġdida (linji gwida 2007-2013 u r-Regolament (KE) Nru 1857/2006 ma bidlitx is-sustanza tas-sitwazzjoni meta mqabbla mar-regolamentazzjoni l-qadima (il-Linji gwida dwar it-TSEs), l-evalwazzjoni tal-fajl f’dak li jirrigwarda r-regoli applikabbli tal-Unjoni Ewropea għandha tkun l-istess għall-perjodu kollu kkonċernat (jiġifieri mill-1 ta’ Jannar 2004 sal-lum).
(47)
Kif innutat qabel, l-awtoritajiet Belġjani kienu ntrabtu, bħala parti mir-reviżjoni tal-fajl nru NN 48/2003, li jibdlu l-iskema ta’ għajnuniet tagħhom b’mod li l-għajnuna prevista li tkopri l-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi ma taqbiżx il-75 % ta’ dawn l-ispejjeż mill-1 ta’ Jannar 2004. Madankollu, matul ir-reviżjoni tal-każ, l-awtoritajiet Belġjani ma kkontestawx li l-iskema ta’ għajnuniet mill-Istat ma nbidlitx kif kienu ntrabtu li jagħmlu.
(48)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw diversi drabi fil-kuntest ta’ dan il-każ preżenti (pereżempju, f’ittra datata s-27 ta’ Novembru 2008) li t-tieni eċċezzjoni msemmija fil-premessa 42 tista’ fir-realtà tapplika u li l-għajnuna tista’ tkopri sa 100 % tal-ispejjeż marbuta mal-qerda tal-karkassi. Fil-fehma tagħhom, l-eċċezzjoni hija ġġustifikata mill-fatt li kien hemm l-obbligu li jsiru testijiet għat-TSEs fuq il-bhejjem mejta kollha (il-punt 31 tal-Linji gwida dwar it-TSEs u l-Artikolu 16(1)(f), tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006. Madankollu, ma ntbagħtet l-ebda prova li tappoġġa din id-dikjarazzjoni.
(49)
L-argument ewlieni ppreżentat mill-Belġju bħala sostenn għad-dikjarazzjoni tiegħu huwa li l-pajjiż huwa obbligat li jwettaq dawn it-testijiet skont ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2001 li jistabblixxi regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi li tinxtered (14). Madankollu dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Fil-fatt, b’applikazzjoni ta’ dan l-imsemmi Regolament, l-awtoritajiet tal-Vallonja għandhom l-obbligu li jwettqu testijiet għat-TSEs fuq il-bhejjem mejta kif ġej:
-
bejn l-1 ta’ Lulju 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2008, fuq l-ifrat kollha ta’ aktar minn 24 xahar li jkunu mietu fir-razzett, u
-
mill-1 ta’ Jannar 2009, fuq il-bhejjem kollha tal-ifrat ta’ aktar minn 48 xahar li jkunu mietu fir-razzett. Stat Membru jista’ madankollu jiddeċiedi li jkompli jagħmel dawn it-testijiet fuq frat iżgħar, ta’ bejn l-24 u t-48 xahar.
(50)
Għalhekk, l-obbligu li jsiru testijiet japplika biss għall-bhejjem ta’ età speċifika (24 xahar għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2008 u 48 xahar wara din id-data). Aktar importanti minn hekk, dan l-obbligu japplika biss għall-ifrat. Il-bhejjem ta’ speċijiet oħrajn li jkunu mietu fir-razzett (ħnieżer, żwiemel, tjur, eċċ.) m’għandhomx għalfejn ikunu soġġetti għal testijiet għat-TSEs. Jirriżulta mill-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani (ittra datata s-27 ta’ Novembru 2008) li l-għadd ta’ karkassi li setgħu eventwalment ikunu kkonċernati minn din l-eżenzjoni skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) nru 999/2001 jirrappreżenta inqas minn 20-25 % tal-ispejjeż totali li ntefqu f’dak li jikkonċerna l-bhejjem li jinsabu mejta ttrattati fl-ambitu tal-kuntratt tas-servizzi. Għalhekk, l-għajnuniet relattivi għall-ispejjeż huma strettament marbuta mal-obbligu li jsiru t-testijiet għat-TSEs biss kif previst mir-Regolament Nru 999/2001 jistgħu jitqiesu kompatibbli, sakemm ikun possibbli li dawn l-ispejjeż jiġu identifikati b’mod ċar.
(51)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-ewwel eċċezzjoni li tippermetti li l-ispejjeż tat-tneħħija u ta’ qerda tal-karkassi jkunu koperti 100 % permezz ta’ taxxi u kontribuzzjonijiet obbligatorji fis-settur tal-laħam mhijiex applikabbli f’dan il-każ. L-awtoritajiet Belġjani qatt ma invokaw l-applikabbiltà ta’ din l-eċċezzjoni u lanqas ipprovdew xi element f’dan ir-rigward.
(52)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri tal-iskema ta’ għajnuniet inkwistjoni maħsuba sabiex ikopru aktar minn 75 % tal-ispejjeż tal-qerda tal-karkassi m’humiex kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar it-TSEs jew tal-Linji gwida 2007-2013, għajr l-ispejjeż li huma direttament marbuta mat-trattament tal-karkassi tal-bhejjem li għalihom hemm l-obbligu tat-testijiet għat-TSEs.
(53)
Barra minn hekk, minħabba l-fatt li l-Kummissjoni approvat l-iskema ta’ għajnuniet sal-31 ta’ Jannar 2007 fuq il-bażi tal-impenji tal-awtoritajiet Belġjani, li kellhom jibdlu l-iskema sabiex jirrispettaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Linji gwida dwar it-TSEs mill-1 ta’ Jannar 2004, u minħabba li dawn l-impenji ma ġewx imħarsa minn dawn l-awtoritajiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija għall-miżuri maħsuba sabiex ikopru aktar minn 75 % tal-ispejjeż tal-qerda tal-karkassi ngħatat b’mod abbużiv, mill-inqas f’dak li jirrigwarda l-għajnuna li m’hijiex maħsuba sabiex tikkumpensal-obbligu li jsiru testijiet għat-TSEs.
(54)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, meta għajnuna mill-Istat mogħtija b’mod illegali ma tkunx kompatibbli mas-suq intern, din għandha tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjarji. L-għan jintlaħaq meta l-għajnuna inkwistjoni, flimkien mal-imgħax għad-dewmien jekk ikun il-każ, jitħallsu lura mill-benefiċjarji, jiġifieri mill-kumpaniji li jkunu effettivament ibbenefikaw minnha.
(55)
Din id-Deċiżjoni tirrigwarda l-miżuri ta’ għajnuna investigati u għandha tiġi implimentata minnufih, b’mod partikolari f’dak li jirrigwarda l-irkupru tal-għajnuniet individwali kollha mogħtija taħt din l-iskema ta’ għajnuna, minbarra dawk mogħtija għal proġetti speċifiċi li, meta ngħataw dawn l-għajnuniet, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis jew ta’ eżenzjoni applikabbli fid-dawl tal-Artikoli 1 u 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 tal-Kunsill tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali [mill-Istat] orizzontali (15), jew taħt xi skema ta’ għajnuniet approvata mill-Kummissjoni.
VII. KONKLUŻJONIJIET
(56)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Belġju implimenta b’mod illegali l-għajnuna inkwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Minħabba li parti mill-għajnuna m’hijiex kompatibbli mas-suq intern, il-Belġju għandu jwaqqafha u għandu jirkupra l-ammonti diġà mogħtija b’mod illegali mingħand il-benefiċjarji.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Parti mill-iskema ta’ għajnuniet mill-Istat implimentati mill-Belġju favur il-bdiewa tar-reġjun tal-Vallonja, li hi maħsuba biex tkopri l-ispejjeż tat-trobbija u l-qerda ta’ karkassi ta’ bhejjem mejta fl-imrpiżi agrikoli li jinsabu fir-Reġjun tal-Vallonja m’hijiex kompatibbli mas-suq intern.
2. Il-parti tal-għajnuna mmirata strettament sabiex tkopri l-obbligu li għandhom il-bdiewa li jwettqu testijiet għat-TSEs biss skont ir-Regolament Nru 999/2001 hija kompatibbli mas-suq intern, sakemm ikun possibbli li dawn l-ispejjeż jiġu identifikati b’mod ċar.
Artikolu 2
Il-Belġju għandu jabolixxi l-iskema ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 1.
Artikolu 3
L-ammonti mogħtija, taħt l-iskema ta’ għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1 ta’ din id-Deċiżjoni ma jitqiesux bħala għajnuna fis-sens tat-Trattat jekk, meta ngħataw, dawn kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet definiti fir-Regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru. 994/98 u applikabbli f’dak iż-żmien.
Artikolu 4
L-għajnuniet individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ta’ din id-Deċiżjoni li, meta ngħataw, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet definiti f’Regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew taħt kwalunkwe skema oħra ta’ għajnuniet approvata huma kompatibbli mas-suq intern sal-intensità massima użata għal dan it-tip ta’ għajnuniet.
Artikolu 5
1. Soġġett għall-Artikolu 1(2), l-Artikolu 3 u 4, il-Belġju għandu jieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex jirkupra, mingħand il-benefiċjarji, l-għajnuna li m’hijiex kompatibbli msemmija fl-Artikolu 1 u li diġà tpoġġiet għad-dispożizzjoni tagħhom b’mod illegali.
2. L-irkupru għandu jsir minnufih skont il-proċeduri previsti mil-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-Deċiżjoni. L-għajnuna li għandha tiġi rkuprata għandha tinkludi imgħaxijiet li jkunu kkalkulati mid-data li fiha saru disponibbli għall-benefiċjarji, sad-data tal-irkupru tagħha. L-imgħaxijiet għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tar-rata ta’ referenza użata għall-kalkolu tal-għotja ekwivalenti fil-kuntest tal-għajnuniet reġjonali.
Artikolu 6
Ir-Renju tal-Belġju għandu jgħarraf lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, dwar il-passi li jkun ħa sabiex jikkonforma ruħu magħha.
Il-Belġju għandu jżomm lill-Kummissjoni infurmata rigward il-progress tal-miżuri nazzjonali li jittieħdu sabiex jimplimenta din id-Deċiżjoni sal-irkupru sħiħ tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1. Dan għandu jibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni kull informazzjoni dwar il-miżuri li ttieħdu u dawk previsti sabiex jikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni, kif ukoll informazzjoni dettaljata rigward l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet irkuprati diġà mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Novembru 2010.