PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 543/2011
ze dne 7. června 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 3 druhý pododstavec, článek 103h, čl. 121 písm. a), články 127, 134, čl. 143 písm. b), články 148, 179, čl. 192 odst. 2, článek 194 a čl. 203a odst. 8 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví společnou organizaci zemědělských trhů, která zahrnuje odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.
(2)
Prováděcí pravidla vztahující se na odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2). Uvedené nařízení bylo několikrát změněno. V zájmu srozumitelnosti je vhodné začlenit všechna prováděcí pravidla do nového nařízení společně se změnami potřebnými z důvodů získaných zkušeností a zrušit nařízení (ES) č. 1580/2007.
(3)
Pro produkty z odvětví ovoce a zeleniny a z odvětví výrobků z ovoce a zeleniny je třeba stanovit hospodářské roky. Vzhledem k tomu, že v odvětvích již neexistují režimy podpory, které se řídí cyklem sklízení dotčených produktů, lze všechny hospodářské roky přizpůsobit kalendářnímu roku.
(4)
Podle čl. 113 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1234/2007 může Komise stanovit obchodní normy pro odvětví ovoce a zeleniny a pro odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Podle čl. 113a odst. 1 uvedeného nařízení mohou být ovoce a zelenina, které se mají prodávat spotřebiteli v čerstvém stavu, uváděny na trh, pouze pokud jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti a pokud je uvedena země původu. V zájmu jednotného provádění uvedeného ustanovení je vhodné zpřesnit všeobecnou obchodní normu a počítat s ní pro veškeré čerstvé ovoce a zeleninu.
(5)
U těch produktů, pro které se jeví nezbytné přijmout normu na základě posouzení jejich významu, by měly být přijaty zvláštní obchodní normy; na základě údajů o obchodu, které jsou uloženy v referenční databázi Evropské komise Comext, je při tom zejména nutno zohlednit, s jakými produkty se obchoduje nejvíce.
(6)
V případech, kdy je třeba pro jednotlivé produkty stanovit zvláštní obchodní normy, by měly tyto normy odpovídat normám přijatým Evropskou hospodářskou komisí OSN (EHK/OSN), aby se zabránilo zbytečným překážkám v obchodu. Pokud není na úrovni Unie přijata zvláštní obchodní norma, měly by se produkty považovat za produkty splňující všeobecnou obchodní normu, pokud je držitel schopen prokázat, že produkty splňují platné normy přijaté EHK/OSN.
(7)
V případě některých činností, které jsou velmi okrajové a/nebo velmi specifické, nacházejí se na začátku distribučního řetězce nebo se provádějí u sušeného ovoce a zeleniny a u produktů určených ke zpracování, je třeba stanovit výjimky a osvobození z použití obchodních norem. Protože některé produkty přirozeně dozrávají a jsou náchylné ke zkáze, mělo by v jejich případě být umožněno, že mohou vykazovat mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí za předpokladu, že nejsou zařazeny do výběrové jakosti. Některé produkty, které za normálních okolností nejsou při prodeji neporušené, by měly být osvobozeny od povinnosti splňovat všeobecnou obchodní normu, která by to jinak vyžadovala.
(8)
Údaje vyžadované obchodními normami by měly být zřetelně uvedeny na obalu nebo na štítku. Aby se zabránilo podvodům a uvádění spotřebitelů v omyl, měli by mít spotřebitelé před koupí k dispozici konkrétní údaje vyžadované normami, zejména v případě prodeje na dálku, kde ze zkušeností vyplynulo, že existuje riziko podvodu a ochrana spotřebitele zaručená normami není dodržována.
(9)
V důsledku poptávky některých spotřebitelů se balení obsahující různé odrůdy ovoce a zeleniny stávají na trhu stále běžnějšími. Poctivé obchodování vyžaduje, aby ovoce a zelenina prodávané v jednom balení byly stejné jakosti. U produktů, pro něž nebyly přijaty normy Unie, to lze zajistit uplatňováním všeobecných ustanovení. Je třeba stanovit požadavky na označování směsí různých odrůd ovoce a zeleniny v jednom balení. Tyto požadavky by však měly být méně přísné než požadavky stanovené obchodními normami, zejména z důvodu prostoru, který je k dispozici na štítcích.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné a účinné provádění kontrol, měly by faktury a průvodní doklady - jiné než doklady určené pro spotřebitele - obsahovat určité základní informace vycházející z obchodních norem.
(11)
Pro účely výběrových kontrol založených na analýze rizik podle čl. 113a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 je nezbytné pro tyto kontroly stanovit prováděcí pravidla. Při výběru produktů ke kontrolám je zejména třeba posílit úlohu posuzování rizik.
(12)
Každý členský stát by měl určit kontrolní subjekty odpovědné za provádění kontrol shody ve všech fázích uvádění na trh. Jeden z těchto subjektů by měl být odpovědný za kontakty a koordinaci mezi všemi ostatními určenými subjekty.
(13)
Vzhledem k tomu, že údaje o obchodnících a jejich hlavní charakteristiky jsou nepostradatelným nástrojem analýzy prováděné členskými státy, je nezbytné v každém členském státě zřídit databázi obchodníků v odvětví ovoce a zeleniny. Aby bylo zajištěno, že budou zahrnuty všechny články tržního řetězce, a v zájmu zajištění právní jistoty by měla být přijata podrobnější definice pojmu „obchodník“.
(14)
Kontroly shody by se měly provádět odebíráním vzorků a měly by se zaměřit na obchodníky, u kterých je největší pravděpodobnost, že jejich zboží není v souladu s normami. S ohledem na charakteristické rysy svých vnitřních trhů by členské státy měly stanovit pravidla, podle kterých se kontroly zaměří na určité kategorie obchodníků. V zájmu transparentnosti by tato pravidla měla být oznámena Komisi.
(15)
Členské státy by měly zajistit, aby vývoz ovoce a zeleniny do třetích zemí odpovídal obchodním normám, a měly by potvrzovat dodržování norem v souladu se Ženevským protokolem o normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a suchého a sušeného ovoce uzavřeným v rámci EHK OSN a se systémem Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro používání mezinárodních norem pro ovoce a zeleninu.
(16)
Dovoz ovoce a zeleniny ze třetích zemí by měl odpovídat obchodním normám nebo normám jim rovnocenným. Kontroly shody se tedy musí provádět před vstupem zboží na celní území Unie, kromě malých šarží, u nichž existuje dle názoru kontrolního subjektu malé riziko, že by nebyly ve shodě. V některých třetích zemích, které poskytují dostatečné záruky dodržování norem, mohou kontroly před vývozem provádět kontrolní subjekty těchto třetích zemí. V tomto případě by členské státy měly pravidelně ověřovat účinnost a kvalitu těchto kontrol před vývozem prováděných kontrolními subjekty třetích zemí.
(17)
Ovoce a zelenina určené ke zpracování nemusí odpovídat obchodním normám, proto by mělo být zaručeno, že se nebudou prodávat na trhu s čerstvými produkty. Tyto produkty by měly být řádně označeny.
(18)
Ovoce a zelenina, u kterých se kontroluje shoda s obchodními normami, by měly být ve všech fázích uvádění na trh podrobovány stejnému typu kontrol. Za tím účelem by měly být použity směrnice pro kontrolu doporučené EHK OSN, které jsou v souladu s příslušnými doporučeními OECD. Pro kontroly ve fázi maloobchodního prodeje by však měla být stanovena zvláštní opatření.
(19)
Měla by být přijata ustanovení týkající se uznávání organizací producentů, pokud jde o produkty, u nichž o to požádaly. Pokud se uznání vyžaduje pouze pro produkty určené ke zpracování, je třeba zajistit, aby dané produkty byly skutečně dodávány ke zpracování.
(20)
Ve snaze napomoci dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny a zajistit, aby organizace producentů mohly provádět svou činnost trvale udržitelným a účinným způsobem, je třeba, aby organizace producentů byly co nejstabilnější. Členství producenta v organizaci producentů by proto mělo trvat po určité minimální období. Členské státy by měly mít možnost stanovit lhůty pro vystoupení z organizace a data, k nimž vystoupení nabývá účinnosti.
(21)
Hlavní a základní činnosti organizace producentů by se měly týkat koncentrace nabídky a uvádění produktů na trh. Organizacím producentů by však mělo být dovoleno zapojit se i do jiných činností, ať už obchodní, nebo neobchodní povahy.
(22)
Spolupráce mezi organizacemi producentů by měla být podporována tím, že bude povoleno, aby ovoce a zelenina nakoupené výhradně od jiné uznané organizace producentů nebyly při uvádění na trh započítávány do kalkulací pro účely hlavní činnosti, ani činností ostatních. V případě organizace producentů, která je uznána pro produkt, u kterého je vyžadováno poskytnutí technických prostředků, by mělo být možno poskytnout tyto prostředky prostřednictvím jejích členů, dceřiného podniku nebo formou svěření činnosti vnějším subjektům.
(23)
Organizace producentů mohou mít podíl v dceřiných podnicích, které pomáhají zvyšovat přidanou hodnotu produkce jejich členů. Měla by být stanovena pravidla pro výpočet hodnoty takové produkce uváděné na trh. Hlavní činnosti takových dceřiných podniků by měly být po uplynutí přechodného období určeného pro přizpůsobení shodné s činnostmi dané organizace producentů.
(24)
Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro uznávání a fungování sdružení organizací producentů, nadnárodních organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů podle nařízení (ES) č. 1234/2007. V zájmu souladu by tato pravidla měla v maximální možné míře odrážet pravidla stanovená pro organizace producentů.
(25)
K usnadnění koncentrace nabídky je třeba podporovat fúze stávajících organizací producentů za účelem vzniku nových organizací a stanovit pravidla pro spojení operačních programů sloučených organizací.
(26)
Při dodržování zásad, podle kterých musí být organizace producentů založena z vlastní iniciativy producentů a kontrolována producenty, je třeba ponechat na členských státech, aby stanovily podmínky pro přijímání dalších fyzických nebo právnických osob za členy organizace producentů nebo sdružení organizací producentů.
(27)
S cílem zajistit, aby organizace producentů skutečně reprezentovaly minimální počet producentů, by členské státy měly přijmout opatření zajišťující, aby menšina členů, na které může připadat převážný objem produkce dané organizace producentů, neoprávněně neovládala její řízení a činnost.
(28)
V zájmu zohlednění odlišných okolností produkce a uvádění na trh v Unii by členské státy měly stanovit určité podmínky pro udělení předběžného uznání seskupením producentů, která předloží plán uznání.
(29)
Ve snaze podpořit zakládání stabilních organizací producentů schopných trvale přispívat k dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny by se mělo předběžné uznání udělovat jen těm seskupením producentů, která jsou prokazatelně schopná ve stanovené lhůtě splnit všechny podmínky uznání.
(30)
Je třeba stanovit, které informace musí seskupení producentů uvést v plánu uznání. Aby seskupení producentů mohla lépe splnit podmínky uznání, je třeba povolit změny plánů uznání. Za tímto účelem je třeba umožnit členským státům, aby mohly od seskupení producentů žádat přijetí opravných opatření, která zajistí provedení jejich plánu.
(31)
Seskupení producentů může podmínky uznání splnit ještě před dokončením plánu uznání. Mělo by být přijato ustanovení umožňující těmto seskupením předkládat žádosti o uznání zároveň s návrhy operačních programů. V zájmu důslednosti musí udělení tohoto uznání seskupení producentů znamenat ukončení jeho plánu uznání a rovněž je třeba zastavit poskytování podpory. Vzhledem k víceletému financování investic by však ty investice, na které může být poskytnuta podpora, mělo být možno převést na operační programy.
(32)
K usnadnění řádného uplatňování režimu podpor na pokrytí nákladů na vytvoření seskupení producentů a na jejich administrativní činnost by tato podpora měla být poskytována v paušální výši. Pro tuto paušální podporu je třeba stanovit strop, aby byla dodržena rozpočtová omezení. Kromě toho by měl být tento strop přizpůsoben hodnotě produkce seskupení producentů uvedené na trh, aby byly zohledněny odlišné finanční potřeby různě velkých seskupení producentů.
(33)
V zájmu důslednosti a bezproblémového přechodu na status uznaného seskupení producentů je třeba, aby se na seskupení producentů vztahovala stejná pravidla, jaká platí pro hlavní činnosti organizací producentů a pro hodnotu produkce jimi uváděné na trh.
(34)
Aby bylo možné vzít v úvahu finanční potřeby nových seskupení producentů a zajistit řádné uplatňování režimu podpor v případě fúzí, mělo by být umožněno poskytnout podporu seskupením producentů vzniklých fúzí.
(35)
Pro snadnější využívání režimu podpor u operačních programů by měla být jasně definována produkce organizací producentů uvedená na trh, včetně specifikace toho, jaké produkty mohou být zohledněny, a fáze uvádění na trh, v níž se má vypočítávat hodnota produkce. Pro účely kontroly a v zájmu zjednodušení je vhodné pro výpočet hodnoty ovoce a zeleniny určených ke zpracování použít paušální sazbu, která by představovala hodnotu základního produktu, konkrétně ovoce a zeleniny určených ke zpracování, a odpovídala činnostem, které nepředstavují skutečné zpracovatelské činnosti. Vzhledem k tomu, že množství ovoce a zeleniny potřebné pro výrobu výrobků z ovoce a zeleniny se podle skupin produktů výrazně liší, měly by být tyto rozdíly při použití paušálních sazeb zohledněny. V případě ovoce a zeleniny určených ke zpracování, které jsou zpracovány na zpracované aromatické byliny a mletou papriku, je také vhodné zavést paušální sazbu pro výpočet hodnoty ovoce a zeleniny určených ke zpracování, která by představovala pouze hodnotu základního produktu. V případě ročních výkyvů nebo nedostatečných údajů by rovněž měly být umožněny doplňkové způsoby výpočtu produkce uvedené na trh. Aby nedocházelo ke zneužívání režimu, nemělo by organizacím producentů být obecně povoleno během trvání programu měnit metodiku pro stanovení referenčních období.
(36)
Aby byl zajištěn plynulý přechod na nový způsob výpočtu hodnoty produkce u ovoce a zeleniny uvedených na trh a určených ke zpracování, neměly by se nové metody výpočtu vztahovat na operační programy schválené do 20. ledna 2010, aniž by tím však byla dotčena možnost změnit tyto operační programy v souladu s články 65 a 66 nařízení (ES) č. 1580/2007. Ze stejného důvodu by pro referenční období operačních programů schválených po tomto datu měla být hodnota produkce uváděné na trh vypočtena podle nových pravidel.
(37)
K zajištění správného využívání podpor je třeba stanovit pravidla pro řízení provozních fondů a finančních příspěvků členů; při tom je třeba umožnit co největší míru pružnosti za podmínky, že všichni producenti mohou využívat výhod provozního fondu a mohou se demokraticky podílet na rozhodování o jeho čerpání.
(38)
Je třeba stanovit předpisy stanovující rozsah a strukturu vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy a vnitrostátní rámec pro environmentální opatření. Cílem je optimalizovat přidělování finančních prostředků a zlepšovat kvalitu strategie.
(39)
Aby mohly příslušné orgány přiměřeně vyhodnotit informace, opatření a činnosti, které by se měly zahrnout do programů nebo by se z nich měly vyloučit, měly by být stanoveny postupy pro předkládání a schvalování operačních programů, a to včetně lhůt. Vzhledem k tomu, že jsou programy řízeny na ročním základě, mělo by být stanoveno, aby programy, které nejsou schváleny do určitého data, byly o jeden rok odloženy.
(40)
Měl by existovat postup pro každoroční změny operačních programů na následující rok, který by umožňoval jejich úpravu s ohledem na jakékoli nové podmínky, jež nebylo možné předvídat, když byly programy předkládány. Kromě toho by mělo být možné měnit opatření a částky provozních fondů během každého roku, v němž se program provádí. V zájmu zachování všeobecných cílů schválených programů by všechny tyto změny měly podléhat určitým omezením a podmínkám, které určí členské státy a které budou zahrnovat povinné oznamování změn příslušným orgánům.
(41)
Z důvodů finančního zabezpečení a právní jistoty by měl být vypracován seznam operací a výdajů, které případně nespadají pod operační programy.
(42)
Aby se zabránilo neoprávněnému obohacení soukromého subjektu, který během doby čerpání investice přerušil své svazky s organizací, měla by být pro případy investic do jednotlivých podniků stanovena opatření, která organizaci umožní získat zpět zbytkovou hodnotu investice, bez ohledu na to, zda takovou investici vlastní člen nebo organizace.
(43)
Pro zajištění správného uplatňování režimu podpory je třeba stanovit informace, které mají být uvedeny v žádostech o podporu, jakož i postupy pro vyplácení podpor. Aby se zamezilo obtížím v peněžním toku, měly by mít organizace producentů k dispozici systém záloh na platby doprovázený odpovídajícími jistotami. Z podobných důvodů by měl být k dispozici i alternativní systém pro náhradu již vynaložených výdajů.
(44)
Produkce ovoce a zeleniny je nepředvídatelná a tyto produkty rychle podléhají zkáze. I nepříliš velké přebytky na trhu mohou trh výrazně narušit. Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro rozsah a uplatňování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007. Tato pravidla by měla být v maximální možné míře pružná a rychle použitelná v případě krizí, a proto by měla umožňovat, aby rozhodnutí mohly přijímat samy členské státy a organizace producentů. Pravidla by nicméně měla zabránit zneužívání a měla by stanovit limity pro používání určitých opatření, a to i ve finanční rovině. Zároveň by měla zajistit, aby byly řádně dodržovány všechny rostlinolékařské a environmentální požadavky.
(45)
Pokud jde o stahování produktů z trhu, je třeba přijmout prováděcí pravidla, která zohlední případnou důležitost uvedeného opatření. Zejména je třeba vymezit pravidla týkající se režimu zvýšené podpory u ovoce a zeleniny stahovaných z trhu, jež jsou bezplatně rozdělovány dobročinnými organizacemi a některými dalšími zařízeními a institucemi jako humanitární pomoc. V zájmu usnadnění bezplatného rozdělování je vhodné umožnit charitativním organizacím a institucím, aby požadovaly od konečného příjemce produktů stažených z trhu symbolický příspěvek v případě, že uvedené produkty prošly zpracováním. Kromě toho by měla být stanovena maximální míra podpory na stažení z trhu, která zajistí, aby se tento postup neujal při odbytu produktů jako stálá alternativa k jejich uvedení na trh. V případě produktů, pro něž byla v příloze V nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (3) stanovena maximální míra pro vyrovnávací platby Unie za stažení z trhu, je v této souvislosti vhodné pokračovat v uplatňování této míry, která bude do určité míry zvyšována s ohledem na to, že tato stažení jsou nyní spolufinancována. V případě jiných produktů, u nichž se doposud neprojevilo riziko nadměrného stahování z trhu, je vhodné umožnit členským státům, aby stanovily maximální míru podpory. Ve všech případech je však z podobných důvodů vhodné stanovit kvantitativní limit pro stahování z trhu na produkt a organizaci producentů.
(46)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se vnitrostátní finanční podpory, kterou mohou členské státy přiznat v regionech Unie, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký, a zároveň takový nízký stupeň organizovanosti definovat. Je třeba stanovit postupy schvalování této vnitrostátní podpory, jakož i postup pro schvalování a výši náhrady této podpory Unií, stejně jako pro část náhrady. Uvedené postupy by měly vycházet z postupů uplatňovaných v současnosti.
(47)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla, a to zejména procesní ustanovení, upravující podmínky, za kterých mohou být pravidla vydaná organizacemi producentů nebo sdruženími těchto organizací v odvětví ovoce a zeleniny rozšířena na všechny producenty usazené v určité hospodářské oblasti. Pokud je ovoce prodáváno na stromě, mělo by též být vyjasněno, která pravidla se mají rozšířit na producenty a která na odběratele.
(48)
V zájmu zlepšení dohledu nad dovozem jablek a zajištění toho, aby v relativně krátkém čase nedocházelo bez povšimnutí ke značnému zvýšení dovozu jablek, byl v roce 2006 zaveden přechodný režim dovozních licencí pro jablka kódu kombinované nomenklatury (kódu KN) 0808 10 80. V mezidobí byly vyvinuty nové a přesné způsoby dohledu nad dovozem jablek, které jsou pro obchodníky méně náročné než stávající režim licencí. Z toho důvodu by povinnost předkládat dovozní licence pro jablka kódu KN 0808 10 80 měla v krátké době přestat platit.
(49)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se režimu vstupní ceny pro ovoce a zeleninu. Skutečnost, že se většina dotčeného ovoce a zeleniny podléhajících zkáze dodává formou komisního prodeje, působí zvláštní potíže při stanovení hodnoty těchto produktů. Je třeba stanovit možné metody výpočtu vstupní ceny, na jejímž základě se dovážené produkty zařazují do společného celního sazebníku. Zejména je třeba zavést standardní dovozní hodnoty na základě váženého průměru průměrných cen za produkty a je také třeba přijmout zvláštní ustanovení pro případy, kdy nejsou pro produkty určitého původu k dispozici žádné ceny. Je třeba stanovit složení jistoty za určitých okolností, aby bylo zajištěno, že je tento systém uplatňován správně.
(50)
Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se dovozního cla, které lze ukládat na určité produkty vedle cla stanoveného ve společném celním sazebníku. Toto dodatečné clo lze ukládat tehdy, jestliže dovážené objemy dotčených produktů převyšují spouštěcí úroveň určenou pro jednotlivý produkt a období uplatnění. Zboží dopravované do Unie je od dodatečného cla osvobozeno, proto je pro toto zboží třeba přijmout zvláštní ustanovení.
(51)
Je třeba přijmout ustanovení o přiměřeném monitorování a hodnocení probíhajících programů a režimů pro účely posuzování jejich účelnosti a účinnosti organizacemi producentů i členskými státy.
(52)
Je třeba přijmout ustanovení týkající se druhu, formátu a způsobu oznamování, která jsou nezbytná k provedení tohoto nařízení. Tato ustanovení by se měla týkat jak oznámení, která předkládají producenti a organizace producentů členským státům, tak oznámení, která předkládají členské státy Komisi, jakož i důsledků plynoucích z opožděných nebo nesprávných oznámení.
(53)
Je třeba zavést opatření ke kontrolám nezbytným pro zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i příslušné sankce platné v případě zjištěných nesrovnalostí. Uvedená opatření by měla zahrnovat jak konkrétní kontroly a sankce stanovené na úrovni Unie, tak i dodatečné vnitrostátní kontroly a sankce. Kontroly a sankce by měly být odrazující, účinné a přiměřené. Je třeba stanovit pravidla pro řešení případů zjevných omylů a případů vyšší moci, jakož i pro případ jiných výjimečných okolností, aby se zajistilo spravedlivé zacházení s producenty. Měla by být stanovena pravidla pro případ záměrně vytvořených situací, aby se vyloučila možnost těžit z nich jakékoli výhody.
(54)
Je třeba přijmout ustanovení, která by umožnila pokračování hladkého přechodu z dřívějšího režimu stanoveného v nařízení (ES) č. 2200/96, v nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (4) a v nařízení Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů (5), na nový režim stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1182/2007 ze dne 26. září 2007, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro odvětví ovoce a zeleniny a kterým se mění směrnice 2001/112/ES a 2001/113/ES a nařízení (EHS) č. 827/68, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 318/2006 a ruší nařízení (ES) č. 2202/96 (6), a dále v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v nařízení (ES) č. 1580/2007 a dále v tomto nařízení a provádění přechodných pravidel stanovených v článku 203a nařízení (ES) č. 1234/2007.
(55)
Aby se omezily účinky zrušení režimu dovozních licencí pro jablka na obchodní toky, měl by článek 134 nařízení (ES) č. 1580/2007 platit nadále až do 31. srpna 2011.
(56)
Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti a používání pojmů
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.
Hlavy II a III tohoto nařízení se však použijí pouze na produkty odvětví ovoce a zeleniny uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007 a na produkty určené výhradně ke zpracování.
2. Pojmy používané v nařízení (ES) č. 1234/2007 mají shodný význam, jsou-li použity v tomto nařízení, nestanoví-li toto nařízení jinak.
Článek 2
Hospodářské roky
Hospodářské roky pro ovoce a zeleninu a výrobky z ovoce a zeleniny trvají od 1. ledna do 31. prosince.
HLAVA II
TŘÍDĚNÍ PRODUKTŮ
KAPITOLA I
Obecná pravidla
Článek 3
Obchodní normy; držitelé
1. Požadavky čl. 113a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 platí jako všeobecná obchodní norma. Podrobnosti všeobecné obchodní normy jsou stanoveny v části A přílohy I tohoto nařízení.
Ovoce a zelenina, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, musí splňovat všeobecnou obchodní normu. Avšak v případech, kdy je držitel schopen prokázat, že produkty splňují platné normy přijaté Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů (EHK/OSN), považují se produkty za produkty splňující všeobecnou obchodní normu.
2. Zvláštní obchodní normy, na které odkazuje čl. 113 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, jsou stanoveny v části B přílohy I tohoto nařízení pro tyto produkty:
a)
jablka;
b)
citrusové plody;
c)
kiwi;
d)
salát, endivii kadeřavou letní a endivii zimní;
e)
broskve a nektarinky;
f)
hrušky;
g)
jahody;
h)
papriku zeleninovou;
i)
stolní hrozny révy vinné;
j)
rajčata.
3. Pro účely čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se „držitelem“ rozumí fyzická či právnická osoba, která fyzicky vlastní dotčené produkty.
Článek 4
Výjimky a osvobození z použití obchodních norem
1. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem nevyžaduje u těchto produktů:
a)
za předpokladu, že produkty jsou zřetelně označeny nápisem „určeno ke zpracování“ nebo „k použití jako krmivo pro zvířata“ nebo jiným rovnocenným nápisem, u produktů:
i)
určených k průmyslovému zpracování či
ii)
určených k použití jako krmivo pro zvířata či jinému nepotravinářskému využití;
b)
produktů postoupených producentem v jeho podniku spotřebiteli pro jeho osobní spotřebu;
c)
produktů uznaných za produkty určité oblasti, které se prodávají v maloobchodním prodeji v této oblasti k uspokojení zavedené tradiční místní spotřeby, na základě rozhodnutí Komise přijatého na žádost členského státu postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007;
d)
produktů, které byly okrájeny či nařezány, a jsou tak „vhodné k přímému požití“ či „použití v kuchyni“;
e)
produktů uváděných na trh po naklíčení semen rostlin jako jedlé klíčky zatříděné do ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 1 písm. i) a části IX přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem v rámci dané pěstitelské oblasti nevztahuje na tyto produkty:
a)
produkty prodávané nebo dodávané pěstitelem do obalových úpraven a balíren nebo do skladovacích zařízení nebo zasílané do těchto zařízení z jeho podniku a
b)
produkty zasílané ze skladovacích zařízení do obalových úpraven a balíren.
3. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy osvobodit od povinnosti dodržovat zvláštní obchodní normy produkty nabízené k maloobchodnímu prodeji spotřebitelům pro jejich osobní spotřebu a označené nápisem „produkt určený ke zpracování“ nebo jakýmkoliv jiným rovnocenným nápisem a určené ke zpracování jinému než uvedenému v odst. 1 písm. a) bodu i) tohoto článku.
4. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy osvobodit od povinnosti dodržovat obchodní normy produkty prodávané přímo producentem konečnému spotřebiteli pro osobní spotřebu na trzích vyhrazených pouze pro producenty v dané pěstitelské oblasti vymezené členskými státy.
5. Pokud jde o zvláštní obchodní normy, může odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 ovoce a zelenina nezařazené do výběrové jakosti ve fázích následujících po odeslání vykazovat mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí a lehké poškození vyplývající z jejich vývoje a náchylnosti ke zkáze.
6. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení všeobecné obchodní normy nevyžaduje u těchto produktů:
a)
nepěstovaných hub kódu KN 0709 59;
b)
kaparů kódu KN 0709 90 40;
c)
hořkých mandlí kódu KN 0802 11 10;
d)
mandlí bez skořápky kódu KN 0802 12;
e)
lískových ořechů bez skořápky kódu KN 0802 22;
f)
vlašských ořechů bez skořápky kódu KN 0802 32;
g)
piniových oříšků kódu KN 0802 90 50;
h)
pistácií kódu KN 0802 50 00;
i)
makadamia ořechů kódu KN 0802 60 00;
j)
pekanových ořechů kódu KN 0802 90 20;
k)
ostatních ořechů kódu KN 0802 90 85;
l)
sušených banánů plantejnů kódu 0803 00 90;
m)
sušených citrusových plodů kódu 0805;
n)
směsí z tropických ořechů kódu KN 0813 50 31;
o)
směsí z ostatních ořechů kódu KN 0813 50 39;
p)
šafránu kódu KN 0910 20.
7. U produktů, na něž se vztahuje odst. 1 písm. a) a odstavec 2, je nutno příslušnému orgánu členského státu prokázat, že dané produkty splňují stanovené podmínky, zejména pokud jde o jejich zamýšlené použití.
Článek 5
Údaje pro označování
1. Údaje pro označování vyžadované v této kapitole musí být uvedeny čitelně a viditelně na jedné straně obalu, a to tak, že jsou nesmazatelně vytištěny přímo na obalu nebo na štítku, který tvoří nedílnou součást obalu nebo je k obalu připevněn.
2. U přepravovaného volně loženého zboží nakládaného přímo na dopravní prostředek se údaje stanovené v odstavci 1 uvádějí v průvodním dokladu ke zboží nebo na vývěsce viditelně umístěné uvnitř dopravního prostředku.
3. V případě smluv uzavřených na dálku ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES (7) vyžaduje dodržování obchodních norem, aby údaje byly k dispozici před dokončením nákupu.
4. Faktury a průvodní doklady, s výjimkou faktury pro spotřebitele, uvádějí název a zemi původu produktů a případně jakost, odrůdu či tržní druh, požaduje-li to zvláštní obchodní norma, či skutečnost, že jsou určeny ke zpracování.
Článek 6
Údaje pro označování na maloobchodní úrovni
1. Na maloobchodní úrovni musí být údaje pro označování vyžadované v této kapitole čitelné a viditelné. Produkty smějí být nabízeny k prodeji, pokud maloobchodní prodejce vystaví v těsné blízkosti zboží zřetelné a čitelné údaje uvádějící zemi původu a případně jakost a odrůdu či tržní druh takovým způsobem, který neuvádí spotřebitele v omyl.
2. U produktů nabízených jako balené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES (8) musí být kromě údajů stanovených obchodními normami vyznačena i čistá hmotnost. V případě produktů prodávaných na kusy se však uvedení čisté hmotnosti nevyžaduje, pokud je počet jednotek zvnějšku jasně viditelný a snadno spočitatelný, nebo pokud je tento počet uveden na etiketě.
Článek 7
Směsi
1. Uvádění balíčků o čisté hmotnosti nepřesahující 5 kg, které obsahují směsi různých druhů ovoce a zeleniny, na trh se povoluje za předpokladu, že:
a)
produkty jsou jednotné jakosti a každý dotčený produkt splňuje příslušnou zvláštní obchodní normu, nebo všeobecnou obchodní normu, pokud pro konkrétní produkt neexistuje zvláštní obchodní norma;
b)
balení je náležitě označeno v souladu s touto kapitolou a
c)
směs není takové povahy, aby uvedla spotřebitele v omyl.
2. Požadavky odst. 1 písm. a) neplatí pro produkty obsažené ve směsi, které nejsou produkty odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Pokud ovoce a zelenina ve směsi pochází z více členských států nebo ze třetí země, mohou být názvy zemí původu nahrazeny podle potřeby jedním z následujících označení:
a)
„směs ovoce a zeleniny z EU“;
b)
„směs ovoce a zeleniny nepocházející z EU“;
c)
„směs ovoce a zeleniny pocházející z EU i mimo EU“.
KAPITOLA II
Kontroly dodržování obchodních norem
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 8
Oblast působnosti
Tato kapitola stanoví pravidla pro kontroly shody, kterými se rozumí kontroly prováděné u ovoce a zeleniny ve všech fázích uvádění na trh za účelem ověření, že splňují obchodní normy a jiná ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 9
Koordinační orgány a kontrolní subjekty
1. Každý členský stát určí:
a)
jeden příslušný orgán odpovědný za koordinaci a kontakty v oblastech, na které se vztahuje tato kapitola (dále jen „koordinační orgán“), a
b)
kontrolní subjekt nebo subjekty odpovědné za uplatňování této kapitoly (dále jen „kontrolní subjekty“).
Koordinační orgány a kontrolní subjekty, na které odkazuje první pododstavec, mohou být veřejné či soukromé. Členské státy jsou však za ně odpovědné v obou případech.
2. Členské státy oznámí Komisi:
a)
název a poštovní a elektronickou adresu koordinačního orgánu, který určily podle odst. 1 písm. a);
b)
název a poštovní a elektronickou adresu kontrolních subjektů, které určily podle odst. 1 písm. b), a
c)
přesný popis příslušných oblastí činnosti kontrolních subjektů, které určily.
3. Koordinačním orgánem může být kontrolní subjekt nebo jeden z kontrolních subjektů nebo jakýkoli jiný subjekt určený podle odstavce 1.
4. Komise způsobem, který uzná za vhodný, zpřístupní veřejnosti seznam koordinačních orgánů určených členskými státy.
Článek 10
Databáze obchodníků
1. Členské státy zřídí databázi obchodníků s ovocem a zeleninou, v níž budou za podmínek stanovených v tomto článku uvedeni obchodníci, kteří uvádějí na trh ovoce a zeleninu, pro něž byly stanoveny normy podle článku 113 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Členské státy mohou pro tento účel použít jakoukoliv jinou databázi či databáze, které k tomuto účelu již zřídily.
2. Pro účely tohoto nařízení se výrazem „obchodník“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba:
a)
v jejímž držení je ovoce a zelenina, na něž se vztahují obchodní normy, za účelem:
i)
jejich vystavení nebo nabízení k prodeji,
ii)
jejich prodeje nebo
iii)
jejich jakéhokoli jiného uvedení na trh nebo
b)
která skutečně vykonává jakoukoliv z činností uvedených v písmenu a) v souvislosti s ovocem a zeleninou, na něž se vztahují obchodní normy.
K činnostem uvedeným v prvním pododstavci písm. a) patří:
a)
prodej na dálku po internetu či jiným způsobem;
b)
uvedené činnosti, které fyzická či právnická osoba vykonává svým jménem nebo jménem třetí strany, a
c)
uvedené činnosti vykonávané v Unii a/nebo vývozem do třetích zemí a/nebo dovozem ze třetích zemí.
3. Členské státy stanoví podmínky, za nichž jsou následující obchodníci zařazeni či nezařazeni do databáze:
a)
obchodníci, na jejichž činnost se nevztahuje povinnost dodržovat obchodní normy podle článku 4, a
b)
fyzické nebo právnické osoby, jejichž činnosti v odvětví ovoce a zeleniny jsou omezeny buď na přepravu zboží, nebo na prodej na maloobchodní úrovni.
4. Je-li databáze složena z několika různých částí, koordinační orgán zajistí, aby databáze, její části a jejich aktualizace byly jednotné. Aktualizace databáze se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.
5. Databáze obsahuje tyto údaje týkající se jednotlivých obchodníků:
a)
registrační číslo, jméno a adresu;
b)
údaje potřebné pro jejich zařazení do jedné z kategorií rizika uvedených v čl. 11 odst. 2, zejména pozici v tržním řetězci a údaje o významu podniku;
c)
údaje o zjištěních při předchozích kontrolách jednotlivých obchodníků;
d)
veškeré další údaje, které jsou považovány za nezbytné pro účely kontroly, jako např. informace o tom, zda v souvislosti s dodržováním obchodních norem existuje systém zajištění jakosti či systém vlastní kontroly.
Aktualizace databáze se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.
6. Obchodníci musí poskytovat údaje, které členské státy považují za nezbytné pro zřízení a aktualizaci databáze. Členské státy stanoví podmínky, podle nichž se v databázi uvádějí obchodníci, kteří nejsou usazeni na jejich území, ale provádějí na něm obchodní činnost.
Oddíl 2
Kontroly shody prováděné členskými státy
Článek 11
Kontroly shody
1. Členské státy zabezpečí výběrové a přiměřeně časté provádění kontrol shody na základě analýzy rizik, aby bylo zajištěno dodržování obchodních norem a jiných ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.
Ke kritériím pro posouzení rizik patří i existence osvědčení o shodě, na které odkazuje článek 14, vydaného příslušným orgánem třetí země, jejíž kontroly shody byly schváleny podle článku 15. Existence takového osvědčení se považuje za faktor snižující riziko nedodržování norem.
Kritéria pro posouzení rizik mohou zahrnovat i:
a)
charakter produktu, období produkce, cenu produktu, počasí, postupy balení a manipulace, podmínky skladování, zemi původu, způsob přepravy nebo objem šarže;
b)
velikost podniků obchodníků, jejich pozici v tržním řetězci, objem či hodnotu produktů, které uvádějí na trh, sortiment produktů, oblast dodávky či druh vykonávané podnikatelské činnosti, jako např. skladování, třídění, balení či prodej;
c)
zjištění při předchozích kontrolách, včetně počtu a druhu zjištěných nedostatků, obvyklou kvalitu produktů uváděných na trh, úroveň používaného technického vybavení;
d)
spolehlivost obchodníkova systému zajištění jakosti či systému vlastní kontroly týkajícího se dodržování obchodních norem;
e)
místo, kde kontrola probíhá, zejména pokud se jedná o místo prvního vstupu do Unie, nebo místo, kde jsou produkty baleny a nakládány;
f)
jakékoliv další informace, které by mohly poukazovat na riziko nedodržování norem.
2. Analýza rizik je založena na informacích uvedených v databázi obchodníků, na kterou odkazuje článek 10, a zařadí obchodníky do kategorií rizika.
Členské státy předem stanoví:
a)
kritéria pro hodnocení rizika nedodržování norem u šarží;
b)
na základě analýzy rizik pro každou kategorii minimální podíl obchodníků či šarží a/nebo množství, u nichž budou provedeny kontroly shody.
Členské státy se mohou na základě analýzy rizik rozhodnout, že nebudou provádět výběrové kontroly u produktů, na něž se nevztahují zvláštní obchodní normy.
3. Pokud jsou při kontrolách zjištěny závažné nesrovnalosti, zvýší členské státy četnost kontrol u dotčených obchodníků, produktů, původu či jiných kritérií.
4. Obchodníci kontrolním subjektům poskytnou všechny údaje, které tyto subjekty považují za nezbytné pro organizaci a provedení kontrol shody.
Článek 12
Schválení obchodníci
1. Členské státy mohou povolit obchodníkům, kteří jsou zařazeni do kategorie nejnižšího rizika a poskytují zvláštní záruky dodržování obchodních norem, aby ve fázi odesílání umístili na každé balení štítek, jehož vzor je uveden v příloze II, a/nebo podepsali osvědčení o shodě podle článku 14.
2. Povolení se uděluje na dobu alespoň jednoho roku.
3. Obchodníci, kteří této možnosti využijí:
a)
zaměstnávají pracovníky kontroly, kteří prošli školením schváleným členským státem;
b)
mají vhodné zařízení pro přípravu a obalovou úpravu produktů;
c)
se zaváží k provádění kontroly shody odesílaného zboží a vedou rejstřík o všech provedených kontrolách.
4. Pokud schválený obchodník již nesplňuje požadavky pro povolení, členský stát mu povolení odejme.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou schválení obchodníci až do vyčerpání zásob i nadále používat vzory, které byly k 30. červnu 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1580/2007.
Povolení vydaná obchodníkům před 1. červencem 2009 i nadále platí pro období, pro které byla vydána.
Článek 13
Přijetí prohlášení celními orgány
1. Celní orgány mohou přijmout vývozní celní prohlášení a/nebo prohlášení o propuštění do volného oběhu u produktů, na něž se vztahují zvláštní obchodní normy, pouze pokud:
a)
je ke zboží přiloženo osvědčení o shodě nebo
b)
příslušný kontrolní subjekt uvědomil celní orgán, že pro dotčené šarže bylo vydáno osvědčení o shodě, nebo
c)
příslušný kontrolní subjekt informoval celní orgán, že pro dotčené šarže nevydal osvědčení o shodě, protože tyto šarže nemusí být s ohledem na posouzení rizik uvedené v čl. 11 odst. 1 kontrolovány.
Tímto nejsou dotčeny kontroly shody, které členské státy mohou provést podle článku 11.
2. Odstavec 1 platí rovněž pro produkty, na něž se vztahuje všeobecná obchodní norma uvedená v části A přílohy I, a pro produkty uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a), pokud to dotčený členský stát považuje za nutné s ohledem na analýzu rizik uvedenou v čl. 11 odst. 1.
Článek 14
Osvědčení o shodě
1. Osvědčení o shodě (dále jen „osvědčení“) může vydat příslušný orgán pro účely potvrzení, že dotčené produkty splňují příslušnou obchodní normu. Osvědčení používané příslušnými orgány v Unii je stanoveno v příloze III.
Třetí země, na které odkazuje čl. 15 odst. 4, mohou namísto osvědčení vydaných příslušnými orgány v Unii použít vlastní osvědčení za předpokladu, že tato osvědčení obsahují alespoň údaje rovnocenné osvědčení Unie. Komise zpřístupní vzory takových osvědčení třetích zemí způsobem, jenž uzná za vhodný.
2. Osvědčení mohou být vydána buď v tištěné podobě s vlastnoručním podpisem, nebo v ověřené elektronické podobě s elektronickým podpisem.
3. Každé osvědčení je opatřeno razítkem příslušného orgánu a podepsáno osobou k tomu zmocněnou či osobami k tomu zmocněnými.
4. Osvědčení se vydávají alespoň v jednom z úředních jazyků Unie.
5. Na každém osvědčení je uvedeno identifikační pořadové číslo. Příslušný orgán si ponechává jednu kopii každého vydaného osvědčení.
6. Aniž je dotčen odst. 1 první pododstavec, mohou členské státy až do vyčerpání zásob i nadále používat osvědčení, která byla k 30. červnu 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1580/2007.
Oddíl 3
Kontroly shody prováděné třetími zeměmi
Článek 15
Schválení kontrol shody prováděných třetími zeměmi před dovozem do Unie
1. Na žádost třetí země může Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 schválit kontroly shody se zvláštními obchodními normami prováděné touto třetí zemí před dovozem do Unie.
2. Schválení podle odstavce 1 mohou získat třetí země, ve kterých jsou pro produkty vyvážené do Unie dodržovány obchodní normy Unie, nebo alespoň rovnocenné normy.
Ve schválení se uvádí úřední orgán třetí země, který je odpovědný za provádění kontrol podle odstavce 1. Tento orgán je odpovědný za udržování kontaktů s Unií. Ve schválení se rovněž uvádí, které kontrolní subjekty třetí země jsou pověřeny náležitým prováděním kontrol.
Schválení může platit pouze pro produkty pocházející z dotčené třetí země a může být omezeno na některé produkty.
3. Kontrolní subjekty třetí země jsou úředními subjekty nebo subjekty úředně uznanými orgánem uvedeným v odstavci 2, které skýtají dostatečné záruky a mají k dispozici potřebné zaměstnance, vybavení a prostory pro provádění kontrol podle metod uvedených v čl. 17 odst. 1 nebo podle rovnocenných metod.
4. Třetí země, jejichž kontroly shody byly schváleny podle tohoto článku, a dotčené produkty jsou uvedeny v příloze IV.
Komise zpřístupní údaje o dotčených úředních orgánech a kontrolních subjektech způsobem, jenž uzná za vhodný.
Článek 16
Pozastavení schválení kontrol shody
Komise může schválení kontrol shody pozastavit, zjistí-li, že u významné části šarží nebo množství neodpovídá zboží údajům zapsaným v osvědčeních o shodě vydaných kontrolními subjekty třetí země.
Oddíl 4
Kontrolní metody
Článek 17
Kontrolní metody
1. Kontroly shody podle této kapitoly se s výjimkou kontrol v místě maloobchodního prodeje konečnému spotřebiteli provádějí v souladu s kontrolními metodami stanovenými v příloze V, pokud toto nařízení nestanoví jinak.
Pro kontrolu shody v místě maloobchodního prodeje konečnému spotřebiteli stanoví členské státy zvláštní opatření.
2. Zjistí-li se při kontrole, že zboží je v souladu s obchodními normami, může kontrolní subjekt vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.
3. Není-li zboží v souladu s normami, vydá kontrolní subjekt protokol o nedodržení norem, určený obchodníkovi nebo jeho zástupci. Zboží, pro které byl vydán protokol o nedodržení norem, se nemůže převážet bez schválení kontrolního subjektu, který tento protokol vydal. Toto schválení může být podmíněno dodržením podmínek stanovených kontrolním subjektem.
Obchodníci se mohou rozhodnout, že uvedou veškeré zboží nebo jeho část do souladu s normami. Zboží uvedené do souladu s normami se nemůže uvést na trh dříve, než se příslušný kontrolní subjekt vhodným způsobem přesvědčí o tom, že zboží bylo skutečně do souladu s normami uvedeno. Teprve poté, co bylo zboží uvedeno do souladu s normami, může kontrolní subjekt v daném případě pro příslušnou šarži nebo její část vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.
Jestliže kontrolní subjekt vyhoví obchodníkovi, který chce uvést zboží do souladu s normami v jiném členském státě než ve státě, v němž byla provedena kontrola a zjištěno nedodržení norem, oznámí obchodník příslušnému kontrolnímu subjektu v členském státu určení šarži, která nesplňuje normy. Členský stát, který vydá protokol o nedodržení norem, zašle kopii uvedeného protokolu ostatním dotčeným členským státům, včetně členského státu, do kterého směřuje šarže, jež nesplňuje normy.
Pokud u zboží nelze dosáhnout shody, ani je nelze předat k použití jako krmivo či k průmyslovému zpracování, ani k jinému nepotravinářskému využití, může kontrolní subjekt v případě potřeby požádat obchodníky, aby přijali odpovídající opatření a zajistili, aby dotčené produkty nebyly uvedeny na trh.
Obchodníci poskytnou veškeré informace, jež členské státy pokládají za nezbytné pro účely použití tohoto odstavce.
Oddíl 5
Oznámení
Článek 18
Oznámení
1. Členský stát, v němž je zjištěno, že zásilka z jiného členského státu nesplňuje obchodní normy z důvodu závad nebo zhoršení jakosti, které mohly být zjištěny již v okamžiku balení, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi a členským státům, kterých by se to mohlo týkat.
2. Členský stát, v němž bylo zamítnuto propuštění do volného oběhu u šarže zboží ze třetí země z důvodu nedodržení obchodních norem, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi, členským státům, kterých by se to mohlo týkat, a dotčené třetí zemi uvedené v příloze IV.
3. Členské státy oznámí Komisi své předpisy o systémech kontrol a analýzy rizik. Oznámí Komisi veškeré následné změny těchto systémů.
4. Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům souhrnné výsledky kontrol provedených ve všech fázích uvádění na trh v daném roce do 30. června následujícího roku.
5. Oznámení podle odstavců 1 až 4 se uskutečňují způsobem, který určí Komise.
HLAVA III
ORGANIZACE PRODUCENTŮ
KAPITOLA I
Požadavky a uznávání
Oddíl 1
Definice
Článek 19
Definice
1. Pro účely této hlavy:
a)
„producentem“ se rozumí zemědělec podle čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
„členem“ se rozumí producent nebo družstvo producentů, kteří jsou členem organizace producentů nebo sdružení organizací producentů;
c)
„dceřiným podnikem“ se rozumí společnost, v níž má účast jedna nebo více organizací producentů nebo jejich sdružení a která přispívá k dosažení cílů organizace producentů nebo sdružení organizací producentů;
d)
„nadnárodní organizací producentů“ se rozumí každá organizace, v níž se alespoň jeden z podniků producentů nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má daná organizace své sídlo;
e)
„nadnárodním sdružením organizací producentů“ se rozumí každé sdružení organizací producentů, v němž se alespoň jedna ze sdružených organizací nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má dané sdružení své sídlo;
f)
„cílem konvergence“ se rozumí cíl akce určené nejméně rozvinutým členským státům a regionům v souladu s právními předpisy Unie, jimiž se řídí Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013;
g)
„opatřením“ se rozumí:
i)
akce zaměřené na plánování produkce, včetně pořízení stálých aktiv,
ii)
akce zaměřené na zlepšení nebo udržení jakosti produktu, včetně pořízení stálých aktiv,
iii)
akce zaměřené na zlepšení uvádění na trh, včetně pořízení stálých aktiv, a dále propagační a komunikační činnosti mimo ty propagační a komunikační činnosti, jež spadají pod bod vi),
iv)
výzkum a experimentální produkce, včetně pořízení stálých aktiv,
v)
vzdělávací akce mimo ty, které spadají pod bod vi), a akce zaměřené na podporu přístupu k poradenským službám,
vi)
kterýkoli z šesti nástrojů předcházení krizím a jejich řešení vyjmenovaných v čl. 103c odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až f) nařízení (ES) č. 1234/2007,
vii)
environmentální opatření uvedená v čl. 103c odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně pořízení stálých aktiv,
viii)
další akce, včetně pořízení stálých aktiv, mimo ta, která jsou uvedena v bodech i) až iv) a vii) a jež plní jeden nebo více cílů podle čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007;
h)
„akcí“ se rozumí konkrétní činnost nebo nástroj zaměřený na dosažení určitého operativního cíle přispívajícího k jednomu nebo více cílům uvedeným v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007;
i)
„vedlejším produktem“ se rozumí produkt, který vznikne při přípravě výrobku z ovoce nebo zeleniny a který má pozitivní hospodářskou hodnotu, ale není hlavním zamýšleným výsledkem;
j)
„přípravou“ se rozumí přípravné činnosti, jako je čištění, řezání, zbavování slupek a skořápek, odkrajování a sušení ovoce a zeleniny, aniž by se přepracovávaly na výrobky z ovoce a zeleniny;
k)
„mezioborovým základem“ podle čl. 103d odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 se rozumí jedna či více činností uvedených v čl. 123 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007 schválených členským státem a řízených společně organizací producentů nebo sdružením organizací producentů a nejméně jedním jiným subjektem působícím ve zpracování potravin anebo v distribučním řetězci;
l)
„ukazatelem výchozího stavu“ se rozumí libovolný ukazatel odrážející stav nebo trend existující na začátku programového období, který může poskytnout informace užitečné:
i)
při analýze výchozí situace pro účely stanovení vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy nebo operační program,
ii)
jako referenční údaj, na jehož základě se poměřují výsledky a dopad vnitrostátní strategie nebo operačního programu, nebo
iii)
při interpretaci výsledků a dopadu vnitrostátní strategie nebo operačního programu.
2. Na základě svých vnitrostátních právních a správních systémů členské státy stanoví, které právnické osoby na jejich území musí splňovat článek 125b nařízení (ES) č. 1234/2007. Mohou přijmout doplňující předpisy pro uznávání organizací producentů a v případě potřeby přijmout také ustanovení týkající se jasně vymezených složek právnických osob pro účely uplatňování článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007.
Oddíl 2
Požadavky vztahující se na organizace producentů
Článek 20
Dotčené produkty
1. Členské státy uznají organizace producentů podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkt nebo skupinu produktů uvedené v žádosti o uznání, s výhradou všech rozhodnutí přijatých v souladu s čl. 125b odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.
2. Členské státy uznají organizace producentů pro produkt nebo skupinu produktů určené výhradně ke zpracování pouze tehdy, jsou-li organizace producentů schopny zajistit dodávání těchto produktů ke zpracování, a to buď prostřednictvím systému dodavatelských smluv, či jinak.
Článek 21
Minimální počet členů
Při stanovení minimálního počtu členů organizace producentů podle čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy určit, že pokud se organizace žádající o uznání skládá zcela či zčásti z členů, kteří jsou sami právnické osoby či jasně vymezené složky právnických osob složených z producentů, lze minimální počet producentů vypočítat na základě počtu producentů sdružených v rámci těchto jednotlivých právnických osob nebo jasně vymezených složek právnických osob.
Článek 22
Minimální doba členství
1. Minimální doba členství producenta nesmí být kratší než jeden rok.
2. Vystoupení člena z organizace se oznámí organizaci písemně. Členské státy stanoví lhůty pro vystoupení, které nesmějí být delší než šest měsíců, a data, ke kterým vystoupení nabývá účinnosti.
Článek 23
Struktura a činnost organizací producentů
Členské státy zajistí, aby organizace producentů měly k dispozici zaměstnance, infrastrukturu a vybavení nutné ke splnění požadavků uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) a v čl. 125b odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 a k zajištění jejich nezbytného fungování, zejména pokud jde o:
a)
znalost produkce jejich členů;
b)
shromažďování, třídění, skladování a balení produkce jejich členů;
c)
obchodní a rozpočtové řízení a
d)
centralizované účetnictví a fakturační systém.
Článek 24
Hodnota nebo objem tržní produkce
1. Pro účely čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 se hodnota nebo objem tržní produkce vypočte na stejném základě jako hodnota produkce uvedené na trh podle článků 50 a 51 tohoto nařízení.
2. Pokud jeden nebo více členů organizace producentů nemá pro účely odstavce 1 dostatečné historické údaje o produkci uvedené na trh, může se hodnota tržní produkce vypočítat jako průměrná hodnota z jejich tržní produkce za tři roky, během nichž členové dotčené organizace producentů skutečně produkovali ovoce a zeleninu a které předcházely roku, v němž byla žádost o uznání podána.
Článek 25
Poskytnutí technických prostředků
Pro účely čl. 125b odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 se v případě organizace producentů, která je uznána pro produkt vyžadující poskytnutí technických prostředků, má za to, že tato organizace producentů splnila svou povinnost, poskytne-li odpovídající úroveň technických prostředků sama, prostřednictvím svých členů, prostřednictvím dceřiného podniku či formou svěření činností vnějším subjektům.
Článek 26
Hlavní činnost organizací producentů
1. Hlavní činnost organizace producentů se týká koncentrace nabídky a uvádění produktů, které vyprodukují její členové a pro které je uznána, na trh.
2. Organizace producentů může prodávat produkty pocházející od producentů, kteří nejsou jejími členy ani členy sdružení organizací producentů, pokud je pro uvedené produkty uznána a pokud je hospodářská hodnota této činnosti nižší než hodnota její produkce uvedené na trh vypočtená podle článku 50.
3. Za součást činnosti organizace producentů se nepovažuje uvedení na trh u ovoce a zeleniny, které byly přímo koupeny od jiné organizace producentů, a u produktů, pro které není organizace producentů uznána.
4. V případě uplatnění čl. 50 odst. 9 platí odstavec 3 tohoto článku od 1. ledna 2012 obdobně pro dotčené dceřiné podniky.
Článek 27
Svěření činnosti vnějším subjektům
1. K činnostem, jejichž svěření vnějším subjektům mohou členské státy povolit podle článku 125d nařízení (ES) č. 1234/2007, může patřit mimo jiné shromažďování, skladování, balení a uvádění produkce členů organizace producentů na trh.
2. Svěřením některé z činností organizace producentů vnějším subjektům se rozumí, že organizace producentů uzavře obchodní dohodu o zajišťování dotčené činnosti s jiným subjektem, včetně jednoho nebo několika svých členů nebo dceřiného podniku. Organizace producentů však zůstává nadále odpovědná za provádění takové činnosti i za celkovou kontrolu řízení a dohled nad obchodní dohodou o zajišťování uvedené činnosti.
Článek 28
Nadnárodní organizace producentů
1. Sídlo nadnárodní organizace producentů je zřízeno v členském státě, v němž má daná organizace producentů významné podniky či významný počet členů nebo v němž dosahuje významné úrovně produkce uváděné na trh.
2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodní organizace producentů, odpovídá za:
a)
uznání nadnárodní organizace producentů;
b)
schválení operačního programu nadnárodní organizace producentů;
c)
navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí členové, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo, v přiměřené lhůtě veškerou nezbytnou pomoc; a
d)
poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, ostatním členským státům, v nichž se nacházejí členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.
Článek 29
Fúze organizací producentů
1. Pokud dojde k fúzi organizací producentů, nahradí organizace producentů vzniklá fúzí organizace, které fúzi provedly. Nový subjekt převezme práva a povinnosti organizací producentů, které provedly fúzi.
Subjekt vzniklý fúzí může pokračovat v souběžném a odděleném provádění programů až do 1. ledna roku následujícího po fúzi nebo operační programy od okamžiku fúze sloučit. Operační programy se slučují v souladu s články 66 a 67.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce mohou členské státy povolit organizacím producentů, které o to požádají na základě řádně opodstatněných důvodů, aby nadále prováděly oddělené operační programy souběžně až do jejich přirozeného ukončení.
Článek 30
Členové, kteří nejsou producenty
1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata za člena organizace producentů fyzická osoba nebo právnická osoba, která není producentem.
2. Při stanovení podmínek uvedených v odstavci 1 členské státy zajistí především soulad s čl. 122 prvním pododstavcem písm. a) bodem iii) a čl. 125a odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Fyzické nebo právnické osoby uvedené v odstavci 1:
a)
nejsou brány v úvahu pro účely kritérií pro uznání;
b)
nevyužívají přímo opatření financovaná Unií.
Členské státy mohou omezit nebo zrušit právo fyzických nebo právnických osob hlasovat o rozhodnutích týkajících se provozních fondů, a to v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2.
Článek 31
Demokratická kontrola organizací producentů
1. Členské státy přijmou všechna opatření, která považují za nezbytná k tomu, aby se předešlo jakémukoliv zneužití pravomoci nebo vlivu jedním nebo více členy při řízení a fungování organizace producentů, včetně hlasovacích práv.
2. Pokud je organizace producentů jasně vymezenou složkou právnické osoby, mohou členské státy přijmout opatření a omezit či zrušit pravomoci uvedené právnické osoby, pokud jde o změnu, schvalování nebo zamítání rozhodnutí organizace producentů.
Oddíl 3
Sdružení organizací producentů
Článek 32
Pravidla pro organizace producentů platná pro sdružení organizací producentů
Článek 22, čl. 26 odst. 3, články 27 a 31 se použijí obdobně na sdružení organizací producentů. Pokud sdružení organizací producentů provádí prodejní činnost, použije se obdobně čl. 26 odst. 2.
Článek 33
Uznání sdružení organizací producentů
1. Členské státy mohou uznat sdružení organizací producentů podle článku 125c nařízení (ES) č. 1234/2007 pouze pro činnost nebo činnosti týkající se produktu nebo skupiny produktů uvedených v žádosti o uznání.
2. Sdružení organizací producentů může být uznáno podle článku 125c nařízení (ES) č. 1234/2007 a může vykonávat libovolné činnosti organizace producentů i tehdy, jestliže v uvádění dotčených produktů na trh pokračují jeho členové.
Článek 34
Členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů
1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata za člena sdružení organizací producentů fyzická nebo právnická osoba, která není uznanou organizací producentů.
2. Členové uznaného sdružení organizací producentů, kteří nejsou uznanými organizacemi producentů:
a)
nejsou bráni v úvahu pro účely kritérií pro uznání;
b)
nevyužívají přímo opatření financovaná Unií.
Členské státy mohou povolit, omezit nebo zrušit právo těchto členů hlasovat o rozhodnutích týkajících se operačních programů.
Článek 35
Nadnárodní sdružení organizací producentů
1. Sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů se zřizuje v členském státě, v němž má dotčené sdružení významný počet členských organizací nebo v němž členské organizace dosahují významné úrovně produkce uváděné na trh.
2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů, zodpovídá za:
a)
uznání sdružení;
b)
v případě potřeby za schválení operačního programu nadnárodního sdružení;
c)
navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí sdružené organizace, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo, veškerou nezbytnou pomoc; a
d)
poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, ostatním členským státům, v nichž se nacházejí členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.
Oddíl 4
Seskupení producentů
Článek 36
Předkládání plánů uznání
1. Právnická osoba nebo jasně vymezená složka právnické osoby předloží příslušnému orgánu členského státu, ve kterém má právnická osoba své sídlo, plán uznání uvedený v čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Členské státy stanoví:
a)
minimální kritéria, která musí právnická osoba či jasně vymezená složka právnické osoby splnit, aby mohla předložit plán uznání;
b)
pravidla pro vypracování, obsah a provádění plánů uznání;
c)
období, v němž má dřívější člen organizace producentů zakázáno vstoupit do seskupení producentů poté, co opustil tuto organizaci producentů v souvislosti s produkty, pro něž byla organizace producentů uznána, a
d)
správní postupy schvalování, monitorování a plnění plánů uznání.
Článek 37
Obsah plánů uznání
Návrh plánu uznání obsahuje alespoň:
a)
popis počáteční situace, zejména pokud jde o počet členů producentů, s uvedením podrobných údajů o členech, produkci, včetně hodnoty produkce uváděné na trh, uvádění na trh a infrastruktuře, kterou má seskupení producentů k dispozici, včetně infrastruktury ve vlastnictví jednotlivých členů seskupení producentů;
b)
návrh data zahájení provádění plánu a jeho trvání, které nesmí přesáhnout pět let, a
c)
činnosti a investice, které je třeba provést v zájmu dosažení uznání.
Článek 38
Schvalování plánů uznání
1. Příslušný orgán členského státu rozhodne o návrhu plánu uznání do tří měsíců od obdržení plánu a veškeré podkladové dokumentace. Členské státy mohou stanovit kratší lhůtu.
2. Členské státy mohou přijmout doplňující pravidla týkající se způsobilosti operací a výdajů v rámci plánů uznání, včetně pravidel týkajících se způsobilosti investic, která musí seskupení producentů dodržet, aby splnilo kritéria potřebná pro uznání za organizaci producentů podle čl. 125b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Po kontrolách shody uvedených v článku 111 příslušný orgán členského státu v případě potřeby:
a)
přijme plán a udělí předběžné uznání;
b)
vyžádá si změny plánu;
c)
zamítne plán.
Plán může být v případě potřeby přijat až poté, co do něj budou zapracovány změny požadované podle písmena b).
Příslušný orgán členského státu o svém rozhodnutí vyrozumí právnickou osobu nebo jasně vymezenou složku právnické osoby.
Článek 39
Provádění plánů uznání
1. Plán uznání se provádí v ročních obdobích počínajících 1. lednem. Členské státy mohou seskupením producentů povolit, aby tato roční období rozčlenila do půlročních období.
Pro první rok provádění v souladu s navrženým datem podle čl. 37 písm. b) začíná plán uznání:
a)
dne 1. ledna následujícího po datu přijetí plánu příslušným orgánem členského státu; nebo
b)
první kalendářní den po datu jeho přijetí.
První rok provádění plánu uznání končí v každém případě dne 31. prosince téhož roku.
2. Členské státy stanoví podmínky, za nichž mohou seskupení producentů požádat během provádění plánů o jejich změnu. K těmto žádostem musí být přiložena veškerá nezbytná podkladová dokumentace.
Členské státy stanoví podmínky, za jakých mohou být plány uznání změněny během ročního nebo půlročního období bez předchozího souhlasu příslušného orgánu členského státu. Tyto změny jsou způsobilé pro podporu pouze v případě, že je skupina producentů neprodleně sdělí příslušnému orgánu členského státu.
3. Příslušný orgán členského státu rozhodne o změnách plánů do tří měsíců od obdržení žádosti o změnu a po zvážení předložených důvodů. Pokud rozhodnutí o žádosti o změny nebylo přijato v uvedené lhůtě, považuje se dotčená žádost za zamítnutou. Členské státy mohou stanovit kratší lhůtu.
Článek 40
Žádosti o uznání za organizaci producentů
1. Seskupení producentů provádějící plán uznání může kdykoli předložit žádost o uznání podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007. Tyto žádosti se v každém případě předkládají před koncem přechodného období podle čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Ode dne podání uvedené žádosti může dotčené seskupení předložit návrh operačního programu podle článku 63.
Článek 41
Hlavní činnosti seskupení producentů
1. Hlavní činnost seskupení producentů se týká koncentrace nabídky a uvádění produktů, které vyprodukují jeho členové a pro které je předběžně uznáno, na trh.
2. Seskupení producentů může prodávat produkty pocházející od producentů, kteří nejsou členy seskupení, pokud je pro uvedené produkty uznáno a pokud je hospodářská hodnota této činnosti nižší než hodnota produkce uvedené na trh pocházející od vlastních členů seskupení a členů jiných skupin producentů.
Článek 42
Hodnota produkce uvedené na trh
1. Ustanovení čl. 50 odst. 1 až 4 a odst. 7 a čl. 50 odst. 6 první věty se použijí obdobně na seskupení producentů.
2. Pokud dojde ke snížení hodnoty produkce uvedené na trh nejméně o 35 % z důvodů, které jsou členskému státu náležitě zdůvodněné, za něž seskupení producentů nenese odpovědnost a jimž nemohlo zabránit, vychází se z toho, že celková hodnota produkce uvedené na trh činí 65 % celkové hodnoty ověřené členským státem a deklarované v předchozí žádosti nebo žádostech o podporu s platností pro poslední předchozí roční období, a pokud žádost neexistuje, pak hodnoty deklarované prvotně ve schváleném plánu uznání.
3. Hodnota produkce uvedené na trh se vypočte v souladu s právními předpisy platnými pro období, na něž se o podporu žádá.
Článek 43
Financování plánů uznání
1. Sazby podpory podle čl. 103a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se sníží o polovinu, pokud jde o produkci uvedenou na trh, jejíž hodnota převyšuje 1 000 000 EUR.
2. Podpora podle čl. 103a odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 nesmí u žádného seskupení producentů překročit roční strop ve výši 1 000 000 EUR.
3. Podpora uvedená v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vyplácí:
a)
v ročních nebo půlročních splátkách na konci každého ročního nebo půlročního období provádění plánu uznání nebo
b)
ve splátkách pokrývajících část ročního období, jestliže je plán zahájen během ročního období nebo jestliže k uznání podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007 dojde před koncem ročního období. V takovém případě se úměrně sníží strop uvedený v odstavci 2 tohoto článku.
Pokud to vyžadují kontroly, členské státy mohou k výpočtu splátek použít jako základ produkci uvedenou na trh odpovídající jinému období nežli období, za něž je splátka vyplácena. Rozdíl mezi obdobími musí být kratší než délka skutečného daného období.
4. Směnným kurzem platným pro částky uvedené v odstavcích 1 a 2 je směnný kurz naposledy zveřejněný Evropskou centrální bankou před prvním dnem období, za něž se předmětná podpora poskytuje.
Článek 44
Podpora na investice vyžadované pro uznání
Investice související s prováděním plánů uznání podle čl. 37 písm. c) tohoto nařízení, na které se poskytuje podpora podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, se financují poměrně k jejich využití pro produkty členů seskupení producentů, jimž se uděluje předběžné uznání.
Z podpory Unie jsou vyloučeny investice, které mohou narušit hospodářskou soutěž v ostatních hospodářských činnostech seskupení producentů.
Článek 45
Žádost o podporu
1. Seskupení producentů podává jedinou žádost o podporu podle čl. 103a odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1234/2007 během tří měsíců od konce každého ročního nebo půlročního období podle čl. 43 odst. 3 tohoto nařízení. Žádost obsahuje prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh pro období, na něž se o podporu žádá.
2. Žádosti o podporu na půlroční období mohou být předkládány pouze tehdy, je-li plán uznání členěn do půlročních období podle čl. 39 odst. 1. Všechny žádosti o podporu musí být provázeny písemným prohlášením seskupení producentů, že seskupení producentů:
a)
dodržuje a bude dodržovat nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i toto nařízení, a
b)
přímo ani nepřímo nevyužívalo, nevyužívá a nebude využívat dvojího financování z prostředků Unie a členských států pro akce prováděné v rámci jeho plánu uznání, na které se podle tohoto nařízení poskytuje financování ze zdrojů Unie.
3. Členské státy stanoví lhůtu pro vyplacení podpory, která v žádném případě nesmí přesahovat období šesti měsíců od přijetí žádosti.
Článek 46
Způsobilost
Členské státy vyhodnocují způsobilost seskupení producentů pro podporu podle tohoto nařízení, aby zjistily, zda je poskytnutí podpory náležitě odůvodněné, a přihlížejí při tom k podmínkám a datu všech dřívějších podpor z veřejných prostředků poskytnutých organizacím nebo seskupením producentů, z nichž členové dotčeného seskupení producentů pocházejí, jakož i ke všem pohybům členů mezi organizacemi producentů a seskupeními producentů.
Článek 47
Finanční účast Unie
1. Účast Unie na financování podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 činí:
a)
75 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
50 % v jiných oblastech.
Zbytek podpory vyplatí v paušální výši členský stát. U žádosti o podporu není nutno prokazovat použití podpory.
2. Účast Unie na financování podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, vyjádřená jako kapitálový příspěvek nebo ekvivalent kapitálového příspěvku, činí nejvýše tento procentní podíl způsobilých nákladů na investice:
a)
50 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
30 % v jiných oblastech.
Dotčené členské státy se zavážou, že se budou na způsobilých investičních nákladech podílet nejméně pěti procenty.
Finanční účast příjemců podpory na způsobilých investičních nákladech činí alespoň:
a)
25 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a
b)
45 % v jiných oblastech.
Článek 48
Fúze
1. Podpora stanovená v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být poskytnuta nebo nadále poskytována seskupením producentů, kterým bylo uděleno předběžné uznání a která vznikla fúzí dvou nebo více seskupení producentů, jimž bylo uděleno předběžné uznání.
2. Pro výpočet výše podpory splatné podle odstavce 1 nahradí seskupení producentů vzniklé fúzí seskupení producentů, která fúzi provedla.
3. Jestliže fúzi provedou dvě a více seskupení producentů, převezme nový subjekt práva a povinnosti toho seskupení producentů, kterému bylo předběžné uznání uděleno jako prvnímu.
4. Jestliže seskupení producentů, jemuž bylo uděleno předběžné uznání, provede fúzi s uznanou organizací producentů, není výsledný subjekt nadále způsobilý ani pro předběžné uznání za seskupení producentů, ani pro podporu podle čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007. Výsledný subjekt je nadále posuzován jako uznaná organizace producentů, pokud splňuje platné požadavky. V nezbytných případech požádá organizace producentů o změnu svého operačního programu a k tomuto účelu se obdobně použije článek 29.
Akce provedené seskupeními producentů před takovouto fúzí však zůstávají způsobilé podle podmínek uvedených v plánu uznání.
Článek 49
Důsledky uznání
1. Poskytování podpory stanovené v čl. 103a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 je ukončeno, jakmile je uděleno uznání.
2. Při předkládání operačního programu podle tohoto nařízení zajistí dotčený členský stát, aby nedocházelo ke dvojímu financování opatření stanovených v plánu uznání.
3. Investice, na které může být poskytnuta podpora, nebo náklady podle čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou být převedeny do operačních programů, pokud jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení.
4. Členské státy stanoví období počínající po provedení plánu uznání, během něhož musí seskupení producentů dosáhnout uznání jakožto organizace producentů. Toto období nesmí přesáhnout čtyři měsíce.
KAPITOLA II
Provozní fondy a operační programy
Oddíl 1
Hodnota produkce uvedené na trh
Článek 50
Základ výpočtu
1. Hodnota produkce uvedené na trh organizací producentů se vypočítá na základě produkce organizace producentů samé a jejích členů a zahrnuje pouze produkci ovoce a zeleniny, pro které je organizace producentů uznána. Hodnota produkce uvedené na trh může zahrnovat ovoce a zeleninu, které nemusí splňovat obchodní normy, pokud se uvedené normy podle článku 4 neuplatňují.
2. Hodnota produkce uvedené na trh zahrnuje produkci členů, kteří z organizace producentů vystupují nebo do ní vstupují. Členské státy stanoví podmínky k zamezení dvojího započítávání.
3. Hodnota produkce uvedené na trh nezahrnuje hodnotu výrobků z ovoce a zeleniny nebo jiných produktů, které nepatří do odvětví ovoce a zeleniny.
Hodnota produkce ovoce a zeleniny uváděných na trh a určených ke zpracování, které byly přepracovány na některý z výrobků z ovoce a zeleniny uvedených v příloze I části X nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo na jakýkoli jiný výrobek uvedený v tomto článku a popsaný dále v příloze VI tohoto nařízení, ať už přepracování provedla organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo producenti, kteří jsou jejich členy, či jejich dceřiné podniky uvedené v odstavci 9 tohoto článku, ať už sami, nebo formou svěření činností vnějším subjektům, se však vypočítá jako paušální sazba v procentech z fakturované hodnoty takových zpracovaných produktů. Tato paušální sazba činí:
a)
53 % pro ovocné šťávy;
b)
73 % pro koncentrované šťávy;
c)
77 % pro rajčatové koncentráty;
d)
62 % pro zmrazené ovoce a zeleninu;
e)
48 % pro konzervované ovoce a zeleninu;
f)
70 % pro konzervované houby rodu Agaricus (žampiony);
g)
81 % pro ovoce prozatímně konzervované ve slané vodě;
h)
81 % pro sušené ovoce;
i)
27 % pro jiné výrobky z ovoce a zeleniny;
j)
12 % pro zpracované aromatické byliny;
k)
41 % pro mletou papriku.
4. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby do hodnoty produkce uvedené na trh zahrnuly hodnotu vedlejších produktů.
5. Hodnota produkce uvedené na trh zahrnuje hodnotu produktů stažených z trhu, s nimiž se naloží v souladu s ustanoveními čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, odhadem stanovenou ve výši průměrné ceny těchto produktů uvedených na trh organizací producentů v předchozím referenčním období.
6. Do hodnoty produkce uvedené na trh se započte pouze produkce organizace producentů nebo jejích členů, kterou na trh uvedla tato organizace. Produkce členů organizace producentů uvedená na trh jinou organizací producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, podle čl. 125a odst. 2 písm. b) a c) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 se započte do hodnoty produkce uvedené na trh u této druhé organizace producentů.
7. Produkce ovoce a zeleniny uvedená na trh se ve fázi „z organizace producentů“ fakturuje v případě potřeby jako produkt uvedený v příloze I části IX nařízení (ES) č. 1234/2007, který je připravený a balený, bez:
a)
DPH;
b)
nákladů na vnitřní dopravu, pokud je vzdálenost mezi místem sběrny a balírny organizace producentů a distribučním místem organizace producentů značná. Členské státy stanoví, o kolik se sníží fakturovaná hodnota produktů fakturovaných v různých fázích dodání nebo přepravy, a ve své vnitrostátní strategii řádně zdůvodní, jaká vzdálenost se rozumí pod pojmem „značná“.
8. Hodnota produkce uvedené na trh může být rovněž vypočítána ve fázi „ze sdružení organizace producentů“, a to na stejném základě jako v odstavci 7.
9. Hodnotu produkce uvedené na trh je také možno vypočítat ve fázi „po opuštění dceřiného podniku“ na tomtéž základě jako v odstavci 7, pokud alespoň 90 % kapitálu dceřiného podniku vlastní:
a)
jedna nebo více organizací producentů nebo sdružení organizací producentů a/nebo
b)
s výhradou schválení členským státem, členové organizací producentů nebo sdružení organizací producentů, přispívá-li tato skutečnost k dosažení cílů uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) a v čl. 125b odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
10. V případě svěření činnosti vnějším subjektům se hodnota produkce uvedené na trh vypočítává ve fázi „z organizace producentů“ a zahrnuje přidanou hospodářskou hodnotu činnosti, kterou svěřila producentská organizace svým členům, třetím stranám nebo jinému dceřinému podniku, než který je uveden v odstavci 9.
11. Jestliže dojde ke snížení produkce v důsledku klimatického jevu, chorob rostlin nebo zvířat či napadení škůdci, veškerá pojistná plnění obdržená z těchto důvodů v rámci opatření pro pojištění úrody podle kapitoly III oddílu 6 nebo rovnocenných opatření řízených organizací producentů mohou být zahrnuta do hodnoty produkce uvedené na trh.
Článek 51
Referenční období
1. Roční strop podpory uvedený v čl. 103d odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vypočítává každý rok na základě hodnoty produkce uvedené na trh během referenčního období dvanácti měsíců, které stanoví členské státy.
2. Referenční období stanoví členské státy pro každou organizaci producentů jako:
a)
dvanáctiměsíční období začínající nejdříve 1. ledna tři roky před rokem, na který se žádá o podporu, a končící nejpozději 31. prosince roku předcházejícího před rokem, na který se žádá o podporu, nebo
b)
průměrnou hodnotu tří po sobě následujících dvanáctiměsíčních období začínajících nejdříve 1. ledna pět let před rokem, na který se žádá o podporu, a končících nejpozději 31. prosince roku předcházejícího před rokem, na který se žádá o podporu.
3. Toto dvanáctiměsíční období je účetním obdobím dotčené organizace producentů.
Metodika pro stanovování referenčního období se během operačního programu nemění, vyjma řádně odůvodněných situací.
4. Pokud dojde ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % z důvodů, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, vychází se z toho, že hodnota produkce uvedené na trh činí u tohoto produktu 65 % hodnoty v předcházejícím referenčním období.
Organizace producentů objasní příslušnému orgánu členského státu důvody podle prvního pododstavce.
5. Pokud nedávno uznané organizace producentů nemají dostatečné historické údaje o produkci uvedené na trh pro účely odstavce 2, za hodnotu produkce uvedené na trh se může považovat tržní hodnota produkce, kterou uvedla organizace producentů za účelem svého uznání.
První pododstavec se použije obdobně na nové členy organizace producentů, kteří vstupují do organizace poprvé.
6. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro shromáždění informací o hodnotě produkce uvedené na trh organizacemi producentů, které nepředložily operační programy.
7. Odchylně od odstavců 1 a 6 se hodnota produkce uvedené na trh za referenční období vypočte v souladu s právními předpisy platnými v daném referenčním období.
V případě operačních programů schválených do 20. ledna 2010 se však hodnota produkce uvedené na trh do roku 2007 vypočítá na základě právních předpisů platných v referenčním období, zatímco hodnota produkce uvedené na trh od roku 2008 se vypočítá na základě právních předpisů platných v roce 2008.
V případě operačních programů schválených po 20. lednu 2010 se hodnota produkce uvedené na trh od roku 2008 vypočítá na základě právních předpisů platných v době, kdy byl operační program schválen.
Oddíl 2
Provozní fondy
Článek 52
Řídící činnosti
Členské státy zajistí, aby provozní fondy byly řízeny takovým způsobem, aby externí auditoři mohli každoročně zjistit a kontrolovat jejich výdaje a příjmy a udělovat osvědčení o výdajích a příjmech.
Článek 53
Financování provozních fondů
1. Finanční příspěvky do provozního fondu podle čl. 103b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 určuje organizace producentů.
2. Všichni producenti mají možnost využívat provozní fond a všichni producenti mají možnost podílet se demokraticky na rozhodnutích o využívání provozního fondu organizace producentů a o finančních příspěvcích do provozního fondu.
Článek 54
Oznamování odhadované výše příspěvku
1. Organizace producentů oznámí svému členskému státu nejpozději do 15. září odhadovanou výši příspěvku Unie, příspěvku svých členů a organizace producentů samé do provozních fondů na následující rok spolu s operačními programy nebo žádostmi o schválení jejich změn.
Členské státy mohou stanovit pozdější datum než 15. září.
2. Výpočet odhadované výše příspěvku do provozních fondů se zakládá na operačních programech a hodnotě produkce uvedené na trh. Výpočet se rozdělí na výdaje na opatření na předcházení krizím a jejich řešení a na ostatní opatření.
Oddíl 3
Operační programy
Článek 55
Vnitrostátní strategie
1. Celková struktura a obsah vnitrostátní strategie podle čl. 103f odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví v souladu s pokyny podle přílohy VII. Strategie může obsahovat i regionální prvky.
Vnitrostátní strategie zohledňuje všechna rozhodnutí přijatá a ustanovení schválená členskými státy podle části II hlavy II kapitoly II oddílů I a Ia nařízení (ES) č. 1234/2007 a této hlavy.
2. Vnitrostátní strategie, včetně začlenění vnitrostátního rámce podle čl. 103f odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, se stanoví před tím, než se v daném roce předloží návrhy operačních programů. Vnitrostátní rámec se začlení po jeho předložení Komisi a po jeho případné změně v souladu s čl. 103f odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Součástí postupu vypracování vnitrostátní strategie je analýza výchozí situace, za jejíž provedení odpovídá členský stát. Při analýze se zjišťují a vyhodnocují potřeby, jež je nutno splnit, třídí potřeby z hlediska priority, určují cíle stanovené operačními programy ke splnění těchto prioritních potřeb, očekávané výsledky a kvantifikované cíle, jichž je třeba dosáhnout ve vztahu k výchozí situaci, a stanovují se nejvhodnější nástroje a akce pro dosahování těchto cílů.
4. Členské státy rovněž zajistí sledování a hodnocení vnitrostátní strategie a jejího provádění prostřednictvím operačních programů.
Vnitrostátní strategii lze pozměňovat, a to zejména na základě sledování a hodnocení. Tyto změny se provádějí před předložením návrhu operačních programů na daný rok.
5. Členské státy ve vnitrostátní strategii stanoví maximální procentní podíly z fondu, které lze vynaložit na jednotlivá opatření nebo druh akce či výdaje, aby tak byla zajištěna přiměřená rovnováha mezi různými opatřeními.
Článek 56
Vnitrostátní rámec pro environmentální opatření
1. Kromě předložení navrhovaného rámce podle čl. 103f odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 oznámí členské státy Komisi rovněž všechny změny vnitrostátního rámce, provedené postupem stanoveným v uvedeném pododstavci. Komise zpřístupní vnitrostátní rámec ostatním členským státům způsobem, jenž uzná za vhodný.
2. Vnitrostátní rámec uvádí v samostatném oddíle obecné požadavky na doplňkovost, soudržnost a soulad, které musí environmentální opatření vybraná v rámci operačního programu splňovat v souladu s čl. 103f odst. 1 prvním pododstavcem druhou větou nařízení (ES) č. 1234/2007. Komise poskytne členským státům vzor tohoto oddílu.
Vnitrostátní rámec stanoví také neúplný seznam environmentálních opatření a s nimi souvisejících podmínek použitelných v daném členském státě pro účely čl. 103c odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007. U každého environmentálního opatření se ve vnitrostátním rámci uvede:
a)
odůvodnění akce na základě jejího dopadu na životní prostředí a
b)
konkrétní závazek nebo závazky z akce plynoucí.
3. Environmentální opatření podobná agroenvironmentálním závazkům podporovaným v rámci programu rozvoje venkova mají stejnou délku trvání jako uvedené závazky. Pokračují v následném operačním programu, pokud by doba trvání podobných agroenvironmentálních závazků byla delší než doba trvání původního operačního programu. Členské státy však mohou povolit kratší dobu trvání environmentálních opatření, nebo v řádně odůvodněných případech dokonce jejich zastavení, a to zejména na základě výsledků hodnocení v polovině období podle čl. 126 odst. 3 tohoto nařízení.
Vnitrostátní rámec obsahuje dobu trvání akcí podle prvního pododstavce a v případě potřeby povinnost pokračovat v akci v rámci následného operačního programu.
Článek 57
Doplňková pravidla členských států
Členské státy mohou přijmout pravidla doplňující nařízení (ES) č. 1234/2007 a toto nařízení, která se budou týkat způsobilosti opatření, akcí nebo výdajů v rámci operačních programů.
Článek 58
Vztah k programům rozvoje venkova
1. S výhradou odstavce 2 nelze akcím, na které se vztahují opatření stanovená tímto nařízením, udělit podporu v rámci programu nebo programů rozvoje venkova členských států schválených podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (9).
2. Pokud je opatřením potenciálně způsobilým podle tohoto nařízení výjimečně udělena podpora v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, členské státy zajistí, aby příjemce mohl podporu na danou akci obdržet pouze v rámci jednoho režimu.
K tomuto účelu členské státy při začlenění opatření obsahujících takové výjimky do svých programů rozvoje venkova zajistí, aby vnitrostátní strategie podle článku 55 tohoto nařízení obsahovala kritéria a správní pravidla, která budou uplatňovat v programech rozvoje venkova.
3. V případě potřeby a aniž jsou dotčena ustanovení čl. 103a odst. 3, čl. 103d odst. 1 a 3 a článku 103e nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 47 tohoto nařízení, nepřekročí výše podpory pro opatření, na která se vztahuje toto opatření, výši použitelnou pro opatření v rámci programu rozvoje venkova.
4. Podpora pro environmentální opatření, vyjma pořízení stálých aktiv, je omezena na maximální částky stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 1698/2005 pro agroenvironmentální platby. Tyto částky mohou být ve výjimečných případech zvýšeny, přičemž se zohlední zvláštní okolnosti, které je třeba zdůvodnit ve vnitrostátní strategii podle článku 55 tohoto nařízení a v operačních programech organizací producentů. Částky na environmentální opatření mohou být rovněž zvýšeny v zájmu podpory operací souvisejících s prioritami uvedenými v článku 16a nařízení (ES) č. 1698/2005.
5. Odstavec 4 se nepoužije na environmentální opatření, která se netýkají přímo ani nepřímo konkrétního pozemku.
Článek 59
Obsah operačních programů
Operační programy obsahují:
a)
popis výchozí situace, založený podle potřeby na společných ukazatelích výchozího stavu uvedených v příloze VIII;
b)
cíle programu se zřetelem na prognózy produkce a odbytu a vysvětlení, jak program přispívá k vnitrostátní strategii, a potvrzení, že je v souladu s vnitrostátní strategií, včetně jeho vyváženosti z hlediska činností. Charakteristika cílů odkazuje na cíle definované ve vnitrostátní strategii a vyznačuje měřitelné cíle, aby se usnadnilo sledování postupně dosahovaného pokroku při provádění programu;
c)
podrobný popis opatření, včetně opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, který obsahuje jednotlivé akce a prostředky k dosažení uvedených cílů v jednotlivých letech provádění programu. V popisu musí být uvedeno, do jaké míry:
i)
různá opatření doplňují jiná opatření a jsou s nimi v souladu, včetně opatření financovaných nebo způsobilých pro podporu z jiných fondů Unie, zvláště pro podporu rozvoje venkova. V tomto ohledu se podle potřeby rovněž uvede zvláštní odkaz na opatření prováděná v rámci předchozích operačních programů,
ii)
z různých opatření neplyne žádné riziko dvojího financování z fondů Unie;
d)
dobu trvání programu a
e)
tato finanční hlediska:
i)
metodu výpočtu a výši finančních příspěvků,
ii)
postup při financování provozního fondu,
iii)
informace nutné k odůvodnění rozdílů ve výši příspěvků a
iv)
rozpočet a časový rozvrh pro vykonávání činností pro každý rok provádění programu.
Článek 60
Způsobilost akcí v rámci operačních programů
1. Operační programy nezahrnují akce ani výdaje uvedené na seznamu v příloze IX.
2. Výdaje v rámci operačních programů způsobilé pro podporu jsou omezeny na skutečně vzniklé náklady. Členské státy však mohou namísto toho předem a řádně odůvodněným způsobem stanovit standardní paušální sazby v těchto případech:
a)
pokud jsou tyto standardní paušální sazby uvedeny v příloze IX;
b)
u dodatečných vnějších dopravních nákladů na kilometr, porovnaných s náklady na kamionovou dopravu, vzniklých při použití železniční nebo lodní dopravy jako součást opatření ochrany životního prostředí a
c)
u dodatečných nákladů a ušlého příjmu v důsledku environmentálních opatření, vypočtených v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (10).
Členské státy přezkoumají tyto sazby nejméně jednou za pět let.
3. Aby akce mohla být způsobilá, musí se u více než 50 % produktů (podle hodnoty), na které se akce vztahuje, jednat o produkty, pro něž je organizace producentů uznána. Aby mohly být do těchto 50 % započítány, musí tyto produkty pocházet od členů organizace producentů nebo od členů jiné organizace producentů či sdružení organizací producentů. Článek 50 se použije obdobně pro výpočet hodnoty.
4. Pro environmentální opatření platí tato pravidla:
a)
různá environmentální opatření lze kombinovat za předpokladu, že se navzájem doplňují a jsou navzájem slučitelná. V případě takové kombinace je při stanovení výše podpory zohledněn konkrétní ušlý příjem a dodatečné náklady vzniklé v důsledku této kombinace;
b)
závazky týkající se omezení používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků mohou být přijaty pouze tehdy, pokud mohou být tato omezení posouzena takovým způsobem, který poskytne dostatečnou záruku ohledně dodržení uvedených závazků;
c)
akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí musí být řádně odůvodněny a musí překračovat požadavky stanovené členským státem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES (11).
Členské státy stanoví ve vnitrostátních strategiích podle článku 55 tohoto nařízení maximální procentní podíl ročních výdajů v rámci operačního programu, který je možno vynaložit na akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí. Tento procentní podíl nesmí být vyšší než 20 %, pokud se nezohledňují zvláštní vnitrostátní nebo regionální okolnosti, které je třeba ve vnitrostátní strategii odůvodnit.
5. Investice, včetně investic v rámci leasingových smluv, jejichž doba splácení překročí délku operačního programu, mohou být v řádně hospodářsky odůvodněných případech převedeny do následného operačního programu, a to zejména v případech, kdy je doba fiskální amortizace delší než pět let.
V případě náhrad za investice je zbytková hodnota nahrazovaných investic:
a)
přičtena k provoznímu fondu organizace producentů nebo
b)
odečtena od nákladů na náhradu.
6. Investice nebo akce se mohou provádět v jednotlivých podnicích nebo v prostorách členů organizací producentů či sdružení organizací producentů, a to i v případě, že jsou akce svěřeny členům organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, pokud přispívají k cílům operačního programu. Vystoupí-li člen z organizace producentů, členské státy zajistí, aby byla investice nebo její zbytková hodnota navrácena. V řádně odůvodněných případech však mohou členské státy stanovit, že organizace producentů nemusí investici či její zbytkovou hodnotu vracet.
7. Investice a akce spojené s přepracováním ovoce a zeleniny na výrobky z ovoce a zeleniny mohou být způsobilé k podpoře, pokud tyto investice a akce sledují cíle uvedené v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně cílů uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. c) uvedeného nařízení, a pokud jsou uvedeny ve vnitrostátní strategii podle čl. 103f odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 61
Doklady, které je třeba předložit
K operačním programům se přikládá zejména:
a)
doklad o zřízení provozního fondu;
b)
písemný závazek organizace producentů, že bude dodržovat nařízení (ES) č. 1234/2007 a toto nařízení, a
c)
písemný závazek organizace producentů, že nepřijala a nepřijme přímo ani nepřímo žádný jiný finanční příspěvek od Unie nebo od členského státu, pokud jde o akce, které mají nárok na podporu podle tohoto nařízení.
Článek 62
Operační programy sdružení organizací producentů
1. Členský stát může povolit sdružení organizací producentů, aby předložilo celý nebo částečný operační program, v němž budou uvedeny akce, jež byly stanoveny v operačních programech dvou nebo několika organizací producentů, které jsou jeho členy, ale které se neuskutečnily.
2. Operační programy sdružení organizací producentů se posuzují společně s operačními programy organizací producentů, které jsou jeho členy, a to včetně plnění cílů a omezení uvedených v článku 103c nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Členské státy zajistí, aby
a)
akce byly plně financovány z příspěvků členů sdružení organizací producentů, kteří jsou organizacemi producentů, vyplácených z provozních fondů těchto organizací producentů. Tyto akce však mohou financovat částkou úměrnou příspěvku organizací producentů, které jsou členy sdružení, členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů podle článku 34;
b)
tyto akce a odpovídající finanční účast byly uvedeny v operačních programech všech zúčastněných organizací producentů;
c)
nehrozilo nebezpečí dvojího financování.
4. Články 58, 59 a 60, čl. 61 písm. b) a c) a články 63 až 67 se použijí obdobně na operační programy sdružení organizací producentů. Vyváženost z hlediska činností podle čl. 59 písm. b) se však nevyžaduje u částečných operačních programů sdružení organizací producentů.
Článek 63
Lhůta pro podání
1. Organizace producentů předkládají operační programy ke schválení příslušnému orgánu v členském státě, v němž má organizace producentů své sídlo, nejpozději do 15. září roku, který předchází roku, v němž se mají operační programy provádět. Členské státy však mohou toto datum posunout.
2. Jestliže právnická osoba nebo jasně vymezená složka právnické osoby, včetně seskupení producentů, předloží žádost o uznání za organizaci producentů, může zároveň předložit ke schválení operační program uvedený v odstavci 1. Schválení operačního programu je podmíněno získáním uznání nejpozději do data stanoveného v čl. 64 odst. 2.
Článek 64
Rozhodnutí
1. Příslušný orgán členského státu podle potřeby:
a)
schvaluje výši provozních fondů a operační programy, které splňují požadavky nařízení (ES) č. 1234/2007 a požadavky této kapitoly;
b)
schvaluje operační programy, pokud organizace producentů přijme určité změny, nebo
c)
zamítne operační programy nebo jejich části.
2. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o operačních programech a provozních fondech do 15. prosince roku, v němž byly předloženy.
Členské státy oznámí tato rozhodnutí organizacím producentů do 15. prosince.
V řádně zdůvodněných případech však může příslušný orgán členského státu rozhodnout o operačních programech a provozních fondech do 20. ledna po datu předložení. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po předložení.
Článek 65
Změny operačních programů pro následující roky
1. Organizace producentů mohou nejpozději do 15. září žádat o změny operačních programů (včetně doby jejich trvání), které mají platit od 1. ledna následujícího roku.
Členské státy však mohou datum pro předkládání žádostí posunout.
2. K žádostem o změny se přikládá podkladová dokumentace, v níž se uvádí důvod, povaha a důsledky navrhovaných změn.
3. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o změnách operačních programů do 15. prosince roku podání žádosti.
V řádně zdůvodněných případech však může příslušný orgán členského státu rozhodnout o změně operačních programů do 20. ledna po datu předložení žádosti. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po předložení žádosti.
Článek 66
Změny operačních programů během roku
1. Členské státy mohou povolit změny operačních programů během roku za podmínek, které samy určí.
2. Příslušný orgán členského státu přijme rozhodnutí o změnách operačních programů požadovaných podle odstavce 1 do 20. ledna roku následujícího po roce, pro který se o změny žádá.
3. Příslušný orgán členského státu může organizacím producentů povolit, aby během roku:
a)
provedly své operační programy pouze zčásti;
b)
změnily obsah operačního programu;
c)
zvýšily částku provozního fondu maximálně o 25 % původně schválené částky nebo tuto částku snížily o procentní podíl, jejž určí členské státy, pokud zůstanou zachovány všeobecné cíle operačního programu. Členské státy mohou tento procentní podíl zvýšit v případě fúze organizací producentů podle čl. 29 odst. 1;
d)
v případě uplatnění článku 93 zvýšily částku v provozním fondu o vnitrostátní finanční podporu.
4. Členské státy určí podmínky, za nichž mohou být operační programy během roku změněny bez předchozího schválení příslušným orgánem členského státu. Tyto změny jsou způsobilé pro podporu pouze v případě, že je organizace producentů neprodleně oznámí příslušnému orgánu.
Článek 67
Doba provádění operačních programů
1. Operační programy se provádějí v ročních obdobích od 1. ledna do 31. prosince.
2. Operační programy schválené nejpozději 15. prosince se provádějí od 1. ledna následujícího roku.
Provádění programů schválených po 15. prosinci se posouvá o jeden rok.
Odchylně od prvního a druhého pododstavce tohoto odstavce je v případě použití čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 65 odst. 3 druhého pododstavce provádění operačních programů schválených podle uvedených ustanovení zahájeno nejpozději 31. ledna následujícího po jejich schválení.
Oddíl 4
Podpora
Článek 68
Schválená výše podpory
1. Členské státy oznámí organizacím producentů a sdružením organizací producentů schválenou výši podpory podle čl. 103 g odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 do 15. prosince roku, který předchází roku, na nějž je podpora požadována.
2. V případě použití čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 65 odst. 3 druhého pododstavce oznámí členské státy schválenou výši podpory do 20. ledna roku, na který je podpora požadována.
Článek 69
Žádosti o podporu
1. Organizace producentů podávají příslušnému orgánu členského státu žádost o podporu nebo o zbývající částku podpory na každý operační program, na který je podpora požadována, do 15. února roku následujícího po roce, na který je podpora požadována.
2. K žádostem o podporu se přikládá podkladová dokumentace, v níž se uvádí:
a)
požadovaná podpora;
b)
hodnota produkce uvedené na trh;
c)
finanční příspěvky vybrané od členů organizace producentů a příspěvky organizace producentů samé;
d)
výdaje vynaložené v rámci operačního programu;
e)
výdaje týkající se předcházení krizím a jejich řešení rozdělené podle jednotlivých akcí;
f)
podíl provozního fondu vynaložený na opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, rozdělený podle jednotlivých akcí;
g)
soulad s čl. 103c odst. 2, s čl. 103c odst. 3 prvním pododstavcem a s článkem 103d nařízení (ES) č. 1234/2007;
h)
písemný závazek, že organizace producentů neobdržela dvojí financování ze strany Unie nebo vnitrostátní financování, pokud jde o opatření nebo akce, na které může být poskytnuta podpora podle tohoto nařízení, a
i)
důkaz o provedení dotčené akce v případě žádosti o platbu na základě standardní paušální sazby podle čl. 60 odst. 2.
3. Žádosti o podporu se mohou vztahovat na plánované, avšak neuskutečněné výdaje, pokud se prokáže, že:
a)
dotčené činnosti nemohly být provedeny do 31. prosince roku provádění operačního programu z důvodů, které dotčená organizace producentů nemohla ovlivnit;
b)
tyto činnosti mohou být provedeny do 30. dubna roku následujícího po roce, na který bylo zažádáno o podporu, a
c)
rovnocenný příspěvek organizace producentů zůstává v provozním fondu.
Podpora se vyplatí a jistota složená podle čl. 71 odst. 3 se uvolní pouze pod podmínkou, že se do 30. dubna roku následujícího po roce, pro který byly dotčené výdaje naplánovány, prokáže uskutečnění plánovaných výdajů uvedených v prvním pododstavci písm. b), a na základě skutečně vzniklého nároku na podporu.
4. Pokud jsou žádosti podány po datu stanoveném v odstavci 1, podpora se sníží o 1 % za každý den prodlení.
Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech může příslušný orgán členského státu přijmout žádosti po datu stanoveném v odstavci 1, pokud byly provedeny nezbytné kontroly a byla dodržena lhůta pro výplatu stanovená v článku 70.
5. Sdružení organizací producentů mohou podat žádost o podporu podle odstavce 1 za své členy a jejich jménem, pokud jsou tito členové organizacemi producentů a pokud je u každého člena předložena podkladová dokumentace požadovaná podle odstavce 2. Organizace producentů jsou konečnými příjemci podpory.
Článek 70
Výplata podpory
Členské státy vyplatí podporu do 15. října roku následujícího po roce provádění programu.
Článek 71
Zálohy
1. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby zažádaly o to, aby jim byla jako záloha vyplacena část podpory odpovídající předvídatelným výdajům vznikajícím v rámci operačního programu během tří až čtyřměsíčního období začínajícího v měsíci, v němž byla žádost o zálohu podána.
2. Žádosti o zálohy se podávají podle rozhodnutí členského státu buď v režimu tří měsíců v lednu, dubnu, červenci a říjnu, nebo v režimu čtyř měsíců v lednu, květnu a září.
Celková částka záloh vyplacených na daný rok nesmí přesáhnout 80 % výše podpory původně schválené pro daný operační program.
3. Podle nařízení Komise (EHS) č. 2220/85 se zálohy vyplácejí až po složení jistoty rovnající se 110 % zálohy (12).
Členské státy stanoví podmínky, které zajistí, aby byly finanční příspěvky do provozního fondu vybírány v souladu s článkem 52 a článkem 53 tohoto nařízení a aby byly dříve vyplacené zálohy a odpovídající příspěvek organizace producentů skutečně vynaloženy.
4. Žádosti o uvolnění jistoty se mohou podávat během roku, v němž program probíhá, a musí k nim být přiložena podkladová dokumentace, jako např. faktury a doklady prokazující provedení platby.
Jistoty se uvolňují až do 80 % vyplacených záloh.
5. Zásadním požadavkem ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2220/85 je provedení operací stanovených v operačních programech při dodržení závazků stanovených v čl. 61 písm. b) a c) tohoto nařízení.
Při nedodržení zásadního požadavku nebo při závažném porušení závazků stanovených v čl. 61 písm. b) a c) jistota propadne, aniž jsou dotčeny jiné sankce nebo postihy, které je možné použít podle kapitoly V oddílu 3.
V případě nesplnění jiných požadavků jistota propadá v poměru k závažnosti zjištěné nesrovnalosti.
6. Členské státy mohou u záloh stanovit jejich minimální výši a lhůty.
Článek 72
Částečné platby
Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby žádaly o proplacení části podpory odpovídající částkám, které již byly v rámci operačního programu vynaloženy.
Žádosti lze podávat kdykoli, avšak maximálně třikrát během jednoho roku. Musí k nim být přiložena podkladová dokumentace, jako např. faktury a doklady prokazující provedení platby.
Platby související se žádostmi o vyplacení části podpory nesmějí převyšovat 80 % části podpory odpovídající částkám, které již byly v rámci operačního programu za dané období vynaloženy. Členské státy mohou u částečných plateb stanovit jejich minimální výši a lhůty pro podání žádostí.
KAPITOLA III
Opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 73
Volba opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Členské státy mohou stanovit, že se na jejich území nepoužije jedno nebo více opatření uvedených v čl. 103c odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 74
Úvěry na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení
Úvěry čerpané na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 103c odst. 2 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007, jejichž lhůta splácení přesahuje dobu trvání operačního programu, mohou být z oprávněných hospodářských důvodů převedeny do následného operačního programu.
Oddíl 2
Stahování z trhu
Článek 75
Definice
Tento oddíl stanoví pravidla pro stahování z trhu podle čl. 103c odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Pro účely této kapitoly se pojmy „produkty stažené z trhu“,„stažené produkty“ a „produkty nenabízené k prodeji“ rozumějí produkty, které jsou takto staženy z trhu.
Článek 76
Obchodní normy
1. Jestliže pro daný produkt existuje obchodní norma podle hlavy II, musí takový produkt stažený z trhu této normě odpovídat, s výjimkou ustanovení o obchodní úpravě a označování produktů. Produkty mohou být staženy hromadně bez ohledu na jejich velikost, jsou-li splněny minimální požadavky pro třídu II, zejména pokud jde o jakost a velikost.
Malé produkty definované v příslušné normě však musí splňovat platnou obchodní normu, včetně ustanovení o obchodní úpravě a označování produktů.
2. Jestliže pro daný produkt žádná taková obchodní norma neexistuje, musí produkty stažené z trhu splňovat minimální požadavky stanovené v příloze X. Členské státy mohou stanovit dodatečná pravidla doplňující uvedené minimální požadavky.
Článek 77
Tříletý průměr pro stažení z trhu k bezplatnému rozdělení
1. Pětiprocentní omezení objemu produkce uvedené na trh podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 se vypočte na základě aritmetického průměru celkových objemů produktů, pro něž je uznána organizace producentů a které byly prostřednictvím organizace producentů uvedeny na trh během tří předcházejících let.
2. U nedávno uznaných organizací producentů se pro hospodářské roky před uznáním použijí tyto údaje:
a)
jestliže organizace byla seskupením producentů, pak podle potřeby rovnocenné údaje za takové seskupení producentů; nebo
b)
objem zohledněný v žádosti o uznání.
Článek 78
Předběžné oznámení o stažení z trhu
1. Organizace producentů a sdružení organizací producentů oznamují příslušným orgánům členského státu předem telefaxem nebo elektronicky všechna plánovaná stažení z trhu.
V tomto oznámení je zejména uveden seznam produktů, na které se intervence vztahuje, a jejich hlavní vlastnosti podle příslušných obchodních norem, odhadované množství jednotlivých dotčených produktů, jejich předpokládané určení a místo, na kterém mohou být stažené produkty zkontrolovány podle článku 108.
Oznámení obsahují potvrzení, že stažené produkty splňují platné obchodní normy nebo minimální požadavky uvedené v článku 76.
2. Členské státy stanoví pro organizace producentů prováděcí pravidla týkající se oznámení podle odstavce 1, zejména pokud jde o lhůty.
3. Ve lhůtách podle odstavce 2 členské státy:
a)
buď provedou kontrolu podle čl. 108 odst. 1, a pokud nejsou zjištěny žádné nesrovnalosti, schválí stažení v souladu s kontrolou, nebo
b)
v případech podle čl. 108 odst. 3 neprovádějí kontrolu podle čl. 108 odst. 1 a telefaxem nebo elektronicky o tom organizaci producentů informují a schválí oznámené stažení.
Článek 79
Podpora
1. Podpora na stažení z trhu, složená z příspěvku Unie a z příspěvku organizace producentů, nesmí převyšovat částky stanovené v příloze XI pro produkty uvedené v dané příloze. U ostatních produktů stanoví maximální výši podpory členské státy.
V případě, že organizace producentů obdržela od třetích stran náhradu za produkty stažené z trhu, snižuje se podpora uvedená v prvním pododstavci o čisté příjmy dosažené organizacemi producentů z produktů stažených z trhu. Aby byly dotčené produkty způsobilé pro podporu, musí být staženy z trhu s ovocem a zeleninou.
2. Stažení z trhu nesmí u žádného produktu překročit 5 % podíl objemu produkce uvedené na trh danou organizací producentů. Při určování tohoto procentního podílu se však nezohledňují množství, s nimiž se nakládá jedním ze způsobů uvedených v čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo jakýmkoli jiným způsobem schváleným členskými státy podle čl. 80 odst. 2 tohoto nařízení.
Objem produkce uvedené na trh se vypočte jako průměr objemu produkce uvedené na trh v předchozích třech letech. Pokud tento údaj není k dispozici, použije se objem produkce uvedené na trh, pro kterou byla organizace producentů uznána.
Procentní podíly uvedené v prvním pododstavci jsou roční průměry za období posledních tří let s ročním rozpětím pro překročení ve výši 5 %.
3. Finanční podpora Unie v případě ovoce a zeleniny stažených z trhu, které byly bezplatně rozděleny mezi dobročinné organizace a instituce podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, se vztahuje pouze na platby týkající se produktů, s nimiž bylo naloženo v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, a na náklady uvedené v čl. 81 odst. 1 a čl. 82 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 80
Určení stažených produktů
1. Členské státy stanoví přípustná určení pro produkty stažené z trhu. Přijmou předpisy zajišťující, aby stažení produktu z trhu ani jeho určení nemělo nepříznivý dopad na životní prostředí ani žádné nepříznivé rostlinolékařské důsledky. Náklady vzniklé organizacím producentů v důsledku dosažení souladu s těmito předpisy jsou způsobilé jako součást podpory na stažení z trhu v rámci operačního programu.
2. Určení podle odstavce 1 zahrnují bezplatné rozdělení ve smyslu čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 a rovnocenná určení schválená členskými státy.
Členské státy mohou umožnit dobročinným organizacím a institucím uvedeným v čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, aby požadovaly od konečného příjemce produktů stažených z trhu symbolický příspěvek v případě, že tyto produkty prošly zpracováním.
Příjemcům bezplatně rozdělených produktů je možno povolit, aby zaplatili zpracovatelům ovoce a zeleniny v naturáliích, pokud tato platba kompenzuje pouze náklady na zpracování a pokud členský stát, v němž dochází k platbě, stanovil pravidla, která zajistí, aby zpracované produkty byly skutečně určeny ke spotřebě konečnými příjemci podle druhého pododstavce.
Členské státy přijmou veškeré nezbytné kroky, aby usnadnily kontakty a spolupráci mezi organizacemi producentů a dobročinnými organizacemi a institucemi podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, které schválily.
3. Postoupení produktů zpracovatelskému průmyslu je možné. Členské státy přijmou prováděcí předpisy zajišťující, aby v Unii nedošlo k narušení hospodářské soutěže v dotčených odvětvích ani u dovezených produktů a aby se stažené produkty nedostaly znovu na trh. Alkohol získaný destilací se použije výhradně pro průmyslové nebo energetické účely.
Článek 81
Dopravní náklady
1. Náklady na přepravu pro bezplatné rozdělení všech produktů stažených z trhu jsou způsobilé v rámci operačního programu na základě paušálních částek stanovených v závislosti na vzdálenosti mezi místem stažení a místem dodávky podle přílohy XII.
V případě námořní přepravy určují členské státy vzdálenost mezi místem stažení z trhu a místem dodávky. Pokud je možná pozemní přeprava, nesmí náhrada přesahovat náklady na pozemní přepravu po nejkratší trase mezi místem nakládky a teoretickým místem dodání. Pro částky stanovené v příloze XII se používá opravný koeficient 0,6.
2. Náklady na přepravu jsou hrazeny straně, která skutečně nese finanční náklady na příslušnou přepravní operaci.
Platbu je možné provést pouze po předložení podkladové dokumentace, která obsahuje zejména tyto údaje:
a)
názvy přijímajících organizací;
b)
množství dotčených produktů;
c)
převzetí přijímajícími organizacemi a použité dopravní prostředky a
d)
vzdálenost mezi místem stažení z trhu a místem dodávky.
Článek 82
Náklady na třídění a balení
1. Náklady na třídění a balení ovoce a zeleniny stažených z trhu a určených k bezplatnému rozdělení jsou způsobilé v rámci operačních programů v případě produktů v baleních o čisté hmotnosti menší než 25 kilogramů s paušální sazbou stanovenou v příloze XIII části A.
2. Balení produktů určených k bezplatnému rozdělování jsou opatřena evropským znakem a jedním (nebo několika) z nápisů uvedených v příloze XIII části B.
3. Náklady na třídění a balení jsou hrazeny organizaci producentů, která tyto operace provedla.
Platbu je možné provést pouze po předložení podkladové dokumentace, která obsahuje zejména tyto údaje:
a)
názvy přijímajících organizací;
b)
množství dotčených produktů a
c)
převzetí přijímajícími organizacemi, s uvedením druhu obchodní úpravy.
Článek 83
Podmínky pro příjemce stažených produktů
1. Příjemci stažených produktů podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 se zavazují:
a)
dodržovat ustanovení tohoto nařízení;
b)
vést samostatné skladové a finanční výkazy pro příslušné operace;
c)
podrobit se kontrolám podle právních předpisů Unie a
d)
předložit podkladovou dokumentaci o konečném určení každého příslušného produktu ve formě přejímacího listu (nebo rovnocenného dokladu), který potvrzuje, že stažené produkty byly převzaty třetí stranou za účelem jejich bezplatného rozdělení.
Členské státy však mohou rozhodnout, že příjemci nemusí vést výkazy ani účetnictví podle písm. b) prvního pododstavce, pokud dostávají pouze malá množství a pokud státy posoudí riziko jako nízké. O tomto rozhodnutí a jeho odůvodnění se provede záznam.
2. Příjemci stažených produktů pro jiná určení se zavazují:
a)
dodržovat ustanovení tohoto nařízení;
b)
vést samostatné skladové a finanční výkazy pro příslušné operace, pokud to členské státy posoudí jako vhodné i přes skutečnost, že produkt byl před dodáním denaturován;
c)
podrobit se kontrolám podle právních předpisů Unie a
d)
v případě stažených produktů určených pro destilaci se rovněž zavazují, že nezažádají o dodatečnou podporu pro alkohol vyrobený z příslušných produktů.
Oddíl 3
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
Článek 84
Definice sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„sklízením nezralého ovoce a zeleniny“ se rozumí úplné sklizení neobchodovatelných produktů v určité oblasti, které se provádí před počátkem obvyklé sklizně. Dotčené produkty nesmějí být poškozeny ještě před sklizní nezralého ovoce a zeleniny, a to ani klimatickými podmínkami, chorobou, ani jiným způsobem;
b)
„nesklízením“ se rozumí situace, kdy se z dotčené oblasti nesklidí během normálního produkčního cyklu žádná produkce k obchodním účelům. Zničení produktů v důsledku klimatického jevu nebo napadení chorobou se nepokládá za nesklízení.
2. Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a nesklízení doplňuje běžné pěstitelské postupy a liší se od nich.
Článek 85
Podmínky sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Pokud jde o sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení, členské státy:
a)
přijmou prováděcí předpisy k těmto opatřením, včetně předběžného oznámení o nesklízení nebo sklízení nezralého ovoce a zeleniny, jeho obsahu a lhůtách, výše náhrad k výplatě a používání opatření, a dále stanoví podrobný seznam produktů způsobilých v rámci opatření;
b)
přijmou předpisy zajišťující, aby provedení opatření nemělo nepříznivý dopad na životní prostředí ani nepříznivé rostlinolékařské důsledky;
c)
zkontrolují, zda jsou opatření správně uplatňována, včetně ustanovení podle písmen a) a b), a pokud tomu tak není, neschválí použití opatření.
2. Organizace producentů a sdružení organizací producentů oznamují příslušným orgánům členského státu předem telefaxem nebo elektronicky všechna plánovaná sklízení nezralého ovoce a zeleniny či jejich nesklízení.
Do prvního oznámení v každém roce za daný produkt zahrnou analýzu založenou na očekávané tržní situaci, která odůvodňuje sklízení nezralého ovoce a zeleniny jako opatření pro předcházení krizím.
3. Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení nesmí být zároveň uplatněno na stejný produkt a stejnou oblast během jednoho roku, ani během dvou po sobě následujících let.
4. Vyrovnávací platby, které zahrnují jak příspěvek Unie, tak i příspěvek organizace producentů na sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení, stanoví členský stát podle odst. 1 písm. a) jako platby na hektar:
a)
tak, aby zahrnovaly pouze dodatečné náklady vzniklé použitím opatření, s ohledem na environmentální a rostlinolékařské řízení nezbytné pro dodržení ustanovení přijatých podle odst. 1 písm. b), nebo
b)
tak, aby zahrnovaly nejvýše 90 % maximální míry podpory na stažení z trhu podle článku 79.
Oddíl 4
Propagace a komunikace
Článek 86
Provádění propagačních a komunikačních opatření
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy k uplatňování propagačních a komunikačních opatření. Tyto předpisy musí v případě potřeby umožnit rychlé použití opatření.
2. Akce v rámci propagačních a komunikačních opatření doplňují veškeré probíhající propagační a komunikační akce, které nesouvisí s opatřeními pro předcházení krizím a jejich řešení uplatňovanými dotčenou organizací producentů.
Oddíl 5
Odborná příprava
Článek 87
Provádění vzdělávacích opatření
Členské státy přijmou prováděcí předpisy k provádění vzdělávacích opatření.
Oddíl 6
Pojištění sklizně
Článek 88
Cíl pojištění sklizně
Pojištění sklizně řídí organizace producentů a toto pojištění přispívá k zabezpečení příjmů producentů a k pokrytí tržních ztrát vzniklých organizaci producentů nebo jejím členům, pokud jsou postiženi přírodní pohromou, klimatickými jevy, a případně chorobami rostlin nebo škůdci.
Článek 89
Provádění pojištění sklizně
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy v oblasti pojištění sklizně, včetně předpisů nutných pro zajištění, že pojistnými opatřeními nebude narušena hospodářská soutěž na pojistném trhu.
2. Členské státy mohou dodatečným vnitrostátním financováním přispívat k podpoře opatření k pojištění sklizně, která využívají prostředky z provozního fondu. Celková veřejná podpora na pojištění sklizně však nesmí překročit:
a)
80 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy srovnatelnými s přírodní pohromou;
b)
50 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti:
i)
ztrátám uvedeným v písmenu a) a proti jiným ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a
ii)
ztrátám způsobených chorobami zvířat a rostlin nebo škůdci.
Limit stanovený v prvním pododstavci písm. b) platí i v těch případech, kdy je jinak provozní fond způsobilý pro 60 % finanční podpory Unie podle čl. 103d odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Pojištění sklizně nekryje platby pojistného, které nahrazují producentům více než 100 % utrpěné ztráty příjmů, s přihlédnutím k veškerým náhradám, které producenti obdrží z jiných režimů podpory souvisejících s pojištěným rizikem.
4. Pro účely tohoto článku má pojem „nepříznivý klimatický jev srovnatelný s přírodní pohromou“ stejný význam jako v čl. 2 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (13).
Oddíl 7
Podpora na správní náklady na zřizování vzájemných fondů
Článek 90
Podmínky podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů
1. Členské státy přijmou prováděcí předpisy týkající se podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů.
2. Podpora na správní náklady na zřizování vzájemných fondů sestává z příspěvku Unie a z příspěvku organizace producentů. Celková výše podpory na správní náklady na zřizování vzájemných fondů nesmí překročit tento podíl příspěvku organizace producentů do vzájemného fondu v prvním, druhém a třetím roce jeho fungování:
a)
10 %, 8 % a 4 % v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později;
b)
5 %, 4 % a 2 % v ostatních členských státech.
3. Organizace producentů může obdržet podporu podle odstavce 2 pouze jednou a pouze v prvních třech letech fungování fondu. Pokud požádá organizace producentů o podporu až ve druhém nebo třetím roce fungování fondu, bude podpora činit:
a)
8 % a 4 % v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později;
b)
4 % a 2 % v ostatních členských státech.
4. Členské státy mohou stanovit stropy pro částky, které může organizace producentů obdržet jako podporu na správní náklady na zřizování vzájemných fondů.
KAPITOLA IV
Vnitrostátní finanční podpora
Článek 91
Stupeň organizovanosti producentů
1. Pro účely čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu vypočítá jako hodnota produkce ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu a uvedené na trh organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů a seskupeními producentů vydělená celkovou hodnotou produkce ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu.
2. Stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu se pokládá za obzvláště nízký, pokud jeho průměrná hodnota vypočtená podle odstavce 1 činí za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici, méně než 20 %.
Vnitrostátní finanční podporu je možné čerpat pouze na produkci ovoce a zeleniny vyprodukovanou v regionu uvedeném v tomto článku. Pro účely této kapitoly se za region pokládá určitá část území členského státu vymezená na základě její správní, zeměpisné nebo hospodářské charakteristiky.
Článek 92
Schvalování výplaty vnitrostátní finanční podpory
1. Členské státy předkládají Komisi žádost o schválení poskytnutí vnitrostátní finanční podpory podle čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro operační programy, které mají být provedeny ve kterémkoli příslušném kalendářním roce, do 31. ledna daného roku.
Žádost je doprovázena dokladem prokazujícím, že stupeň organizovanosti producentů v dotčeném regionu je obzvláště nízký podle definice v článku 91 tohoto nařízení a že podporu lze čerpat pouze na produkty odvětví ovoce a zeleniny vyprodukované v daném regionu, a dále údaji o dotčené organizaci producentů, výši příslušné podpory a podílu finančních příspěvků poskytovaných v souladu s čl. 103b odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Komise schválí nebo zamítne žádost do tří měsíců od jejího předložení. Neodpoví-li Komise v této lhůtě, považuje se žádost za schválenou.
Pokud je žádost neúplná, přeruší se tříměsíční lhůta a členský stát je informován o zjištěných nesrovnalostech. Přerušení nabývá účinnosti ode dne, kdy je o něm členský stát informován, a trvá do obdržení kompletní žádosti.
Článek 93
Změny operačního programu
Organizace producentů, která chce žádat o vnitrostátní finanční podporu, upraví podle potřeby svůj operační program podle článků 65 nebo 66.
Článek 94
Žádost o platbu a platba vnitrostátní finanční podpory
1. Organizace producentů žádají o vnitrostátní finanční podporu a členské státy tuto podporu vyplácejí podle článků 69 až 70.
2. Členské státy mohou přijmout doplňující pravidla týkající se platby vnitrostátní finanční podpory, včetně možnosti poskytnout zálohu a částečnou platbu.
Článek 95
Uhrazení vnitrostátní finanční podpory Unií
1. Členské státy mohou požádat Unii o uhrazení schválené vnitrostátní finanční podpory skutečně vyplacené organizacím producentů nejpozději do 1. ledna druhého roku následujícího po roce provádění programu.
Žádost je doprovázena dokladem prokazujícím, že ve třech ze čtyř předchozích let byly splněny podmínky uvedené v čl. 103e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, a dále údaji o dotčených organizacích producentů, výši skutečně vyplacené podpory a popisem provozního fondu rozděleným na celkovou výši, příspěvky Unie, členského státu (vnitrostátní finanční podpora) a organizací producentů a členů.
2. Komise přijme rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí této žádosti. Žádost se zamítne, pokud nebyla dodržena pravidla o schvalování a uhrazení vnitrostátní finanční podpory či pokud žádající členský stát nedodržel pravidla týkající se organizací producentů, provozního fondu a operačních programů stanovená v tomto nařízení nebo v nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Jestliže bylo uhrazení podpory Unií schváleno, ohlásí se způsobilé výdaje Komisi postupem stanoveným v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (14).
4. Podíl uhrazení vnitrostátní finanční podpory z prostředků Unie nesmí překročit 60 % vnitrostátní finanční podpory poskytnuté organizaci producentů.
KAPITOLA V
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Zprávy a oznámení
Článek 96
Zprávy seskupení producentů a organizací producentů
1. Na žádost příslušného orgánu členského státu poskytne seskupení producentů a organizace producentů veškeré příslušné údaje potřebné pro vypracování výroční zprávy podle čl. 97 písm. b).
2. Spolu se žádostmi o podporu předkládají organizace producentů výroční zprávy o provádění operačních programů.
Tyto zprávy se týkají:
a)
operačních programů prováděných během předchozího roku;
b)
hlavních změn operačních programů a
c)
rozdílů mezi odhadovanou podporou a požadovanou podporou.
3. U každého prováděného operačního programu se ve výroční zprávě uvedou:
a)
dosažené úspěchy a výsledky operačního programu, založené podle potřeby na společných ukazatelích výstupů a výsledků uvedených v příloze VIII a popřípadě na dodatečných ukazatelích výstupů a výsledků uvedených ve vnitrostátní strategii, a
b)
shrnutí významných problémů, které bylo třeba při řízení programu řešit, a veškerá opatření přijatá pro zajištění kvality a účinnosti provádění programu.
Ve výročních zprávách se případně uvede, které účinné záruky byly zavedeny v souladu s vnitrostátní strategií a při uplatňování čl. 103c odst. 5 nařízení (ES) č. 1234/2007 s cílem chránit životní prostředí před možným zvýšeným tlakem v důsledku investic podporovaných v rámci operačního programu.
4. Za závěrečný rok provádění operačního programu nahrazuje výroční zprávu podle odstavce 1 zpráva závěrečná.
Závěrečné zprávy uvedou, do jaké míry bylo dosaženo cílů sledovaných v programech. Vysvětlí změny akcí nebo metod a určí faktory, které přispěly k úspěchu či nezdaru při provádění programu a o nichž se uvažuje nebo bude uvažovat při vypracování následných operačních programů nebo při změně stávajících operačních programů.
5. Jestliže seskupení producentů nebo organizace producentů nepředloží členském státu oznámení v souladu s požadavky tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo pokud se oznámení zdá být nesprávné s ohledem na objektivní skutečnosti známé členskému státu, pozastaví členský stát, aniž jsou tím dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, uznání seskupení producentů nebo uznání organizace producentů až do okamžiku, kdy je předloženo správné oznámení.
Členský stát uvede ve své výroční zprávě podle čl. 97 písm. b tohoto nařízení podrobné údaje o těchto případech.
Článek 97
Oznámení členských států týkající se organizací producentů, sdružení organizací producentů a seskupení producentů
Členské státy Komisi oznámí tyto údaje a předají tyto dokumenty:
a)
každoročně do 31. ledna celkovou výši provozních fondů schválenou na daný rok pro všechny operační programy. V tomto oznámení se jednoznačně uvede celková výše provozních fondů i celková částka podpory, kterou do těchto fondů poskytla Unie. Tyto údaje je nutno dále rozdělit na částky určené na opatření pro přecházení krizím a jejich řešení a na jiná opatření;
b)
každoročně do 15. listopadu výroční zprávu o organizacích producentů, sdruženích producentů a seskupeních producentů a provozních fondech, operačních programech a plánech uznání funkčních v předchozím roce. Výroční zpráva musí obsahovat zejména údaje uvedené v příloze XIV;
c)
každoročně do 31. ledna finanční částku, s níž se počítá na provedení plánů uznání pro daný rok. Uvádějí se schválené částky nebo jejich odhady. U jednotlivých seskupení producentů se v oznámení uvádějí tyto údaje:
i)
celková částka na provádění plánu uznání v daném roce, příspěvky od Unie, členských států a seskupení producentů a/nebo členů seskupení producentů;
ii)
rozdělení podpor na podpory podle čl. 103a odst. 1 písm. a) a čl. 103a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 98
Oznámení členských států týkající se produkčních cen ovoce a zeleniny na vnitřním trhu
1. Příslušné orgány členských států oznámí Komisi každou středu do 12:00 hodin (bruselského času) průměrné zjištěné ceny ovoce a zeleniny pro každý tržní den na reprezentativních trzích uvedených v příloze XV části A.
U ovoce a zeleniny, na které se vztahuje všeobecná obchodní norma, se oznamují pouze ceny produktů, které splňují normu, zatímco ceny u produktů, na které se vztahuje zvláštní obchodní norma, se týkají pouze produktů třídy I.
Oznámené ceny jsou ceny produktů při výstupu z balíren, tříděných, balených a případně na paletách, vyjádřené v eurech na 100 kilogramů čisté hmotnosti.
Pokud mají členské státy k dispozici příslušné údaje, oznámí ceny podle druhů a odrůd produktů, velikosti a obchodní úpravy specifikovaných v příloze XV části A. Pokud se zaznamenané ceny týkají jiných druhů, odrůd, velikostí nebo obchodní úpravy, než které jsou uvedeny v příloze XV části A, oznámí příslušné orgány členských států Komisi druhy, odrůdy, velikosti nebo obchodní úpravu produktů, kterým ceny odpovídají.
2. Členské státy určí reprezentativní trhy v pěstitelské oblasti pro dotčené ovoce a zeleninu na základě obchodních transakcí uskutečněných na fyzicky zjistitelných trzích (např. velkoobchodní trhy, aukce nebo jiná místa provádění nabídky a poptávky), nebo na základě přímých obchodních transakcí mezi producenty, včetně organizací producentů, a individuálními odběrateli (velkoobchodníky, obchodníky, distribučními středisky a jinými hospodářskými subjekty). Reprezentativní trhy mohou být určeny také na základě kombinace obchodních transakcí uskutečněných na fyzicky zjistitelných trzích a přímých transakcí.
3. Produkční ceny ovoce a zeleniny a jiných produktů uvedených v příloze XV části B příslušné orgány členských států mohou Komisi oznámit na dobrovolném základě.
4. Oznámení cen podle odstavce 3 probíhá v souladu s pokyny, které přijme Komise; Komise tyto pokyny veřejně zpřístupní způsobem, který uzná za vhodný.
Oddíl 2
Kontroly
Článek 99
Systém jednoznačné identifikace
Členské státy zajistí používání systému jednoznačné identifikace u všech žádostí o podporu předkládaných stejnou organizací producentů nebo seskupením producentů. Tato identifikace musí být slučitelná se systémem identifikace totožnosti uvedeným v čl. 15 odst. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (15).
Článek 100
Postupy předkládání
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, stanoví členské státy vhodné postupy pro podávání žádostí o podpory, žádostí o uznání nebo o schválení operačního programu i o požadované platby.
Článek 101
Výběr vzorku
Tam, kde je vhodné provádět kontroly na základě odebraných vzorků, zajistí členské státy povahou a četností těchto kontrol a na základě analýzy rizika, aby kontroly byly přiměřené dotčenému opatření.
Článek 102
Správní kontroly
Správní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu nebo o požadované platby a týkají se všech prvků, které je možné a vhodné kontrolovat. Tyto postupy vyžadují evidenci provedených operací, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě zjištěných nesrovnalostí.
Článek 103
Kontroly na místě
1. O každé kontrole na místě se vypracuje kontrolní zpráva, aby bylo možné ověřovat údaje o provedených kontrolách. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
režim podpory a kontrolovanou žádost;
b)
přítomné osoby;
c)
kontrolované akce, opatření a dokumenty a
d)
výsledky kontroly.
2. Příjemci může být dána možnost zprávu podepsat za účelem potvrzení jeho přítomnosti při kontrole a připojit poznámky. V případě zjištění nesrovnalostí může příjemce obdržet kopii kontrolní zprávy.
3. Kontroly na místě lze oznámit předem za podmínky, že tím není ohrožen účel kontroly. Předběžné oznámení by mělo být omezeno na nezbytnou minimální lhůtu.
4. Pokud je to možné, provádějí se kontroly na místě podle tohoto nařízení a jiné kontroly podle právních předpisů Unie, které se týkají zemědělských subvencí, ve stejnou dobu.
Článek 104
Udělení uznání a schválení operačních programů
1. Členské státy před tím, než uznají organizaci producentů podle čl. 125b odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, provádějí návštěvy na místě v organizaci producentů, aby ověřily splnění podmínek pro uznání.
2. Před schválením operačního programu podle článku 64 ověří příslušný orgán členského státu všemi vhodnými prostředky, včetně kontrol na místě, operační programy předložené ke schválení a podle okolností také žádosti o změny. Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
správnosti údajů podle čl. 59 písm. a), b) a e), které se uvádějí v návrhu operačního programu;
b)
souladu programů s článkem 103c nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i s vnitrostátním rámcem a vnitrostátní strategií;
c)
způsobilosti akcí a způsobilosti navrhovaných výdajů;
d)
soudržnosti a odborné kvality programů, přiměřenosti odhadů a plánu podpor, jakož i plánování jejich provedení. Na základě kontrol se ověřuje, zda byly stanoveny měřitelné cíle, aby tak bylo možné monitorovat jejich plnění, a to, zda stanovených cílů lze dosáhnout provedením navrhovaných akcí; a
e)
souladu operací, na které se žádá o podporu, s platnými vnitrostátními právními předpisy a předpisy Unie, a to popřípadě zejména s předpisy o veřejných zakázkách, státní podpoře a dalšími příslušnými závaznými normami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech, ve vnitrostátním rámci nebo vnitrostátní strategii.
Článek 105
Správní kontroly žádostí o podporu na operační programy
1. Před poskytnutím podpory provádějí členské státy správní kontroly všech žádostí o podporu; tyto kontroly mohou být doplněny kontrolami na místě na základě vzorků podle článku 106.
2. Správní kontroly žádostí o podporu musí zejména, a pokud je to přiměřené z hlediska předložené žádosti, zahrnovat ověření:
a)
výroční, a popřípadě také závěrečné zprávy o provedení operačního programu, předané společně s žádostí o podporu;
b)
hodnoty produkce uvedené na trh, příspěvků do provozního fondu a vynaložených výdajů;
c)
dodávky produktů a služeb a pravosti uplatňovaných výdajů;
d)
souladu provedených akcí s akcemi zařazenými do schváleného operačního programu;
e)
dodržování nařízených finančních a dalších limitů a stropů.
3. Výdaje vzniklé v rámci operačního programu musí být doloženy fakturami a doklady o provedení platby, např. výpisy z bankovního účtu. Není-li to možné, dokládají se platby doklady stejné průkazní hodnoty. Použité faktury musí být vyhotoveny jménem organizace producentů, sdružení organizací producentů či dceřiného podniku v situaci uvedené v čl. 50 odst. 9 nebo, s výhradou souhlasu členského státu, jménem jednoho nebo několika členů. V případě potřeby však musí být faktury týkající se osobních nákladů podle přílohy IX bodu 2 písm. b) vyhotoveny jménem organizace producentů, sdružení organizace producentů či dceřiného podniku v situaci uvedené v čl. 50 odst. 9.
Článek 106
Kontroly na místě u žádostí o podporu na operační programy
1. V souvislosti s ověřováním žádosti o podporu uvedené v čl. 69 odst. 1 provádějí členské státy kontroly na místě u organizací producentů, aby zajistily soulad s podmínkami pro poskytnutí podpory nebo zbývající částky podpory pro daný rok.
Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
souladu s kritérii uznání pro daný rok;
b)
čerpání provozního fondu v daném roce, včetně výdajů uváděných v žádostech o zálohy nebo částečné platby, hodnoty produkce uvedené na trh, příspěvků do provozního fondu a vykázaných výdajů doložených účetními nebo jinými doklady;
c)
kontrol druhého stupně u výdajů na stažení z trhu a sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení.
2. Kontroly uvedené v odstavci 1 se musí každý rok vztahovat k významnému vzorku žádostí. Vzorek v členských státech, které mají více než deset uznaných organizací producentů, musí představovat nejméně 30 % celkové požadované podpory. V ostatních případech musí být každá organizace producentů navštívena nejméně jednou za tři roky.
Před výplatou podpory nebo zbývající částky podpory, která se vztahuje k poslednímu roku operačního programu, musí být u každé organizace provedena alespoň jedna kontrola.
3. Výsledky kontrol na místě se vyhodnocují, aby bylo možné stanovit, zda některé ze zjištěných problémů jsou systémového charakteru a zda z nich plyne riziko pro další podobné akce, příjemce nebo subjekty. Hodnocení rovněž označí příčiny těchto situací, případnou potřebu dalšího přezkoumání a nezbytná nápravná a preventivní opatření.
Pokud kontroly odhalí vážné nesrovnalosti v regionu nebo v části regionu nebo u konkrétní organizace producentů, provede členský stát během dotčeného roku dodatečné kontroly a zvýší procentní podíl odpovídajících žádostí, které mají být zkontrolovány v následujícím roce.
4. Členské státy na základě analýzy rizik určí, které organizace producentů je třeba kontrolovat.
Při analýze rizik je třeba zejména přihlédnout:
a)
k výši podpory;
b)
k zjištěním při kontrolách v předchozích letech;
c)
k prvku nahodilosti a
d)
k jiným parametrům, které určí členské státy.
Článek 107
Kontroly na místě zaměřené na opatření operačních programů
1. Členské státy prostřednictvím kontrol na místě zaměřených na opatření operačních programů ověřují zejména:
a)
provádění akcí zařazených do operačního programu;
b)
zda je provádění nebo zamýšlené provádění akce v souladu s využitím popsaným ve schváleném operačním programu;
c)
u dostatečného počtu výdajových položek, zda jsou povaha a časové zařazení příslušného výdaje v souladu s právními předpisy Unie a zda odpovídají schváleným specifikacím;
d)
zda lze vzniklé výdaje doložit účetními nebo jinými doklady a
e)
hodnotu produkce uvedené na trh.
2. Hodnota produkce uvedené na trh se ověřuje na základě údajů z finančního účetního systému kontrolovaných a potvrzených podle vnitrostátních předpisů.
Za tímto účelem se členské státy mohou rozhodnout, že prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh bude ověřeno stejným způsobem jako údaje finančního účetnictví.
Kontrola prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh může být provedena před předáním příslušné žádosti o podporu. Nejpozději se provádí před vyplacením podpory.
3. Až na výjimečné okolnosti zahrnuje kontrola na místě návštěvu akce, nebo jde-li o akci nehmotnou, návštěvu jejího navrhovatele. Zejména akce v jednotlivých podnicích, které patří do vzorku podle čl. 106 odst. 2, musí být navštíveny nejméně jednou, aby se ověřilo jejich provádění.
Členské státy se však mohou rozhodnout, že neprovedou tyto návštěvy u menších akcí nebo v případech, kdy posoudí riziko, že nejsou splněny podmínky pro poskytnutí podpory nebo že operace není provedena, jako nízké. O tomto rozhodnutí a jeho odůvodnění se provede záznam.
4. Kontrola na místě se týká všech závazků a povinností organizace producentů nebo jejích členů, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
5. Do plnění četnosti kontrol podle čl. 106 odst. 2 lze započítat pouze kontroly vyhovující všem požadavkům tohoto článku.
Článek 108
Kontroly prvního stupně při stažení z trhu
1. Členské státy provádějí při stažení z trhu ve všech organizacích producentů kontroly prvního stupně, které zahrnují kontrolu dokladů a totožnosti a rovněž fyzickou kontrolu, případně kontrolu hmotnosti produktů stažených z trhu formou odběru vzorků, a kontrolu dodržování podmínek podle článku 76 v souladu s postupy stanovenými v hlavě II kapitole II. Kontrola se provádí po přijetí oznámení podle čl. 78 odst. 1 ve lhůtách podle čl. 78 odst. 2.
2. Kontroly prvního stupně podle odstavce 1 se vztahují na 100 % množství produktů stažených z trhu. Po skončení této kontroly jsou stažené produkty, kromě produktů určených k bezplatnému rozdělení, denaturovány nebo vyřazovány pro zpracovatelský průmysl pod dohledem příslušných orgánů a za podmínek stanovených členským státem podle článku 80.
3. Jsou-li však produkty určeny k bezplatnému rozdělení, mohou členské státy odchylně od odstavce 2 kontrolovat menší procentní podíl, než je stanoveno v uvedeném odstavci, za předpokladu, že tento podíl nebude u žádné organizace producentů během hospodářského roku menší než 10 % příslušných množství. Kontrola může proběhnout v prostorách organizace producentů nebo příjemců produktů. V případě, že kontroly odhalí závažné nesrovnalosti, provedou příslušné orgány členského státu dodatečné kontroly.
Článek 109
Kontroly druhého stupně při stažení z trhu
1. V rámci kontrol uvedených v článku 106 provádějí členské státy při stažení z trhu kontroly druhého stupně.
Členské státy stanoví kritéria analýzy a posouzení rizik nedodržení předpisů organizacemi producentů při stažení z trhu. Tato kritéria mimo jiné berou v úvahu závěry předchozích kontrol prvního a druhého stupně a skutečnost, zda organizace producentů dodržuje určitý postup pro zajištění jakosti. Tato kritéria se používají pro stanovení minimální četnosti kontrol druhého stupně pro každou organizaci producentů.
2. Kontroly podle odstavce 1 zahrnují kontroly na místě u organizací producentů a u příjemců produktů stažených z trhu, aby bylo zaručeno, že byly dodrženy potřebné podmínky pro vyplacení podpory Unie. Tyto kontroly zahrnují:
a)
ověření skladových a účetních výkazů vedených všemi organizacemi producentů, které provádějí během příslušného hospodářského roku jedno nebo více stažení z trhu;
b)
ověření množství uvedených na trh podle údajů v žádostech o podporu, a zejména skladových a účetních výkazů, faktur a případně jejich věrohodnosti a rovněž shody údajů v prohlášeních s účetními nebo daňovými údaji příslušných organizací producentů;
c)
kontroly správnosti účetnictví, zejména věrohodnosti čistých příjmů organizací producentů podle údajů v žádostech o platby, úměrnosti všech nákladů na stažení z trhu, které zajistí správnost všech uvedených částek, a
d)
kontrolu určení produktů stažených z trhu podle údajů v žádostech o platbu a kontrolu vhodné denaturace, která zajišťuje, že organizace producentů a příjemci dodrželi ustanovení tohoto nařízení.
3. Kontroly uvedené v odstavci 2 se provádějí v prostorách dotčených organizací producentů a příjemců s těmito organizacemi spojených. Každá kontrola zahrnuje odběr vzorků, který se týká nejméně 5 % množství produktů stažených organizací producentů během hospodářského roku.
4. Skladové a účetní výkazy podle odst. 2 písm. a) zaznamenávají pro každý stažený produkt tyto operace (vyjádřené v množství):
a)
produkci dodanou členy organizace producentů a členy jiných organizací producentů v souladu s čl. 125a odst. 2 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
prodeje uskutečněné organizací producentů rozdělené na produkty určené pro trh s čerstvými produkty a na ostatní druhy produktů (včetně surovin pro zpracování) a
c)
produkty stažené z trhu.
5. Kontroly týkající se určení produktů podle odst. 4 písm. c) zahrnují zejména:
a)
namátkovou kontrolu samostatného účetnictví příjemců a případně ověření shody těchto údajů s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy a
b)
kontrolu dodržování příslušných environmentálních předpisů.
6. V případě, že kontroly druhého stupně odhalí závažné nesrovnalosti, příslušné orgány členského státu provádějí důkladnější kontroly druhého stupně pro příslušný hospodářský rok a zvýší četnost kontrol druhého stupně v prostorách dotčených organizací producentů nebo jejich sdružení během následujícího hospodářského roku.
Článek 110
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Členské státy ověří před sklízením nezralého ovoce a zeleniny formou kontroly na místě, že dotčené produkty nejsou poškozené a že daná plocha je dobře obhospodařována. Po sklizení nezralého ovoce a zeleniny členské státy ověří, že dotčená plocha byla zcela sklizena a že sklizený produkt byl denaturován.
Po skončení období sklizně ověří členské státy spolehlivost analýzy založené na očekávané situaci na trhu podle čl. 85 odst. 2. Provedou rovněž analýzu všech rozdílů mezi očekávanou a skutečnou situací na trhu.
2. Dříve než proběhne nesklízení ovoce a zeleniny, ověří členské státy formou kontroly na místě, že daná plocha byla dobře obhospodařována, že nedošlo k žádné částečné sklizni a že produkt je řádně vyvinut a celkově zdravý, přiměřený a splňuje požadavky na prodejní jakost.
Členské státy zajistí, aby produkce byla denaturována. Pokud to není možné, zajistí formou návštěvy nebo návštěv na místě během období sklizně, aby neproběhlo žádné sklízení.
3. Ustanovení čl. 109 odst. 1, 2, 3 a 6 se použijí obdobně.
Článek 111
Kontroly před schválením plánů uznání provedené u seskupení producentů
1. Členské státy předtím, než schválí plán uznání seskupení producentů podle čl. 125e odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007, provádějí kontroly na místě u právnické osoby nebo jasně vymezené složky právnické osoby.
2. Členské státy ověří všemi vhodnými prostředky, včetně kontrol na místě:
a)
přesnost údajů uvedených v plánu uznání;
b)
hospodářskou soudržnost a odbornou kvalitu plánu, přiměřenost odhadů i plánování jeho provedení;
c)
způsobilost akcí a způsobilost a opodstatněnost navrhovaných výdajů a
d)
soulad operací, na které se žádá o podporu, s platnými vnitrostátními právními předpisy a předpisy Unie, a to zejména s předpisy o veřejných zakázkách a státní podpoře a dalšími příslušnými závaznými normami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech, ve vnitrostátním rámci nebo ve vnitrostátní strategii.
Článek 112
Kontroly žádostí o podporu podaných seskupeními producentů
1. Před poskytnutím platby provádějí členské státy správní kontroly všech žádostí o podporu předložených seskupeními producentů a na základě vzorků také kontroly na místě.
2. Po předložení žádosti o podporu podle článku 45 provádějí členské státy kontroly na místě u seskupení producentů, aby zajistily soulad s podmínkami pro poskytnutí podpory pro daný rok.
Tyto kontroly se týkají zejména:
a)
souladu s kritérii uznání pro daný rok a
b)
hodnoty produkce uvedené na trh, jakož i provádění opatření obsažených v plánu uznání a vzniklých nákladů.
3. Kontroly uvedené v odstavci 2 se musí každý rok vztahovat k významnému vzorku žádostí. Vzorek představuje nejméně 30 % celkové částky podpory.
Všechna seskupení producentů se kontrolují alespoň jednou za pět let.
4. Články 105 a 107 se použijí obdobně.
Článek 113
Nadnárodní organizace producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů
1. Členský stát, v němž má sídlo nadnárodní organizace producentů nebo nadnárodní sdružení organizací producentů, má celkovou odpovědnost za organizování kontrol této organizace nebo sdružení, zejména pokud jde o operační program a provozní fond, a podle potřeby uplatňuje sankce.
2. Ostatní členské státy, od nichž se vyžaduje správní spolupráce podle čl. 28 odst. 2 písm. c) a čl. 35 odst. 2 písm. c), provádějí takové správní kontroly a kontroly na místě, které vyžaduje členský stát uvedený v odstavci 1 tohoto článku, a podávají mu zprávy o jejich výsledcích. Dodržují všechny termíny stanovené členským státem podle odstavce 1.
3. Předpisy platné v členském státě podle odstavce 1 se použijí na organizaci producentů, operační program i provozní fond. Pokud však jde o environmentální a rostlinolékařské otázky a dále o nakládání s produkty staženými z trhu, použijí se právní předpisy členského státu, kde se uskutečňuje produkce.
Oddíl 3
Sankce
Článek 114
Nedodržení kritérií uznání
1. Členské státy odejmou uznání organizaci producentů, pokud dojde k podstatnému nedodržení kritérií uznání, které je výsledkem úmyslného jednání nebo hrubé nedbalosti organizace producentů.
Členské státy zejména odejmou uznání organizaci producentů tehdy, jestliže se nedodržení kritérií uznání týká:
a)
porušení požadavků článků 21, 23, čl. 26 odst. 1 a 2 nebo článku 31 nebo
b)
situace, kdy hodnota produkce uvedené na trh dva po sobě následující roky klesne pod limit stanovený členským státem podle čl. 125b odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Odnětí uznání podle tohoto odstavce nabývá účinnosti dnem, od něhož nebyly plněny podmínky uznání, s výhradou jakýchkoli použitelných horizontálních právních předpisů na vnitrostátní úrovni týkajících se časových lhůt.
2. Jestliže se nepoužije odstavec 1, členské státy pozastaví uznání organizace producentů v případě, kdy je nedodržení kritérií uznání podstatné, avšak pouze dočasné.
Během doby pozastavení se nevyplácí žádná podpora. Uvedené pozastavení nabývá účinnosti dnem, kdy proběhla kontrola, a končí dnem kontroly, která prokáže, že dotčená kritéria jsou splněna.
Období pozastavení nepřesáhne 12 měsíců. Nejsou-li splněna dotčená kritéria po 12 měsících, je uznání odňato.
Členské státy mohou provádět platby po uplynutí lhůty stanovené v článku 70, je-li toho zapotřebí k použití tohoto odstavce. Tyto pozdější platby však v žádném případě nelze provést po 15. říjnu druhého roku následujícího po roce provádění programu.
3. V jiných případech nedodržení kritérií uznání, v nichž se nepoužije odstavec 1 a 2, zašlou členské státy písemné varování, v němž se uvedou nápravná opatření, jež je třeba přijmout. Členské státy mohou odložit platby podpory do doby přijetí těchto nápravných opatření.
Členské státy mohou provádět platby po uplynutí lhůty stanovené v článku 70, je-li toho zapotřebí k použití tohoto odstavce. Tyto pozdější platby však v žádném případě nelze provést po 15. říjnu druhého roku následujícího po roce provádění programu.
Nejsou-li nápravná opatření přijata během lhůty 12 měsíců, pokládá se to za podstatné nedodržení kritérií a následně se použije odstavec 2.
Článek 115
Podvody
1. Pokud se zjistí, že se organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů dopustilo podvodného jednání týkajícího se podpory v působnosti nařízení (ES) č. 1234/2007, pak aniž jsou dotčeny veškeré další sankce a postihy použitelné podle právních předpisů Unie a podle vnitrostátních předpisů, členské státy:
a)
odejmou uznání organizaci producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů;
b)
vyloučí z podpory příslušné akce nebo operace v rámci dotčeného operačního programu nebo plánu uznání a vyžádají navrácení veškeré podpory, která již byla na tyto operace vyplacena, a
c)
vyloučí z podpory organizaci producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů v rámci dotčeného operačního programu nebo plánu uznání na příští rok.
2. Členské státy mohou pozastavit uznání organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo seskupení producentů nebo pozastavit platby těmto subjektům, pokud existuje podezření, že se tyto subjekty dopustily podvodného jednání, pokud jde o podporu v působnosti nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 116
Seskupení producentů
1. Na plány uznání uplatňují členské státy obdobně sankce a postihy stanovené v článku 114 nebo 117.
2. Pokud po uplynutí období stanoveného členským státem podle čl. 49 odst. 4 seskupení producentů není uznáno za organizaci producentů, členské státy kromě opatření podle odstavce 1 vyžadují navrácení:
a)
100 % podpory vyplacené seskupení producentů, pokud uznání nebylo možné získat v důsledku úmyslného jednání nebo hrubé nedbalosti seskupení producentů, nebo
b)
50 % podpory vyplacené seskupení producentů ve všech ostatních případech.
Článek 117
Operační program
1. Platby se vypočtou na základě toho, co je shledáno způsobilým.
2. Členské státy prozkoumají žádost o podporu zaslanou příjemcem a stanoví částky, které jsou pro podporu způsobilé. Určí:
a)
částku, jež by se vyplácela příjemci jen na základě jeho žádosti;
b)
částku, jež je splatná příjemci po prozkoumání způsobilosti žádosti.
3. Pokud je částka stanovená podle odst. 2 písm. a) vyšší než částka stanovená podle odst. 2 písm. b) o více než 3 %, uplatňuje se postih. Výše postihu se stanoví jako rozdíl mezi částkami vypočtenými v odst. 2 písm. a) a v odst. 2 písm. b).
Žádný postih se však nepoužije tehdy, pokud organizace producentů nebo seskupení producentů mohou doložit, že nenesou odpovědnost za zahrnutí nezpůsobilé částky.
4. Odstavce 2 a 3 se obdobně použijí na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol na místě nebo následných kontrol.
5. Pokud je hodnota produkce uvedené na trh ohlášena a zkontrolována před podáním žádosti o podporu, použijí se tyto ohlášené a schválené hodnoty při stanovování částek podle odst. 2 písm. a) a b).
Článek 118
Sankce po kontrolách prvního stupně při stažení z trhu
Jestliže jsou po kontrole uvedené v článku 108 zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních norem nebo minimálních požadavků podle článku 76, je příjemce povinen:
a)
zaplatit penále ve výši příspěvku Unie, vypočtené na základě množství stažených produktů, které neodpovídají obchodním normám nebo minimálním požadavkům, jsou-li tato množství pro dané stažení menší než 10 % množství oznámených ke stažení podle článku 78 tohoto nařízení;
b)
zaplatit penále ve výši dvojnásobku příspěvku Unie, jsou-li tato množství v rozmezí od 10 % do 25 % oznámených množství, nebo
c)
zaplatit penále ve výši příspěvku Unie za celé oznámené množství podle článku 78, pokud tato množství převyšují 25 % oznámeného množství.
Článek 119
Ostatní sankce použitelné vůči organizacím producentů při stažení z trhu
1. Postihy uvedené v článku 117 se vztahují na podporu, o niž se žádá v případech stažení z trhu, které jsou začleněny do výdajů operačních programů.
2. Výdaje na stažení z trhu se pokládají za nezpůsobilé tehdy, pokud s produkty nenabídnutými k prodeji nebylo naloženo způsobem stanoveným členským státem podle čl. 80 odst. 1, nebo má-li stažení produktu z trhu nebo jeho určení nepříznivý dopad na životní prostředí nebo jakékoli nepříznivé rostlinolékařské důsledky v rozporu s ustanoveními přijatými podle čl. 80 odst. 1.
Článek 120
Sankce použitelné vůči příjemcům stažených produktů
Jsou-li při kontrolách prováděných v souladu s články 108 a 109 zjištěny nesrovnalosti způsobené příjemci stažených produktů, použijí se tyto sankce:
a)
příjemci přestanou být způsobilými pro získání stažených produktů a
b)
příjemci produktů stažených z trhu jsou povinni nahradit hodnotu přijatých produktů a částky na krytí nákladů souvisejících s tříděním, balením a přepravou v souladu s pravidly stanovenými členskými státy.
Sankce podle písmene a) nabývá účinnosti okamžitě a uplatňuje se nejméně po dobu jednoho hospodářského roku. V závislosti na závažnosti nesrovnalosti může být její uplatňování prodlouženo.
Článek 121
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny a jejich nesklízení
1. Jestliže je v případě sklízení nezralého ovoce a zeleniny zjištěno, že organizace producentů nesplnila své povinnosti, je tato organizace producentů povinna zaplatit formou penále částku vyrovnávací platby související s plochami, u nichž nebyla dodržena povinnost. Nesplnění povinností znamená případy, kdy:
a)
členský stát během ověřování podle čl. 110 odst. 1 druhého pododstavce zjistí, že sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebylo odůvodněno na základě analýzy očekávané situace na trhu v dané době;
b)
plocha ohlášená jako místo sklízení nezralého ovoce a zeleniny není způsobilá pro sklízení nezralého ovoce a zeleniny, nebo
c)
plocha není plně sklizena nebo produkce nebyla denaturována.
2. Jestliže je v případě nesklízení zjištěno, že organizace producentů nesplnila své povinnosti, je tato organizace producentů povinna zaplatit formou penále částku vyrovnávací platby související s plochami, u nichž nebyla dodržena povinnost. Nesplnění povinností znamená případy, kdy:
a)
plocha oznámená jako místo nesklízení není způsobilá pro nesklízení;
b)
již došlo ke sklizni nebo částečné sklizni nebo
c)
došlo k nepříznivému dopadu na životní prostředí nebo k jakýmkoli nepříznivým rostlinolékařským důsledkům, za něž je odpovědná organizace producentů.
3. Penále uvedené v odstavcích 1 a 2 se použije navíc k veškerým postihům uloženým podle článku 117.
Článek 122
Bránění kontrole na místě
Žádost o podporu je zamítnuta pro dotčenou část příslušných výdajů, pokud organizace producentů, její člen nebo příslušný zástupce zabrání provedení kontroly na místě.
Článek 123
Placení vymáhaných podpor a penále
1. Organizace producentů, sdružení organizací producentů, seskupení producentů nebo jiné dotčené subjekty navrátí neoprávněně vyplacenou podporu spolu s úroky a zaplatí penále stanovené v tomto oddíle.
Úroky se vypočítávají:
a)
na základě doby, která uplynula mezi platbou a jejím uhrazením příjemcem;
b)
na základě sazby používané Evropskou centrální bankou na její hlavní operace refinancování, která je zveřejněna v řadě C Úředního věstníku Evropské Unie a platná k datu, k němuž byla provedena neoprávněná výplata, zvýšené o tři procentní body.
2. Vrácená podpora, úroky a uložené penále se zaplatí do Evropského zemědělského záručního fondu.
Článek 124
Oznámování nesrovnalostí
Uplatňováním správních sankcí a postihů a navracením neoprávněně vyplacených částek podle tohoto oddílu není dotčeno oznamování nesrovnalostí Komisi podle nařízení Komise (ES) č. 1848/2006 (16).
Oddíl 4
Monitorování a hodnocení operačních programů a vnitrostátních strategií
Článek 125
Společné výkonnostní ukazatele
1. Vnitrostátní strategie i operační programy jsou monitorovány a hodnoceny za účelem posouzení pokroku dosaženého v plnění cílů stanovených pro operační programy a jejich účelnosti a účinnosti s ohledem na tyto cíle.
2. Pokrok, účelnost a účinnost se posuzují prostřednictvím společných výkonnostních ukazatelů uvedených v příloze VIII a vztahujících se k výchozí situaci a finančnímu plnění, výstupům, výsledkům a dopadům prováděných operačních programů.
3. Jestliže to členský stát uzná za vhodné, vnitrostátní strategie stanoví omezený soubor doplňujících ukazatelů konkrétně pro danou strategii, které odrážejí vnitrostátní nebo regionální potřeby, podmínky a cíle specifické pro operační programy prováděné organizacemi producentů. Jsou-li k dispozici, jsou zohledněny rovněž doplňkové ukazatele týkající se environmentálních cílů, které nespadají pod společné výkonnostní ukazatele.
Článek 126
Postupy monitorování a hodnocení operačních programů
1. Organizace producentů zajistí monitorování a hodnocení svých operačních programů prostřednictvím příslušných ukazatelů ze společných výkonnostních ukazatelů podle článku 125 a případně doplňkových ukazatelů stanovených ve vnitrostátní strategii.
Za tímto účelem zavedou systém shromažďování, evidence a uchovávání údajů sloužících k sestavování uvedených ukazatelů.
2. Cílem monitorování je posouzení pokroku dosaženého při plnění specifických cílů stanovených pro daný operační program. Provádí se prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů a výsledků. Výsledky této činnosti slouží:
a)
k ověřování kvality provádění programu;
b)
k určení všech potřebných změn nebo přezkumu operačního programu za účelem dosažení cílů stanovených pro tento program a zlepšení řízení programu, včetně jeho finančního řízení;
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na předkládání zpráv, které se týkají provádění operačního programu.
Údaje o výsledcích monitorovacích činností se zahrnou do každé výroční zprávy podle čl. 96 odst. 1, kterou je organizace producentů povinna předložit vnitrostátnímu orgánu pověřenému řízením vnitrostátní strategie.
3. Hodnocení má formu samostatné zprávy o hodnocení v polovině období.
Cílem hodnocení v polovině období, které lze provést s pomocí specializované konzultantské firmy, je prozkoumání stupně využití finančních prostředků, účinnosti a účelnosti operačního programu a posouzení pokroku dosaženého při plnění celkových cílů programu. K tomuto účelu se použijí společné výkonnostní ukazatele týkající se výchozí situace, výsledků a případně dopadů.
Hodnocení v polovině období může případně zahrnovat i kvalitativní vyhodnocení výsledků a dopadu environmentálních opatření zaměřených na:
a)
zamezení eroze půdy;
b)
omezení používání přípravků na ochranu rostlin nebo lepší hospodaření s těmito přípravky;
c)
ochranu stanovišť a biologickou rozmanitost nebo
d)
ochranu krajiny.
Výsledky tohoto hodnocení se použijí:
a)
ke zlepšení kvality operačních programů řízených organizací producentů;
b)
k určení všech potřebných věcných změn v operačním programu;
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na předkládání zpráv, které se týkají provádění operačních programů, a
d)
k získání poznatků sloužících ke zlepšení kvality, účinnosti a účelnosti budoucích operačních programů řízených organizací producentů.
Hodnocení v polovině období se uskutečňuje během provádění operačního programu, a to dostatečně včas, aby bylo možné posoudit výsledky hodnocení pro potřeby přípravy následného operačního programu.
Zpráva o hodnocení v polovině období se připojí jako příloha k příslušné výroční zprávě uvedené v čl. 96 odst. 1.
Článek 127
Postupy monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie
1. Monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie se provádí prostřednictvím příslušných ukazatelů ze společných výkonnostních ukazatelů podle článku 125 a případně doplňkových ukazatelů stanovených ve vnitrostátní strategii.
2. Členské státy zavedou systém shromažďování, evidence a elektronického uchovávání údajů sloužících k sestavování ukazatelů uvedených v článku 125. Za tímto účelem vycházejí z údajů předaných organizacemi producentů a týkajících se monitorování a hodnocení jejich operačních programů.
3. Monitorování je průběžné a jeho cílem je posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených pro dané operační programy. Provádí se prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů a výsledků. K tomuto účelu se použijí údaje předložené organizacemi producentů v rámci výročních zpráv o pokroku v souvislosti s monitorováním a hodnocením jejich operačních programů. Výsledky monitorování se použijí:
a)
k ověřování kvality provádění operačních programů;
b)
k určení všech potřebných změn nebo přezkumu vnitrostátní strategie za účelem dosažení cílů stanovených pro tuto strategii a zlepšení řízení při provádění strategie, včetně finančního řízení operačních programů, a
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na podávání zpráv, které se týkají provádění vnitrostátní strategie.
4. Cílem hodnocení je posouzení pokroku dosaženého při plnění celkových cílů stanovených pro vnitrostátní strategii. Provádí se prostřednictvím ukazatelů týkajících se výchozí situace, výsledků a případně dopadů. K tomuto účelu se použijí výsledky monitorování operačních programů a jejich hodnocení v polovině období uvedené ve výročních zprávách o pokroku a závěrečných zprávách předaných organizacemi producentů. Výsledky hodnocení se použijí:
a)
ke zlepšení kvality strategie;
b)
k určení všech potřebných věcných změn ve vnitrostátní strategii a
c)
jako příspěvek k plnění požadavků na podávání zpráv, které se týkají provádění vnitrostátní strategie.
Hodnocení zahrnuje hodnocení, jež má být provedeno v roce 2012, ale musí být provedeno včas, aby bylo možné jeho výsledky zahrnout do samostatné hodnotící zprávy, která bude v tomtéž roce připojena k výroční zprávě členského státu uvedené v čl. 97 písm. b). Zpráva prozkoumá míru využití finančních prostředků, účinnost a účelnost prováděných operačních programů a posoudí účinky a dopad těchto programů ve vztahu k cílům stanoveným strategií, a případně také k dalším cílům stanoveným v čl. 103c odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007. Zaměří se na získání poznatků užitečných pro zlepšení kvality budoucích vnitrostátních strategií, a zejména na odhalování možných nedostatků v definování cílů nebo opatření způsobilých pro podporu nebo pro potřebu definování nových nástrojů.
KAPITOLA VI
Rozšíření působnosti pravidel na producenty hospodářského obvodu
Článek 128
Oznámení seznamu hospodářských obvodů
Oznámení seznamu hospodářských obvodů podle čl. 125f odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1182/2007 zahrnuje veškeré údaje potřebné k posouzení toho, zda byly splněny podmínky stanovené v čl. 125f odst. 2 prvním pododstavci uvedeného nařízení.
Článek 129
Oznámení závazných pravidel; reprezentativnost
1. Členský stát při oznamování pravidel, která stanovil jako závazná pro daný produkt a hospodářský obvod podle článku 125 g nařízení (ES) č. 1234/2007, současně uvědomí Komisi:
a)
o organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, které požádaly o rozšíření pravidel;
b)
o počtu producentů, kteří patří k této organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, a o celkovém počtu producentů v dotčeném hospodářském obvodu; tyto údaje jsou poskytovány s ohledem na situaci v době podání žádosti o rozšíření;
c)
o celkové produkci v hospodářském obvodu a o produkci uvedené na trh organizací producentů nebo sdružením organizací producentů v posledním hospodářském roce, pro který jsou k dispozici údaje;
d)
o datu, od kterého se pravidla, která mají být rozšířena, použijí na dotčenou organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, a
e)
o datu, od kterého rozšíření nabývá účinnosti, a době trvání jeho použití.
2. Členské státy určí pro účely stanovení reprezentativnosti ve smyslu čl. 125f odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 pravidla, kterými vylučují:
a)
producenty, jejichž produkce je určena zásadně pro přímý prodej spotřebitelům v hospodářství nebo v pěstitelské oblasti;
b)
přímé prodeje podle písmene a);
c)
produkty dodané ke zpracování podle čl. 125f odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, kromě případů, kdy pro tyto produkty zcela nebo částečně platí příslušná pravidla.
Článek 130
Finanční příspěvky
Pokud členský stát rozhodne podle článku 125i nařízení (ES) č. 1234/2007, že producenti, kteří nepatří do organizací producentů, mají povinnost platit finanční příspěvek, zašle Komisi informace potřebné k posouzení souladu s podmínkami stanovenými v uvedeném článku.
K těmto informacím patří zejména základ, ze kterého se příspěvek vypočítá, a jednotková výše tohoto základu, příjemce nebo příjemci a charakter různých nákladů uvedených v článku 125i nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 131
Rozšíření nad rámec jednoho hospodářského roku
Pokud je rozhodnuto použít rozšíření na období delší než jeden hospodářský rok, členské státy ověří pro každý hospodářský rok, že podmínky týkající se reprezentativnosti stanovené v čl. 125f odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou nadále dodržovány po celé období, na které je použito rozšíření.
Pokud členské státy zjistí, že podmínky již nejsou dodržovány, neprodleně zruší rozšíření s účinností od začátku následujícího hospodářského roku.
Členské státy o každém zrušení neprodleně uvědomí Komisi a ta tyto informace zveřejní prostředky, jež uzná za vhodné.
Článek 132
Ovoce prodané na stromě; odběratelé
1. V případech, kdy producenti, kteří nejsou členy organizace producentů, prodají ovoce na stromě, je odběratel za účelem dosažení souladu s předpisy uvedenými v bodě 1 písm. e), bodě 1 písm. f) a v bodě 3 přílohy XVIa nařízení (ES) č. 1234/2007 považován za producenta tohoto ovoce.
2. Příslušné členské státy mohou rozhodnout, že pravidla uvedená v příloze XVIa nařízení (ES) č. 1234/2007 s výjimkou těch, která jsou uvedena v odstavci 1, mohou být závazná pro odběratele, pokud odpovídají za správu dotčené produkce.
HLAVA IV
OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI
KAPITOLA I
Dovozní cla a režim vstupní ceny
Oddíl 1
Režim vstupní ceny
Článek 133
Oblast působnosti a definice
1. Tento oddíl stanoví pravidla pro použití článku 140a nařízení (ES) č. 1234/2007.
2. Pro účely tohoto oddílu:
a)
„šarží“ se rozumí zboží předložené v rámci celního prohlášení o propuštění do volného oběhu, které má platnost pouze pro zboží téhož původu jednoho kódu KN, a
b)
„dovozcem“ se rozumí deklarant ve smyslu čl. 4 odst. 18 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (17).
Článek 134
Oznámení cen a množství dovezených produktů
1. U každého produktu a období uvedených v příloze XVI části A, pro každý tržní den a každý původ oznámí členské státy Komisi nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) následujícího pracovního dne:
a)
průměrné reprezentativní ceny produktů dovezených ze třetích zemí a prodaných na reprezentativních dovozních trzích podle článku 135 a významné ceny zjištěné na jiných trzích u velkého množství dovezených produktů, nebo nejsou-li k dispozici žádné ceny na reprezentativních trzích, významné ceny dovezených produktů zjištěné na jiných trzích, a
b)
celkové množství, které se vztahuje k cenám uvedeným v písmenu a).
Jestliže je celkové množství uvedené v písmenu b) nižší než jedna tuna, příslušné ceny se Komisi neoznamují.
2. Ceny uvedené v odst. 1 písm. a) se zaznamenávají:
a)
u každého z produktů uvedených v příloze XVI části A;
b)
u každé z dostupných odrůd a velikostí a
c)
na úrovni dovozce/velkoobchodník nebo velkoobchodník/maloobchodník, nejsou-li k dispozici ceny na úrovni dovozce/velkoobchodník.
Z těchto cen se odečtou tyto částky:
a)
obchodní rozpětí ve výši 15 % pro obchodní centra v Londýně, Milánu a Rungisu a ve výši 8 % pro ostatní obchodní centra a
b)
náklady na dopravu a pojištění v rámci celního území Unie.
Pro náklady na dopravu a pojištění, které je nutno odečíst podle druhého pododstavce, mohou členské státy stanovit standardní částky odpočtu. Tyto standardní částky a metody jejich výpočtu se neprodleně oznámí Komisi.
3. Pokud jsou ceny zaznamenané v souladu s odstavcem 2 zjištěny na úrovni velkoobchodník/maloobchodník, nejprve se sníží o 9 % s ohledem na obchodní rozpětí velkoobchodníka a poté o částku 0,7245 EUR na 100 kg s ohledem na náklady na manipulaci a daně a poplatky na trhu.
4. U produktů uvedených v příloze XVI části A, na které se vztahuje zvláštní obchodní norma, se za reprezentativní považují:
a)
ceny produktů I. třídy jakosti za předpokladu, že množství v této třídě představují alespoň 50 % z celkového množství na trhu;
b)
ceny produktů I. třídy jakosti doplněné, pokud produkty této třídy představují méně než 50 % z celkového množství, o ceny stanovené pro produkty II. třídy jakosti tak, aby dohromady představovaly 50 % celkového množství uvedeného na trh;
c)
ceny stanovené pro produkty II. třídy jakosti, nejsou-li produkty I. třídy jakosti k dispozici, pokud není rozhodnuto, že se na ně použije vyrovnávací koeficient, jestliže tyto produkty nejsou v důsledku produkčních podmínek u produktů dotčeného původu obvykle a tradičně uváděny na trh v I. třídě jakosti v důsledku jejich jakostních znaků.
Vyrovnávací koeficient uvedený v písm. c) prvního pododstavce se použije na ceny, z nichž byly odečteny částky uvedené v odstavci 2.
U produktů uvedených v příloze XVI části A, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, se za reprezentativní považují ceny produktů splňujících všeobecnou obchodní normu.
Článek 135
Reprezentativní trhy
Členské státy uvědomí Komisi o obvyklých tržních dnech na trzích uvedených v příloze XVII, které se považují za reprezentativní trhy.
Článek 136
Paušální dovozní hodnoty
1. U každého produktu a období uvedených v příloze XVI části A a pro každý původ Komise stanoví každý pracovní den paušální dovozní hodnotu, která se rovná váženému průměru reprezentativních cen podle článku 134, od nichž je odečtena paušální částka 5 EUR na 100 kg a valorická cla.
2. Pokud je pro produkty a období použití uvedené v příloze XVI části A stanovena paušální dovozní hodnota v souladu s tímto oddílem, nepoužije se jednotková cena podle čl. 152 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (18). Nahradí se paušální dovozní hodnotou podle odstavce 1.
3. Pokud pro produkt určitého původu není v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, použije se průměr paušálních dovozních hodnot platných pro daný produkt.
4. Během období použití stanovených v příloze XVI část A zůstávají paušální dovozní hodnoty v platnosti, dokud nejsou změněny. Přestávají však platit, pokud není Komisi po sedm po sobě následujících tržních dnů oznámena žádná průměrná reprezentativní cena.
Jestliže podle prvního pododstavce není pro daný produkt v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, rovná se paušální dovozní hodnota platná pro uvedený produkt jeho poslední průměrné paušální dovozní hodnotě.
5. Odchylně od odstavce 1 není s účinností od prvního dne období použití uvedených v příloze XVI části A v platnosti žádná paušální dovozní hodnota, pokud ji není možné vypočítat.
6. Reprezentativní ceny v eurech se převádějí s pomocí reprezentativního tržního kurzu vypočítaného pro daný den.
7. Paušální dovozní hodnoty vyjádřené v eurech zveřejní Komise způsobem, jaký uzná za vhodný.
Článek 137
Základ vstupní ceny
1. Vstupní cena, na jejímž základě jsou produkty uvedené v příloze XVI části A zařazeny do společného celního sazebníku, je podle volby dovozce rovna:
a)
ceně FOB produktů v jejich zemi původu, k níž se přičtou náklady na pojištění a dopravu na hranice celního území Unie, pokud jsou tato cena i tyto náklady známy v době přijetí celního prohlášení o propuštění produktů do volného oběhu. Pokud výše uvedené ceny převyšují o více než 8 % paušální dovozní hodnotu platnou pro dotčený produkt v době přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, dovozce musí složit jistotu podle čl. 248 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93. Pro tento účel se částka dovozního cla, které mohou nakonec produkty podléhat, rovná částce cla, kterou by dovozce zaplatil, kdyby byl dotčený produkt zařazen na základě dotčené paušální dovozní hodnoty, nebo
b)
celní hodnotě vypočítané podle čl. 30 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 použité pouze na dotčené dovezené produkty. V tomto případě se clo odečte podle čl. 136 odst. 1 tohoto nařízení. V uvedeném případě složí dovozce jistotu uvedenou v čl. 248 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93, která se rovná výši cla, které by zaplatil, kdyby byly produkty zařazeny na základě paušální dovozní hodnoty platné pro dotčenou šarži, nebo
c)
paušální dovozní hodnotě vypočítané v souladu s článkem 136 tohoto nařízení.
2. Vstupní cena, na jejímž základě jsou produkty uvedené v příloze XVI části B zařazeny do společného celního sazebníku, je podle volby dovozce rovna:
a)
ceně FOB produktů v jejich zemi původu, k níž se přičtou náklady na pojištění a dopravu na hranice celního území Unie, pokud jsou tato cena i tyto náklady známy v době přijetí celního prohlášení. Mají-li celní orgány za to, že musí být vyžadována jistota podle článku 248 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí dovozce složit jistotu, která se rovná maximální částce cla platného pro dotčený produkt, nebo
b)
celní hodnotě vypočítané podle čl. 30 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 použité pouze na dotčené dovezené produkty. V tomto případě se clo odečte podle čl. 136 odst. 1 tohoto nařízení. V tom případě musí dovozce složit jistotu uvedenou v článku 248 nařízení (EHS) č. 2454/93, která se rovná maximální částce cla platného pro dotčený produkt.
3. Jestliže je vstupní cena vypočtena na základě ceny FOB produktů v zemi původu, vypočte se celní hodnota na základě příslušného prodeje za tuto cenu.
Jestliže je vstupní cena vypočtena v souladu s některým z postupů stanovených v odst. 1 písm. b) nebo c) nebo odst. 2 písm. b), vypočte se celní hodnota na stejném základě jako vstupní cena.
4. Dovozce má jeden měsíc od data prodeje dotčených produktů, s výhradou maximální lhůty čtyř měsíců ode dne přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, na to, aby prokázal, že šarže byla prodána za podmínek potvrzujících správnost cen uvedených v odst. 1 písm. a) nebo odst. 2 písm. a), nebo aby určil celní hodnotu uvedenou v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b). Nedodržení jednoho z těchto konečných termínů má za následek propadnutí jistoty, aniž je dotčeno použití odstavce 5.
Složená jistota se uvolní v tom rozsahu, ve kterém je celním orgánům poskytnut uspokojivý důkaz o podmínkách prodeje.
V opačném případě jistota propadá na zaplacení dovozních cel.
5. Lhůtu čtyř měsíců uvedenou v odstavci 4 mohou příslušné orgány členského státu na základě řádně zdůvodněné žádosti dovozce prodloužit maximálně o tři měsíce.
6. Pokud příslušné orgány při kontrole zjistí, že nebyly splněny požadavky tohoto článku, vymáhají dlužné clo podle článku 220 nařízení (EHS) č. 2913/92. Do částky vymahatelného cla nebo částky, kterou ještě zbývá uhradit, se započítá také úrok ode dne propuštění zboží do volného oběhu až do dne úhrady. Použije se úroková sazba platná pro úhradu pohledávek podle vnitrostátního práva.
Oddíl 2
Dodatečná dovozní cla
Článek 138
Oblast působnosti a definice
1. Dodatečné dovozní clo podle čl. 141 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 (dále jen „dodatečné clo“) může být použito na produkty a období uvedené v příloze XVIII za podmínek stanovených v tomto oddílu.
2. Spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla jsou uvedeny v seznamu v příloze XVIII.
Článek 139
Oznámení objemů
1. U každého produktu uvedeného v příloze XVIII a během vyznačených období oznámí členské státy Komisi údaje týkající se objemů produktů propuštěných do volného oběhu, přičemž použijí metodu pro dohled nad preferenčními dovozy uvedenou v článku 308d nařízení (EHS) č. 2454/93.
Toto oznámení o objemech produktů propuštěných do volného oběhu během předchozího týdne musí být učiněno každý týden ve středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času).
2. Celní prohlášení pro propuštění do volného oběhu v případě produktů v působnosti tohoto oddílu, která celní orgány mohou přijmout na žádost dovozce a která neobsahují některé údaje uvedené v příloze 37 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí kromě údajů uvedených v článku 254 uvedeného nařízení obsahovat údaje o čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Jestliže se pro účely propuštění produktů v působnosti tohoto oddílu do volného oběhu použije zjednodušené celní prohlášení podle článku 260 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí zjednodušená celní prohlášení obsahovat kromě ostatních požadavků údaje o čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Jestliže se pro účely propuštění produktů v působnosti tohoto oddílu do volného oběhu použije místní celní řízení podle článku 263 nařízení (EHS) č. 2454/93, musí sdělení celním orgánům uvedené v čl. 266 odst. 1 uvedeného nařízení obsahovat veškeré nezbytné údaje pro identifikaci zboží a také vyznačení čisté hmotnosti (v kg) dotčených produktů.
Ustanovení čl. 266 odst. 2 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93 se na dovozy produktů v působnosti tohoto oddílu nepoužije.
Článek 140
Vybírání dodatečného cla
1. Pokud se zjistí, že u jednoho z produktů v jednom z období uvedených v příloze XVIII překračuje množství uvedené do volného oběhu odpovídající spouštěcí objem, uloží Komise dodatečné clo kromě případů, kdy je nepravděpodobné, že by dovozy narušily trh Unie, nebo kdyby účinky nebyly s ohledem na zamýšlený cíl přiměřené.
2. Dodatečné clo se vybírá z množství uvedeného do volného oběhu po datu uložení uvedeného cla za předpokladu, že:
a)
z jeho sazebního zařazení určeného v souladu s článkem 137 vyplývá uložení nejvyšších specifických cel, která se vztahují na dovážené produkty daného původu;
b)
produkty jsou dovezeny v době uložení dodatečného cla.
Článek 141
Výše dodatečného cla
Dodatečné clo uložené podle článku 140 se rovná jedné třetině cla, které je pro daný produkt stanoveno v souladu se společným celním sazebníkem.
U dovážených produktů, na něž se vztahují celní preference spojené s valorickým clem, se dodatečné clo rovná jedné třetině specifického cla pro daný produkt, pokud se použije čl. 140 odst. 2.
Článek 142
Výjimky z dodatečného cla
1. Dodatečné clo se neuloží na:
a)
zboží dovezené v rámci celních kvót uvedených v příloze 7 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (19) (dále jen „kombinovaná nomenklatura“);
b)
zboží dopravované do Unie podle odstavce 2.
2. Za zboží dopravované do Unie se považuje zboží, které:
a)
opustilo zemi původu před rozhodnutím o uložení dodatečného cla a
b)
převáží se s přepravním dokladem platným pro přepravu z místa nakládky v zemi původu do místa vykládky v Unii, který byl vystaven ještě před uložením uvedeného dodatečného cla.
3. Zúčastněné strany uspokojivě prokážou celním orgánům, že podmínky uvedené v odstavci 2 byly splněny.
Celní orgány však mohou mít za to, že vyvážené produkty opustily zemi původu přede dnem uložení dodatečného cla, pokud je předložen některý z těchto dokladů:
a)
u lodní přepravy lodní náložný list, z něhož vyplývá, že nakládka byla provedena před tímto dnem,
b)
u železniční přepravy náložný list, který byl orgánem železnice země původu přijat před tímto dnem;
c)
u silniční přepravy přepravní smlouva (CMR) nebo jiný tranzitní dokument vystavený v zemi původu před tímto dnem, pokud jsou dodrženy podmínky stanovené dvoustrannými nebo mnohostrannými dohodami v oblasti tranzitu Unie nebo společného tranzitu;
d)
u letecké přepravy letecký náložný list, z něhož vyplývá, že letecká společnost přijala produkty před tímto dnem.
HLAVA V
OBECNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 143
Kontroly
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení nebo jiné právní předpisy Unie, zavedou členské státy kontroly a opatření v míře nezbytné pro zajištění řádného používání nařízení (ES) č. 1234/2007 a tohoto nařízení. Kontroly a opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující, aby poskytovaly odpovídající ochranu finančních zájmů Unie.
Zajistí zejména, aby:
a)
bylo možno kontrolovat veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy, vnitrostátním rámcem nebo vnitrostátní strategií;
b)
příslušné orgány členského státu odpovědné za provádění kontrol měly k dispozici dostatečný počet pracovníků s odpovídající kvalifikací a zkušenostmi pro účinné provádění kontrol a aby
c)
byly stanoveny kontroly k zamezení neoprávněného dvojího financování opatření podle tohoto nařízení z jiných režimů Unie nebo vnitrostátních režimů.
Článek 144
Vnitrostátní sankce
Aniž jsou dotčeny sankce uvedené v tomto nařízení nebo v nařízení (ES) č. 1234/2007, zajistí členské státy, aby byly v případě nesrovnalostí ve vztahu k požadavkům uvedeným v tomto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 použity sankce na vnitrostátní úrovni, které musí být účinné, přiměřené a odrazující, aby poskytovaly odpovídající ochranu finančních zájmů Unie.
Článek 145
Uměle vytvořené situace
Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní opatření stanovená v tomto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007, neprovádí se žádná platba ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořily podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb, a získaly tak výhodu, která je v rozporu s cíli dotčeného režimu podpor.
Článek 146
Oznámení
1. Členské státy určí jeden příslušný orgán nebo subjekt odpovědný za plnění oznamovací povinnosti ohledně:
a)
organizací producentů, sdružení organizací producentů a seskupení producentů podle článku 97 tohoto nařízení;
b)
produkčních cen ovoce a zeleniny na vnitřním trhu podle článku 98 tohoto nařízení;
c)
cen a množství produktů dovezených ze třetích zemí a prodaných na reprezentativních dovozních trzích podle článku 134 tohoto nařízení;
d)
dovážených objemů produktů uvolněných do volného oběhu podle článku 139 tohoto nařízení.
2. Členské státy oznámí Komisi, které příslušné orgány a subjekty určily, a kontakty na ně, včetně veškerých změn těchto údajů.
Seznam určených orgánů nebo subjektů, včetně jejich názvů a adres, se zpřístupní členským státům a veřejnosti všemi vhodnými prostředky za pomoci informačních systémů zavedených Komisí, včetně zveřejnění na internetu.
3. Aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, členské státy předkládají všechna oznámení určená Komisi podle tohoto nařízení elektronicky přes informační systém, který příslušným orgánům a subjektům členských států zpřístupní Komise, a to ve formátu, který Komise stanoví.
Oznámení, které nebyla předložena stanoveným způsobem a ve stanoveném formátu podle prvního pododstavce, mohou být pokládána za nepředložená, aniž je dotčen odstavec 5.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, přijmou členské státy veškerá opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly schopny dodržet lhůty pro oznámení stanovená v tomto nařízení.
5. Jestliže členský stát nepředloží oznámení v souladu s požadavky tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo pokud se oznámení zdá být nesprávné s ohledem na objektivní skutečnosti známé Komisi, může Komise částečně nebo zcela pozastavit měsíční platby uvedené v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (20), pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a to do až doby, kdy je oznámení předloženo správně.
Článek 147
Zjevné omyly
Veškeré oznámení, žádosti a požadavky předložené členskému státu podle tohoto nařízení nebo nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně žádostí o podporu, mohou být po svém podání kdykoli upraveny v případě, že v nich příslušný orgán členského státu zjistí zjevné chyby.
Článek 148
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
Jestliže má být v souladu s tímto nařízením nebo nařízením (ES) č. 1234/2007 uložena sankce či penále nebo odňata výhoda nebo uznání, nejsou takové sankce či penále uloženy nebo odnětí provedeno v případech vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu článku 31 nařízení (ES) č. 73/2009.
Případ vyšší moci však musí být včetně příslušných důkazů, uspokojivě doložených příslušnému orgánu členského státu, oznámen orgánu do deseti pracovních dnů ode dne, kdy je dotčená osoba schopna tak učinit.
Článek 149
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1580/2007 se zrušuje.
Článek 134 nařízení (ES) č. 1580/2007 však zůstává použitelný až do 31. srpna 2011.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XIX.
Článek 150
Přechodná ustanovení
1. Operační programy, které využívají čl. 203 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, mohou pokračovat až do konce za předpokladu, že jsou v souladu s pravidly platnými před 1. lednem 2008.
2. Pravidly týkajícími se minimálních vlastností surovin dodaných ke zpracování a minimálních požadavků na jakost hotových výrobků, která zůstávají v platnosti pro suroviny sklizené na území členských států, jež využívají přechodného opatření uvedeného odstavce, jsou pro účely čl. 203a odst. 6 nařízení (ES) č. 1234/2007, kromě příslušných obchodních norem uvedených v hlavě II tohoto nařízení, pravidla obsažená v nařízeních Komise uvedených v příloze XX.
3. Plány uznání přijaté podle nařízení (ES) č. 2200/96, které nadále využívají výhod spojených s přijetím podle čl. 203a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, pro seskupení producentů mimo členské státy, které ke Společenství přistoupily dne 1. května 2004 nebo později, a mimo nejvzdálenější regiony Unie podle článku 349 Smlouvy nebo menší ostrovy v Egejském moři podle čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (21) jsou financovány podle čl. 103a odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007.
Plány uznání přijaté podle nařízení (ES) č. 2200/96, které využívaly výhod čl. 14 odst. 7 uvedeného nařízení a nadále využívají výhod spojených s přijetím podle čl. 203a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, jsou financovány podle čl. 103a odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. V případě potřeby upraví členské státy své vnitrostátní strategie nejpozději do 15. září 2011 tak, aby:
a)
řádně odůvodnily, jaká vzdálenost se považuje za „značnou“ podle čl. 50 odst. 7 písm. b);
b)
stanovily maximální procentní podíl ročních výdajů v rámci operačního programu, které mají být vynaloženy na akce spojené s nakládáním s obaly šetrným k životnímu prostředí podle čl. 60 odst. 4 druhého pododstavce.
5. Operační programy schválené před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost mohou pokračovat až do konce, aniž by byl dodržen maximální procentní podíl podle čl. 60 odst. 4 druhého pododstavce.
Článek 151
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. června 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 543/2011
tas-7 ta' Ġunju 2011
li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 għas-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b’mod partikulari l-Artikoli 3, 103h, 121(a), 127, 134, 143(b), 148, 179, 192(2), 194 u 203a(8) flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli li tinkludi s-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat.
(2)
Ir-regoli ta’ implimentazzjoni li jkopru s-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat huma stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1580/2007 tal-21 ta’ Diċembru 2007 li jistabbilixxi regoli ta’ implimentazzjoni tar-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2200/96, (KE) Nru 2201/96 u (KE) Nru 1182/2007 fis-settur tal-frott u ħxejjex (2). Dak ir-Regolament ġie emendat diversi drabi. Fl-interess taċ-ċarezza, huwa xieraq li r-regoli ta’ implimentazzjoni jkunu inkorporati kollha f’Regolament ġdid, flimkien mal-emendi meħtieġa fid-dawl tal-esperjenza, u li jitħassar ir-Regolament (KE) Nru 1580/2007.
(3)
Għandhom jiġu stabbiliti s-snin tas-suq għall-prodotti tas-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat. Billi m’hemmx aktar skemi ta’ għajnuna fis-setturi li jsegwu ċ-ċiklu tal-ħsad tal-prodotti kkonċernati, is-snin tas-suq kollha jistgħu jkunu armonizzati sabiex jidħlu fis-sena kalendarja.
(4)
L-Artikolu 113(1)(b) u (c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jawtorizza lill-Kummissjoni tipprovdi għal standards tal-kummerċjalizzazzjoni għall-frott u l-ħaxix u għall-frott u l-ħaxix ipproċessat rispettivament. Skont l-Artikolu 113a(1) ta’ dak ir-Regolament, il-frott u l-ħaxix intiż biex jinbiegħ frisk lill-konsumatur jista’ jiġi kkummerċjalizzat biss jekk ikun ta’ kwalità tajba, ġusta u li tista’ tiġi kkummerċjalizzata u jekk ikun indikat il-pajjiż tal-oriġini biss. Sabiex tiġi armonizzata l-implimentazzjoni ta’ dik id-dispożizzjoni, huwa xieraq li jiġu stabbiliti d-dettalji ta’ standard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni għall-frott u l-ħaxix frisk kollu u li ssir dispożizzjoni dwaru.
(5)
Għandhom jiġu adottati standards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni għal dawk il-prodotti li għalihom jidher li jeħtieġ jiġi adottat standard ibbażat fuq il-valutazzjoni tar-rilevanza tiegħu, filwaqt li jitqies, b’mod partikulari, liema prodotti huma nnegozjati l-iktar f’termini tal-valur, abbażi taċ-ċifri li hemm fil-bażi tad-dejta ta’ referenza, imsejħa “Comext”, tal-Kummissjoni Ewropea dwar in-negozju internazzjonali.
(6)
Sabiex jiġu evitati ostakli bla bżonn għall-kummerċ, f’każijiet fejn ikunu jridu jiġu stabbiliti standards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni għall-prodotti individwali, dawn l-istandards għandhom ikunu dawk stabbiliti fl-istandards adottati mill-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (in-NU/KEE). F’każijiet fejn ma ġie adottat l-ebda standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni fil-livell tal-Unjoni, il-prodotti għandhom jitqiesu bħala prodotti li jikkonformaw mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni meta min ikollu f’idejh il-prodotti jkun jista’ juri li dawn huma konformi ma’ kwalunkwe standard tan-NU/KEE li jkun japplika.
(7)
Għandu jkun hemm dispożizzjoni dwar eċċezzjonijiet u eżenzjonijiet mill-applikazzjoni tal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni fil-każ ta’ ċerti ħidmiet li huma jew marġinali u/jew speċifiċi ħafna, jew li jseħħu fil-bidu tal-katina tad-distribuzzjoni, jew fil-każ tal-frott u l-ħaxix imnixxef jew tal-prodotti maħsubin għall-ipproċessar. Billi xi frott u ħaxix jiżviluppa b’mod naturali u għandu tendenza jeħżien, dan għandu jitħalla juri tnaqqis żgħir fil-freskezza u fid-dehra sakemm ma jkunx tat-tip tal-Klassi “Extra”. Ċerti prodotti li normalment ma jinbigħux sħaħ għandhom ikunu eżentati mill-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni, li mill-bqija jitlob li l-prodott jinbiegħ sħiħ.
(8)
Id-dettalji tat-tagħrif meħtieġa skont l-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni għandhom jintwerew b’mod ċar fuq l-imballaġġ u/jew fuq it-tikketta. Sabiex tiġi evitata l-frodi u sabiex jiġu evitati każijiet fejn il-konsumatur jiġi ngannat, id-dettalji tat-tagħrif meħtieġa skont l-istandards għandhom ikunu disponibbli għall-konsumatur qabel ma jseħħ ix-xiri, speċjalment fil-każ tal-bejgħ mill-bogħod, fejn l-esperjenza wriet li hemm riskju ta’ frodi u riskju li jiġi evitat il-ħarsien tal-konsumaturi mogħti mill-istandards.
(9)
Il-pakketti li jkun fihom frott u ħaxix ta’ speċijiet differenti qed isiru dejjem aktar komuni fis-suq minħabba d-domanda ta’ ċerti konsumaturi. Il-kummerċ ġust jeħtieġ li l-frott u l-ħaxix mibjugħ fl-istess pakkett ikun tal-istess kwalità. Għall-prodotti li għalihom ma ġewx adottati standards tal-Unjoni, dan jista’ jkun żgurat billi wieħed jirrikorri għad-dispożizzjonijiet ġenerali. Għandhom ikunu stabbiliti r-rekwiżiti tat-tikkettar għat-taħlitiet ta’ frott u ħaxix ta’ speċijiet differenti fl-istess pakkett. Dawn għandhom ikunu inqas stretti minn dawk stabbiliti mill-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni sabiex jitqies, b’mod partikulari, l-ispazju disponibbli fuq it-tikketta.
(10)
Sabiex ikun żgurat li l-verifiki jkunu jistgħu jitwettqu sewwa u b’mod effettiv, il-fatturi u d-dokumenti ta’ akkumpanjament, minbarra dawk għall-konsumaturi, għandu jkun fihom ċertu tagħrif bażiku li huwa inkluż fl-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni.
(11)
Għall-għanijiet tal-verifiki selettivi bbażati fuq analiżi tar-riskju, kif imsemmi fl-Artikolu 113a(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli ddettaljati dwar it-tali verifiki. Għandha ssir enfasi, b’mod partikulari, fuq ir-rwol tal-valutazzjoni tar-riskju meta jintgħażlu l-prodotti għall-verifiki.
(12)
Kull Stat Membru għandu jaħtar l-entitajiet ta’ spezzjoni li huma responsabbli għat-twettiq tal-verifiki tal-konformità f’kull stadju tal-kummerċjalizzazzjoni. Waħda minn dawk l-entitajiet għandha tkun responsabbli għall-kuntatti mal-entitajiet maħtura l-oħra kollha u għall-koordinazzjoni bejniethom.
(13)
Billi l-għarfien dwar in-negozjanti u l-karatteristiċi ewlenin tagħhom huwa għodda indispensabbli fl-analiżi tal-Istati Membri, jeħtieġ li titwaqqaf bażi tad-dejta dwar in-negozjanti tal-frott u l-ħaxix f’kull Stat Membru. Sabiex ikun żgurat li jkunu koperti dawk kollha li jieħdu sehem fil-katina tal-kummerċjalizzazzjoni u sabiex ikun hemm ċertezza legali, għandha tiġi adottata definizzjoni ddettaljata tal-kelma “negozjant”.
(14)
Il-verifiki tal-konformità għandhom jitwettqu billi jittieħdu kampjuni u għandhom jiffukaw fuq dawk in-negozjanti li huma l-aktar li probabbli jkollhom oġġetti li ma jikkonformawx mal-istandards. Filwaqt li jqisu l-karatteristiċi tas-swieq nazzjonali tagħhom, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli li jagħtu prijorità lill-verifiki fuq ċerti kategoriji partikulari ta’ negozjanti. Għat-trasparenza, dawk ir-regoli għandhom ikunu nnotifikati lill-Kummissjoni.
(15)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-esportazzjoni ta’ frott u ħaxix lejn pajjiżi terzi tkun konformi mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni u għandhom jiċċertifikaw il-konformità, skont il-Protokoll ta’ Ġinevra dwar l-istandardizzazzjoni tal-frott u l-ħaxix frisk u tal-frott niexef u mnixxef konkluż fi ħdan il-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti u l-iskema tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi (l-OECD) għall-applikazzjoni ta’ standards internazzjonali għall-frott u l-ħaxix.
(16)
L-importazzjonijiet ta’ frott u ħaxix minn pajjiżi terzi għandhom iħarsu l-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni jew standards li huma ekwivalenti għalihom. Għalhekk il-verifiki tal-konformità jridu jitwettqu qabel ma dawn l-oġġetti jidħlu fit-territorju doganali tal-Unjoni, ħlief fil-każ ta’ lottijiet żgħar li l-entitajiet ta’ spezzjoni jqisu li huma ta’ riskju żgħir. F’ċerti pajjiżi terzi li jipprovdu garanziji ta’ konformità sodisfaċenti, jistgħu jsiru verifiki mill-entitajiet ta’ spezzjoni ta’ dawn il-pajjiżi terzi qabel ma l-prodotti jiġu esportati. Meta jintuża dan il-metodu, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw b’mod regolari l-effettività u l-kwalità tal-verifiki mwettqin mill-entitajiet ta’ spezzjoni tal-pajjiżi terzi qabel l-esportazzjoni.
(17)
Il-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar m’għandux jikkonforma bilfors mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni. Għalhekk għandu jiġi żgurat li dan ma jinbigħx fis-suq tal-prodotti friski. It-tali prodotti għandhom ikunu ttikkettati kif xieraq.
(18)
Il-frott u l-ħaxix ivverifikat għall-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni għandu jkun suġġett għall-istess tip ta’ verifika fl-istadji kollha tal-kummerċjalizzazzjoni. Għal dan il-għan, għandhom jiġu applikati l-linji gwida rrakkomandati mill-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti, f’konformità mar-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi. Madankollu, għandhom jiġu stabbiliti arranġamenti speċifiċi għall-verifiki fl-istadju tal-bejgħ bl-imnut.
(19)
Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet għar-rikonoxximent tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għall-prodotti li għalihom jitolbu rikonoxximent. Meta dan ir-rikonoxximent jintalab għal prodotti maħsubin għall-ipproċessar biss, għandu jiġi żgurat li dawn il-prodotti jkunu fil-fatt ikkonsenjati għall-ipproċessar.
(20)
Sabiex tingħata spinta lill-kisba tal-għanijiet tal-iskema tal-frott u l-ħaxix u sabiex ikun żgurat li l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jwettqu xogħolhom b’mod sostenibbli u effettiv, għandu jkun hemm l-iktar stabbilità possibbli fost l-organizzazzjonijiet tal-produtturi. Għalhekk is-sħubija ta’ produttur fl-organizzazzjoni tal-produtturi għandha tkun għal perjodu minimu taż-żmien. Għandu jkun f’idejn l-Istati Membri li jistabbilixxu l-perjodi ta’ notifika u d-dati li fihom ir-riżenja mis-sħubija għandha tidħol fis-seħħ.
(21)
L-attivitajiet ewlenin u essenzjali ta’ organizzazzjoni tal-produtturi għandhom ikollhom x’jaqsmu mal-konċentrazzjoni tal-provvista u l-kummerċjalizzazzjoni. Madankollu, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jitħallew jidħlu f’attivitajiet oħra, kemm jekk dawn ikunu ta’ natura kummerċjali kif ukoll jekk le.
(22)
Għandha titħeġġeġ il-kooperazzjoni bejn l-organizzazzjonijiet tal-produtturi billi jkun permess li l-kummerċjalizzazzjoni ta’ frott u ħaxix mixtri esklussivament minn organizzazzjoni tal-produtturi rrikonoxxuta oħra titħalla barra mill-kalkoli kemm għall-għanijiet tal-attività ewlenija kif ukoll għal attivitajiet oħrajn. Meta organizzazzjoni tal-produtturi tkun irrikonoxxuta għal prodott li għalih jeħtieġ li jiġu pprovduti mezzi tekniċi, din għandha titħalla tipprovdi dawk il-mezzi permezz tal-membri tagħha, permezz tal-kumpaniji sussidjarji jew permezz tal-esternalizzazzjoni.
(23)
L-organizzazzjonijiet tal-produtturi jista’ jkollhom ishma f’kumpaniji sussidjarji li jgħinu sabiex iżidu l-valur miżjud tal-produzzjoni tal-membri tagħhom. Għandhom ikunu stabbiliti regoli għall-kalkolu tal-valur ta’ din il-produzzjoni kkummerċjalizzata. L-attivitajiet ewlenin ta’ dawn il-kumpaniji sussidjarji għandhom ikunu l-istess bħal dawk tal-organizzazzjoni tal-produtturi, wara li jitħalla żmien għal perjodu tranżizzjonali ta’ adattament.
(24)
Għandhom ikunu stabbiliti regoli ddettaljati dwar ir-rikonoxximent u l-funzjonament tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, tal-organizzazzjonijiet transnazzjonali tal-produtturi u tal-assoċjazzjonijiet transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li dwarhom hemm dispożizzjoni fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Għall-konsistenza, dawn għandhom jirriflettu, sa fejn ikun possibbli, ir-regoli stabbiliti għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi.
(25)
Sabiex tkun iffaċilitata l-konċentrazzjoni tal-provvista, il-fużjoni tal-organizzazzjonijiet eżistenti tal-produtturi sabiex jinħolqu organizzazzjonijiet ġodda għandha tkun inkuraġġuta billi jkunu pprovduti regoli għall-fużjoni tal-programmi operattivi tal-organizzazzjonijiet li jkunu ngħaqdu flimkien.
(26)
Filwaqt li jitħarsu l-prinċipji li bihom trid tkun iffurmata organizzazzjoni tal-produtturi fuq inizjattiva tal-produtturi nfushom u li bihom għandha tkun skrutinizzata mill-produtturi, għandu jitħalla f’idejn l-Istati Membri li jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom persuni fiżiċi jew ġuridiċi oħrajn ikunu aċċettati bħala membri ta’ organizzazzjoni tal-produtturi u/jew ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi.
(27)
Sabiex ikun żgurat li l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jirrappreżentaw ġenwinament għadd minimu ta’ produtturi, l-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri sabiex jiżguraw li minoranza ta’ membri li jistgħu jikkostitwixxu l-biċċa l-kbira tal-produzzjoni fl-organizzazzjoni tal-produtturi ma jiddominawx il-ġestjoni u t-tħaddim tagħha iktar milli hu xieraq.
(28)
Sabiex jitqiesu ċ-ċirkustanzi differenti tal-produzzjoni u tal-kummerċjalizzazzjoni fl-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu ċerti kundizzjonijiet għall-għoti ta’ rikonoxximent preliminari lill-gruppi tal-produtturi li jressqu pjan ta’ rikonoxximent.
(29)
Sabiex ikun promoss l-istabbiliment ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi stabbli li jkunu kapaċi jagħtu kontribut li jservi għall-kisba tal-għanijiet tal-iskema tal-frott u l-ħaxix, għandu jingħata rikonoxximent preliminari biss lill-gruppi tal-produtturi li jistgħu juru l-kapaċità tagħhom li jilħqu r-rekwiżiti kollha għar-rikonoxximent f’limitu taż-żmien speċifiku.
(30)
Għandhom ikunu stabbiliti dispożizzjonijiet dwar it-tagħrif li l-gruppi tal-produtturi jridu jipprovdu fil-pjan ta’ rikonoxximent. Sabiex il-gruppi tal-produtturi jkunu jistgħu jissodisfaw aħjar il-kundizzjonijiet għar-rikonoxximent, għandhom ikunu awtorizzati tibdiliet fil-pjanijiet ta’ rikonoxximent. Għal dak l-għan, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet li jippermettu lill-Istati Membri jitolbu lill-gruppi tal-produtturi jieħdu azzjoni korrettiva sabiex jiżguraw li l-pjan tagħhom ikun implimentat.
(31)
Il-grupp tal-produtturi jista’ jissodisfa l-kundizzjonijiet għar-rikonoxximent qabel ma l-pjan ta’ rikonoxximent ikun komplut. Għandha ssir dispożizzjoni sabiex dawn il-gruppi jkunu jistgħu jressqu applikazzjonijiet għar-rikonoxximent flimkien ma’ abbozz tal-programmi operattivi. Għall-konsistenza, l-għoti ta’ dan ir-rikonoxximent lil grupp tal-produtturi jrid ifisser it-tmiem tal-pjan ta’ rikonoxximent tiegħu, u l-għajnuna pprovduta m’għandhiex tkompli tingħata. Madankollu, sabiex jitqies il-finanzjament multiannwali tal-investimenti, l-investimenti li jikkwalifikaw għall-għajnuna għall-investiment għandhom ikunu jistgħu jiġu ttrasferiti għall-programmi operattivi.
(32)
Sabiex tkun iffaċilitata l-applikazzjoni korretta tas-sistema ta’ għajnuna sabiex tkopri l-ispejjeż tal-formazzjoni u tal-operazzjoni amministrativa tal-gruppi tal-produtturi, dik l-għajnuna għandha tingħata b’rata fissa. Dik l-għajnuna b’rata fissa għandha tkun suġġetta għal limitu massimu sabiex timxi skont ir-restrizzjonijiet tal-baġit. Barra minn hekk, filwaqt li jitqiesu l-bżonnijiet finanzjarji li jvarjaw ta’ gruppi tal-produtturi ta’ daqsijiet differenti, dak il-limitu massimu għandu jkun aġġustat skont il-valur tal-produzzjoni li tista’ tiġi kkummerċjalizzata tal-gruppi tal-produtturi.
(33)
Għall-konsistenza u sabiex ikun hemm tranżizzjoni bla problemi lejn l-istatus ta’ grupp tal-produtturi rrikonoxxut, l-istess regoli dwar l-attivitajiet ewlenin tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tagħhom għandhom japplikaw għall-gruppi tal-produtturi.
(34)
Sabiex jitqiesu l-ħtiġijiet finanzjarji tal-gruppi tal-produtturi l-ġodda u sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta tal-iskema tal-għajnuna fil-każ ta’ fużjoni, għandha tingħata l-possibbiltà li l-għajnuna tingħata lill-gruppi tal-produtturi li jirriżultaw mill-fużjoni.
(35)
Sabiex ikun iffaċilitat l-użu tal-iskema ta’ appoġġ għall-programmi operattivi, il-produzzjoni kkummerċjalizzata tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandha tkun iddefinita b’mod ċar, inkluża l-ispeċifikazzjoni ta’ liema prodotti jistgħu jitqiesu u l-istadju tal-kummerċjalizzazzjoni li fuqu għandu jiġi kkalkulat il-valur tal-produzzjoni. Għall-għanijiet tal-kontroll u għas-simplifikazzjoni, huwa xieraq li tintuża rata fissa sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar, li jirrappreżenta l-valur tal-prodott bażiku, jiġifieri l-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar, u l-attivitajiet li mhumiex attivitajiet proprji tal-ipproċessar. Billi l-kwantitajiet ta’ frott u ħaxix meħtieġa għall-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix ipproċessat ivarjaw ħafna bejn il-gruppi tal-produtturi, dawk id-differenzi għandhom ikunu riflessi fir-rati fissi applikabbli. Fil-każ tal-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar li jinbidel fi ħwawar aromatiċi pproċessati u fi trab tal-paprika, huwa xieraq ukoll li tiddaħħal rata fissa sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar, li jirrappreżanta biss il-valur tal-prodott bażiku. Għandhom ikunu jistgħu jintużaw ukoll metodi oħrajn għall-kalkolu tal-produzzjoni li tista’ tiġi kkummerċjalizzata fil-każ ta’ varjazzjonijiet annwali jew ta’ dejta li ma tkunx biżżejjed. Sabiex jiġi evitat li din l-iskema tintuża b’mod ħażin, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi ġeneralment m’għandhomx jitħallew ibiddlu l-metodoloġija għall-iffissar tal-perjodi ta’ referenza meta jkun għaddej il-programm.
(36)
Sabiex tkun żgurata tranżizzjoni bla problemi lejn is-sistema l-ġdida għall-kalkolu tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tal-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar, il-programmi operattivi approvati sal-20 ta’ Jannar 2010 m’għandhomx jiġu affettwati mill-metodu l-ġdid tal-kalkolu, mingħajr ħsara għall-possibbiltà li dawn il-programmi operattivi jiġu emendati skont l-Artikoli 65 u 66 tar-Regolament (KE) Nru 1580/2007. Għall-istess raġuni, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għall-perjodu ta’ referenza tal-programmi operattivi approvati wara dik id-data għandu jiġi kkalkulat skont ir-regoli l-ġodda.
(37)
Sabiex ikun żgurat l-użu korrett tal-għajnuna, għandhom ikunu stabbiliti regoli għall-ġestjoni tal-fondi operattivi u tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-membri, li jippermettu kemm jista’ jkun flessibbiltà, sakemm il-produtturi kollha jkunu jistgħu japprofittaw ruħhom mill-fond operattiv u jkunu jistgħu jipparteċipaw b’mod demokratiku fid-deċiżjonijiet dwar kif jintuża.
(38)
Għandhom ikunu stabbiliti dispożizzjonijiet li jistabbilixxu l-ambitu u l-istruttura tal-istrateġija nazzjonali għal programmi operattivi sostenibbli u l-qafas nazzjonali għal azzjonijiet ambjentali. L-għan għandu jkun li jtejjeb kemm jista’ jkun l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji u li jtejjeb il-kwalità tal-istrateġija.
(39)
Sabiex tkun tista’ ssir evalwazzjoni xierqa tat-tagħrif mill-awtoritajiet kompetenti u sabiex il-miżuri u l-attivitajiet ikunu jistgħu jiġu inklużi jew esklużi mill-programmi, għandhom ikunu stabbiliti l-proċeduri għall-preżentazzjoni u l-approvazzjoni tal-programmi operattivi, inklużi l-limiti taż-żmien. Minħabba li l-ġestjoni tal-programmi ssir fuq bażi annwali, għandu jkun hemm dispożizzjoni li tgħid li l-programmi li ma jkunux approvati qabel ċertu data għandhom jiġu posposti għal sena.
(40)
Għandu jkun hemm proċedura għall-emenda annwali tal-programmi operattivi għas-sena ta’ wara, sabiex dawn ikunu jistgħu jiġu aġġustati biex jitqiesu kwalunkwe kundizzjonijiet ġodda li ma setgħux jitbassru meta kienu ppreżentati inizjalment. Barra minn hekk, il-miżuri u l-ammonti tal-fond operattiv għandhom ikunu jistgħu jinbidlu matul kull sena ta’ eżekuzzjoni ta’ programm. Sabiex ikun żgurat li l-programmi approvati jżommu l-għanijiet ġenerali tagħhom, dawn il-bidliet kollha għandhom ikunu suġġetti għal ċerti limiti u ċerti kundizzjonijiet, li għandhom jiġu ddefiniti mill-Istati Membri, inkluża notifika obbligatorja tal-bidliet lill-awtoritajiet kompetenti.
(41)
Għal raġunijiet ta’ sigurtà finanzjarja u ċertezza legali, għandha titħejja lista ta’ ħidmiet u nfiq li ma jistgħux ikunu koperti mill-programmi operattivi.
(42)
Fil-każ ta’ investimenti f’azjendi individwali, sabiex ikun evitat li persuna privata li tkun qatgħet il-konnessjonijiet mal-organizzazzjoni matul il-ħajja utli tal-investiment tistagħna b’mod mhux iġġustifikat, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet li jippermettu lill-organizzazzjoni tirkupra l-valur li jibqa’ tal-investiment, sew jekk it-tali investiment ikun ta’ membru u sew jekk ikun tal-organizzazzjoni.
(43)
Sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni korretta tal-iskema tal-għajnuna, għandhom ikunu stabbiliti t-tagħrif li għandu jkun inkluż fl-applikazzjonijiet għall-għajnuna kif ukoll il-proċeduri għall-ħlas tal-għajnuna. Sabiex ikunu evitati d-diffikultajiet fil-flussi tal-flus, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandu jkollhom għad-dispożizzjoni tagħhom sistema ta’ ħlas bil-quddiem li jkollha magħha garanziji xierqa. Għal raġunijiet simili, għandha tkun disponibbli sistema alternattiva għar-rimborż ta’ nfiq li jkun sar diġà.
(44)
Il-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix mhijiex prevedibbli u l-prodotti jistgħu jeħżienu. Ammont żejjed fis-suq, anki jekk ma jkunx kbir wisq, jista’ jfixkel ħafna s-suq. Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-ambitu u l-applikazzjoni tal-miżuri għall-ġestjoni u l-prevenzjoni ta’ kriżijiet b’rabta mal-prodotti msemmija fl-Artikolu 1(1)(i) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Sa fejn huwa possibbli, dawk ir-regoli għandhom jipprovdu għall-flessibbiltà u għall-applikazzjoni ta’ malajr fil-perjodi ta’ kriżi u għalhekk għandhom jippermettu lill-Istati Membri u lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi jieħdu d-deċiżjonijiet huma stess. Madankollu, ir-regoli għandhom jevitaw milli jkun hemm abbużi u għandhom jipprovdu għal limiti fuq l-użu ta’ ċerti miżuri, fosthom f’termini finanzjarji. Għandhom jiżguraw ukoll li r-rekwiżiti fitosanitarji u ambjentali jitħarsu kif xieraq.
(45)
F’dak li jirrigwarda l-irtirar mis-suq, għandhom jiġu adottati regoli ddettaljati filwaqt li titqies l-importanza potenzjali ta’ dik il-miżura. B’mod partikulari, għandhom jitħejjew regoli dwar is-sistema ta’ appoġġ miżjud għall-frott u l-ħaxix irtirat mis-suq li jiġi distribwit bla ħlas bħala għajnuna umanitarja minn organizzazzjonijiet tal-karità u ċerti stabbilimenti u istituzzjonijiet oħrajn. Sabiex tkun iffaċilitata d-distribuzzjoni bla ħlas, huwa xieraq li jkun hemm dispożizzjoni dwar il-possibbiltà li l-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità jitħallew jitolbu lil dawk li fl-aħħar mill-aħħar jirċievu l-prodotti li jkunu ġew irtirati mis-suq għal kontribuzzjoni simbolika, f’każ li dawn il-prodotti jkunu ġew ipproċessati. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti l-livelli massimi ta’ appoġġ għall-irtirar mis-suq sabiex ikun żgurat li dan ma jsirx punt tal-ħruġ alternattiv permanenti għall-prodotti meta mqabbel mal-kummerċjalizzazzjoni tagħhom. F’dan il-kuntest, għal dawk il-prodotti li għalihom kienu stabbiliti livelli massimi ta’ kumpens għall-irtirar mogħti mill-Unjoni fl-Anness V għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2200/96 tat-28 ta’ Ottubru 1996 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq fil-frott u l-ħxejjex (3), huwa xieraq li dawk il-livelli jibqgħu jintużaw, suġġetti għal ċertu livell ta’ żieda sabiex jirriflettu l-fatt li dan l-irtirar issa huwa kkofinanzjat. Għall-prodotti l-oħrajn, fejn l-esperjenza għadha ma wrietx riskju ta’ rtirar eċċessiv, huwa xieraq li l-Istati Membri jitħallew jistabbilixxu l-livelli massimi ta’ appoġġ. Madankollu, għal raġunijiet simili, fil-każijiet kollha huwa xieraq li jiġi stabbilit limitu kwantitattiv ta’ rtirar għal kull prodott għal kull organizzazzjoni tal-produtturi.
(46)
Għandhom jiġu adottati regoli ddettaljati dwar l-għajnuna finanzjarja nazzjonali li l-Istati Membri jistgħu jagħtu f’reġjuni tal-Unjoni li fihom il-livell ta’ organizzazzjoni tal-produtturi huwa partikolarment baxx, inkluża definizzjoni ta’ dak il-livell baxx ta’ organizzazzjoni. Għandhom ikunu stabbiliti l-proċeduri għall-approvazzjoni ta’ din l-għajnuna nazzjonali kif ukoll għall-approvazzjoni u l-ammont ta’ rimborż tal-għajnuna mill-Unjoni, kif ukoll għall-proporzjon tar-rimborż. Dawk il-proċeduri għandhom jirriflettu dawk li japplikaw bħalissa.
(47)
Għandhom ikunu adottati regoli dettaljati, b’mod partikulari dispożizzjonijiet proċedurali, dwar il-kundizzjonijiet li bihom ir-regoli maħruġin mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew mill-assoċjazzjonijiet ta’ dawn l-organizzazzjonijiet fis-settur tal-frott u l-ħaxix ikunu jistgħu jiġu estiżi għall-produtturi kollha stabbiliti f’żona ekonomika speċifika. Meta prodott jinbiegħ fuq is-siġra, għandu jkun ċar liema regoli għandhom ikunu estiżi lill-produtturi u lix-xerrejja rispettivament.
(48)
Sabiex ikunu mmonitorjati l-importazzjonijiet tat-tuffieħ u sabiex ikun żgurat li kull żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet tat-tuffieħ tkun innutata fi żmien relattivament qasir, fl-2006 kienet iddaħħlet, bħala sistema tranżizzjonali, is-sistema tal-liċenzji tal-importazzjoni għat-tuffieħ tal-kodiċi tan-Nomenklatura Magħquda (il-kodiċi tan-NM) bin-numru 0808 10 80. Sadanittant, ġew żviluppati metodi ġodda u eżatti biex wieħed jimmonitorja l-importazzjonijiet tat-tuffieħ - metodi li huma inqas ikkumplikati għan-negozjanti mis-sistema attwali tal-liċenzji. Għalhekk, l-obbligu li wieħed juri liċenzja tal-importazzjoni għat-tuffieħ tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0808 10 80 daqt għandu jieqaf milli jibqa’ japplika.
(49)
Għandhom ikunu adottati regoli dettaljati dwar is-sistema tal-prezz tad-dħul għall-frott u l-ħaxix. Minħabba li ħafna mill-frott u l-ħaxix ikkonċernat li jista’ jeħżien huwa fornut mal-kunsinna, dan joħloq diffikultajiet speċjali sabiex ikun stabbilit il-valur tiegħu. Għandhom ikunu stabbiliti l-metodi li wieħed jista’ juża sabiex jiġi kkalkulat il-prezz tad-dħul li abbażi tiegħu l-prodotti importati jiġu kklassifikati fit-Tariffa Doganali Komuni. B’mod partikulari, għandhom ikunu stabbiliti l-valuri standard tal-importazzjoni abbażi tal-medja ppeżata tal-prezzijiet medji tal-prodotti u għandu jkun hemm dispożizzjoni speċjali għall-każijiet fejn ma jkunx hemm prezzijiet disponibbli għall-prodotti ta’ oriġini partikulari. Għandu jkun hemm dispożizzjoni għall-għoti ta’ garanzija f’ċerti ċirkustanzi, sabiex ikun żgurat li s-sistema tkun applikata b’mod korrett.
(50)
Għandhom ikunu adottati regoli ddettaljati dwar id-dazju tal-importazzjoni li jista’ jkun impost fuq ċerti prodotti minbarra dak li dwaru hemm dispożizzjoni fit-Tariffa Doganali Komuni. Id-dazju addizzjonali jista’ jkun impost jekk il-volumi tal-importazzjoni tal-prodotti kkonċernati jaqbżu l-livelli tal-iskattar stabbiliti għall-prodott u għall-perjodu ta’ applikazzjoni. L-oġġetti li jkunu fi triqthom lejn l-Unjoni huma eżentati mid-dazju addizzjonali u, għalhekk, għandhom jiġu adottati dispożizzjonijiet speċifiċi għal dawn l-oġġetti.
(51)
Għandu jkun hemm dispożizzjoni għal monitoraġġ u evalwazzjoni xierqa ta’ programmi u skemi li jkunu għaddejjin sabiex tkun ivvalutata l-effettività u l-effiċjenza tagħhom kemm mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u kif ukoll mill-Istati Membri.
(52)
Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dwar it-tip, il-format u l-mezzi ta’ notifiki li huma meħtieġa sabiex dan ir-Regolament jiġi implimentat. Dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jinkludu notifiki mill-produtturi u mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi lill-Istati Membri u mill-Istati Membri lill-Kummissjoni, kif ukoll il-konsegwenzi li jkun hemm jekk in-notifiki jintbagħtu tard jew ma jkunux eżatti.
(53)
Għandhom jiġu stabbiliti miżuri dwar il-verifiki meħtieġa sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni x-xierqa ta’ dan ir-Regolament u tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u dwar is-sanzjonijiet ix-xierqa li japplikaw għall-irregolaritajiet misjuba. Dawk il-miżuri għandhom jinvolvu kemm verifiki u sanzjonijiet speċifiċi stabbiliti fil-livell tal-Unjoni kif ukoll verifiki u sanzjonijiet nazzjonali addizzjonali. Il-verifiki u s-sanzjonijiet għandhom ikunu dissważivi, effetivi u proporzjonati. Għandu jkun hemm regoli sabiex jiġu solvuti każijiet ta’ żbalji evidenti, forza maġġuri u ċirkustanzi eċċezzjonali oħrajn sabiex ikun żgurat it-trattament ġust tal-produtturi. Għandu jkun hemm ukoll regoli dwar sitwazzjonijiet maħluqa artifiċjalment, sabiex ma jitħalla jittieħed ebda benefiċċju minn sitwazzjonijiet bħal dawn.
(54)
Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet sabiex titkompla t-tranżizzjoni bla problemi mis-sistema ta’ qabel mogħtija fir-Regolament (KE) Nru 2200/96, fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/96 tat-28 ta’ Ottubru 1996 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq tal-prodotti tal-frott u l-ħxejjex ipproċessati (4) u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2202/96 tat-28 ta’ Ottubru 1996 li jintroduċi skema ta’ għajnuna tal-Komunità għall-produtturi ta’ ċertu frott taċ-ċitru (5) għas-sistema l-ġdida mogħtija fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1182/2007 tas-26 ta’ Settembru 2007 li jistabbilixxi regoli speċifiċi rigward is-settur tal-frott u l-ħxejjex u li jemenda d-Direttivi 2001/112/KE u 2001/113/KE u r-Regolamenti (KEE) Nru 827/68, (KE) Nru 2200/96, (KE) Nru 2201/96, (KE) Nru 2826/2000, (KE) Nru 1782/2003 u (KE) Nru 318/2006 u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 2202/96 (6) u wara fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u fir-Regolament (KE) Nru 1580/2007 u wara f’dan ir-Regolament u fl-implimentazzjoni tar-regoli tranżizzjonali mogħtija fl-Artikolu 203a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
(55)
Sabiex jiġu limitati l-effetti tat-tneħħija tas-sistema tal-liċenzji tal-importazzjoni għat-tuffieħ fuq ix-xejriet tan-negozju, l-Artikolu 134 tar-Regolament (KE) Nru 1580/2007 għandu jkompli japplika sal-31 ta’ Awwissu 2011.
(56)
Il-Kumitat ta’ Ġestjoni għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli ma tax opinjoni fil-limitu ta’ żmien stabbilit mill-President tiegħu.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET TAL-BIDU
Artikolu 1
Ambitu u użu tat-termini
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli ta’ implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għas-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat.
Madankollu, it-Titoli II u III ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw biss għall-prodotti tas-settur tal-frott u l-ħaxix imsemmija fl-Artikolu 1(1)(i) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u għat-tali prodotti maħsubin għall-ipproċessar biss.
2. It-termini użati fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandu jkollhom l-istess tifsira meta jintużaw f’dan ir-Regolament, sakemm dan ir-Regolament ma jispeċifikax mod ieħor.
Artikolu 2
Snin tas-suq
Is-snin tas-suq għall-frott u l-ħaxix u għall-frott u l-ħaxix ipproċessat għandhom ikunu mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru.
TITOLU II
KLASSIFIKAZZJONI TAL-PRODOTTI
KAPITOLU I
Regoli ġenerali
Artikolu 3
Standards tal-kummerċjalizzazzjoni; min ikollu f’idejh il-prodotti
1. Ir-rekwiżiti tal-Artikolu 113a(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom iservu bħala l-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni. Id-dettalji tal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni huma mogħtija fil-Parti A tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
Il-frott u l-ħaxix li mhux kopert minn standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni għandu jikkonforma mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni. Madankollu, f’każijiet fejn min ikollu f’idejh il-prodotti jkun f’qagħda li juri li dawn huma konformi mal-istandards applikabbli adottati mill-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (in-NU/KEE), dawn il-prodotti għandhom jitqiesu li huma konformi mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni.
2. L-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 113(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 huma mogħtija fil-Parti B tal-Anness I għal dan ir-Regolament għall-prodotti li ġejjin:
(a)
it-tuffieħ,
(b)
il-frott taċ-ċitru,
(c)
il-frott tal-kiwi,
(d)
il-ħass u l-indivja bil-weraq mibrum u bil-weraq wiesa’,
(e)
il-ħawħ u n-nuċiprisk,
(f)
il-lanġas,
(g)
il-frawli,
(h)
il-bżar ħelu,
(i)
l-għeneb tal-mejda,
(j)
it-tadam.
3. Għall-għanijiet tal-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, “min ikollu f’idejh il-prodotti” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li għandha fil-pussess tagħha, fiżikament, il-prodotti kkonċernati.
Artikolu 4
Eċċezzjonijiet u eżenzjonijiet mill-applikazzjoni tal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni
1. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, dawn li ġejjin m’għandhomx ikunu meħtieġa jikkonformaw mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni:
(a)
dejjem jekk ikunu immarkati b’mod ċar bil-kliem “maħsubin għall-ipproċessar” jew “għall-għalf tal-annimali” jew bi kwalunkwe frażi ekwivalenti oħra, il-prodotti:
(i)
maħsubin għall-ipproċessar industrijali, jew
(ii)
maħsubin għall-għalf tal-annimali jew għal użu ieħor iżda mhux għall-ikel;
(b)
il-prodotti ttrasferiti mill-produttur fl-azjenda tiegħu lill-konsumaturi għall-użu personali tagħhom;
(c)
il-prodotti rrikonoxxuti f’Deċiżjoni tal-Kummissjoni meħuda fuq talba ta’ Stat Membru skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 bħala prodotti ta’ reġjun partikolari li jinbiegħu bl-imnut min-negozju tar-reġjun għall-konsum lokali tradizzjonali stabbilit sew;
(d)
prodotti li jkunu ġew mirquma jew inqatgħu biex ikunu “lesti għall-ikel” jew “lesti għall-kċina”;
(e)
prodotti kkummerċjalizzati bħala rimjiet li jittieklu, wara li tinbet iż-żerriegħa tal-pjanti kklassifikati bħala frott u ħaxix skont l-Artikolu 1(1)(i) u l-Parti IX tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
2. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-prodotti li ġejjin m’għandhomx ikunu meħtieġa jikkonformaw mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni f’żona partikulari tal-produzzjoni:
(a)
prodotti mibjugħa jew ikkonsenjati minn min ikabbarhom lil stazzjonijiet tal-preparazzjoni jew tal-imballaġġ jew lil faċilitajiet tal-ħżin, jew ittrasportati mill-azjenda tiegħu lejn dawn l-istazzjonijiet; u
(b)
prodotti ttrasportati mill-faċilitajiet tal-ħżin lejn l-istazzjonijiet tal-preparazzjoni u tal-imballaġġ.
3. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni prodotti ppreżentati għall-bejgħ bl-imnut lill-konsumaturi għall-użu personali tagħhom u ttikkettati bħala “prodotti maħsubin għall-ipproċessar” jew bi kwalunkwe frażi ekwivalenti oħra u maħsubin għall-ipproċessar, minbarra dawk imsemmija fil-paragrafu 1(a)(i) ta’ dan l-Artikolu.
4. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni prodotti mibjugħin direttament mill-produttur lill-konsumatur aħħari għall-użu personali, fi swieq irriżervati biss għall-produtturi f’żona speċifika tal-produzzjoni ddefinita mill-Istati Membri.
5. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, għall-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni, fl-istadji ta’ wara l-bgħit, il-frott u l-ħaxix, minbarra dak tal-Klassi “Extra”, jista’ juri tnaqqis żgħir fil-freskezza u fid-dehra u kemm kemm taħsir minħabba l-iżvilupp tiegħu u minħabba t-tendenza tiegħu li jeħżien.
6. B’deroga mill-Artikolu 113a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-prodotti li ġejjin m’għandhomx ikunu meħtieġa jikkonformaw mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni:
(a)
il-faqqiegħ mhux ikkultivat tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0709 59,
(b)
il-kappar tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0709 90 40,
(c)
il-lewż morr tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 11 10,
(d)
il-lewż imqaxxar tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 12,
(e)
il-ġellewż imqaxxar tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 22,
(f)
il-ġewż imqaxxar tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 32,
(g)
il-ġewż tal-arżnu [taż-żnuber] tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 90 50,
(h)
il-pistaċċi tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 50 00,
(i)
il-ġewż tal-Macadamia tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 60 00,
(j)
il-ġewż Amerikan tal-kodiċi tan-NM bin-numru ex 0802 90 20,
(k)
ġewż ieħor tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0802 90 85,
(l)
il-pjantaġġini mnixxfin tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0803 00 90,
(m)
il-frott taċ-ċitru mnixxef tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0805,
(n)
it-taħlit ta’ ġewż tropikali tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0813 50 31,
(o)
it-taħlit ta’ ġewż ieħor tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0813 50 39,
(p)
iż-żagћfran tal-kodiċi tan-NM bin-numru 0910 20.
7. Lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandhom jingħatawlha provi li l-prodotti koperti mill-paragrafi 1(a) u 2 jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti, b’mod partikulari f’dak li jirrigwarda l-użu maħsub għalihom.
Artikolu 5
Dettalji tat-tagħrif
1. Id-dettalji tat-tagħrif meħtieġa skont dan il-Kapitolu għandhom jidhru b’mod li jkunu jistgħu jinqraw u f’pożizzjoni ovvja fuq il-ġenb tal-imballaġġ, u għandhom jew ikunu stampati b’mod li ma jitħassarx direttament fuq il-pakkett jew fuq tikketta li tkun parti integrali minnu jew li tkun imwaħħla sewwa miegħu.
2. Għal oġġetti ttrasportati fi kwantitajiet kbar u mgħobbija direttament fuq mezz tat-trasport, id-dettalji tat-tagħrif imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jingħataw f’dokument li jakkompanja l-oġġetti jew jintwerew fuq nota mpoġġija f’pożizzjoni ovvja ġewwa l-mezz tat-trasport.
3. Fil-każ ta’ kuntratti mill-bogħod skont it-tifsira tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 97/7/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), il-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni għandha teħtieġ li d-dettalji tat-tagħrif ikunu disponibbli qabel ma jiġi konkluż ix-xiri.
4. Il-fatturi u d-dokumenti ta’ akkumpanjament, minbarra l-irċevuti għall-konsumaturi, għandhom jindikaw l-isem u l-pajjiż tal-oriġini tal-prodotti u, fejn ikun xieraq, il-klassi, il-varjetà jew it-tip kummerċjali tal-prodotti f’każ li dan ikun meħtieġ minn standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni, jew il-fatt li dawn il-prodotti jkunu maħsubin għall-ipproċessar.
Artikolu 6
Dettalji tat-tagħrif fl-istadju tal-bejgħ bl-imnut
1. Fl-istadju tal-bejgħ bl-imnut, id-dettalji tat-tagħrif meħtieġa minn dan il-Kapitolu għandhom ikunu jistgħu jinqraw faċilment u jkunu jidhru sew. Il-prodotti jistgħu jiġu ppreżentati għall-bejgħ sakemm il-bejjiegħ bl-imnut juri, bi prominenza, ħdejn il-prodotti u b’mod li jkun jista’ jinqara, id-dettalji tat-tagħrif dwar il-pajjiż tal-oriġini kif ukoll, fejn xieraq, il-klassi u l-varjetà jew it-tip kummerċjali tal-prodotti b’tali mod li ma jqarraqx bil-konsumaturi.
2. Għall-prodotti ppakkjati minn qabel skont it-tifsira tad-Direttiva 2000/13/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), il-piż nett għandu jkun indikat flimkien mat-tagħrif kollu li dwaru hemm dispożizzjoni fl-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni. Madankollu, fil-każ ta’ prodotti mibjugħin skont l-għadd, m’għandux japplika r-rekwiżit li jkun indikat il-piż nett jekk l-għadd tal-ogġetti jista’ jidher b’mod ċar u dawn ikunu jistgħu jingħaddu faċilment minn barra, jew jekk l-għadd ikun indikat fuq it-tikketta.
Artikolu 7
Taħlitiet
1. Għandha titħalla ssir il-kummerċjalizzazzjoni ta’ pakketti b’piż nett ta’ 5 kilogrammi jew anqas li jkun fihom taħlitiet ta’ tipi differenti ta’ frott u ħaxix, dejjem jekk:
(a)
il-prodotti jkunu tal-istess kwalità u kull prodott ikkonċernat ikun jikkonforma mal-istandard speċifiku rilevanti tal-kummerċjalizzazzjoni jew mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni, jekk ma jkunx hemm standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni għal prodott partikulari,
(b)
il-pakkett ikun ittikkettat kif suppost, skont dan il-Kapitolu, u
(c)
it-taħlita ma tkunx waħda li tqarraq bil-konsumatur.
2. Ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1(a) m’għandhomx japplikaw għall-prodotti inklużi f’taħlita li ma jkunux prodotti tas-settur tal-frott u l-ħaxix imsemmija fl-Artikolu 1(1)(i) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. Jekk il-frott u l-ħaxix f’taħlita jkun ġej minn aktar minn Stat Membru jew pajjiż terz wieħed, l-ismijiet sħaħ tal-pajjiżi tal-oriġini jistgħu jinbidlu b’waħda mill-frażijiet li ġejjin, skont kif ikun xieraq:
(a)
“taħlita ta’ frott u ħaxix mill-UE”,
(b)
“taħlita ta’ frott u ħaxix li mhux mill-UE”,
(c)
“taħlita ta’ frott u ħaxix mill-UE u mhux mill-UE”.
KAPITOLU II
Verifiki dwar il-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 8
Ambitu
Dan il-Kapitolu jistabbilixxi r-regoli dwar il-verifiki tal-konformità, li għandhom ifissru l-verifiki li jitwettqu fuq il-frott u l-ħaxix fl-istadji kollha tal-kummerċjalizzazzjoni sabiex jiġi vverifikat li dan jikkonforma mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni u mad-dispożizzjonijiet l-oħra ta’ dan it-Titolu u tal-Artikoli 113 u 113a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Artikolu 9
Awtoritajiet ta’ koordinazzjoni u entitajiet ta’ spezzjoni
1. Kull Stat Membru għandu jaħtar:
(a)
awtorità kompetenti waħda responsabbli għall-koordinazzjoni u l-kuntatti fiż-żoni koperti minn dan il-Kapitolu, minn hawn ’il quddiem imsejħa “l-awtorità ta’ koordinazzjoni”; u
(b)
entità jew entitajiet ta’ spezzjoni responsabbli għall-applikazzjoni ta’ dan il-Kapitolu, minn hawn ’il quddiem imsejħin “l-entitajiet ta’ spezzjoni”.
L-awtoritajiet ta’ koordinazzjoni u l-entitajiet ta’ spezzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu jistgħu jkunu pubbliċi jew privati. Madankollu, fi kwalunkwe każ, l-Istati Membri għandhom ikunu responsabbli għalihom.
2. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni:
(a)
l-isem u l-indirizz postali u dak elettroniku tal-awtorità ta’ koordinazzjoni li jkunu ħatru skont il-paragrafu 1(a);
(b)
l-isem u l-indirizz postali u dak elettroniku tal-entitajiet ta’ spezzjoni li jkunu ħatru skont il-paragrafu 1(b); u
(c)
id-deskrizzjoni eżatta tal-isferi rispettivi ta’ attività tal-entitajiet ta’ spezzjoni li jkunu ħatru.
3. L-awtorità ta’ koordinazzjoni tista’ tkun l-entità ta’ spezzjoni jew waħda mill-entitajiet ta’ spezzjoni jew kwalunkwe entità oħra maħtura skond il-paragrafu 1.
4. Il-Kummissjoni għandha tippubblika l-lista tal-awtoritajiet ta’ koordinazzjoni maħtura mill-Istati Membri bil-mod li tqis li huwa xieraq.
Artikolu 10
Bażi tad-dejta dwar in-negozjanti
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu bażi tad-dejta dwar in-negozjanti tal-frott u l-ħaxix, li għandha telenka, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu, in-negozjanti involuti fil-kummerċjalizzazzjoni tal-frott u l-ħaxix li għalih ġew stabbiliti standards skont l-Artikolu 113 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Għal dan il-għan, l-Istati Membri jistgħu jużaw kwalunkwe bażi tad-dejta jew bażijiet tad-dejta oħrajn li kienu diġà stabbiliti għal għanijiet oħrajn.
2. Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, “negozjant” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika:
(a)
li jkollha frott u ħaxix suġġett għall-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni bil-ħsieb:
(i)
li turih jew toffrih għall-bejgħ,
(ii)
li tbigħu, jew
(iii)
li tikkummerċjalizzah bi kwalunkwe mod ieħor, jew
(b)
li twettaq realment kwalunkwe waħda mill-attivitajiet imsemmija fil-punt (a) għall-frott u l-ħaxix suġġett għall-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni.
L-attivitajiet imsemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu għandhom jinkludu:
(a)
il-bejgħ mill-bogħod kemm jekk isir bl-internet kif ukoll jekk isir xort’oħra,
(b)
it-tali attivitajiet imwettqa minn persuna fiżika jew ġuridika għaliha nnifisha jew f’isem parti terza, u
(c)
it-tali attivitajiet imwettqa fl-Unjoni u/jew permezz tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u/jew permezz tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi.
3. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom in-negozjanti li ġejjin għandhom jiġu inklużi fil-bażi tad-dejta jew le:
(a)
negozjanti li l-attivitajiet tagħhom huma eżentati mill-obbligu li jikkonformaw mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni skont l-Artikolu 4; u
(b)
persuni fiżiċi jew ġuridiċi li l-attivitajiet tagħhom fis-settur tal-frott u l-ħaxix huma limitati jew għat-trasport tal-oġġetti, jew għall-bejgħ fl-istadju tal-bejgħ bl-imnut.
4. Fejn il-bażi tad-dejta dwar in-negozjanti tkun magħmula minn diversi elementi separati, l-awtorità ta koordinazzjoni għandha tiżgura li l-bażi tad-dejta, l-elementi tagħha u l-aġġornament tagħhom huma uniformi. L-aġġornament tal-bażi tad-dejta għandu jsir b’mod partikulari billi jintuża t-tagħrif miġbur matul il-verifiki tal-konformità.
5. Għal kull negozjant, il-bażi tad-dejta għandha tinkludi:
(a)
in-numru ta’ reġistrazzjoni, l-isem u l-indirizz;
(b)
it-tagħrif meħtieġ għall-klassifikazzjoni tan-negozjant f’waħda mill-kategoriji tar-riskju msemmija fl-Artikolu 11(2), b’mod partikulari l-pożizzjoni fil-katina tal-kummerċjalizzazzjoni u tagħrif dwar kemm hi importanti l-kumpanija;
(c)
tagħrif dwar is-sejbiet minn verifiki li jkunu saru qabel fuq kull negozjant;
(d)
kwalunkwe tagħrif ieħor meqjus bħala tagħrif meħtieġ għall-verifiki bħat-tagħrif dwar l-eżistenza ta’ sistema għall-iżgurar tal-kwalità jew ta’ sistema ta’ verifika tan-negozjant fuqu nnifsu dwar il-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni.
L-aġġornament tal-bażi tad-dejta għandu jitwettaq b’mod partikulari billi jintuża t-tagħrif miġbur matul il-verifiki tal-konformità.
6. In-negozjanti għandhom jipprovdu t-tagħrif li l-Istati Membri jqisu li huwa meħtieġ biex tiġi stabbilita u aġġornata l-bażi tad-dejta. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom in-negozjanti li mhumiex stabbiliti fit-territorju tagħhom imma li jagħmlu negozju fih għandhom jitniżżlu fil-bażi tad-dejta tagħhom.
Taqsima 2
Verifiki tal-konformità mwettqin mill-Istati Membri
Artikolu 11
Verifiki tal-konformità
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-verifiki tal-konformità jitwettqu b’mod selettiv, abbażi ta’ analiżi tar-riskju, u bi frekwenza xierqa, sabiex tkun żgurata l-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni u mad-dispożizzjonijiet l-oħra ta’ dan it-Titolu u tal-Artikoli 113 u 113a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Il-kriterji biex jiġi vvalutat ir-riskju għandhom jinkludu l-eżistenza taċ-ċertifikat tal-konformità msemmi fl-Artikolu 14 maħruġ minn awtorità kompetenti ta’ pajjiż terz li l-verifiki tal-konformità tiegħu ġew approvati skont l-Artikolu 15. L-eżistenza tat-tali ċertifikat għandha titqies bħala fattur li jnaqqas ir-riskju tan-nuqqas ta’ konformità.
Il-kriterji biex jiġi vvalutat ir-riskju jistgħu jinkludu wkoll:
(a)
in-natura tal-prodott, il-perjodu tal-produzzjoni, il-prezz tal-prodott, it-temp, il-ħidmiet tal-ippakkjar u tal-immaniġġar, il-kundizzjonijiet tal-ħżin, il-pajjiż tal-oriġini, il-mezz tat-trasport jew il-volum tal-lott;
(b)
id-daqs tan-negozjanti, il-pożizzjoni tagħhom fil-katina tal-kummerċjalizzazzjoni, il-volum jew il-valur tal-prodotti li jikkummerċjalizzaw, il-firxa tal-prodotti tagħhom, iż-żona tal-kunsinna jew it-tip ta’ negozju mwettaq bħall-ħżin, l-għażla, l-ippakkjar jew il-bejgħ;
(c)
is-sejbiet minn verifiki li jkunu saru qabel, inklużi l-għadd u t-tip ta’ difetti misjuba, il-kwalità li normalment ikollhom il-prodotti kkummerċjalizzati u l-livell ta’ tagħmir tekniku użat;
(d)
l-affidabbiltà tas-sistemi għall-iżgurar tal-kwalità jew tas-sistema ta’ verifika tan-negozjant fuqu nnifsu li n-negozjanti għandhom b’rabta mal-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni;
(e)
il-post fejn titwettaq il-verifika, b’mod partikulari jekk dan ikun il-punt tal-ewwel dħul tal-prodotti fl-Unjoni, jew jekk ikun il-post fejn il-prodotti jkunu qed jiġu ppakkjati jew ikunu qed jitgħabbew;
(f)
kwalunkwe tagħrif ieħor li jista’ jindika riskju ta’ nuqqas ta’ konformità.
2. L-analiżi tar-riskju għandha tkun ibbażata fuq it-tagħrif inkluż fil-bażi tad-dejta dwar in-negozjanti msemmija fl-Artikolu 10 u għandha tikklassifika n-negozjanti f’kategoriji tar-riskju.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu minn qabel:
(a)
il-kriterji biex jiġi vvalutat ir-riskju tan-nuqqas ta’ konformità tal-lottijiet;
(b)
abbażi ta’ analiżi tar-riskju għal kull kategorija tar-riskju, il-proporzjonijiet minimi tan-negozjanti jew tal-lottijiet u/jew tal-kwantitajiet li se jkunu suġġetti għal verifika tal-konformità.
L-Istati Membri jistgħu jagħżlu li ma jwettqux verifiki selettivi fuq il-prodotti li ma jkunux suġġetti għall-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni, abbażi ta’ analiżi tar-riskju.
3. F’każijiet fejn il-verifiki juru irregolaritajiet sinifikanti, l-Istati Membri għandhom iżidu l-frekwenza tal-verifiki marbutin man-negozjanti, il-prodotti, l-oriġini, jew il-parametri l-oħrajn ikkonċernati.
4. In-negozjanti għandhom jipprovdu lill-entitajiet tal-ispezzjoni t-tagħrif kollu li dawk l-entitajiet iqisu li huwa meħtieġ sabiex jiġu organizzati u jitwettqu l-verifiki tal-konformità.
Artikolu 12
Negozjanti approvati
1. L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw lin-negozjanti kklassifikati fil-kategorija tal-inqas riskju u li jipprovdu garanziji speċjali dwar il-konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni sabiex jużaw ix-xempju mogħti fl-Anness II fit-tikketta ta’ kull pakkett fl-istadju tal-bgħit u/jew biex jiffirmaw iċ-ċertifikat tal-konformità kif imsemmi fl-Artikolu 14.
2. L-awtorizzazzjoni għandha tingħata għal perjodu ta’ tal-inqas sena.
3. In-negozjanti li jibbenefikaw minn din il-possibbiltà:
(a)
għandu jkollhom persunal tal-ispezzjoni li jkun irċieva taħriġ approvat mill-Istati Membri;
(b)
għandu jkollhom tagħmir xieraq għall-preparazzjoni u l-ippakkjar tal-prodotti;
(c)
għandhom jintrabtu li jwettqu verifika tal-konformità fuq l-oġġetti kollha li jibagħtu u għandhom iżommu reġistru tal-verifiki kollha mwettqin.
4. Meta negozjant awtorizzat ma jibqax jikkonforma aktar mar-rekwiżiti għall-awtorizzazzjoni, l-Istat Membru għandu jirtira l-awtorizzazzjoni.
5. Minkejja l-paragrafu 1, in-negozjanti awtorizzati jistgħu jkomplu jużaw xempji li fit-30 ta’ Ġunju 2009 kienu jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 1580/2007 sakemm jispiċċaw l-istokkijiet.
L-awtorizzazzjonijiet mogħtija lin-negozjanti qabel l-1 ta’ Lulju 2009 għandhom jibqgħu japplikaw għall-perjodu li għalih kienu ngħataw.
Artikolu 13
Aċċettazzjoni tad-dikjarazzjonijiet mid-dwana
1. Id-dwana tista’ taċċetta biss dikjarazzjonijiet tal-esportazzjoni u/jew dikarazzjonijiet għall-ħruġ għaċ-ċirkolazzjoni libera tal-prodotti suġġetti għall-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni jekk:
(a)
l-oġġetti jkollhom magħhom ċertifikat tal-konformità, jew
(b)
l-entità kompetenti ta’ spezzjoni tkun għarrfet lill-awtorità doganali li l-lottijiet ikkonċernati jkun inħarġilhom ċertifikat tal-konformità, jew
(c)
l-entità kompetenti ta’ spezzjoni tkun għarrfet lill-awtoritajiet doganali li hija ma ħarġitx ċertifikat tal-konformità għal-lottijiet ikkonċernati għaliex dawn ma kellhomx bżonn jiġu vverifikati fid-dawl tal-valutazzjoni tar-riskju msemmija fl-Artikolu 11(1).
Dan għandu jsir mingħajr ħsara għal kwalunkwe verifiki tal-konformità li l-Istat Membru jista’ jwettaq skont l-Artikolu 11.
2. Il-paragrafu 1 għandu japplika wkoll għall-prodotti li huma suġġetti għall-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni mogħti fil-Parti A tal-Anness I u għall-prodotti msemmija fl-Artikolu 4(1)(a) jekk l-Istat Membru kkonċernat iqis li dan huwa meħtieġ fid-dawl tal-analiżi tar-riskju msemmija fl-Artikolu 11(1).
Artikolu 14
Ċertifikat tal-konformità
1. Iċ-ċertifikati tal-konformità jistgħu jinħarġu minn awtorità kompetenti sabiex jikkonfermaw li l-prodotti kkonċernati jikkonformaw mal-istandard rilevanti tal-kummerċjalizzazzjoni (minn hawn ’il quddiem imsejħin “iċ-ċertifikat”). Iċ-ċertifikat li għandu jintuża mill-awtoritajiet kompetenti fl-Unjoni huwa mogħti fl-Anness III.
Minflok iċ-ċertifikati maħruġin mill-awtoritajiet kompetenti fl-Unjoni, il-pajjiżi terzi msemmija fl-Artikolu 15(4) jistgħu jużaw iċ-ċertifikati tagħhom, dejjem jekk dawn ikun fihom tagħrif li jkun tal-inqas ekwivalenti għal dak mogħti fiċ-ċertifikat tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli, bil-mezzi li tqis li huma xierqa, kampjuni tat-tali ċertifikati ta’ pajjiżi terzi.
2. Dawn iċ-ċertifikati jistgħu jinħarġu kemm f’format fuq il-karta b’firma oriġinali kif ukoll f’format elettroniku vverifikat b’firma elettronika.
3. Kull ċertifikat għandu jkun ittimbrat mill-awtorità kompetenti u ffirmat mill-persuna jew mill-persuni li jkollhom is-setgħa jagħmlu dan.
4. Iċ-ċertifikati għandhom jinħarġu tal-inqas f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni.
5. Kull ċertifikat għandu jkollu numru tas-serje li permezz tiegħu jkun jista’ jiġi identifikat. L-awtorità kompetenti għandha żżomm kopja ta’ kull ċertifikat li toħroġ.
6. Minkejja l-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jkomplu jużaw ċertifikati li fit-30 ta’ Ġunju 2009 kienu jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 1580/2007 sakemm jispiċċaw l-istokkijiet.
Taqsima 3
Verifiki tal-konformità mwettqin minn pajjiżi terzi
Artikolu 15
Approvazzjoni ta’ verifiki tal-konformità mwettqin minn pajjiżi terzi qabel l-importazzjoni fl-Unjoni
1. Fuq talba ta’ pajjiż terz, il-Kummissjoni tista’ tapprova, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, verifiki tal-konformità mal-istandards speċifiċi tal-kummerċjalizzazzjoni mwettqin minn dak il-pajjiż terz qabel l-importazzjoni fl-Unjoni.
2. L-approvazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 tista’ tingħata lill-pajjiżi terzi fil-każijiet fejn jintlaħqu l-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni tal-Unjoni, jew tal-inqas standards ekwivalenti, għall-prodotti esportati lejn l-Unjoni.
L-approvazzjoni għandha tispeċifika l-awtorità uffiċjali fil-pajjiż terz li taħt ir-responsabbiltà tagħha jitwettqu l-verifiki msemmija fil-paragrafu 1. Dik l-awtorità għandha tkun responsabbli għall-kuntatti mal-Unjoni. L-approvazzjoni għandha tispeċifika wkoll l-entitajiet ta’ spezzjoni tal-pajjiż terz li jwettqu l-verifiki x-xierqa.
L-approvazzjoni għandha tapplika biss għall-prodotti li joriġinaw fil-pajjiż terz ikkonċernat u tista’ tkun limitata għal ċerti prodotti.
3. L-entitajiet ta’ spezzjoni tal-pajjiż terz għandhom ikunu entitajiet uffiċjali jew irrikonoxxuti uffiċjalment mill-awtorità msemmija fil-paragrafu 2 li jipprovdu garanziji sodisfaċenti u li għandhom il-persunal, it-tagħmir u l-faċilitajiet meħtieġa biex iwettqu l-verifiki skont il-metodi msemmija fl-Artikolu 17(1) jew b’metodi ekwivalenti.
4. Il-pajjiżi terzi li l-verifiki tal-konformità tagħhom ġew approvati skont dan l-Artikolu, u l-prodotti kkonċernati, għandhom jingħataw fl-Anness IV.
Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli, bil-mezzi li tqis li huma xierqa, id-dettalji tal-awtoritajiet uffiċjali u tal-entitajiet ta’ spezzjoni kkonċernati.
Artikolu 16
Sospensjoni tal-approvazzjoni tal-verifiki tal-konformità
Il-Kummissjoni tista’ tissospendi l-approvazzjoni tal-verifiki tal-konformità jekk jinstab li, f’għadd sinifikanti ta’ lottijiet u/jew ta’ kwantitajiet, l-oġġetti ma jikkorrispondux mat-tagħrif mogħti fiċ-ċertifikati tal-konformità maħruġin mill-entitajiet ta’ spezzjoni ta’ pajjiż terz.
Taqsima 4
Metodi ta’ spezzjoni
Artikolu 17
Metodi ta’ spezzjoni
1. Il-verifiki tal-konformità li dwarhom hemm dispożizzjoni f’dan il-Kapitolu, ħlief għal dawk fil-punt tal-bejgħ bl-imnut lill-konsumatur aħħari, għandhom jitwettqu skont il-metodi ta’ spezzjoni stabbiliti fl-Anness V, ħlief hekk kif speċifikat mod ieħor f’dan ir-Regolament.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu arranġamenti speċifiċi għall-verifika tal-konformità fil-punt tal-bejgħ bl-imnut lill-konsumatur aħħari.
2. Meta l-ispetturi jsibu li l-oġġetti huma konformi mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni, l-entità ta’ spezzjoni tista’ toħroġ ċertifikat tal-konformità kif ipprovdut fl-Anness III.
3. Meta l-oġġetti ma jikkonformawx mal-istandards, l-entità ta’ spezzjoni għandha toħroġ riżultat ta’ nuqqas ta’ konformità lin-negozjanti jew lir-rappreżentanti tagħhom. L-oġġetti li għalihom ikun inħareġ riżultat ta’ nuqqas ta’ konformità ma jistgħux jiġu mċaqalqin mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-entità ta’ spezzjoni li tkun ħarġet dak ir-riżultat. Din l-awtorizzazzjoni tista’ tkun suġġetta għat-tħaris tal-kundizzjonijiet stabbiliti mill-entità ta’ spezzjoni.
In-negozjanti jistgħu jiddeċiedu li jġibu konformi l-oġġetti kollha jew uħud minnhom. L-oġġetti miġjuba konformi ma jistgħux jiġu kkummerċjalizzati qabel ma l-entità ta’ spezzjoni kompetenti tkun żgurat, bil-mezzi x-xierqa kollha, li l-oġġetti jkunu fil-fatt inġabu konformi. L-entità ta’ spezzjoni kompetenti għandha toħroġ, fejn applikabbli, ċertifikat tal-konformità kif ipprovdut fl-Anness III għal-lott jew għall-parti minnu biss ladarba l-oġġetti jkunu nġabu konformi.
Jekk entità ta’ spezzjoni taċċetta x-xewqa ta’ negozjant li jġib l-oġġetti konformi fi Stat Membru ieħor minbarra dak fejn tkun saret il-verifika li wasslet għar-riżultat ta’ nuqqas ta’ konformità, in-negozjant għandu jgħarraf lill-entità ta’ spezzjoni kompetenti tal-Istat Membru destinatarju dwar il-lott li mhux konformi. L-Istat Membru li joħroġ ir-riżultat tan-nuqqas ta’ konformità għandu jibgħat kopja ta’ dan ir-riżultat lill-Istati Membri l-oħra kkonċernati, inkluż lill-Istat Membru destinatarju tal-lott li mhux konformi.
Meta l-oġġetti la jkunu jistgħu jinġabu konformi u lanqas ma jkunu jistgħu jintbagħtu bħala għalf għall-annimali, għall-ipproċessar industrijali jew għal kwalunkwe użu ieħor iżda mhux għall-ikel, l-entità ta’ spezzjoni tista’, jekk ikun hemm bżonn, titlob lin-negozjanti jieħdu l-miżuri x-xierqa sabiex jiżguraw li l-prodotti kkonċernati ma jiġux ikkummerċjalizzati.
In-negozjanti għandhom jipprovdu t-tagħrif kollu li l-Istati Membri jqisu li huwa meħtieġ sabiex jiġi applikat dan il-paragrafu.
Taqsima 5
Notifiki
Artikolu 18
Notifiki
1. Stat Membru li fih tinstab kunsinna minn Stat Membru ieħor li ma tikkonformax mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni minħabba difetti jew deterjorament li setgħu nkixfu fil-ħin tal-imballaġġ għandu jgħarraf minnufih lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri li x’aktarx ikunu kkonċernati.
2. Stat Membru li fih lott ta’ oġġetti minn pajjiż terz jiġi rrifjutat milli jinħareġ għaċ-ċirkolazzjoni libera minħabba nuqqas ta’ konformità mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni għandu jgħarraf minnufih lill-Kummissjoni, lill-Istati Membri li x’aktarx ikunu kkonċernati u lill-pajjiż terz ikkonċernat u mniżżel fl-Anness IV.
3. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bid-dispożizzjonijiet tagħhom tas-sistemi tal-ispezzjoni u tal-analiżi tar-riskju. Għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni b’kull emenda sussegwenti għal dawk is-sistemi.
4. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra bir-riżultati fil-qosor tal-ispezzjonijiet fl-istadji kollha tal-kummerċjalizzazzjoni f’sena partikulari sat-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ wara.
5. In-notifiki msemmija fil-paragrafi 1 sa 4 għandhom isiru bil-mezzi speċifikati mill-Kummissjoni.
TITOLU III
ORGANIZZAZZJONIJIET TAL-PRODUTTURI
KAPITOLU I
Rekwiżiti u rikonoxximent
Taqsima 1
Definizzjonijiet
Artikolu 19
Definizzjonijiet
1. Għall-għanijiet ta’ dan it-Titolu:
(a)
“produttur” tfisser bidwi kif imsemmi fl-Artikolu 2(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(b)
“membru produttur” tfisser produttur jew koperattiva tal-produtturi li huma membri ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jew ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi;
(c)
“kumpanija sussidjarja” tfisser kumpanija li fiha jkunu ttieħdu ishma minn organizzazzjoni tal-produtturi waħda jew iktar jew minn assoċjazzjonijiet ta’ dawn l-organizzazzjonijiet u li tikkontribwixxi għall-għanijiet tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew tal-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi;
(d)
“organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi” tfisser kwalunkwe organizzazzjoni li fiha tal-inqas waħda mill-azjendi tal-produtturi tkun tinsab fi Stat Membru li ma jkunx dak fejn l-organizzazzjoni jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha;
(e)
“assoċjazzjoni transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi” tfisser kwalunkwe assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li fiha tal-inqas waħda mill-organizzazzjonijiet assoċjati tkun tinsab fi Stat Membru li ma jkunx dak fejn l-assoċjazzjoni jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha;
(f)
“l-Objettiv ta’ Konverġenza” tfisser l-għan tal-azzjoni għall-Istati Membri u r-reġjuni l-inqas żviluppati skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni li tirregola l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u l-31 ta’ Diċembru 2013;
(g)
“miżura” tfisser waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
azzjonijiet immirati lejn l-ippjanar tal-produzzjoni, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi;
(ii)
azzjonijiet immirati lejn it-titjib u ż-żamma tal-kwalità tal-prodott, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi;
(iii)
azzjonijiet immirati lejn it-titjib tal-kummerċjalizzazzjoni, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi, kif ukoll attivitajiet ta’ promozzjoni u komunikazzjoni, li mhumiex attivitajiet ta’ promozzjoni u komunikazzjoni li jaqgħu taħt il-punt (vi);
(iv)
ir-riċerka u l-produzzjoni sperimentali, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi;
(v)
azzjonijiet tat-taħriġ, minbarra t-taħriġ li jaqa’ taħt il-punt (vi), u azzjonijiet immirati lejn il-promozzjoni tal-aċċess għas-servizzi ta’ konsulenza;
(vi)
kull wieħed mis-sitt strumenti ta’ prevenzjoni u ġestjoni ta’ kriżijiet li huma elenkati fil-punti (a) sa (f) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 103c(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(vii)
azzjonijiet ambjentali kif imsemmija fl-Artikolu 103c(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi;
(viii)
azzjonijiet oħrajn, inkluż ix-xiri ta’ assi fissi minbarra dawk li jaqgħu taħt il-punti (i) sa (iv) u l-punt (vii) li jissodisfaw għan wieħed jew iktar minn dawk imsemmija fl-Artikolu 103c(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(h)
“azzjoni” tfisser attività speċifika jew strument speċifiku mmirati lejn il-kisba ta’ għan operattiv partikulari li jikkontribwixxi għal għan wieħed jew aktar minn dawk imsemmija fl-Artikolu 103c(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(i)
“prodott sekondarju” tfisser prodott li jirriżulta mill-preparazzjoni ta’ prodott tal-frott jew tal-ħaxix li għandu valur ekonomiku pożittiv iżda li mhuwiex ir-riżultat ewlieni maħsub;
(j)
“preparazzjoni” tfisser attivitajiet preparatorji bħall-ħasil, it-tqattigħ, it-tqaxxir, it-tirqim u t-tnixxif tal-frott u l-ħaxix, mingħajr ma dawn jinbidlu fi frott u ħaxix ipproċessat;
(k)
“bażi li tiġbor fiha diversi fergħat tas-settur”, kif imsemmija fl-Artikolu 103d(3)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, tfisser attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fl-Artikolu 123(3)(c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, li hija approvata mill-Istat Membru u li l-ġestjoni tagħha ssir b’mod konġunt minn organizzazzjoni tal-produtturi jew assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u tal-inqas parteċipant ieħor fil-katina tal-ipproċessar tal-ikel u/jew fil-katina tad-distribuzzjoni;
(l)
“indikatur tax-xenarju ta’ referenza” tfisser kull indikatur li jirrifletti stat jew xejra eżistenti fil-bidu ta’ perjodu ta’ pprogrammar li jista’ jipprovdi tagħrif bżonnjuż:
(i)
fl-analiżi tas-sitwazzjoni inizjali sabiex tkun stabbilita strateġija nazzjonali għal programmi operattivi sostenibbli jew biex ikun stabbilit programm operattiv;
(ii)
bħala referenza li magħha jkunu jistgħu jitqabblu u jiġu vvalutati r-riżultati u l-impatt ta’ strateġija nazzjonali jew ta’ programm operattiv; u/jew
(iii)
fl-interpretazzjoni tar-riżultati u tal-impatt ta’ strateġija nazzjonali jew ta’ programm operattiv.
2. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-entitajiet legali kkonċernati fit-territorju tagħhom li għandhom ikunu konformi mal-Artikolu 125b tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 fid-dawl tal-istrutturi legali u amministrattivi nazzjonali tagħhom. Huma jistgħu jadottaw regoli kumplimentari dwar ir-rikonoxximent tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u għandhom jistabbilixxu wkoll, fejn ikun xieraq, dispożizzjonijiet dwar partijiet iddefiniti b’mod ċar tal-entitajiet legali sabiex jiġi applikat l-Artikolu 125b tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Taqsima 2
Rekwiżiti li japplikaw għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi
Artikolu 20
Kopertura tal-prodott
1. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-organizzazzjonijiet tal-produtturi skont l-Artikolu 125b tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 fir-rigward tal-prodott jew tal-grupp ta’ prodotti speċifikati fl-applikazzjoni għar-rikonoxximent, suġġetti għal kwalunkwe deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 125b(1)(c) ta’ dak ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-organizzazzjonijiet tal-produtturi fir-rigward tal-prodott jew tal-grupp ta’ prodotti maħsubin biss għall-ipproċessar biss f’każijiet fejn l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jkunu kapaċi jiżguraw li dawk il-prodotti jitwasslu għall-ipproċessar, kemm jekk dan isir permezz ta’ sistema ta’ kuntratti tal-provvista kif ukoll jekk le.
Artikolu 21
Għadd minimu ta’ membri
Huma u jistabbilixxu l-għadd minimu ta’ membri ta’ organizzazzjoni tal-produtturi skont l-Artikolu 125b(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu li fejn applikant għar-rikonoxximent ikun totalment jew parzjalment magħmul minn membri li huma minnhom infushom entitajiet legali jew partijiet iddefiniti b’mod ċar ta’ entitajiet legali magħmulin mill-produtturi, l-għadd minimu ta’ produtturi jista’ jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-għadd ta’ produtturi assoċjati ma’ kull waħda mill-entitajiet legali jew mill-partijiet iddefiniti b’mod ċar tal-entitajiet legali.
Artikolu 22
Żmien minimu ta’ sħubija
1. Il-perjodu minimu ta’ sħubija ta’ produttur għandu jkun ta’ mhux inqas minn sena.
2. Ir-riżenja mis-sħubija għandha tkun innotifikata lill-organizzazzjoni bil-miktub. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-perjodi ta’ notifika, li m’għandhomx ikunu ta’ iktar minn sitt xhur, u l-ġranet li fihom isseħħ ir-riżenja.
Artikolu 23
Strutturi u attivitajiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jkollhom għad-dispożizzjoni tagħhom il-persunal, l-infrastruttura u t-tagħmir meħtieġ sabiex jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt (c) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 122 u fl-Artikolu 125b(1)(e) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u jiżguraw il-funzjonament essenzjali tagħhom, b’mod partikulari dwar:
(a)
l-għarfien tal-produzzjoni tal-membri tagħhom;
(b)
il-ġbir, l-għażla, il-ħżin u l-imballaġġ tal-produzzjoni tal-membri tagħhom;
(c)
il-ġestjoni kummerċjali u tal-baġit; u
(d)
iż-żamma tal-kotba b’mod iċċentralizzat u sistema tal-ħruġ ta’ fatturi.
Artikolu 24
Valur jew volum ta’ produzzjoni li tista’ tiġi kkummerċjalizzata
1. Għall-għanijiet tal-Artikolu 125b(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-valur jew il-volum ta’ produzzjoni li tista’ tiġi kkummerċjalizzata għandu jiġi kkalkulat fuq l-istess bażi bħall-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata stabbilit fl-Artikoli 50 u 51 ta’ dan ir-Regolament.
2. F’każijiet fejn membru wieħed ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jew aktar ma jkollhomx biżżejjed dejta storika dwar il-produzzjoni kkummerċjalizzata biex ikun jista’ jiġi applikat il-paragrafu 1, il-valur tal-produzzjoni tagħhom li tista’ tiġi kkummerċjalizzata jista’ jiġi kkalkulat bħala l-valur medju tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tagħhom fuq perjodu ta’ tliet snin qabel is-sena li fiha titressaq l-applikazzjoni għar-rikonoxximent li fih il-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernata kienu verament qed jipproduċu l-prodotti.
Artikolu 25
Provvista ta’ mezzi tekniċi
Għall-għanijiet tal-Artikolu 125b(1)(e) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, organizzazzjoni tal-produtturi li tkun irrikonoxxuta għal prodott li għalih jeħtieġ li jiġu pprovduti mezzi tekniċi għandha titqies li tissodisfa l-obbligu tagħha meta tipprovdi livell adegwat ta’ mezzi tekniċi hija nnifisha jew permezz tal-membri tagħha, jew permezz ta’ kumpaniji sussidjarji jew tal-esternalizzazzjoni.
Artikolu 26
Attivitajiet ewlenin tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-attività ewlenija ta’ organizzazzjoni tal-produtturi għandha tirrigwarda l-konċentrazzjoni tal-provvista u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-membri tagħha li għalihom tkun irrikonoxxuta.
2. Organizzazzjoni tal-produtturi tista’ tbigħ prodotti ta’ produtturi li ma jkunux membri ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jew ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, f’każ li tkun irrikonoxxuta għal dawk il-prodotti u dejjem jekk il-valur ekonomiku ta’ dik l-attività jkun inqas mill-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tagħha kkalkulat skont l-Artikolu 50.
3. Il-kummerċjalizzazzjoni ta’ frott u ħaxix li jinxtara direttament mingħand organizzazzjoni oħra tal-produtturi u ta’ prodotti li għalihom l-organizzazzjoni tal-produtturi mhix irrikonoxxuta m’għandhiex titqies bħala attività li tagħmel parti mill-attivitajiet tal-organizzazzjoni tal-produtturi.
4. F’każijiet fejn japplika l-Artikolu 50(9), il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu għandu japplika mutatis mutandis għall-kumpaniji sussidjarji kkonċernati mill-1 ta’ Jannar 2012.
Artikolu 27
Esternalizzazzjoni tax-xogħol
1. L-attivitajiet li Stat Membru jista’ jippermetti l-esternalizzazzjoni tagħhom skont l-Artikolu 125d tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, jistgħu jinkludu, fost l-oħrajn, il-ġbir, il-ħżin, l-imballaġġ u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi.
2. L-esternalizzazzjoni ta’ attività ta’ organizzazzjoni tal-produtturi għandha tfisser li l-organizzazzjoni tal-produtturi tidħol f’arranġament kummerċjali ma’ entità oħra, inkluż ma’ waħda mill-membri tagħha jew aktar jew ma’ kumpanija sussidjarja, għall-provvista tal-attività kkonċernata. Madankollu, l-organizzazzjoni tal-produtturi għandha tibqa’ responsabbli għat-twettiq ta’ dik l-attività u għall-kontroll tal-ġestjoni ġenerali u s-superviżjoni tal-arranġament kummerċjali għall-provvista tal-attività.
Artikolu 28
Organizzazzjonijiet transnazzjonali tal-produtturi
1. L-uffiċċju ewlieni ta’ organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi għandu jkun stabbilit fl-Istat Membru fejn l-organizzazzjoni jkollha azjendi sinifikanti jew fejn ikollha għadd sinifikanti ta’ membri u/jew fejn tikseb livell importanti ta’ produzzjoni kkummerċjalizzata.
2. L-Istat Membru li fih ikun jinsab l-uffiċċju ewlieni tal-organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi għandu jkun responsabbli għal dan li ġej:
(a)
għar-rikonoxximent tal-organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi;
(b)
għall-approvazzjoni tal-programm operattiv tal-organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi;
(c)
għall-istabbiliment tal-kollaborazzjoni amministrattiva meħtieġa mal-Istati Membri l-oħra li fihom ikunu jinsabu l-membri fir-rigward tal-konformità mat-termini ta’ rikonoxximent u s-sistema ta’ verifiki u sanzjonijiet. Dawk l-Istati Membri l-oħra għandhom ikunu obbligati jagħtu l-għajnuna kollha meħtieġa lill-Istat Membru li fih ikun jinsab l-uffiċċju ewlieni fi żmien perjodu raġonevoli; u
(d)
għall-għoti, meta jintalab minn Stati Membri oħra, tad-dokumentazzjoni rilevanti kollha, inkluża kwalunkwe leġiżlazzjoni applikabbli li hija disponibbli għall-Istati Membri l-oħra li fihom ikunu jinsabu l-membri, tradotta f’lingwa uffiċjali tal-Istati Membri li jkunu qed jagħmlu t-talba.
Artikolu 29
Fużjoni ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. Meta organizzazzjonijiet tal-produtturi jkunu ngħaqdu flimkien, l-organizzazzjoni tal-produtturi li tirriżulta mill-fużjoni għandha tieħu post l-organizzazzjonijiet tal-produtturi li jkunu qed jingħaqdu flimkien. L-entità l-ġdida għandha tieħu f’idejha d-drittijiet u l-obbligi tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li jkunu qed jingħaqdu flimkien.
L-entità li tkun għadha kemm ingħaqdet flimkien tista’ tħaddem il-programmi b’mod parallel u separat sal-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara l-fużjoni jew inkella tista’ tgħaqqad il-programmi operattivi flimkien sa mill-waqt tal-fużjoni. Il-programmi operattivi għandhom jingħaqdu flimkien skont l-Artikoli 66 u 67.
2. B’deroga mit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi li jitolbuhom dan, għal raġunijiet sostanzjati kif xieraq, biex ikomplu jimplimentaw programmi operattivi separati b’mod parallel sakemm dawn jilħqu l-konklużjoni naturali tagħhom.
Artikolu 30
Membri li mhumiex produtturi
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu jekk kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li mhijiex produttur tistax tkun aċċettata bħala membru ta’ organizzazzjoni tal-produtturi u b’liema kundizzjonijiet jista’ jsir dan.
2. Huma u jistabbilixxu l-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiżguraw, b’mod partikulari, il-konformità mal-punt (a)(iii) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 122 u mal-Artikolu 125a(3)(c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. Il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi msemmija fil-paragrafu 1 m’għandhomx:
(a)
jitqiesu għall-kriterji tar-rikonoxximent;
(b)
jibbenefikaw direttament mill-miżuri ffinanzjati mill-Unjoni.
L-Istati Membri jistgħu jirrestrinġu jew jipprojbixxu d-dritt tal-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jivvutaw dwar deċiżjonijiet marbutin mal-fondi operattivi, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2.
Artikolu 31
Responsabbiltà demokratika tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha li jqisu li huma meħtieġa sabiex jevitaw kwalunkwe abbuż tas-setgħa jew tal-influwenza minn wieħed mill-membri jew iktar f’dak li jirrigwarda l-ġestjoni u t-tħaddim ta’ organizzazzjoni tal-produtturi, li għandhom jinkludu d-drittijiet tal-vot.
2. Meta organizzazzjoni tal-produtturi tkun parti ddefinita b’mod ċar ta’ entità legali, l-Istati Membri jistgħu jadottaw miżuri sabiex jirrestrinġu jew jipprojbixxu s-setgħat ta’ dik l-entità legali li tibdel, tapprova jew tirrifjuta deċiżjonijiet tal-organizzazzjoni tal-produtturi.
Taqsima 3
Assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi
Artikolu 32
Regoli dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi li japplikaw għall-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
L-Artikoli 22, 26(3), 27 u 31 għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi. F’każ li l-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi twettaq l-attività tal-bejgħ, l-Artikolu 26(2) għandu japplika mutatis mutandis.
Artikolu 33
Rikonoxximent tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-Istati Membri jistgħu jirrikonoxxu biss l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi skont l-Artikolu 125c tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 fir-rigward tal-attività jew l-attivitajiet li jikkonċernaw il-prodott jew il-grupp ta’ prodotti speċifikati fl-applikazzjoni għar-rikonoxximent.
2. Assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi tista’ tkun irrikonoxxuta skont l-Artikolu 125c tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u twettaq kull waħda mill-attivitajiet ta’ organizzazzjoni tal-produtturi, anke meta l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti kkonċernati tkompli titwettaq mill-membri tagħha.
Artikolu 34
Membri ta’ assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li mhumiex organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu jekk kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li mhijiex organizzazzjoni rrikonoxxuta tal-produtturi tistax tkun aċċettata bħala membru ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u b’liema kundizzjonijiet jista’ jsir dan.
2. Il-membri ta’ assoċjazzjoni rrikonoxxuta tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li ma jkunux organizzazzjonijiet tal-produtturi rrikonoxxuti m’għandhomx:
(a)
jitqiesu għall-kriterji tar-rikonoxximent;
(b)
jibbenefikaw direttament mill-miżuri ffinanzjati mill-Unjoni.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu, jirrestrinġu jew jipprojbixxu d-dritt ta’ dawk il-membri li jivvutaw dwar deċiżjonijiet marbutin mal-programmi operattivi.
Artikolu 35
Assoċjazzjoni transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-uffiċċju ewlieni tal-assoċjazzjoni transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandu jkun stabbilit fl-Istat Membru fejn din l-assoċjazzjoni jkollha għadd sinifikanti ta’ organizzazzjonijiet membri u/jew fejn l-organizzazzjonijiet membri jiksbu livell importanti ta’ produzzjoni kkummerċjalizzata.
2. L-Istat Membru li fih ikun jinsab l-uffiċċju ewlieni tal-assoċjazzjoni transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandu jkun responsabbli għal dan li ġej:
(a)
għar-rikonoxximent tal-assoċjazzjoni;
(b)
għall-approvazzjoni, fejn ikun meħtieġ, tal-programm operattiv tal-assoċjazzjoni;
(c)
għall-istabbiliment tal-kollaborazzjoni amministrattiva meħtieġa mal-Istati Membri l-oħra li fihom ikunu jinsabu l-organizzazzjonijiet assoċjati fir-rigward tal-konformità mat-termini ta’ rikonoxximent u s-sistema ta’ verifiki u sanzjonijiet. Dawk l-Istati Membri l-oħra għandhom ikunu obbligati jagħtu l-għajnuna kollha meħtieġa lill-Istat Membru li fih ikun jinsab l-uffiċċju ewlieni; u
(d)
għall-għoti, meta jintalab minn Stati Membri oħra, tad-dokumentazzjoni rilevanti kollha, inkluża kwalunkwe leġiżlazzjoni applikabbli li hija disponibbli għall-Istati Membri l-oħra li fihom ikunu jinsabu l-membri, tradotta f’lingwa uffiċjali tal-Istati Membri li jkunu qed jagħmlu t-talba.
Taqsima 4
Gruppi tal-produtturi
Artikolu 36
Tressiq tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent
1. Entità legali jew parti ddefinita b’mod ċar ta’ entità legali għandha tressaq il-pjan ta’ rikonoxximent imsemmi fl-Artikolu 125e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fih l-entità għandha l-uffiċċju ewlieni tagħha.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu:
(a)
il-kriterji minimi li l-entità legali jew li l-parti ddefinita b’mod ċar tal-entità legali għandha tilħaq sabiex tkun tista’ tressaq pjan ta’ rikonoxximent;
(b)
ir-regoli għall-abbozzar, il-kontenut u l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent;
(c)
il-perjodu li matulu xi ħadd li qabel kien membru ta’ organizzazzjoni tal-produtturi għandu jkun ipprojbit milli jidħol fi grupp tal-produtturi wara li jkun telaq mill-organizzazzjoni tal-produtturi fir-rigward tal-prodotti li għalihom l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun ġiet irrikonoxxuta; u
(d)
il-proċeduri amministrattivi għall-approvazzjoni, il-monitoraġġ u t-twettiq tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent.
Artikolu 37
Kontenut tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent
Abbozz ta’ pjan ta’ rikonoxximent għandu jkopri tal-inqas dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni inizjali, b’mod partikulari fir-rigward tal-għadd ta’ membri produtturi, li tagħti d-dettalji kollha tal-membri, il-produzzjoni, inkluż il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata, il-kummerċjalizzazzjoni u l-infrastruttura li għandu għad-dispożizzjoni tiegħu l-grupp tal-produtturi, inkluża l-infrastruttura li għandhom il-membri individwali tal-grupp tal-produtturi;
(b)
id-data proposta għall-bidu tal-implimentazzjoni tal-pjan u t-tul tiegħu, li m’għandux ikun ta’ iktar minn ħames snin; u
(c)
l-attivitajiet u l-investimenti li għandhom ikunu implimentati sabiex jinkiseb ir-rikonoxximent.
Artikolu 38
Approvazzjoni tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent
1. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tiddeċiedi dwar abbozz ta’ pjan ta’ rikonoxximent fi żmien tliet xhur minn meta tirċievi l-pjan flimkien mal-provi dokumentati kollha. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu għal limitu iqsar taż-żmien.
2. L-Istati Membri jistgħu jadottaw regoli addizzjonali dwar l-eliġibbiltà tal-ħidmiet u tal-infiq li jsiru fil-kuntest tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent, inklużi regoli dwar l-eliġibbiltà tal-investimenti, sabiex il-gruppi tal-produtturi jkunu konformi mal-kriterji tar-rikonoxximent għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi msemmija fl-Artikolu 125b(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. Wara l-verifiki tal-konformità msemmija fl-Artikolu 111, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha, kif xieraq:
(a)
taċċetta l-pjan u tagħti rikonoxximent preliminari;
(b)
titlob li jsiru bidliet fil-pjan;
(c)
tiċħad il-pjan.
L-aċċettazzjoni tista’ tingħata, fejn ikun meħtieġ, biss jekk il-bidliet mitluba skont il-punt (b) ikunu ġew inkorporati fil-pjan.
L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tgħarraf lill-entità legali jew lill-parti ddefinita b’mod ċar tal-entità legali bid-deċiżjoni tagħha.
Artikolu 39
Implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent
1. Il-pjan ta’ rikonoxximent għandu jiġi implimentat f’partijiet annwali li jibdew fl-1 ta’ Jannar. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-gruppi tal-produtturi jaqsmu dawn il-partijiet annwali f’partijiet semestrali.
Għall-ewwel sena tal-implimentazzjoni skont id-data proposta msemmija fl-Artikolu 37(b), il-pjan ta’ rikonoxximent għandu jibda:
(a)
fl-1 ta’ Jannar ta’ wara d-data tal-aċċettazzjoni tiegħu mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru; jew
(b)
fl-ewwel jum kalendarju wara d-data tal-aċċettazzjoni tiegħu.
L-ewwel sena tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ rikonoxximent għandha fi kwalunkwe każ tintemm fil-31 ta’ Diċembru tal-istess sena.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom il-gruppi tal-produtturi jistgħu jitolbu li jsiru bidliet fil-pjanijiet matul l-implimentazzjoni tagħhom. Dawn it-talbiet għandu jkollhom magħhom il-provi dokumentati kollha meħtieġa.
L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar il-kundizzjonijiet li bihom il-pjanijiet ta’ rikonoxximenti jistgħu jkunu emendati matul parti annwali jew parti semestrali mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru. Dawn il-bidliet għandhom ikunu eliġibbli għall-għajnuna biss jekk il-grupp tal-produtturi jgħarraf lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru bihom minnufih.
3. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tiddeċiedi dwar il-bidliet fil-pjanijiet fi żmien tliet xhur minn meta tirċievi t-talba għall-bidla, wara li tqis il-provi li jkunu ntbagħtu. Meta ma tittieħed ebda deċiżjoni dwar it-talba għall-bidla f’dak il-perjodu, it-talba għandha titqies li kienet miċħuda. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu għal limitu iqsar taż-żmien.
Artikolu 40
Applikazzjonijiet għar-rikonoxximent bħala organizzazzjoni tal-produtturi
1. Il-gruppi tal-produtturi li jimplimentaw pjan ta’ rikonoxximent jistgħu, fi kwalunkwe ħin, iressqu applikazzjoni għar-rikonoxximent skont l-Artikolu 125b tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. It-tali applikazzjonijiet għandhom, fi kwalunkwe każ, jitressqu qabel tmiem il-perjodu tranżizzjonali msemmi fl-Artikolu 125e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
2. Mid-data li fiha ssir it-tali applikazzjoni, il-grupp ikkonċernat jista’ jressaq abbozz ta’ programm operattiv skont l-Artikolu 63.
Artikolu 41
Attivitajiet ewlenin tal-gruppi tal-produtturi
1. L-attività ewlenija ta’ grupp tal-produtturi għandha tirrigwarda l-konċentrazzjoni tal-provvista u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-membri tiegħu li għalihom ikun irrikonoxxut b’mod preliminari.
2. Grupp tal-produtturi jista’ jbigħ prodotti ta’ produtturi li ma jkunux membri ta’ grupp tal-produtturi, f’każ li jkun irrikonoxxut għal dawk il-prodotti u dejjem jekk il-valur ekonomiku ta’ dik l-attività jkun inqas mill-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tal-membri tal-grupp tal-produtturi stess u tal-membri tal-gruppi tal-produtturi l-oħrajn.
Artikolu 42
Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata
1. L-Artikolu 50(1) sa (4) u (7) u l-ewwel sentenza tal-paragrafu 6 ta’ dak l-Artikolu għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-gruppi tal-produtturi.
2. F’każ li jkun seħħ tnaqqis ta’ tal-inqas 35 % fil-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata minħabba raġunijiet, iġġustifikati kif xieraq lill-Istat Membru, li jaqgħu barra mir-responsabbiltà u l-kontroll tal-grupp tal-produtturi, il-valur totali tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jitqies li jirrappreżenta 65 % tal-valur totali ddikjarat fl-applikazzjoni jew fl-applikazzjonijiet għall-għajnuna ta’ qabel li jkopru l-iktar parti annwali riċenti, kif ivverifikat mill-Istat Membru, u fin-nuqqas ta’ dan, tal-valur iddikjarat inizjalment fil-pjan ta’ rikonoxximent approvat.
3. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jiġi kkalkulat skont il-leġiżlazzjoni li tapplika għall-perjodu li għalih tkun qed tintalab l-għajnuna.
Artikolu 43
Finanzjament tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent
1. Ir-rati ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 103a(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom jitnaqqsu bin-nofs għall-produzzjoni kkummerċjalizzata li tkun ta’ iktar minn EUR 1 000 000.
2. L-għajnuna msemmija fl-Artikolu 103a(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha tkun suġġetta għal limitu massimu annwali ta’ EUR 100 000 għal kull grupp tal-produtturi.
3. L-għajnuna msemmija fl-Artikolu 103a(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha titħallas:
(a)
fi ħlasijiet akkont annwali jew semestrali fl-aħħar ta’ kull perjodu annwali jew semestrali għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ rikonoxximent; jew
(b)
fi ħlasijiet akkont li jkopru parti mill-perjodu annwali jekk il-pjan jibda matul il-perjodu annwali jew jekk ir-rikonoxximent iseħħ skont l-Artikolu 125b tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 qabel it-tmiem ta’ perjodu annwali. F’dak il-każ, il-limitu massimu msemmi fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandu jitnaqqas b’mod proporzjonat.
Sabiex jiġu kkalkulati l-ħlasijiet akkont, l-Istati Membri jistgħu jużaw bħala bażi l-produzzjoni kkummerċjalizzata li tikkorrispondi ma’ perjodu li ma jkunx dak li għalih qed jitħallas il-ħlas akkont, meta l-verifiki jkunu jeħtieġu dan. Id-differenza bejn il-perjodi għandha tkun inqas minn dak il-perjodu kkonċernat.
4. Ir-rata tal-kambju applikabbli għall-ammonti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandha tkun l-iktar rata riċenti ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew qabel l-ewwel ġurnata tal-perjodu li għalih tkun qed tingħata l-għajnuna kkonċernata.
Artikolu 44
Għajnuna għall-investimenti meħtieġa għar-rikonoxximent
L-investimenti marbutin mal-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent imsemmija fl-Artikolu 37(c) ta’ dan ir-Regolament, li għalihom tingħata għajnuna skont l-Artikolu 103a(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, għandhom jiġu ffinanzjati skont kemm jintużaw għall-prodotti tal-membri ta’ grupp tal-produtturi li jkun ġie rrikonoxxut b’mod preliminari.
L-investimenti li x’aktarx ifixklu l-kompetizzjoni fir-rigward tal-attivitajiet ekonomiċi oħrajn tal-grupp tal-produturi għandhom jiġu esklużi mill-għajnuna tal-Unjoni.
Artikolu 45
Applikazzjoni għall-għajnuna
1. Grupp ta’ produtturi għandu jressaq applikazzjoni waħda għall-għajnuna msemmija fl-Artikoli 103a(1)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 fi żmien tliet xhur mit-tmiem ta’ kull perjodu annwali jew semestrali kif imsemmi fl-Artikolu 43(3) ta’ dan ir-Regolament. L-applikazzjoni għandha tinkludi dikjarazzjoni tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għall-perjodu li għalih tkun qed tintalab l-għajnuna.
2. L-applikazzjonijiet għall-għajnuna li jkopru perjodi semestrali jistgħu jitressqu biss jekk il-pjan ta’ rikonoxximent ikun maqsum f’perjodi semestrali kif imsemmi fl-Artikolu 39(1). L-applikazzjonijiet kollha għall-għajnuna għandu jkollhom magħhom dikjarazzjoni bil-miktub mill-grupp tal-produtturi li tikkonferma li dan tal-aħħar:
(a)
jimxi u se jimxi skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u skont dan ir-Regolament; u
(b)
ma jkunx ibbenefika, mhux qed jibbenefika u mhux se jibbenefika, la direttament u lanqas indirettament, minn finanzjament doppju tal-Unjoni jew nazzjonali għal azzjonijiet implimentati skont il-pjan ta’ rikonoxximent tiegħu li għalih ikun qed jingħata finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
3. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu d-data ta’ skadenza għall-ħlas tal-għajnuna li, fi kwalunkwe każ, m’għandhiex tkun iktar minn sitt xhur wara li jirċievu l-applikazzjoni.
Artikolu 46
Eliġibbiltà
L-Istati Membri għandhom jevalwaw l-eliġibbiltà tal-gruppi tal-produtturi għall-għajnuna skont dan ir-Regolament sabiex jistabbilixxu li l-għajnuna tkun iġġustifikata kif xieraq, filwaqt li jqisu l-kundizzjonijiet u d-data li fiha tkun ingħatat kull għajnuna pubblika preċedenti lill-organizzazzjonijiet jew lill-gruppi tal-produtturi li minnhom joriġinaw il-membri tal-grupp tal-produtturi kkonċernat u għal kull ċaqliq ta’ membri bejn organizzazzjonijiet tal-produtturi u gruppi tal-produtturi.
Artikolu 47
Kontribut tal-Unjoni
1. Il-kontribut tal-Unjoni għall-għajnuna kif imsemmija fl-Artikolu 103a(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandu jkun ta’:
(a)
75 % fir-reġjuni li huma eliġibbli skont l-Objettiv ta’ Konverġenza; u
(b)
50 % fir-reġjuni l-oħra.
L-għajnuna li jkun għad fadal għandha titħallas bħala ħlas b’rata fissa mill-Istat Membru. Mhux se jkun jeħtieġ li dak li jkun jinkludi provi dwar l-użu tal-għajnuna fl-applikazzjoni għall-għajnuna.
2. Il-kontribut tal-Unjoni għall-għajnuna kif imsemmija fl-Artikolu 103a(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, mogħti f’termini ta’ għotja kapitali jew ta’ ekwivalenti ta’ għotja kapitali, m’għandux ikun ta’ iktar minn, bħala perċentwal tal-ispejjeż eliġibbli tal-investiment:
(a)
50 % fir-reġjuni li huma eliġibbli skont l-Objettiv ta’ Konverġenza; u
(b)
30 % fir-reġjuni l-oħra.
L-Istati Membri kkonċernati għandhom jintrabtu li jikkontribwixxu tal-inqas 5 % tal-ispejjeż eliġibbli tal-investiment.
Il-benefiċjarji tal-għajnuna għall-ispejjeż eliġibbli tal-investiment għandhom iħallsu tal-inqas:
(a)
25 % fir-reġjuni li huma eliġibbli skont l-Objettiv ta’ Konverġenza; u
(b)
45 % fir-reġjuni l-oħra.
Artikolu 48
Fużjoni
1. L-għajnuna kif prevista fl-Artikolu 103a(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 tista’ tingħata, jew tista’ tkompli tingħata, lil gruppi ta’ produtturi li jkunu ngħataw rikonoxximent preliminari u li jirriżultaw mill-fużjoni ta’ żewġ gruppi tal-produtturi jew aktar li jkunu ngħataw rikonoxximent preliminari.
2. Għall-għanijiet tal-kalkolu tal-għajnuna li għandha titħallas skont il-paragrafu 1, il-grupp tal-produtturi li jirriżulta mill-fużjoni għandu jieħu post il-gruppi li jkunu qed jingħaqdu flimkien.
3. Meta jingħaqdu flimkien żewġ gruppi tal-produtturi jew aktar, l-entità l-ġdida għandha tieħu f’idejha d-drittijiet u l-obbligi tal-grupp tal-produtturi li jkun ingħata r-rikonoxximent preliminari l-ewwel.
4. Meta grupp ta’ produtturi li jkun ingħata rikonoxximent preliminari jingħaqad ma’ organizzazzjoni rrikonoxxuta tal-produtturi, l-entità li tirriżulta ma tibqax eliġibbli għar-rikonoxximent preliminari bħala grupp ta’ produtturi u lanqas ma tibqa’ eliġibbli għall-għajnuna msemmija fl-Artikolu 103a(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. L-entità li tirriżulta għandha tkompli tkun ittrattata bħala organizzazzjoni rrikonoxxuta tal-produtturi, dejjem jekk hija tħares ir-rekwiżiti applikabbli. Jekk ikun meħtieġ, l-organizzazzjoni tal-produtturi għandha titlob bidla fil-programm operattiv tagħha, u għal dan il-għan għandu japplika l-Artikolu 29 mutatis mutandis.
Madankollu, l-azzjonijiet imwettqa mill-gruppi tal-produtturi qabel din il-fużjoni għandhom ikomplu jkunu eliġibbli skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-pjan ta’ rikonoxximent.
Artikolu 49
Konsegwenzi tar-rikonoxximent
1. L-għajnuna kif prevista fl-Artikolu 103a(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha tintemm ladarba jingħata r-rikonoxximent.
2. Meta jitressaq programm operattiv skont dan ir-Regolament, l-Istat Membru kkonċernat għandu jiżgura li ma jkunx hemm finanzjament doppju tal-miżuri stabbiliti fil-pjan ta’ rikonoxximent.
3. L-investimenti li jikkwalifikaw għall-għajnuna jew l-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 103a(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jistgħu jiġu ttrasferiti lejn il-programmi operattivi dejjem jekk ikunu konformi mar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament.
4. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-perjodu, li jibda wara l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ rikonoxximent, li fih il-grupp tal-produtturi għandu jkun obbligat li jkun irrikonoxxut bħala organizzazzjoni tal-produtturi. Dan il-perjodu m’għandux ikun ta’ iktar minn erba’ xhur.
KAPITOLU II
Fondi operattivi u programmi operattivi
Taqsima 1
Valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata
Artikolu 50
Bażi għall-kalkolu
1. Għal organizzazzjoni tal-produtturi, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-produzzjoni tal-organizzazzjoni tal-produtturi nnifisha u tal-membri produtturi tagħha, u għandu jinkludi biss il-produzzjoni ta’ dak il-frott u l-ħaxix li għaliha ġiet irrikonoxxuta l-organizzazzjoni tal-produtturi. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jista’ jinkludi frott u ħaxix li mhux meħtieġ ikun konformi mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni, f’każijiet fejn dawk l-istandards ma japplikawx skont l-Artikolu 4.
2. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jinkludi l-produzzjoni ta’ membri li jitilqu mill-organizzazzjoni tal-produtturi jew li jingħaqdu magħha. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kundizzjonijiet sabiex ikun evitat l-għadd doppju.
3. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata m’għandux jinkludi l-valur tal-frott u l-ħaxix ipproċessat jew ta’ kwalunkwe prodott ieħor li mhuwiex prodott tas-settur tal-frott u l-ħaxix.
Madankollu, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tal-frott u l-ħaxix maħsub għall-ipproċessar li jkun inbidel f’wieħed mill-prodotti tal-frott u tal-ħaxix ipproċessati elenkati fil-Parti X tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jew fi kwalunkwe prodott ipproċessat ieħor imsemmi f’dan l-Artikolu u deskritt aktar fl-Anness VI għal dan ir-Regolament, minn organizzazzjoni tal-produtturi jew assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew mill-membri produtturi tagħhom jew mill-kumpaniji sussidjarji tagħhom, kif imsemmi fil-paragrafu 9 ta’ dan l-Artikolu, sew jekk dawn jagħmlu x-xogħol huma stess jew permezz tal-esternalizzazzjoni, għandu jiġi kkalkulat billi tiġi applikata rata fissa, mogħtija bħala perċentwal, għall-valur iffatturat ta’ dawk il-prodotti pproċessati. Dik ir-rata fissa għandha tkun ta’:
(a)
53 % għall-meraq tal-frott;
(b)
73 % għall-meraq tal-frott ikkonċentrat;
(c)
77 % għall-kunserva;
(d)
62 % għall-frott u l-ħaxix iffriżat;
(e)
48 % għall-frott u l-ħaxix tal-bott;
(f)
70 % għall-faqqiegħ tal-bott tal-ġenus Agaricus;
(g)
81 % għall-frott ippreżervat b’mod provviżorju fis-salmura;
(h)
81 % għall-frott imnixxef;
(i)
27 % għall-frott u l-ħaxix ipproċessat l-ieħor;
(j)
12 % għall-ħwawar aromatiċi pproċessati;
(k)
41 % għat-trab tal-paprika.
4. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi jinkludu l-valur tal-prodotti sekondarji fil-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata.
5. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jinkludi l-valur tal-prodotti rtirati mis-suq u mneħħija kif previst fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, stmat bil-prezz medju ta’ dawk il-prodotti kkummerċjalizzati mill-organizzazzjoni tal-produtturi fil-perjodu ta’ referenza ta’ qabel.
6. Il-produzzjoni tal-organizzazzjoni tal-produtturi u/jew tal-membri produtturi tagħha li hija kkummerċjalizzata minn dik l-organizzazzjoni tal-produtturi biss għandha tingħadd fil-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata. Il-produzzjoni tal-membri produtturi tal-organizzazzjoni tal-produtturi li hija kkummerċjalizzata minn organizzazzjoni oħra tal-produtturi maħtura mill-organizzazzjoni tagħhom stess, skont l-Artikolu 125a(2)(b) u (c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha tingħadd fil-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tat-tieni organizzazzjoni tal-produtturi.
7. Il-produzzjoni kkummerċjalizzata tal-frott u l-ħaxix għandha tinħarġilha fattura fl-istadju ta’ “meta toħroġ mill-organizzazzjoni tal-produtturi” fejn applikabbli, bħala prodott elenkat fil-Parti IX tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 li huwa ppreparat u ppakkjat, li ma tkunx tinkludi:
(a)
il-VAT;
(b)
l-ispejjeż tat-trasport intern, f’każijiet fejn id-distanza bejn il-ġbir iċċentralizzat jew il-punti tal-ippakkjar tal-organizzazzjoni tal-produtturi u l-punt tad-distribuzzjoni tal-organizzazzjoni tal-produtturi tkun sinifikanti. L-Istati Membri għandhom jipprovdu għal tnaqqis li għandu japplika għall-valur iffatturat tal-prodotti li tinħarġilhom fattura fi stadji differenti tal-kunsinna jew tat-trasport u, fl-istrateġija nazzjonali tagħhom, għandhom jiġġustifikaw kif xieraq liema distanza se titqies bħala waħda sinifikanti.
8. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jista’ jiġi kkalkulat ukoll fl-istadju ta’ “meta toħroġ mill-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi” u fuq l-istess bażi bħal dik stabbilita fil-paragrafu 7.
9. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jista’ jiġi kkalkulat ukoll fl-istadju ta’ “meta toħroġ mill-kumpanija sussidjarja”, fuq l-istess bażi bħal dik stabbilita fil-paragrafu 7, sakemm tal-inqas 90 % tal-kapital tal-kumpanija sussidjarja jkun:
(a)
ta’ organizzazzjoni tal-produtturi waħda jew iktar jew ta’ assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi waħda jew iktar; u/jew
(b)
ta’ membri produtturi tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, suġġett għall-approvazzjoni ta’ Stat Membru, jekk dan il-fatt jikkontribwixxi għall-għanijiet elenkati fil-punt (c) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 122 u fl-Artikolu 125b(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
10. Fil-każ tal-esternalizzazzjoni, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jiġi kkalkulat fl-istadju ta’ “meta toħroġ mill-organizzazzjoni tal-produtturi” u għandu jinkludi l-valur ekonomiku miżjud tal-attività li l-organizzazzjoni tal-produtturi esternalizzat lill-membri tagħha, lil partijiet terzi jew lil kumpanija sussidjarja oħra minbarra dik imsemmija fil-paragrafu 9.
11. F’każijiet fejn iseħħ tnaqqis fil-produzzjoni minħabba kundizzjonijiet ħżiena tat-temp, mard tal-pjanti jew tal-annimali jew impestazzjonijiet mid-dud, kwalunkwe kumpens tal-assigurazzjoni li jingħata minħabba dawn il-kawżi għal miżuri għall-assigurazzjoni tal-ħsad koperti mit-Taqsima 6 tal-Kapitolu III, jew għal miżuri ekwivalenti ġestiti mill-organizzazzjoni tal-produtturi, jista’ jingħadd mal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata.
Artikolu 51
Perjodu ta’ referenza
1. Il-limitu massimu annwali fuq l-għajnuna msemmi fl-Artikolu 103d(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandu jiġi kkalkulat kull sena fuq il-bażi tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata matul perjodu ta’ referenza ta’ 12-il xahar li għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri.
2. Il-perjodu ta’ referenza għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri għal kull organizzazzjoni tal-produtturi bħala:
(a)
perjodu ta’ 12-il xahar li ma jibdiex iktar kmieni mill-1 ta’ Jannar ta’ tliet snin qabel is-sena li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna u li ma jintemmx wara l-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel is-sena li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna; jew
(b)
il-valur medju ta’ tliet perjodi konsekuttivi ta’ 12-il xahar kull wieħed, li ma jibdewx iktar kmieni mill-1 ta’ Jannar ta’ ħames snin qabel is-sena li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna u li ma jintemmux wara l-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel is-sena li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna.
3. Il-perjodu ta’ 12-il xahar għandu jkun il-perjodu tal-kontabbiltà tal-organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernata.
Il-metodu li bih jiġi stabbilit il-perjodu ta’ referenza m’għandux ivarja matul il-programm operattiv ħlief f’sitwazzjonijiet li jkunu ġġustifikati kif xieraq.
4. F’każ li jkun seħħ tnaqqis ta’ tal-inqas 35 % fil-valur ta’ prodott minħabba raġunijiet li jaqgħu barra mir-responsabbiltà u l-kontroll tal-organizzazzjoni tal-produtturi, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata ta’ dak il-prodott għandu jitqies li jirrappreżenta 65 % tal-valur tiegħu fil-perjodu ta’ referenza ta’ qabel.
L-organizzazzjoni tal-produtturi għandha tiġġustifika r-raġunijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat.
5. F’każijiet fejn organizzazzjonijiet tal-produtturi li ma jkunx ilhom li ġew irrikonoxxuti ma jkollhomx biżżejjed dejta storika dwar il-produzzjoni kkummerċjalizzata biex ikun jista’ jiġi applikat il-paragrafu 2, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jista’ jitqies li huwa l-valur tal-produzzjoni li tista’ tiġi kkummerċjalizzata li l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun tat għall-għanijiet tar-rikonoxximent.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika mutatis mutandis għall-membri l-ġodda ta’ organizzazzjoni tal-produtturi li jingħaqdu ma’ organizzazzjoni tal-produtturi għall-ewwel darba.
6. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiġbru tagħrif dwar il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi li ma jkunux ressqu programmi operattivi.
7. B’deroga mill-paragrafi 1 u 6, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għall-perjodu ta’ referenza għandu jkun kif ikkalkulat skont il-leġiżlazzjoni applikabbli f’dan il-perjodu ta’ referenza.
Madankollu, għall-programmi operattivi approvati sal-20 ta’ Jannar 2010, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għas-snin sal-2007 għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-leġiżlazzjoni applikabbli fil-perjodu ta’ referenza, filwaqt li l-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għas-snin mill-2008 ’l quddiem għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-leġiżlazzjoni applikabbli fl-2008.
Għall-programmi operattivi approvati wara l-20 ta’ Jannar 2010, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għas-snin mill-2008 ’l quddiem għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-leġiżlazzjoni applikabbli fiż-żmien meta ġie approvat il-programm operattiv.
Taqsima 2
Fondi operattivi
Artikolu 52
Ġestjoni
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-fondi operattivi jkunu ġestiti b’tali mod li l-awdituri esterni jkunu jistgħu jidentifikaw, jivverifikaw u jiċċertifikaw l-infiq u d-dħul tagħhom ta’ kull sena.
Artikolu 53
Finanzjament tal-fondi operattivi
1. Il-kontributi finanzjarji għall-fond operattiv imsemmija fl-Artikolu 103b(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom jiġu deċiżi mill-organizzazzjoni tal-produtturi.
2. Il-produtturi kollha għandu jkollhom l-opportunità li jibbenefikaw mill-fond operattiv, u l-produtturi kollha għandu jkollhom l-opportunità li jipparteċipaw b’mod demokratiku f’deċiżjonijiet dwar l-użu tal-fond operattiv tal-organizzazzjoni tal-produtturi u tal-kontributi finanzjarji għall-fond operattiv.
Artikolu 54
Notifika tal-ammont stmat
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jgħarrfu lill-Istati Membri tagħhom bl-ammonti stmati tal-kontribut tal-Unjoni u tal-kontribut tal-membri tagħhom kif ukoll tal-organizzazzjoni tal-produtturi nnifisha għall-fondi operattivi għas-sena ta’ wara sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Settembru, flimkien mal-programmi operattivi jew mat-talbiet għall-approvazzjoni tal-emendi tagħhom.
L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu data li tkun iktar tard mill-15 ta’ Settembru.
2. Il-kalkolu tal-ammont stmat tal-fondi operattivi għandu jkun ibbażat fuq il-programmi operattivi u fuq il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata. Il-kalkolu għandu jinqasam bejn l-infiq għall-miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet u dak għal miżuri oħra.
Taqsima 3
Programmi operattivi
Artikolu 55
L-istrateġija nazzjonali
1. L-istruttura ġenerali u l-kontenut tal-istrateġija nazzjonali msemmija fl-Artikolu 103f(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom jiġu stabbiliti skont il-linji gwida mogħtija fl-Anness VII. L-istrateġija tista’ tkun magħmula minn elementi reġjonali.
L-istrateġija nazzjonali għandha tinkludi fiha d-deċiżjonijiet kollha meħuda u d-dispożizzjonijiet kollha adottati mill-Istat Membru huwa u japplika t-Taqsimiet I u Ia tal-Kapitolu II tat-Titolu II tal-Parti II tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u dan it-Titolu.
2. L-istrateġija nazzjonali, inkluża l-integrazzjoni tal-qafas nazzjonali msemmi fl-Artikolu 103f(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, għandha tiġi stabbilita qabel ma jitressqu l-abbozzi tal-programmi operattivi fi kwalunkwe sena partikulari. Il-qafas nazzjonali għandu jkun integrat wara li jkun tressaq lill-Kummissjoni u, jekk ikun xieraq, wara li jkun ġie emendat, skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 103f(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. Analiżi tas-sitwazzjoni inizjali għandha tifforma parti mill-proċess tat-tfassil tal-istrateġija nazzjonali u għandha titwettaq taħt ir-responsabbiltà tal-Istat Membru. Hija għandha tidentifika u tivvaluta l-bżonnijiet li għandhom jintlaħqu, il-gradazzjoni tal-bżonnijiet f’termini ta’ prijoritajiet, l-għanijiet li għandhom jinkisbu permezz tal-programmi operattivi sabiex jintlaħqu dawk il-bzonnijiet ta’ prijorità, ir-riżultati mistennija u l-miri kkwantifikati li għandhom jinkisbu fir-rigward tas-sitwazzjoni inizjali u għandha wkoll tistabbilixxi l-iktar strumenti u azzjonijiet xierqa sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw ukoll il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-istrateġija nazzjonali u l-implimentazzjoni tagħha permezz tal-programmi operattivi.
L-istrateġija nazzjonali tista’ tiġi emendata, b’mod partikulari skont il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni. Dawn l-emendi għandhom isiru qabel ma jitressqu l-abbozzi tal-programmi operattivi fi kwalunkwe sena partikulari.
5. Fl-istrateġija nazzjonali l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-perċentwali massimi tal-fond li jistgħu jintefqu fuq kwalunkwe miżura individwali u/jew fuq kull tip ta’ azzjoni u/jew għal kull infiq sabiex ikun żgurat bilanċ xieraq bejn il-miżuri differenti.
Artikolu 56
Qafas nazzjonali għall-azzjonijiet ambjentali
1. Minbarra li jressqu l-qafas propost imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 103f(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni wkoll bi kwalunkwe emendi tal-qafas nazzjonali li għandhom ikunu suġġetti għall-proċedura stabbilita f’dak is-subparagrafu. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed il-qafas nazzjonali għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri l-oħra permezz tal-mezzi li tqis li huma xierqa.
2. F’taqsima għaliha, il-qafas nazzjonali għandu jindika r-rekwiżiti ġenerali dwar il-kumplimentarjetà, il-konsistenza u l-konformità li l-azzjonijiet ambjentali magħżula fil-qafas ta’ programm operattiv għandhom jissodisfaw, kif imsemmi fit-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 103f(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Il-Kummissjoni għandha tagħti mudell ta’ dik it-taqsima lill-Istati Membri.
Il-qafas nazzjonali għandu jistabbilixxi wkoll lista mhux eżawrjenti ta’ azzjonijiet ambjentali u l-kundizzjonijiet tagħhom li japplikaw fl-Istat Membru għall-għanijiet tal-Artikolu 103c(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Għal kull azzjoni ambjentali, il-qafas nazzjonali għandu jindika:
(a)
il-ġustifikazzjoni tal-azzjoni, abbażi tal-impatt ambjentali tagħha; u
(b)
l-obbligu jew l-obbligi speċifiċi mitluba fiha.
3. L-azzjonijiet ambjentali li jkunu simili għal impenji agroambjentali mogħtija appoġġ skont programm għall-iżvilupp rurali għandhom idumu daqs dawk l-impenji. F’każ li impenji agroambjentali li huma simili jkunu se jdumu iktar mill-programm operattiv inizjali, dawn l-impenji għandhom jitkomplew fi programm operattiv ta’ wara. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw tul iqsar taż-żmien għall-azzjonijiet ambjentali jew saħansitra jawtorizzaw li dawn ma jitkomplewx f’każijiet li jkunu ġġustifikati kif xieraq, u b’mod partikulari abbażi tar-riżultati tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu msemmija fl-Artikolu 126(3) ta’ dan ir-Regolament.
Il-qafas nazzjonali għandu jindika t-tul ta’ żmien tal-azzjonijiet imsemmija fis-subparagrafu 1 u, fejn ikun xieraq, l-obbligu li l-azzjoni titkompla fi programm operattiv ta’ wara.
Artikolu 57
Regoli kumplimentari tal-Istati Membri
L-Istati Membri jistgħu jadottaw regoli li jikkumplimentaw ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u dan ir-Regolament dwar l-eliġibbiltà tal-miżuri, l-azzjonijiet jew l-infiq fil-kuntest tal-programmi operattivi.
Artikolu 58
Relazzjoni mal-programmi għall-iżvilupp rurali
1. Suġġett għall-paragrafu 2, m’għandu jingħata ebda appoġġ skont il-programm jew il-programmi għall-iżvilupp rurali tal-Istati Membri approvati skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (9) għal azzjonijiet li huma koperti minn miżuri stabbiliti minn dan ir-Regolament.
2. F’każijiet fejn ingħata appoġġ, b’mod eċċezzjonali, skont l-Artikolu 5(6) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, għal miżuri li kienu jkunu potenzjalment eliġibbli skont dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-benefiċjarju jista’ jirċievi appoġg għal azzjoni partikulari taħt skema waħda biss.
Għal dak il-għan, meta l-Istati Membri jinkludu miżuri li jkun fihom dawn l-eċċezzjonijiet fil-programmi għall-iżvilupp rurali tagħhom, huma għandhom jiżguraw li l-istrateġija nazzjonali kif imsemmija fl-Artikolu 55 ta’ dan ir-Regolament tindika l-kriterji u r-regoli amministrattivi li għandhom japplikaw fil-programmi għall-iżvilupp rurali.
3. Fejn ikun rilevanti, u mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 103a(3), 103d(1) u (3) u 103e tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u tal-Artikolu 47 ta’ dan ir-Regolament, il-livell ta’ appoġġ għall-miżuri koperti minn dan ir-Regolament m’għandux jaqbeż dak li japplika għall-miżuri skont il-programm għall-iżvilupp rurali.
4. L-appoġġ għall-azzjonijiet ambjentali, minbarra x-xiri ta’ assi fissi, għandu jkun limitat għall-ammonti massimi stabbiliti fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 għall-ħlasijiet agroambjentali. Dawn l-ammonti jistgħu jiżdiedu f’każijiet eċċezzjonali filwaqt li jitqiesu ċ-ċirkustanzi speċifiċi li għandhom ikunu ġġustifikati fl-istrateġija nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 55 ta’ dan ir-Regolament u fil-programmi operattivi tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi. L-ammonti għall-azzjonijiet ambjentali jistgħu jiżdiedu wkoll sabiex jiġu appoġġati ħidmiet marbutin mal-prijoritajiet identifikati fl-Artikolu 16a tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005.
5. Il-paragrafu 4 m’għandux japplika għal azzjonijiet ambjentali li m’għandhomx x’jaqsmu, direttament jew indirettament, ma’ pakkett partikulari.
Artikolu 59
Kontenut tal-programmi operattivi
Il-programmi operattivi għandhom jinkludu dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni inizjali, ibbażata, fejn ikun rilevanti, fuq l-indikaturi komuni tax-xenarju ta’ referenza mniżżlin fl-Anness VIII;
(b)
l-għanijiet tal-programm, filwaqt li jitqiesu l-prospetti tal-produzzjoni u tal-postijiet tal-bejgħ, u spjegazzjoni ta’ kif il-programm jikkontribwixxi għall-istrateġija nazzjonali, kif ukoll konferma li huwa konsistenti magħha, inkluż fil-bilanċ tiegħu bejn l-attivitajiet. Id-deskrizzjoni tal-għanijiet għandha tirreferi għall-għanijiet iddefiniti fl-istrateġija nazzjonali u tindika għanijiet li jistgħu jitkejlu, sabiex jiġi ffaċilitat il-monitoraġġ tal-progress li jkun qed isir bil-mod il-mod fl-implimentazzjoni tal-programm;
(c)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li għandhom jittieħdu, inklużi dawk ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet, li tinkludi azzjonijiet separati u l-mezzi sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet f’kull sena ta’ implimentazzjoni tal-programm. Id-deskrizzjoni għandha tindika safejn il-miżuri differenti proposti:
(i)
jikkumplimentaw miżuri oħra u huma konsistenti magħhom, inklużi miżuri ffinanzjati minn fondi oħrajn tal-Unjoni jew eliġibbli għall-appoġġ minn dawn l-istess fondi, u b’mod partikulari l-appoġġ għall-iżvilupp rurali. F’dan ir-rigward, għandha ssir ukoll referenza speċifika, jekk ikun xieraq, għall-miżuri mwettqin fil-kuntest ta’ programmi operattivi ta’ qabel;
(ii)
ma jinkludu ebda riskju ta’ finanzjament doppju mill-fondi tal-Unjoni;
(d)
it-tul tal-programm; u
(e)
l-aspetti finanzjarji, jiġifieri:
(i)
il-metodu ta’ kalkolu u l-livell tal-kontributi finanzjarji;
(ii)
il-proċedura għall-finanzjament tal-fond operattiv;
(iii)
it-tagħrif meħtieġ sabiex ikunu ġġustifikati l-livelli differenti ta’ kontributi; u
(iv)
il-baġit u l-iskeda taż-żmien sabiex isiru l-ħidmiet għal kull sena ta’ implimentazzjoni tal-programm.
Artikolu 60
Eliġibbiltà tal-azzjonijiet skont il-programmi operattivi
1. Il-programmi operattivi m’għandhomx jinkludu l-azzjonijiet jew l-infiq imsemmija fil-lista stabbilita fl-Anness IX.
2. L-infiq fil-kuntest tal-programmi operattivi li huwa eliġibbli għall-għajnuna għandu jkun ristrett għall-ispejjeż li fil-fatt ikunu saru. Madankollu, fil-każijiet li ġejjin, minflok dan, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu rati fissi standard minn qabel u b’mod iġġustifikat kif xieraq:
(a)
fil-każijiet fejn dawn ir-rati fissi standard jissemmew fl-Anness IX;
(b)
għal spejjeż addizzjonali għal kull kilometru ta’ trasport estern, meta mqabbel mal-ispejjeż tat-trasport tal-merkanzija bit-triq, li jiġġarrbu meta jintuża t-trasport bil-ferrovija u/jew bil-baħar bħala parti minn miżura sabiex jitħares l-ambjent; u
(c)
għal spejjeż addizzjonali u dħul mitluf li jirriżulta minn azzjonijiet ambjentali, ikkalkulati skont l-Artikolu 53(2) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1974/2006 (10).
L-Istati Membri għandhom jirrevedu dawn ir-rati tal-inqas kull ħames snin.
3. Sabiex azzjoni tkun eliġibbli, iktar minn 50 % tal-valur tal-prodotti kkonċernati minnha għandhom ikunu dawk li għalihom l-organizzazzjoni tal-produtturi hija rikonoxxuta. Sabiex jingħaddu fil-50 %, il-prodotti għandhom joriġinaw mill-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew mill-membri produtturi ta’ organizzazzjoni tal-produtturi oħra jew ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi. L-Artikolu 50 għandu japplika mutatis mutandis għall-kalkolu tal-valur.
4. Ir-regoli li ġejjin għandhom japplikaw għall-azzjonijiet ambjentali:
(a)
diversi azzjonijiet ambjentali jistgħu jkunu magħquda, dejjem jekk dawn ikunu kumplimentari u kompatibbli. F’każijiet fejn l-azzjonijiet ambjentali jkunu magħquda, il-livell ta’ appoġġ għandu jqis id-dħul speċifiku mitluf u l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mill-għaqda;
(b)
l-impenji biex ikun limitat l-użu ta’ fertilizzanti, ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u ta’ elementi oħrajn tal-produzzjoni għandhom ikunu aċċettati biss jekk it-tali limitazzjonijiet ikunu jistgħu jiġu vvalutati b’mod li jipprovdi assigurazzjoni raġonevoli dwar il-ħarsien ta’ dawk l-impenji;
(c)
l-azzjonijiet marbutin mal-ġestjoni ambjentali tal-imballaġġ għandhom ikunu ġġustifikati sewwa u għandhom imorru lil hinn mir-rekwiżiti stabbiliti mill-Istat Membru skont id-Direttiva 94/62/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11).
Fl-istrateġiji nazzjonali msemmija fl-Artikolu 55 ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-perċentwal massimu tal-infiq annwali li jsir fil-kuntest ta’ programm operattiv li jista’ jintuża għal azzjonijiet marbutin mal-ġestjoni ambjentali tal-imballaġġ. Dak il-perċentwal m’għandux ikun ogħla minn 20 %, ħlief sabiex jitqiesu ċirkustanzi speċifiċi nazzjonali jew reġjonali li għandhom jiġu ġġustifikati fl-istrateġija nazzjonali.
5. L-investimenti, inklużi dawk li jsiru fil-kuntest ta’ kuntratti tal-kiri, li l-perjodu għall-ħlas lura tagħhom ikun idum iktar minn kemm idum il-programm operattiv, jistgħu jiġu ttrasferiti lejn programm operattiv ta’ wara għal raġunijiet ekonomiċi ġġustifikati kif xieraq, u b’mod partikulari f’każijiet fejn il-perjodu fiskali tad-deprezzament ikun itwal minn ħames snin.
Meta l-investimenti jinbidlu, il-valur li jibqa’ tal-investimenti mibdulin għandu:
(a)
jiżdied mal-fond operattiv tal-organizzazzjoni tal-produtturi; jew
(b)
jitnaqqas mill-ispiża tal-bdil.
6. L-investimenti jew l-azzjonijiet jistgħu jiġu implimentati f’azjendi individwali u/jew f’bini tal-membri produtturi tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew tal-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, inklużi f’każijiet fejn l-azzjonijiet ikunu esternalizzati għal membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew tal-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, dejjem jekk jikkontribwixxu għall-għanijiet tal-programm operattiv. Jekk il-membru produttur jitlaq mill-organizzazzjoni tal-produtturi, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-investiment jew il-valur li jibqa’ tiegħu jkun irkuprat. Madankollu, f’ċirkustanzi ġġustifikati kif xieraq, l-Istati Membri jistgħu jistipulaw li l-organizzazzjoni tal-produtturi m’għandhiex tkun meħtieġa tirkupra l-investiment jew il-valur li jibqa’ tiegħu.
7. L-investimenti u l-azzjonijiet relatati mat-trasformazzjoni tal-frott u tal-ħaxix fi frott u ħaxix ipproċessat jistgħu jkunu eleġibbli għall-appoġġ fejn investimenti u azzjonijiet bħal dawn ifittxu li jilħqu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 103c(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, inklużi dawk imsemmija fil-punt (c) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 122 ta’ dak ir-Regolament, u sakemm huma identifikati fl-istrateġija nazzjonali msemmija fl-Artikolu 103f(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Artikolu 61
Dokumenti li għandhom jitressqu
Il-programmi operattivi għandu jkollhom magħhom, b’mod partikulari:
(a)
provi li ġie stabbilit fond operattiv;
(b)
impenn bil-miktub mill-organizzazzjoni tal-produtturi li timxi skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u skont dan ir-Regolament; u
(c)
impenn bil-miktub mill-organizzazzjoni tal-produtturi li hija la rċeviet u lanqas m’hi se tirċievi, direttament jew indirettament, kwalunkwe finanzjament ieħor tal-Unjoni jew nazzjonali għall-azzjonijiet li jikkwalifikaw għall-għajnuna skont dan ir-Regolament.
Artikolu 62
Programmi operattivi tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. Stat Membru jista’ jawtorizza assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi tippreżenta programm operattiv sħiħ jew parzjali, li għandu jkun magħmul minn azzjonijiet li jkunu ġew identifikati minn żewġ organizzazzjonijiet tal-produtturi jew aktar li huma membri fiha fil-programmi operattivi tagħhom, iżda li ma ġewx implimentati minnhom.
2. Il-programmi operattivi tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jitqiesu flimkien mal-programmi operattivi tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li huma membri fihom, inkluż fir-rigward ta’ kemm jissodisfaw l-għanijiet u l-limiti stabbiliti fl-Artikolu 103c tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
l-azzjonijiet ikunu ffinanzjati kompletament mill-kontributi tal-membri tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li huma organizzazzjonijiet tal-produtturi, imħallsa mill-fondi operattivi ta’ dawk l-organizzazzjonijiet tal-produtturi. Madankollu, l-azzjonijiet jistgħu jiġu ffinanzjati, b’ammont li jkun proporzjonat mal-kontribut tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li huma membri, mill-membri produtturi tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjoniet tal-produtturi u li mhumiex organizzazzjonijiet tal-produtturi skont l-Artikolu 34;
(b)
l-azzjonijiet u l-parteċipazzjoni finanzjarja korrispondenti jitniżżlu fil-programm operattiv ta’ kull organizzazzjoni tal-produtturi li tkun qed tieħu sehem fih;
(c)
m’hemmx riskju li l-għajnuna tingħata darbtejn.
4. L-Artikoli 58, 59 u 60, l-Artikolu 61(b) u (c) u l-Artikoli 63 sa 67 għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-programmi operattivi tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjoniet tal-produtturi. Madankollu, fil-programmi parzjalment operattivi tal-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjoniet tal-produtturi m’hemmx għalfejn ikun hemm bilanċ bejn l-attivitajiet imsemmi fl-Artikolu 59(b).
Artikolu 63
Limitu taż-żmien għat-tressiq
1. L-organizzazzjoni tal-produtturi għandha tressaq il-programmi operattivi lill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru li fih ikollha l-kwartieri ġenerali tagħha għall-approvazzjoni sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Settembru tas-sena ta’ qabel dik li fiha għandhom ikunu implimentati l-programmi. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu dik id-data.
2. Meta entità legali jew parti ddefinita b’mod ċar ta’ entità legali, inkluż grupp tal-produtturi, tressaq applikazzjoni għar-rikonoxximent bħala organizzazzjoni tal-produtturi, hija tista’ tressaq, fl-istess ħin, il-programm operattiv imsemmi fil-paragrafu 1 għall-approvazzjoni. L-approvazzjoni tal-programm operattiv għandha tkun suġġetta għall-kisba tar-rikonoxximent sa mhux aktar tard mid-data aħħarija stabbilita fl-Artikolu 64(2).
Artikolu 64
Deċiżjoni
1. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha, kif xieraq:
(a)
tapprova l-ammonti tal-fondi operattivi u l-programmi operattivi li jissodisfaw ir-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u dawk ta’ dan il-Kapitolu;
(b)
tapprova l-programmi operattivi, bil-kundizzjoni li l-organizzazzjoni tal-produtturi taċċetta ċerti emendi; jew
(c)
tirrifjuta l-programmi operattivi jew partijiet minnhom.
2. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tiddeċiedi dwar il-programmi operattivi u l-fondi operattivi sal-15 ta’ Diċembru tas-sena li fiha jkunu tressqu.
L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi b’dawk id-deċiżjonijiet sal-15 ta’ Diċembru.
Madankollu, għal raġunijiet iġġustifikati kif xieraq, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tista’ tiddeċiedi dwar il-programmi operattivi u l-fondi operattivi sal-20 ta’ Jannar ta’ wara d-data meta jitressqu. Id-deċiżjoni tal-approvazzjoni tista’ tistipula li l-infiq ikun eliġibbli mill-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara t-tressiq.
Artikolu 65
Emendi tal-programmi operattivi għas-snin ta’ wara
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jitolbu li jsiru emendi fil-programmi operattivi, inkluż fit-tul tagħhom, sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Settembru, sabiex dawn jiġu applikati mill-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara.
Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu d-data għat-tressiq tat-talbiet.
2. It-talbiet għall-emendi għandu jkollhom magħhom provi dokumentati li jagħtu r-raġuni, in-natura u l-implikazzjonijiet tal-bidliet.
3. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tiddeċiedi dwar it-talbiet għall-emendi tal-programmi operattivi sal-15 ta’ Diċembru tas-sena li fiha ssir it-talba.
Madankollu, għal raġunijiet iġġustifikati kif xieraq, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tista’ tiddeċiedi dwar l-emendi tal-programmi operattivi sal-20 ta’ Jannar ta’ wara s-sena li fiha jitressqu. Id-deċiżjoni tal-approvazzjoni tista’ tistipula li l-infiq ikun eliġibbli mill-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara dik li fiha ssir it-talba.
Artikolu 66
Emendi tal-programmi operattivi matul is-sena
1. L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw emendi tal-programmi operattivi matul is-sena, skont kundizzjonijiet li għandhom jistabbilixxu huma stess.
2. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tiddeċiedi dwar l-emendi tal-programmi operattivi mitlubin skont il-paragrafu 1 sal-20 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara dik li għaliha jkunu ntalbu l-emendi.
3. Matul is-sena, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jkunu awtorizzati mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru sabiex:
(a)
jimplimentaw biss parti mill-programmi operattivi;
(b)
jibdlu l-kontenut tal-programm operattiv;
(c)
iżidu l-ammont tal-fond operattiv b’massimu ta’ 25 % tal-ammont li kien approvat inizjalment jew inaqqsuh b’perċentwal ta’ dan l-ammont li għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri, dejjem jekk jinżammu l-għanijiet ġenerali tal-progamm operattiv. L-Istati Membri jistgħu jżidu dan il-perċentwal fil-każ tal-fużjoni ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi kif imsemmi fl-Artikolu 29(1).
(d)
iżidu l-fond operattiv b’għajnuna finanzjarja nazzjonali f’każ li jkun qed jiġi applikat l-Artikolu 93.
4. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar il-kundizzjonijiet li bihom il-programmi operattivi jistgħu jkunu emendati matul is-sena mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru. Dawk l-emendi huma eliġibbli għall-għajnuna biss jekk l-organizzazzjoni tal-produtturi tgħarraf lill-awtorità kompetenti dwarhom mingħajr dewmien.
Artikolu 67
Format tal-programmi operattivi
1. Il-programmi operattivi għandhom ikunu implimentati f’perjodi annwali li jibdew mill-1 ta’ Jannar u jkomplu għaddejjin sal-31 ta’ Diċembru.
2. Il-programmi operattivi approvati sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Diċembru għandhom jiġu implimentati mill-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara.
L-implimentazzjoni tal-programmi approvati wara l-15 ta’ Diċembru għandha tiġi posposta b’sena.
B’deroga mill-ewwel u mit-tieni subparagrafi ta’ dan il-paragrafu, meta japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 64(2) jew it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 65(3), l-implimentazzjoni tal-programmi operattivi approvati skont dawk id-dispożizzjonijiet għandha tibda sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar ta’ wara li jiġu approvati.
Taqsima 4
Għajnuna
Artikolu 68
Ammont tal-għajnuna approvat
1. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u lill-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi bl-ammont tal-għajnuna approvat, kif mitlub mill-Artikolu 103g(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, sal-15 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel dik li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna.
2. Meta japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 64(2) jew it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 65(3), l-Istati Membru għandhom jagħtu notifika tal-ammont tal-għajnuna approvat sa mhux aktar tard mill-20 ta’ Jannar tas-sena li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna.
Artikolu 69
Applikazzjonijiet għall-għajnuna
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom iressqu applikazzjoni għall-għajnuna jew il-bilanċ tagħha lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għal kull programm operattiv li għalih tkun qed tintalab l-għajnuna sal-15 ta’ Frar tas-sena ta’ wara dik li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna.
2. L-applikazzjonijiet għall-għajnuna għandu jkollhom magħhom provi dokumentati li juru:
(a)
l-għajnuna mitluba;
(b)
il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata;
(c)
il-kontributi finanzjarji imposti fuq il-membri tagħha u dawk tal-organizzazzjoni tal-produtturi nnifisha;
(d)
l-infiq imġarrab fir-rigward tal-programm operattiv;
(e)
l-infiq marbut mal-prevenzjoni u l-ġestjoni ta’ kriżijiet, maqsum skont l-azzjonijiet;
(f)
il-proporzjon tal-fond operattiv li ntefaq fuq il-prevenzjoni u l-ġestjoni ta’ kriżijiet, maqsum skont l-azzjonijiet;
(g)
il-konformità mal-Artikolu 103c(2), mal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 103c(3) u mal-Artikolu 103d tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(h)
impenn bil-miktub li hija ma rċevietx finanzjament doppju tal-Unjoni jew nazzjonali għall-miżuri u/jew il-ħidmiet li jikkwalifikaw għall-għajnuna skont dan ir-Regolament; u
(i)
fil-każ ta’ applikazzjoni għal ħlas ibbażat fuq rata fissa standard kif imsemmi fl-Artikolu 60(2), prova li l-azzjoni kkonċernata ġiet implimentata.
3. L-applikazzjonijiet għall-għajnuna jistgħu jkopru nfiq ipprogrammat iżda li ma jkunx sar jekk ikun hemm provi dwar l-elementi li ġejjin:
(a)
il-ħidmiet ikkonċernati ma setgħux jitwettqu sal-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ implimentazzjoni tal-programm operattiv, għal raġunijiet li ma kinux fil-kontroll tal-organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernata;
(b)
dawk il-ħidmiet jistgħu jitwettqu sat-30 ta’ April tas-sena ta’ wara dik li għaliha tkun qed tintalab l-għajnuna; u
(c)
għad hemm kontribut ekwivalenti mill-organizzazzjoni tal-produtturi fil-fond operattiv.
L-għajnuna għandha titħallas biss, u l-garanzija magħmula skont l-Artikolu 71(3) għandha tiġi rrilaxxata biss, bil-kundizzjoni li tingħata prova, sat-30 ta’ April tas-sena ta’ wara dik li fiha l-infiq ikkonċernat kien ipprogrammat, li l-infiq ipprogrammat imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ġie implimentat, u fuq il-bażi tad-dritt għall-għajnuna stabbilit fil-verità.
4. F’każ li l-applikazzjonijiet jitressqu wara d-data prevista fil-paragrafu 1, l-għajnuna għandha titnaqqas b’1 % għal kull ġurnata ta’ dewmien.
F’każijiet eċċezzjonali u ġġustifikati kif xieraq, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tista’ taċċetta applikazzjonijiet wara d-data prevista fil-paragrafu 1, jekk ikunu twettqu l-verifiki meħtieġa u jekk ikun tħares il-limitu taż-żmien għall-ħlas imsemmi fl-Artikolu 70.
5. L-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jressqu applikazzjoni għall-għajnuna kif imsemmi fil-paragrafu 1 f’isem il-membri tagħhom, meta dawk il-membri huma organizzazzjonijiet tal-produtturi u sakemm il-provi dokumentati mitluba skont il-paragrafu 2 jiġu mressqa għal kull membru. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom ikunu l-benefiċjarji aħħarin tal-għajnuna.
Artikolu 70
Ħlas tal-għajnuna
L-Istati Membri għandhom iħallsu l-għajnuna sal-15 ta’ Ottubru tas-sena ta’ wara dik li fiha jiġi implimentat il-programm.
Artikolu 71
Ħlasijiet bil-quddiem
1. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi japplikaw għall-ħlas bil-quddiem tal-parti tal-għajnuna li tikkorrispondi mal-infiq previst li jirriżulta mill-programm operattiv matul il-perjodu ta’ tliet jew erba’ xhur li jibda fix-xahar li fih titressaq l-applikazzjoni għall-ħlas bil-quddiem.
2. L-applikazzjonijiet għall-ħlas bil-quddiem għandhom jitressqu kif jiddeċiedi l-Istat Membru, jew fuq il-bażi ta’ tliet xhur f’Jannar, April, Lulju u Ottubru jew fuq il-bażi ta’ erba’ xhur f’Jannar, Mejju u Settembru.
Il-ħlasijiet kollha bil-quddiem li jsiru għal sena partikulari ma jistgħux jaqbżu t-80 % tal-ammont tal-għajnuna li kien approvat inizjalment għall-programm operattiv.
3. Il-ħlasijiet bil-quddiem għandhom jitħallsu jekk tingħata garanzija li tkun daqs 110 % ta’ dawn il-ħlasijiet skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2220/85 (12).
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu kundizzjonijiet sabiex ikun żgurat li l-kontributi finanzjarji għall-fond operattiv ikunu imposti skont l-Artikolu 52 u l-Artikolu 53 ta’ dan ir-Regolament u li l-ħlasijiet bil-quddiem li jkunu saru qabel u l-kontribut tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li jkun jikkorrispondi magħhom ikunu fil-fatt intefqu.
4. L-applikazzjonijiet għar-rilaxx tal-garanziji jistgħu jitressqu matul is-sena tal-programm li tkun għaddejja u għandu jkollhom magħhom provi dokumentati, bħalma huma l-fatturi u dokumenti li jippruvaw li sar il-ħlas.
Il-garanziji għandhom jiġu rrilaxxati għal ammonti li jkunu sa 80 % tal-ħlasijiet magħmula.
5. Ir-rekwiżit ewlieni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 20(2) tar-Regolament (KEE) Nru 2220/85 għandu jkopri t-twettiq tal-ħidmiet stabbiliti fil-programmi operattivi, suġġett għall-impenji msemmija fl-Artikolu 61(b) u (c) ta’ dan ir-Regolament.
Fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità mar-rekwiżit ewlieni jew ta’ nuqqas serju li jintlaħqu l-obbligi previsti fl-Artikolu 61(b) u (c), il-garanzija għandha tintilef, mingħajr ħsara għal sanzjonijiet u penali oħrajn li għandhom jiġu applikati skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu V.
Fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità mar-rekwiżiti l-oħrajn, il-garanzija għandha tintilef b’mod li jkun skont il-gravità tal-irregolarità li kienet stabbilita.
6. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu ammont minimu u d-dati ta’ skadenza għall-ħlasijiet bil-quddiem.
Artikolu 72
Ħlasijiet parzjali
L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi japplikaw għall-ħlas tal-parti tal-għajnuna li tikkorrispondi mal-ammonti li jkunu diġà ntefqu fil-kuntest tal-programm operattiv.
L-applikazzjonijiet jistgħu jitressqu f’kull ħin, iżda mhux aktar minn tliet darbiet f’sena partikulari. Għandhom ikollhom magħhom provi dokumentati, bħalma huma l-fatturi u dokumenti li jippruvaw li sar il-ħlas.
Il-ħlasijiet għall-applikazzjonijiet għal partijiet mill-għajnuna ma jistgħux jaqbżu t-80 % tal-parti tal-għajnuna li tikkorrispondi mal-ammonti li jkunu diġà ntefqu fil-kuntest tal-programm operattiv għall-perjodu kkonċernat. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu ammont minimu għall-ħlasijiet parzjali u d-dati ta’ skadenza għall-applikazzjonijiet.
KAPITOLU III
Mizuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 73
Għażla tal-miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet
L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li waħda jew iktar mill-miżuri mniżżlin fl-Artikolu 103c(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 m’għandhiex tapplika fit-territorju tagħhom.
Artikolu 74
Self għall-finanzjament tal-miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet
Is-self meħud biex jiġu ffinanzjati l-miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet skont it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 103c(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, li l-perjodu għall-ħlas lura tiegħu jkun idum iktar minn kemm idum il-programm operattiv, jista’ jiġi ttrasferit lejn programm operattiv ta’ wara għal raġunijiet ekonomiċi ġġustifikati kif xieraq.
Taqsima 2
Rtirar mis-suq
Artikolu 75
Definizzjoni
Din it-Taqsima tistabbilixxi r-regoli dwar l-irtirar mis-suq kif imsemmi fl-Artikolu 103c(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Għall-għanijiet ta’ dan il-Kapitolu, “prodotti rtirati mis-suq”, “prodotti rtirati” u “prodotti li ma tqegħdux għall-bejgħ” ifissru prodotti li ġew irtirati mis-suq b’dan il-mod.
Artikolu 76
Standards tal-kummerċjalizzazzjoni
1. F’każ li jkun jeżisti standard tal-kummerċjalizzazzjoni, kif imsemmi fit-Titolu II, għal prodott partikulari, it-tali prodott irtirat mis-suq għandu jkun konformi ma’ dak l-istandard, ħlief għad-dispożizzjonijiet dwar il-preżentazzjoni u l-immarkar tal-prodotti. Il-prodotti jistgħu jiġu rtirati fi kwantitajiet kbar, bid-daqsijiet kollha f’daqqa, dejjem jekk jitħarsu r-rekwiżiti minimi għall-klassi II, b’mod partikulari fir-rigward tal-kwalità u d-daqs.
Madankollu, il-prodotti ż-żgħar kif iddefiniti fl-istandard rilevanti għandhom ikunu konformi mal-istandard tal-kummerċjalizzazzjoni applikabbli, fosthom mad-dispożizzjonijiet dwar il-preżentazzjoni u l-immarkar tal-prodotti.
2. Jekk ma jeżisti l-ebda standard tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ dan it-tip għal prodott partikulari, il-prodotti rtirati mis-suq għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti minimi stabbiliti fl-Anness X. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu regoli addizzjonali li jissupplimentaw dawk ir-rekwiżiti minimi.
Artikolu 77
Medja ta’ tliet snin għall-irtirar mis-suq għad-distribuzzjoni bla ħlas
1. Il-limitu ta’ 5 % tal-volum tal-produzzjoni kkummerċjalizzata msemmi fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi ta’ medja aritmetika tal-volumi ġenerali ta’ prodotti li għalihom l-organizzazzjoni tal-produtturi hija rrikonoxxuta u li jkunu kkummerċjalizzati mill-organizzazzjoni tal-produtturi matul it-tliet snin ta’ qabel.
2. Għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi li ma jkunx ilhom li ġew irrikonoxxuti, id-dejta għas-snin tas-suq qabel ir-rikonoxximent għandha tkun:
(a)
f’każ li l-organizzazzjoni kienet grupp tal-produtturi, id-dejta ekwivalenti għal dak il-grupp tal-produtturi, fejn dan ikun applikabbli; jew
(b)
il-volum li japplika għall-applikazzjoni għar-rikonoxximent.
Artikolu 78
Notifika minn qabel tal-ħidmiet ta’ rtirar
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jgħarrfu minn qabel lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru, permezz ta’ telekomunikazzjoni bil-miktub jew permezz ta’ messaġġ elettroniku, b’kull ħidma ta’ rtirar li beħsiebhom iwettqu.
Din in-notifika għandha tispeċifika, b’mod partikulari, il-lista ta’ prodotti li ttieħdu f’intervent u l-karatteristiċi ewlenin tagħhom skont l-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni rilevanti, il-kwantità stmata ta’ kull prodott ikkonċernat, id-destinazzjoni maħsuba tagħhom u l-post fejn il-prodotti rtirati jistgħu jiġu spezzjonati kif previst fl-Artikolu 108.
In-notifiki għandhom jinkludu ċertifikat li jivverifika li l-prodotti rtirati jikkonformaw mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni applikabbli jew mar-rekwiżiti minimi msemmija fl-Artikolu 76.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli ddettaljati għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi dwar in-notifiki previsti fil-paragrafu 1, b’mod partikulari dwar il-limiti taż-żmien.
3. Fil-limiti taż-żmien imsemmija fil-paragrafu 2, l-Istati Membri għandhom:
(a)
jew iwettqu l-verifika msemmija fl-Artikolu 108(1), li warajha, jekk ma tkun osservata l-ebda irregolarità, għandhom jawtorizzaw il-ħidma ta’ rtirar kif innutat fil-verifika; jew
(b)
fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 108(3), ma jwettqux il-verifika msemmija fl-Artikolu 108(1), f’liema każ għandhom jinfurmaw lill-organizzazzjoni tal-produtturi b’dan permezz ta’ telekomunikazzjoni bil-miktub jew permezz ta’ messaġġ elettroniku u jawtorizzaw il-ħidma ta’ rtirar kif innotifikata.
Artikolu 79
Appoġġ
1. L-appoġġ għall-irtirar mis-suq, li jinkludi kemm il-kontribut tal-Unjoni kif ukoll dak tal-organizzazzjoni tal-produtturi, m’għandux ikun iktar mill-ammonti stabbiliti fl-Anness XI għall-prodotti msemmija f’dak l-Anness. Għal prodotti oħrajn, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu ammonti massimi tal-appoġġ.
F’każ li l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun irċeviet kumpens minn partijiet terzi għall-prodotti rtirati, l-appoġġ imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jitnaqqas bl-ammonti netti li l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun qalgħet mill-prodotti rtrati mis-suq. Sabiex ikunu eliġibbli għall-appoġġ, il-prodotti kkonċernati għandhom jiġu rtirati mis-suq kummerċjali tal-frott u l-ħaxix.
2. L-irtirar mis-suq m’għandux jaqbeż il-5 % tal-volum tal-produzzjoni kkummerċjalizzata ta’ kwalunkwe prodott fi kwalunkwe organizzazzjoni tal-produtturi. Madankollu, l-ammonti li jitneħħew b’wieħed mill-modi msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, jew bi kwalunkwe mod ieħor approvat mill-Istati Membri skont l-Artikolu 80(2) ta’ dan ir-Regolament, m’għandhomx jitqiesu f’dak il-perċentwali.
Il-volum tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jiġi kkalkulat bħala medja tal-volum tal-produzzjoni kkummerċjalizzata fit-tliet snin ta’ qabel. Jekk ma jkunx hemm dan it-tagħrif, għandu jintuża l-volum tal-produzzjoni kkummerċjalizzata li għalih l-organizzazzjoni tal-produtturi ġiet irrikonoxxuta.
Il-perċentwali msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu l-medji annwali fuq perjodu ta’ tliet snin, b’marġni annwali ta’ qbiż tal-limitu ta’ 5 punti perċentwali.
3. L-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni fil-każ tal-irtirar mis-suq ta’ frott u ħaxix li jitneħħa billi jiġi distribwit bla ħlas lill-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha tkopri biss il-ħlas għall-prodotti mneħħija skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artkolu u l-ispejjeż imsemmija fl-Artikoli 81(1) u 82(1) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 80
Destinazzjonijiet tal-prodotti rtirati
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu d-destinazzjonijiet li jista’ jkun hemm għall-prodotti rtirati mis-suq. Għandhom jadottaw dispożizzjonijiet sabiex jiżguraw li l-irtirar jew id-destinazzjoni tal-prodotti rtirati ma jwasslu għall-ebda impatt negattiv fuq l-ambjent jew għal kwalunkwe konsegwenza fitosanitarja negattiva. L-ispejjeż imġarrbin mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi minħabba l-konformità ma’ dawn id-dispożizzjonijiet għandhom ikunu eliġibbli bħala parti mill-appoġġ għall-irtirar mis-suq skont il-programm operattiv.
2. Id-destinazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu d-distribuzzjoni bla ħlas fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u kwalunkwe destinazzjoni ekwivalenti oħra approvata mill-Istati Membri.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jitolbu lil dawk li fl-aħħar mill-aħħar jirċievu l-prodotti li jkunu ġew irtirati mis-suq għal kontribuzzjoni simbolika, f’każ li dawn il-prodotti jkunu ġew ipproċessati.
Jista’ jiġi permess il-ħlas in natura mill-benefiċjarji tad-distribuzzjoni bla ħlas lil dawk li jipproċessaw il-frott u l-ħaxix, f’każ li t-tali ħlas jikkumpensa biss l-ispejjeż tal-ipproċessar u f’każ li l-Istat Membru li fih isir il-ħlas ikun għamel dispożizzjonijiet dwar regoli li jiżguraw li l-prodotti pproċessati huma verament maħsubin għall-konsum minn dawk li fl-aħħar mill-aħħar jirċevuhom, li jissemmew fit-tieni subparagrafu.
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa sabiex jiffaċilitaw il-kuntatti u l-kooperazzjoni bejn l-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 li jkunu approvaw.
3. Wieħed għandu jkun jista’ jneħħi l-prodotti wkoll billi jagħtihom lill-industrija tal-ipproċessar. L-Istati Membri għandhom jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati sabiex jiżguraw li ma jkunx hemm tfixkil fil-kompetizzjoni għall-industriji kkonċernati fl-Unjoni jew għall-prodotti importati u sabiex jiżguraw li l-prodotti rtirati ma jerġgħux jiddaħħlu fis-suq kummerċjali. L-alkoħol li jkun ġej mid-distillazzjoni għandu jintuża esklussivament għal għanijiet industrijali jew tal-enerġija.
Artikolu 81
Spejjeż tat-trasport
1. L-ispejjeż tat-trasport għad-distribuzzjoni bla ħlas tal-prodotti kollha rtirati mis-suq għandhom ikunu eliġibbli skont il-programm operattiv fuq il-bażi tal-ammonti stabbiliti b’rata fissa skont id-distanza bejn il-punt tal-irtirar u l-post tal-kunsinna stabbilita fl-Anness XII.
Fil-każ tat-trasport bil-baħar, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu d-distanza bejn il-punt tal-irtirar u l-post tal-kunsinna. Il-kumpens ma jistax ikun ta’ iktar mill-ispejjeż tat-trasport bl-art fuq l-iqsar distanza bejn il-post fejn jitgħabbew il-prodotti u l-punt tal-ħruġ teoretiku f’każijiet fejn ikun jista’ jintuża t-trasport bl-art. Għandu jiġi applikat koeffiċjent korrettiv ta’ 0.6 għall-ammonti mogħtija fl-Anness XII.
2. L-ispejjeż tat-trasport għandhom jitħallsu lill-parti li fil-fatt tħallas l-ispejjeż finanzjarji tal-ħidma tat-trasport ikkonċernata.
Il-ħlas għandu jkun suġġett għall-preżentazzjoni ta’ provi dokumentati li jiċċertifikaw, b’mod partikulari:
(a)
l-ismijiet tal-organizzazzjonijiet benefiċjarji;
(b)
il-kwantità tal-prodotti kkonċernati;
(c)
l-aċċettazzjoni mill-organizzazzjonijiet benefiċjarji u l-mezzi tat-trasport użati; u
(d)
id-distanza bejn il-post tal-irtirar u l-post tal-kunsinna.
Artikolu 82
Spejjeż tal-għażla u tal-ippakkjar
1. L-ispejjeż tal-għażla u tal-imballaġġ tal-frott u l-ħaxix irtirat mis-suq għad-distribuzzjoni bla ħlas għandhom ikunu eliġibbli skont il-programmi operattivi bl-ammonti stabbiliti b’rata fissa fil-Parti A tal-Anness XIII fil-każ ta’ prodotti mqiegħda f’pakketti b’piż nett ta’ anqas minn 25 kilogramm.
2. Il-pakketti tal-prodotti għad-distribuzzjoni bla ħlas għandu jkollhom fuqhom l-emblema Ewropea, flimkien ma’ waħda jew aktar mir-referenzi stabbiliti fil-Parti B tal-Anness XIII.
3. L-ispejjeż tal-għażla u tal-imballaġġ għandhom jitħallsu lill-organizzazzjonijiet tal-produzzjoni li jkunu wettqu dawk il-ħidmiet.
Il-ħlas għandu jkun suġġett għall-preżentazzjoni ta’ provi dokumentati li jiċċertifikaw, b’mod partikulari:
(a)
l-ismijiet tal-organizzazzjonijiet benefiċjarji;
(b)
il-kwantità tal-prodotti kkonċernati; u
(c)
l-aċċettazzjoni mill-organizzazzjonijiet benefiċjarji, li tispeċifika l-preżentazzjoni.
Artikolu 83
Kundizzjonijiet għal min jirċievi l-prodotti rtirati
1. Dawk li jirċievu l-prodotti rtirati msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom jintrabtu li:
(a)
jimxu skont dan ir-Regolament;
(b)
iżommu reġistri tal-ħażniet u kontijiet finanzjarji separati għall-ħidmiet ikkonċernati;
(c)
jaċċettaw il-verifiki li dwarhom hemm dispożizzjoni fil-liġijiet tal-Unjoni; u
(d)
jipprovdu l-provi dokumentati dwar l-aħħar destinazzjoni ta’ kull wieħed mill-prodotti kkonċernati, fil-forma ta’ ċertifikat tax-xiri (jew dokument ekwivalenti) li jikkonferma li l-prodotti rtirati nxtraw minn terza persuna bil-għan li jiġu distribwiti bla ħlas.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li dawk li jirċievu l-prodotti m’għandhomx għalfejn iżommu r-reġistri jew il-kontijiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu jekk huma jirċievu biss kwantitajiet żgħar u f’każijiet fejn iqisu li r-riskju huwa baxx. Dik id-deċiżjoni u l-ġustifikazzjoni tagħha għandhom ikunu rreġistrati.
2. Dawk li jirċievu l-prodotti rtirati għal destinazzjonijiet oħra għandhom jintrabtu li:
(a)
jimxu skont dan ir-Regolament;
(b)
iżommu reġistri tal-ħażniet u kontijiet finanzjarji separati għall-ħidmiet ikkonċernati jekk l-Istati Membri jqisu li dan huwa xieraq minkejja l-fatt li l-prodott tkun inbidlitlu n-natura tiegħu qabel il-kunsinna;
(c)
jaċċettaw il-verifiki li dwarhom hemm dispożizzjoni fil-liġijiet tal-Unjoni; u
(d)
ma jitolbux għajnuna addizzjonali għall-alkoħol prodott mill-prodotti kkonċernati fil-każ ta’ prodotti rtirati maħsubin għad-distillazzjoni.
Taqsima 3
Ħsad bikri u meta ma jsirx ħsad
Artikolu 84
Definizzjonijiet tal-ħsad bikri u ta’ meta ma jsirx ħsad
1. Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“il-ħsad bikri” tfisser il-ħsad totali ta’ prodotti li ma jistgħux jiġu kkummerċjalizzati f’żona partikulari mwettaq qabel il-bidu tal-ħsad normali. Il-prodotti kkonċernati m’għandhomx ikunu diġà bil-ħsara qabel isir il-ħsad bikri, kemm minħabba raġunijiet klimatiċi kif ukoll minħabba mard jew affarijiet oħra.
(b)
“meta ma jsirx ħsad” tfisser is-sitwazzjoni meta, matul iċ-ċiklu normali tal-produzzjoni, ma tittieħed ebda produzzjoni kummerċjali miż-żona kkonċernata. Madankollu, il-qerda tal-prodotti minħabba kundizzjonijiet ħżiena tat-temp jew minħabba l-mard m’għandhiex titqies bħala każ ta’ meta ma jsirx il-ħsad.
2. Il-ħsad bikri u meta ma jsirx il-ħsad għandhom jiżdiedu mal-prattiki normali tat-tkabbir u jintużaw b’mod differenti minnhom.
Artikolu 85
Kundizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-ħsad bikri u ta’ meta ma jsirx ħsad
1. F’dak li jirrigwarda l-ħsad bikri u ma’ meta ma jsirx il-ħsad, l-Istati Membri għandhom:
(a)
jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri, inkluż dwar in-notifiki minn qabel ta’ meta ma jsirx il-ħsad u tal-ħsad bikri u l-kontenut u d-dati ta’ skadenza tagħhom, dwar l-ammont ta’ kumpens li għandu jitħallas u dwar l-applikazzjoni tal-miżuri, kif ukoll il-lista tal-prodotti eliġibbli skont il-miżuri;
(b)
jadottaw dispożizzjonijiet sabiex jiżguraw li l-implimentazzjoni tal-miżuri ma twassal għall-ebda impatt negattiv fuq l-ambjent jew għal kwalunkwe konsegwenza fitosanitarja negattiva;
(c)
jivverifikaw li l-miżuri jkunu qed jitwettqu b’mod korrett, inkluż b’rabta mad-dispożizzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) u, jekk dan ma jkunx il-każ, ma japprovawx l-applikazzjoni tal-miżuri.
2. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jgħarrfu minn qabel lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru, permezz ta’ telekomunikazzjoni bil-miktub jew permezz ta’ messaġġ elettroniku, b’kull ħsad bikri li beħsiebhom jagħmlu jew b’kull deċiżjoni li beħsiebhom jieħdu li ma jsirx ħsad.
Fl-ewwel notifika ta’ kwalunkwe sena partikulari u għal prodott partikulari, huma għandhom jinkludu analiżi, ibbażata fuq il-qagħda mistennija tas-suq, li tiġġustifika l-ħsad bikri bħala miżura ta’ prevenzjoni ta’ kriżijiet.
3. Il-ħsad bikri u s-sitwazzjonijiet meta ma jsirx ħsad m’għandhomx jitwettqu t-tnejn f’daqqa għall-istess prodott u fl-istess żona partikulari fi kwalunkwe sena partikulari, jew fi kwalunkwe sentejn konsekuttivi.
4. L-ammonti ta’ kumpens għall-ħsad bikri u għal meta ma jsirx ħsad, li jinkludu kemm il-kontribut tal-Unjoni kif ukoll dak tal-organizzazzjoni tal-produtturi, għandhom ikunu ħlasijiet għal kull ettaru, stabbiliti mill-Istat Membru skont il-paragrafu 1(a):
(a)
fil-livell li jkopri biss l-ispejjeż addizzjonali li jkunu ġejjin mill-applikazzjoni tal-miżura, filwaqt li titqies il-ġestjoni ambjentali u fitosanitarja meħtieġa sabiex ikun hemm konformità mad-dispożizzjonijiet adottati skont il-paragrafu 1(b); jew
(b)
f’livell li jkopri mhux iktar minn 90 % tal-livell massimu ta’ appoġġ għall-irtirar mis-suq kif imsemmi fl-Artikolu 79.
Taqsima 4
Promozzjoni u komunikazzjoni
Artikolu 86
Implimentazzjoni tal-miżuri ta’ promozzjoni u ta’ komunikazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ promozzjoni u ta’ komunikazzjoni. Dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jippermettu l-applikazzjoni ta’ malajr tal-miżuri jekk dan ikun meħtieġ.
2. L-azzjonijiet fil-kuntest tal-miżuri ta’ promozzjoni u ta’ komunikazzjoni għandhom jiżdiedu ma’ kwalunkwe azzjoni ta’ promozzjoni u ta’ komunikazzjoni li tkun qed twettaq l-organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernata u li ma tkunx marbuta mal-prevenzjoni u l-ġestjoni ta’ kriżijiet.
Taqsima 5
Taħriġ
Artikolu 87
Implimentazzjoni tal-miżuri tat-taħriġ
L-Istati Membri għandhom jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri tat-taħriġ.
Taqsima 6
Assigurazzjoni tal-ħsad
Artikolu 88
Għan tal-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad
L-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad għandhom ikunu ġestiti minn organizzazzjoni tal-produtturi li għandha tikkontribwixxi għall-ħarsien tad-dħul tal-produtturi u biex jiġi kopert it-telf tas-suq imġarrab mill-organizzazzjoni tal-produtturi u/jew mill-membri tagħha, meta dawn ikunu affettwati minn diżastri naturali, kundizzjonijiet ħżiena tat-temp u, fejn xieraq, mill-mard jew mill-impestazzjonijiet mid-dud.
Artikolu 89
Implimentazzjoni tal-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad, inklużi dawk meħtieġa sabiex jiżguraw li dawn l-azzjonijiet ma jfixklux il-kompetizzjoni fis-suq tal-assigurazzjoni.
2. L-Istati Membri jistgħu jagħtu fondi nazzjonali addizzjonali sabiex jappoġġaw l-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad li jkunu qed jibbenefikaw mill-fond operattiv. Madankollu, l-appoġġ pubbliku totali għall-assigurazzjoni tal-ħsad ma jistax jaqbeż:
(a)
it-80 % tal-ispiża tal-primjums tal-assigurazzjoni li l-produtturi jkunu ħallsu għall-assigurazzjoni kontra t-telf li jiġi minn kundizzjonijiet ħżiena tat-temp li jistgħu jitqiesu bħala diżastri naturali;
(b)
il-50 % tal-ispiża tal-primjums tal-assigurazzjoni li l-produtturi jkunu ħallsu għall-assigurazzjoni kontra:
(i)
it-telf imsemmi fil-punt (a) u kontra telf ieħor ikkawżat minn kundizzjonijiet ħżiena tat-temp; u
(ii)
it-telf ikkawżat minn mard tal-pjanti jew tal-annimali jew minn impestazzjonijiet mid-dud.
Il-limitu stabbilit fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandu japplika anke fil-każijiet fejn il-fond operattiv huwa eliġibbli b’mod ieħor għal 60 % tal-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni skont l-Artikolu 103d(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. L-azzjonijiet għall-assigurazzjoni tal-ħsad m’għandhomx ikopru l-ħlasijiet tal-assigurazzjoni li jikkumpensaw lill-produtturi għal aktar minn 100 % tat-telf imġarrab fid-dħul, filwaqt li jitqies kwalunkwe kumpens li l-produtturi jieħdu minn skemi oħra ta’ appoġġ marbutin mar-riskju assigurat.
4. Għall-għanijiet ta’ dan l-Artikolu, il-frażi “kundizzjonijiet ħżiena tat-temp li jistgħu jitqiesu bħala diżastri naturali” għandu jkollha l-istess tifsira bħal dik mogħtija fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 (13).
Taqsima 7
Appoġg għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi
Artikolu 90
Kundizzjonijiet għall-appoġġ għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw dispożizzjonijiet iddettaljati dwar l-appoġġ għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi.
2. L-appoġġ għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi għandu jinkludi l-kontribut kemm tal-Unjoni kif ukoll tal-organizzazzjoni tal-produtturi. L-ammont totali tal-appoġġ għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi m’għandux jaqbeż il-perċentwali li ġejjin tal-kontribut tal-organizzazzjoni tal-produtturi għall-fond mutwu fl-ewwel, fit-tieni u fit-tielet sena ta’ ħidma tiegħu:
(a)
10 %, 8 % u 4 % rispettivament fl-Istati Membri li ssieħbu mal-Unjoni Ewropea fl-1 ta’ Mejju 2004 jew wara;
(b)
5 %, 4 % u 2 % rispettivament fl-Istati Membri l-oħra.
3. Organizzazzjoni tal-produtturi tista’ tirċievi l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 2 darba biss u matul l-ewwel tliet snin ta’ ħidma tal-fond biss. F’każ li organizzazzjoni tal-produtturi titlob għall-appoġġ fit-tieni jew fit-tielet sena ta’ ħidma tal-fond biss, l-appoġġ għandu jkun ta’:
(a)
8 % u 4 % rispettivament fl-Istati Membri li ssieħbu mal-Unjoni Ewropea fl-1 ta’ Mejju 2004 jew wara;
(b)
4 % u 2 % rispettivament fl-Istati Membri l-oħra.
4. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu limiti massimi għall-ammonti li organizzazzjoni tal-produtturi tista’ tirċievi bħala appoġġ għall-ispejjeż amministrattivi biex jiġu stabbiliti fondi mutwi.
KAPITOLU IV
Għajnuna finanzjarja nazzjonali
Artikolu 91
Livell ta’ organizzazzjoni tal-produtturi
1. Għall-għanijiet tal-Artikolu 103e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-livell ta’ organizzazzjoni tal-produtturi f’reġjun fi Stat Membru għandu jiġi kkalkulat bħala l-valur tal-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix li nkisbet fir-reġjun u li ġiet ikkummerċjalizzata mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi, mill-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u mill-gruppi tal-produtturi, diviż bil-valur totali tal-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix li nkisbet f’dak ir-reġjun.
2. Il-livell ta’ organizzazzjoni tal-produtturi f’reġjun fi Stat Membru għandu jitqies bħala livell partikularment baxx meta l-medja tal-livelli, ikkalkulata kif imsemmi fil-paragrafu 1, għall-aħħar tliet snin li għalihom ikun hemm id-dejta, tkun ta’ inqas minn 20 %.
Il-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix li ssir fir-reġjun imsemmi f’dan l-Artikolu biss tista’ tibbenefika mill-għajnuna finanzjarja nazzjonali. Għall-għanijiet ta’ dan il-Kapitolu, reġjun għandu jitqies bħala parti distinta mit-territorju ta’ Stat Membru minħabba l-karatteristiċi amministrattivi, ġeografiċi jew ekonomiċi tiegħu.
Artikolu 92
Awtorizzazzjoni sabiex titħallas l-għajnuna finanzjarja nazzjonali
1. L-Istati Membri għandhom iressqu talba lill-Kummissjoni għall-awtorizzazzjoni sabiex jagħtu għajnuna finanzjarja nazzjonali skont l-Artikolu 103e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għall-programmi operattivi li għandhom jiġu implimentati fi kwalunkwe sena kalendarja partikulari sal-31 ta’ Jannar ta’ dik is-sena.
It-talba għandu jkollha magħha provi li juru li l-livell ta’ organizzazzjoni tal-produtturi fir-reġjun ikkonċernat huwa partikularment baxx, kif iddefinit fl-Artikolu 91 ta’ dan ir-Regolament u li l-prodotti tas-settur tal-frott u l-ħaxix prodotti f’dak ir-reġjun biss se jibbenefikaw mill-għajnuna, kif ukoll id-dettalji tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernati, l-ammont ta’ għajnuna kkonċernata u l-proporzjon ta’ kontributi finanzjarji magħmula skont l-Artikolu 103b(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
2. Il-Kummissjoni għandha tapprova jew tiċħad it-talba fi żmien tliet xhur minn meta titressaq. Jekk il-Kummissjoni ma tweġibx matul dan il-perjodu, it-talba għandha titqies li ġiet approvata.
Jekk it-talba ma tkunx kompluta, il-perjodu ta’ tliet xhur jitwaqqaf u l-Istat Membru jiġi mgħarraf bin-nuqqas ta’ konformità li tkun instabet. Is-sospensjoni għandha tibda mid-data meta l-Istat Membru jiġi mgħarraf biha u għandha ddum sa ma tintbagħat talba kompluta.
Artikolu 93
Emendi għall-programm operattiv
Organizzazzjoni tal-produtturi li tixtieq tapplika għall-għajnuna finanzjarja nazzjonali għandha, jekk ikun meħtieġ, temenda l-programm operattiv tagħha skont l-Artikolu 65 jew l-Artikolu 66.
Artikolu 94
Applikazzjoni għall-għajnuna finanzjarja nazzjonali u l-ħlas tagħha
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom japplikaw għall-għajnuna finanzjarja nazzjonali, u l-Istati Membri għandhom iħallsu l-għajnuna, skont l-Artikoli 69 u 70.
2. L-Istati Membri jistgħu jadottaw regoli dwar il-ħlas tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali, inkluża l-possibbiltà ta’ ħlasijiet bil-quddiem u ta’ ħlasijiet parzjali.
Artikolu 95
Rimborż tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali min-naħa tal-Unjoni
1. L-Istati Membri jistgħu jitolbu għal rimborż mill-Unjoni tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali approvata li fil-fatt tkun tħallset lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi, qabel l-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik tal-implimentazzjoni tal-programm.
It-talba għandu jkollha magħha provi li juru li l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 103e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 ntlaħqu fi tlieta mill-erba’ snin ta’ qabel, kif ukoll id-dettalji tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernati, l-ammont tal-għajnuna li tħallset fil-verità u deskrizzjoni tal-fond operattiv li tispeċifika l-ammont totali u l-kontributi tal-Unjoni, tal-Istat Membru (l-għajnuna finanzjarja nazzjonali), tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u tal-membri.
2. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi jekk tapprovax jew tiċħadx it-talba. It-talba għandha tiġi miċħuda jekk l-Istat Membru li jkun qed jitlob ir-rimborż ma jkunx ħares ir-regoli dwar l-awtorizzazzjoni u r-rimborż tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali jew jekk huwa ma jkunx ħares ir-regoli dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, il-fond operattiv u l-programmi operattivi stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. F’każijiet fejn ir-rimborż tal-għajnuna mill-Unjoni jkun ġie approvat, l-infiq eliġibbli għandu jiġi ddikjarat lill-Kummissjoni skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 883/2006 (14).
4. Il-proporzjon ta’ rimborż mill-Unjoni għall-għajnuna finanzjarja nazzjonali m’għandux jaqbeż is-60 % tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali mogħtija lill-organizzazzjoni tal-produtturi.
KAPITOLU V
Dispożizzjonijiet ġenerali
Taqsima 1
Rapporti u notifiki
Artikolu 96
Rapporti tal-gruppi tal-produtturi u tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. Fuq talba tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru, il-gruppi tal-produtturi u l-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jipprovdu t-tagħrif rilevanti kollu meħtieġ sabiex jitfassal ir-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 97(b).
2. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jibagħtu rapporti annwali, li jakkumpanjaw l-applikazzjonijiet għall-għajnuna, dwar l-implimentazzjoni tal-programmi operattivi.
Dawk ir-rapporti għandhom jikkonċernaw dan li ġej:
(a)
il-programmi operattivi implimentati matul is-sena ta’ qabel;
(b)
l-emendi ewlenin għall-programmi operattivi; u
(c)
id-differenzi bejn l-ammont stmat tal-għajnuna u l-għajnuna li tkun saret applikazzjoni għaliha.
3. Għal kull programm operattiv implimentat, ir-rapport annwali għandu jindika:
(a)
il-kisbiet u r-riżultati tal-programm operattiv, ibbażati, fejn ikun rilevanti, fuq l-indikaturi komuni tal-produzzjoni u tar-riżultati stabbiliti fl-Anness VIII u, fejn ikun xieraq, fuq l-indikaturi addizzjonali tal-produzzjoni u tar-riżultati stabbiliti fl-istrateġija nazzjonali; u
(b)
sommarju tal-problemi ewlenin li jkunu nstabu fil-ġestjoni tal-programm u kwalunkwe miżuri meħuda sabiex jiżguraw il-kwalità u l-effettività tal-implimentazzjoni tal-programm.
Fejn ikun rilevanti, ir-rapport annwali għandu jispeċifika x’salvagwardji effettivi huma fis-seħħ, skont l-istrateġija nazzjonali u b’applikazzjoni tal-Artikolu 103c(5) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, sabiex l-ambjent jitħares minn pressjonijiet ikbar li jista’ jkun hemm li jkunu ġejjin minn investimenti appoġġati fil-kuntest tal-programm operattiv.
4. Għall-aħħar sena ta’ applikazzjoni ta’ programm operattiv, ir-rapport annwali msemmi fil-paragrafu 1 għandu jinbidel b’rapport finali.
Ir-rapporti finali għandhom juru sa liema punt ikunu nkisbu l-għanijiet tal-programmi. Għandhom jispjegaw il-bidliet fl-azzjonijiet u/jew fil-metodi u jidentifikaw il-fatturi li taw kontribut għas-suċċess jew għall-falliment tal-implimentazzjoni tal-programm, u li tqiesu jew li ser jitqiesu meta jitfasslu l-programmi operattivi ta’ wara jew meta jiġu emendati l-programmi operattivi eżistenti.
5. Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet speċifiċi f’dan ir-Regolament, meta grupp tal-produtturi jew organizzazzjoni tal-produtturi jonqsu milli jgħarrfu lill-Istat Membru kif mitlub skont dan ir-Regolament jew skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jew jekk jagħmlu notifika li tidher li ma tkunx korretta fid-dawl tal-fatti oġġettivi li jkollu f’idejh l-Istat Membru, l-Istat Membru għandu jissospendi r-rikonoxximent preliminari tal-grupp tal-produtturi jew ir-rikonoxximent tal-organizzazzjoni tal-produtturi sa ma n-notifika ssir kif suppost.
Fir-rapport annwali tiegħu msemmi fl-Artikolu 97(b) ta’ dan ir-Regolament, l-Istat Membru għandu jinkludi d-dettalji ta’ dawn il-każijiet.
Artikolu 97
Notifiki tal-Istati Membri dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-gruppi tal-produtturi
L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bit-tagħrif u d-dokumenti li ġejjin:
(a)
sal-31 ta’ Jannar ta’ kwalunkwe sena partikulari, l-ammont totali tal-fondi operattivi approvati dik is-sena għall-programmi operattivi kollha. F’din in-notifika għandhom jidhru biċ-ċar kemm l-ammont totali tal-fondi operattivi kif ukoll l-ammont totali ta’ għajnuna tal-Unjoni mogħtija għal dawk il-fondi. Dawn iċ-ċifri għandhom jerġgħu jinqasmu fl-ammonti għall-miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ ġestjoni ta’ kriżijiet u l-ammonti għall-miżuri l-oħra;
(b)
sal-15 ta’ Novembru ta’ kwalunkwe sena partikulari, rapport annwali dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-gruppi tal-produtturi u l-fondi operattivi, il-programmi operattivi u l-pjanijiet ta’ rikonoxximent li kienu għaddejjin fis-sena ta’ qabel. Ir-rapport annwali għandu jinkludi, b’mod partikulari, it-tagħrif stabbilit fl-Anness XIV;
(c)
sal-31 ta’ Jannar ta’ kwalunkwe sena partikulari, l-ammont finanzjarju li jikkorrispondi mal-implimentazzjoni annwali tal-pjanijiet ta’ rikonoxximent li jkunu għaddejjin matul dik is-sena. Għandhom jingħataw l-ammonti approvati jew dawk stmati. Għal kull grupp tal-produtturi, in-notifiki għandu jkun fihom it-tagħrif li ġej:
(i)
l-ammont totali tal-perjodu annwali tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ rikonoxximent, il-kontributi tal-Unjoni, tal-Istati Membri u tal-gruppi tal-produtturi u/jew tal-membri tal-gruppi tal-produtturi;
(ii)
it-tqassim tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 103a(1)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 rispettivament.
Artikolu 98
Notifiki tal-Istati Membri dwar il-prezzijiet tal-produtturi għall-frott u l-ħaxix fis-suq intern
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni sa nofsinhar (12:00, ħin ta’ Brussell) ta’ kull nhar t’Erbgħa, bil-prezzijiet medji rreġistrati għal kull jum tas-suq, għall-frott u l-ħaxix li jkun sar kummerċ tiegħu fis-swieq rappreżentattivi elenkati fil-Parti A tal-Anness XV.
Għall-frott u l-ħaxix kopert mill-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni, għandhom jiġu nnotifikati biss il-prezzijiet tal-prodotti li jilħqu dak l-istandard, filwaqt li l-prezzijiet tal-prodotti koperti minn standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni għandhom jingħataw biss għall-prodotti tal-klassi I.
Il-prezzijiet innotifikati għandhom ikunu dawk tal-prodotti magħżulin u ppakkjati, u, fejn ikun applikabbli, fuq paliti, hekk kif joħorġu mill-post tal-imballaġġ, u għandhom jingħataw f’ewro għal kull 100 kilogramm ta’ piż nett.
F’każijiet fejn ikun hemm id-dejta disponibbli, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu l-prezzijiet li jikkorrispondu mat-tipi u mal-varjetajiet tal-prodotti, mad-daqsijiet u/jew mal-preżentazzjonijiet speċifikati fil-Parti A tal-Anness XV. F’każijiet fejn il-prezzijiet irreġistrati jikkonċernaw tipi, varjetajiet, daqsijiet u/jew preżentazzjonijiet oħrajn minbarra dawk speċifikati fil-Parti A tal-Anness XV, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bit-tipi, il-varjetajiet, id-daqsijiet u/jew il-preżentazzjonijiet tal-prodotti li magħhom jikkorrispondu l-prezzijiet.
2. L-Istati Membri għandhom jidentifikaw is-swieq rappreżentattivi fil-qasam tal-produzzjoni tal-frott u l-ħaxix ikkonċernat, abbażi tat-tranżazzjonijiet imwettqin fis-swieq li jistgħu jiġu identifikati b’mod fiżiku, bħas-swieq tal-bejgħ bl-ingrossa, l-irkanti jew il-postijiet fiżiċi fejn jiltaqgħu l-provvista u d-domanda, jew abbażi tat-tranżazzjonijiet diretti bejn il-produtturi, inklużi l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, u x-xerrejja individwali, bħall-bejjiegħa bl-ingrossa, in-negozjanti, iċ-ċentri tat-tqassim u operaturi rilevanti oħrajn. Is-swieq rappreżentattivi jistgħu jiġu identifikati wkoll billi jittieħdu flimkien it-tranżazzjonijiet imwettqin fis-swieq li jistgħu jiġu identifikati b’mod fiżiku u t-tranżazzjonijiet diretti.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jistgħu jgħarrfu lill-Kummissjoni bil-prezzijiet tal-produtturi għall-frott u l-ħaxix u l-prodotti l-oħrajn elenkati fil-Parti B tal-Anness XV fuq bażi volontarja.
4. In-notifiki dwar il-prezzijiet magħmulin skont il-paragrafu 3 għandhom isiru skont linji gwida li l-Kummissjoni għandha tadotta u l-Kummissjoni għandha tqegħedhom għad-dispożizzjoni tal-pubbliku bil-metodi li tqis li huma xierqa.
Taqsima 2
Verifiki
Artikolu 99
Sistema ta’ identifikazzjoni unika
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li tapplika sistema ta’ identifikazzjoni unika fir-rigward tal-applikazzjonijiet kollha għall-għajnuna mressqin mill-istess organizzazzjoni tal-produtturi jew mill-istess grupp tal-produtturi. Din l-identifikazzjoni għandha tkun kompatibbli mas-sistema li tirreġistra l-identità msemmija fl-Artikolu 15(1)(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 (15).
Artikolu 100
Proċeduri tat-tressiq
Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jagħmlu dispożizzjonijiet dwar proċeduri xierqa għat-tressiq tal-applikazzjonijiet għall-għajnuna, tat-talbiet għar-rikonoxximent jew għall-approvazzjoni ta’ programm operattiv, kif ukoll tat-talbiet għall-ħlas.
Artikolu 101
Teħid tal-kampjuni
Fejn ikun xieraq li jitwettqu verifiki permezz tat-teħid tal-kampjuni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-verifiki jkunu xierqa għall-miżura kkonċernata fin-natura u l-frekwenza tagħhom u fuq il-bażi ta’ analiżi tar-riskju.
Artikolu 102
Verifiki amministrattivi
Għandhom jitwettqu verifiki amministrattivi fuq l-applikazzjonijiet kollha għall-għajnuna u fuq it-talbiet kollha għall-ħlas, li għandhom ikopru l-elementi kollha li huma possibbli u xierqa. Il-proċeduri għandhom jeħtieġu r-reġistrazzjoni tal-ħidmiet li jkunu twettqu, ir-riżultati tal-verifiki u l-miżuri meħudin fir-rigward tad-diskrepanzi.
Artikolu 103
Verifiki fuq il-post
1. Kull verifika fuq il-post għandha tkun suġġetta għal rapport tal-monitorġġ sabiex ikun possibbli li wieħed jirrevedi d-dettalji tal-verifiki li jkunu twettqu. Ir-rapport għandu jindika, b’mod partikulari:
(a)
l-iskema tal-għajnuna u l-applikazzjoni vverifikata;
(b)
il-persuni preżenti;
(c)
l-azzjonijiet, il-miżuri u d-dokumenti vverifikati; u
(d)
ir-riżultati tal-verifika.
2. Il-benefiċjarju jista’ jingħata l-opportunità li jiffirma r-rapport sabiex jivverifika li kien preżenti meta saret il-verifika u jżid il-kummenti tiegħu. F’każ li jinstabu irregolaritajiet, il-benefiċjarju jista’ jirċievi kopja tar-rapport tal-monitoraġġ.
3. Jista’ jingħata avviż minn qabel dwar il-verifiki fuq il-post, dejjem jekk b’hekk l-għan tal-verifika ma jitqiegħedx f’periklu. L-avviż minn qabel għandu jkun limitat għaż-żmien minimu meħtieġ.
4. Fejn ikun possibbli, il-verifiki fuq il-post li dwarhom hemm dispożizzjoni f’dan ir-Regolament u verifiki oħrajn li dwarhom hemm dispożizzjoni fil-liġijiet tal-Unjoni dwar is-sussidji agrikoli għandhom jitwettqu fl-istess ħin.
Artikolu 104
Għoti tar-rikonoxximent u l-approvazzjoni tal-programmi operattivi
1. Qabel ma organizzazzjoni tal-produtturi tiġi rrikonoxxuta skont l-Artikolu 125b(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom iwettqu żjara fuq il-post lill-organizzazzjoni tal-produtturi sabiex jivverifikaw il-konformità mal-kundizzjonijiet għar-rikonoxximent.
2. Qabel ma programm operattiv jiġi approvat skont l-Artikolu 64, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandha tivverifika, permezz tal-mezzi x-xierqa kollha, inkluż permezz tal-verifiki fuq il-post, il-programm operattiv imressaq għall-approvazzjoni u, jekk ikun applikabbli, it-talba għall-emenda. Dawk il-verifiki għandhom jikkonċernaw b’mod partikulari:
(a)
il-korrettezza tat-tagħrif imsemmi fl-Artikolu 59(a), (b) u (e), li għandu jiddaħħal fl-abbozz tal-programm operattiv;
(b)
il-konformità tal-programmi mal-Artikolu 103c tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u mal-qafas nazzjonali u l-istrateġija nazzjonali;
(c)
l-eliġibbiltà tal-azzjonijiet u l-eliġibbiltà tal-infiq propost;
(d)
il-konsistenza u l-kwalità teknika tal-programmi, il-korrettezza tal-istimi u tal-pjan tal-għajnuna, u l-ippjanar tal-implimentazzjoni tiegħu. Il-verifiki għandhom jivverifikaw jekk kinux stabbiliti miri li jistgħu jitkejlu, sabiex il-kisba tagħhom tkun tista’ tiġi mmonitorjata, u jekk l-għanijiet stabbiliti jistgħux jinkisbu permezz tal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet proposti; u
(e)
il-konformità tal-ħidmiet li għalihom qed tintalab l-għajnuna mal-liġijiet nazzjonali u tal-Unjoni, b’mod partikulari dawk dwar, fejn ikun rilevanti, ix-xiri pubbliku, l-għajnuna mill-Istat u l-istandards obbligatorji x-xierqa l-oħra stabbiliti fil-leġiżlazzjoni nazzjonali, fil-qafas nazzjonali jew fl-istrateġija nazzjonali.
Artikolu 105
Verifiki amministrattivi dwar l-applikazzjonijiet għall-għajnuna għall-programmi operattivi
1. Qabel ma tingħata l-għajnuna, l-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki amministrattivi fuq l-applikazzjonijiet kollha għall-għajnuna, li għandhom ikunu supplimentati minn verifiki fuq il-post permezz tat-teħid tal-kampjuni kif speċifikat fl-Artikolu 106.
2. Il-verifiki amministrattivi dwar l-applikazzjonijiet għall-għajnuna għandhom jinkludu, b’mod partikulari, u sa fejn dan ikun xieraq għall-applikazzjoni mressqa, verifika:
(a)
tar-rapport annwali jew, fejn ikun applikabbli, tar-rapport finali mibgħut mal-applikazzjoni dwar it-twettiq tal-programm operattiv;
(b)
tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata, tal-kontributi għall-fond operattiv u tal-infiq imġarrab;
(c)
tal-kunsinna tal-prodotti u tas-servizzi u tal-ġenwinità tal-infiq mitlub;
(d)
tal-konformità tal-azzjonijiet imwettqin ma’ dawk inklużi fil-programm operattiv approvat;
(e)
tal-ħarsien tal-limiti u tal-limiti massimi imposti, kemm dawk finanzjarji kif ukoll oħrajn.
3. L-infiq imġarrab skont il-programm operattiv għandu jkun appoġġat minn fatturi u dokumenti, bħal estratti bankarji, li jippruvaw li sar il-ħlas. Meta dan ma jistax isir, il-ħlasijiet għandhom ikunu appoġgati minn dokumenti li jkollhom valur ta’ prova ekwivalenti. Il-fatturi użati għandhom ikunu maħruġa f’isem l-organizzazzjoni tal-produtturi, l-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew il-kumpanija sussidjarja fil-każ imsemmi fl-Artikolu 50(9) jew, suġġett għall-approvazzjoni tal-Istat Membru, f’isem wieħed mill-membri produtturi jew aktar. Madankollu, fejn hu rilevanti, il-fatturi fir-rigward tal-ispejjeż tal-persunal imsemmija fl-Anness IX (2)(b), għandhom ikunu stabbiliti f’isem l-organizzazzjoni tal-produtturi, l-assoċjazzjoni tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew il-kumpanija sussidjarja fis-sitwazzjoni msemmija fl-Artikolu 50(9).
Artikolu 106
Verifiki fuq il-post dwar l-applikazzjonijiet għall-għajnuna għall-programmi operattivi
1. Fil-kuntest tal-verifika tal-applikazzjoni għall-għajnuna msemmija fl-Artikolu 69(1), l-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki fuq il-post fil-bini tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi sabiex jiżguraw li jkun hemm konformità mal-kundizzjonijiet għall-għoti tal-għajnuna jew tal-bilanċ tal-għajnuna għas-sena kkonċernata.
Dawn il-verifiki għandhom jikkonċernaw b’mod partikulari:
(a)
il-konformità mal-kriterji tar-rikonoxximent għas-sena kkonċernata;
(b)
l-użu tal-fond operattiv f’dik is-sena partikulari, inkluż l-infiq iddikjarat fit-talba għall-ħlasijiet bil-quddiem jew għall-ħlasijiet parzjali, il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata, il-kontributi għall-fond operattiv u l-infiq iddikjarat appoġġat mid-dokumenti tal-kontabbiltà jew minn dokumenti oħrajn;
(c)
il-verifiki tat-tieni livell għall-ispejjeż tal-irtirar mis-suq, tal-ħsad bikri u ta’ meta ma jsirx ħsad.
2. Il-verifiki msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu marbutin ma’ kampjun sinifikanti ta’ applikazzjonijiet kull sena. Fl-Istati Membri li għandhom iktar minn 10 organizzazzjonijiet irrikonoxxuti tal-produtturi, il-kampjun għandu jirrappreżenta tal-inqas 30 % tal-ammont kollu tal-għajnuna mitluba. Fil-każijiet l-oħra, kull organizzazzjoni tal-produtturi għandha ssirilha żjara tal-inqas darba kull tliet snin.
Għandha ssir tal-inqas verifika waħda fuq kull organizzazzjoni tal-produtturi qabel ma titħallas l-għajnuna jew il-bilanċ tagħha li jkollhom x’jaqsmu mal-aħħar sena tal-programm operattiv tagħha.
3. Ir-riżultati tal-verifiki fuq il-post għandhom ikunu evalwati sabiex jiġi stabbilit jekk kwalunkwe problemi li jkunu nstabu fihom humiex ta’ natura sistemika u jinvolvux riskju għal azzjonijiet, benefiċjarji jew korpi oħra simili. L-evalwazzjoni għandha tidentifika wkoll il-kawżi ta’ dawn is-sitwazzjonijiet, kwalunkwe eżami ieħor li jista’ jkun meħtieġ, u l-azzjoni korrettiva u preventiva meħtieġa.
Jekk il-verifiki jiżvelaw irregolaritajiet sinifikanti f’reġjun jew parti minn reġjun jew għal organizzazzjoni tal-produtturi speċifika, l-Istat Membru għandu jwettaq verifiki addizzjonali matul is-sena kkonċernata u għandu jżid il-perċentwal ta’ applikazzjonijiet korrispondenti li għandhom ikunu vverifikati fis-sena ta’ wara.
4. L-Istat Membru għandu jiddeċiedi dwar liema organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom isirulhom il-verifiki fuq il-bażi ta’ analiżi tar-riskju.
L-analiżi tar-riskju għandha tqis b’mod partikulari:
(a)
l-ammont tal-għajnuna;
(b)
ir-riżultati tal-verifiki fis-snin ta’ qabel;
(c)
element aleatorju; u
(d)
parametri oħrajn li jridu jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
Artikolu 107
Verifiki fuq il-post dwar il-miżuri tal-programmi operattivi
1. Permezz ta’ verifiki fuq il-post dwar il-miżuri tal-programmi operattivi, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw b’mod partikulari dan li ġej:
(a)
l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet inklużi fil-programm operattiv;
(b)
li l-implimentazzjoni jew l-implimentazzjoni maħsuba tal-azzjoni tkun konsistenti mal-użu deskritt fil-programm operattiv approvat;
(c)
għal għadd adegwat ta’ elementi tal-infiq individwali, li n-natura u l-ħin tal-infiq rilevanti jkunu konformi mal-liġijiet tal-Unjoni u jkunu jikkorrispondu mal-ispeċifikazzjonijiet approvati;
(d)
li l-infiq imġarrab jista’ jkun appoġġat mid-dokumenti tal-kontabbiltà jew minn dokumenti oħrajn; u
(e)
il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata.
2. Il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandu jiġi vverifikat fuq il-bażi tas-sistema tal-kontabbiltà finanzjarja vverifikata u ċċertifikata skont il-liġi nazzjonali.
Għal dak il-għan, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li d-dikjarazzjoni tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata għandha tiġi ċċertifikata bl-istess mod bħad-dejta tal-kontabbiltà finanzjarja.
Il-verifika dwar id-dikjarazzjoni tal-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata tista’ titwettaq qabel ma tintbagħat l-applikazzjoni rilevanti għall-għajnuna. Din il-verifika għandha titwettaq sa mhux aktar tard minn qabel ma titħallas l-għajnuna.
3. Ħlief f’ċirkustanzi eċċezzjonali, il-verifika fuq il-post għandha tinkludi żjara lill-azzjoni jew, jekk l-azzjoni ma tkunx tanġibbli, lill-promotur tal-azzjoni. B’mod partikulari, l-azzjonijiet fuq azjendi individwali koperti mill-kampjun imsemmi fl-Artikolu 106(2) għandha ssirilhom tal-inqas żjara waħda sabiex jiġi vverifikat it-twettiq tagħhom.
Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jwettqux dawn iż-żjarat għal azzjonijiet iżgħar, jew meta jqisu li r-riskju li l-kundizzjonijiet sabiex jirċievu l-għajnuna ma ġewx issodisfati, jew li r-realtà tal-ħidma ma tħarsitx, huwa baxx. Dik id-deċiżjoni u l-ġustifikazzjoni tagħha għandhom ikunu rreġistrati.
4. Il-verifika fuq il-post għandha tkopri l-impenji u l-obbligi kollha tal-organizzazzjoni tal-produtturi jew tal-membri tagħha li jistgħu jiġu vverifikati waqt iż-żjara.
5. Il-verifiki li jilħqu r-rekwiżiti kollha ta’ dan l-Artikolu biss jistgħu jingħaddu biex tiġi ssodisfata r-rata ta’ verifika stabbilita fl-Artikolu 106(2).
Artikolu 108
Verifiki tal-ewwel livell fuq il-ħidmiet ta’ rtirar
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki tal-ewwel livell fuq il-ħidmiet ta’ rtirar f’kull organizzazzjoni tal-produtturi, li jinkludu verifika tad-dokumenti u tal-identità u verifika fiżika tal-piż tal-prodotti rtirati mis-suq, fejn ikun xieraq permezz tat-teħid tal-kampjuni, kif ukoll verifika dwar il-konformità mal-Artikolu 76, skont il-proċeduri stabbiliti fil-Kapitolu II tat-Titolu II. Il-verifika għandha ssir wara li tasal in-notifika msemmija fl-Artikolu 78(1), fil-limitijiet ta’ żmien stabbiliti skont l-Artikolu 78(2).
2. Il-verifiki tal-ewwel livell li dwarhom hemm dispożizzjoni fil-paragrafu 1 għandhom ikopru 100 % tal-kwantità tal-prodotti rtirati mis-suq. Fi tmiem din il-verifika, il-prodotti rtirati, minbarra dawk għad-distribuzzjoni bla ħlas, għandha tinbidlilhom in-natura tagħhom jew għandhom jitneħħew billi jingħataw lill-industrija tal-ipproċessar taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti skond it-termini u l-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Istat Membru skont l-Artikolu 80.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, meta l-prodotti jkunu għad-distribuzzjoni bla ħlas, l-Istati Membri jistgħu jiċċekkjaw perċentwal iżgħar minn dak stabbilit f’dak il-paragrafu, dejjem jekk dan ma jkunx inqas minn 10 % tal-kwantitajiet ikkonċernati matul is-sena tas-suq ta’ kwalunkwe organizzazzjoni tal-produtturi partikulari. Il-verifika tista’ sseħħ fil-bini tal-organizzazzjoni tal-produtturi u/jew fil-postijiet ta’ dawk li jirċievu l-prodotti. F’każ li l-verifiki jiżvelaw irregolaritajiet sinifikanti, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru għandhom iwettqu verifiki addizzjonali.
Artikolu 109
Verifiki tat-tieni livell fuq il-ħidmiet ta’ rtirar
1. Fil-qafas tal-verifiki msemmija fl-Artikolu 106, l-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki tat-tieni livell fuq il-ħidmiet ta’ rtirar.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kriterji għall-analiżi u għall-evalwazzjoni tar-riskju ta’ kwalunkwe organizzazzjoni tal-produtturi partikulari li twettaq ħidmiet ta’ rtirar li ma jikkonformawx mar-regoli. Dawn il-kriterji għandhom jikkonċernaw, fost oħrajn, mar-riżultati tal-verifiki tal-ewwel u tat-tieni livell li jkunu saru qabel, u ma’ jekk organizzazzjoni tal-produtturi għandhiex xi forma ta’ proċedura għall-iżgurar tal-kwalità jew le. L-Istati Membri għandhom jużaw dawk il-kriterji sabiex jiddeċiedu dwar il-frekwenza minima tal-verifiki tat-tieni livell għal kull organizzazzjoni tal-produtturi.
2. Il-verifiki msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu verifiki fuq il-post fil-bini tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u ta’ dawk li jirċievu l-prodotti rtirati, sabiex ikun żgurat li jkunu tħarsu l-kundizzjonijiet għall-ħlas tal-għajnuna tal-Unjoni. Dawk il-verifiki għandhom jinkludu:
(a)
ir-reġistri speċifiċi tal-ħażniet u tal-kontabbiltà li għandhom jinżammu mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi kollha li jwettqu ħidma ta’ rtirar waħda jew aktar matul is-sena tas-suq ikkonċernata;
(b)
verifika tal-kwantitajiet ikkummerċjalizzati kif iddikjarati fl-applikazzjonijiet għall-għajnuna, li tivverifika b’mod partikulari r-reġistri tal-ħażniet u tal-kontabbiltà, il-fatturi, u fejn ikun meħtieġ, il-veraċità tagħhom u tiżgura li d-dikjarazzjonijiet ikunu jaqblu mad-dejta tal-kontabbiltà u/jew tat-taxxa tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernati;
(c)
verifiki li l-kontijiet huma korretti, b’mod partikulari l-veraċità tal-irċevuti netti tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kif iddikjarati fl-applikazzjonijiet tagħhom għall-ħlas, il-proporzjonalità ta’ kwalunkwe spiża tal-irtirar u l-iżgurar li dawk l-ammonti huma korretti; u
(d)
verifiki dwar id-destinazzjoni tal-prodotti rtirati kif iddikjarata fl-applikazzjoni għall-ħlas u verifiki dwar il-bdil xieraq tan-natura tal-prodott, sabiex ikun żgurat li l-organizzazzjonijiet tal-produtturi u dawk li jirċievu l-prodotti jkunu mxew skont dan ir-Regolament.
3. Il-verifiki msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jitwettqu fil-bini tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernati u ta’ dawk li jirċievu l-prodotti rtirati li huma assoċjati ma’ dawk l-organizzazzjonijiet. Kull verifika għandha tinkludi kampjun li jirrappreżenta tal-inqas 5 % tal-kwantitajiet li l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun irtirat matul is-sena tas-suq.
4. Ir-reġistri tal-ħażniet u tal-kontabbiltà msemmija fil-paragrafu 2(a) għandhom juru, għal kull prodott irtirat, l-ammonti mċaqalqin, mogħtija fil-volum:
(a)
tal-produzzjoni mwassla mill-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi u minn membri ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi oħrajn skont l-Artikolu 125a(2)(b) u (c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007;
(b)
tal-bejgħ mill-organizzazzjoni tal-produtturi, maqsum fi prodotti ppreparati għas-suq frisk u tipi oħrajn ta’ prodotti li jinkludu l-materja prima għall-ipproċessar; u
(c)
tal-prodotti rtirati mis-suq.
5. Il-verifiki dwar id-destinazzjoni tal-prodotti msemmija fil-paragrafu 4(c) għandhom jinkludu, b’mod partikulari:
(a)
verifika ta’ kampjun dwar il-kontijiet separati li għandhom jinżammu minn dawk li jirċievu l-prodotti u, fejn ikun meħtieġ, verifika li dawn jaqblu mal-kontijiet meħtieġa skont il-liġi nazzjonali; u
(b)
verifiki dwar il-konformità mar-rekwiżiti ambjentali rilevanti.
6. Jekk il-verifiki tat-tieni livell jiżvelaw irregolaritajiet sinifikanti, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru għandhom iwettqu verifiki tat-tieni livell iktar iddettaljati għas-sena tas-suq ikkonċernata u għandhom iżidu l-frekwenza tal-verifiki tat-tieni livell fil-bini tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernati jew tal-assoċjazzjonijiet tagħhom ikkonċernati matul is-sena tas-suq ta’ wara.
Artikolu 110
Il-ħsad bikri u meta ma jsirx ħsad
1. Qabel ma jseħħ il-ħsad bikri, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw, permezz ta’ verifika fuq il-post, li l-prodotti kkonċernati ma jkunux bil-ħsara u li ż-żona partikulari kienet miżmuma sewwa. Wara l-ħsad bikri, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw li ż-żona kkonċernata nħasdet kompletament u li l-prodott maħsud inbidlitlu n-natura tiegħu.
Wara l-perjodu tal-ħsad, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw l-affidabbiltà tal-analiżi bbażata fuq il-qagħda mistennija tas-suq imsemmija fl-Artikolu 85(2). Huma għandhom janalizzaw ukoll kwalunkwe differenzi bejn il-qagħda mistennija tas-suq u dik reali.
2. Qabel ma tittieħed id-deċiżjoni li ma jsirx ħsad, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw, permezz ta’ verifika fuq il-post, li ż-żona partikulari kienet miżmuma sewwa, li ma seħħx ħsad parzjali diġà u li l-prodott huwa żviluppat sewwa u li, b’mod ġenerali, kien se jkun ta’ kwalità tajba, ġusta u li tista’ tiġi kkummerċjalizzata.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-prodotti tinbidlilhom in-natura tagħhom. Jekk dan ma jkunx possibbli, huma għandhom jiżguraw li ma jseħħ l-ebda ħsad, billi jagħmlu żjara waħda jew aktar fuq il-post matul l-istaġun tal-ħsad.
3. L-Artikolu 109(1), (2), (3) u (6) għandu japplika mutatis mutandis.
Artikolu 111
Verifiki qabel ma jiġu approvati l-pjanijiet ta’ rikonoxximent tal-gruppi tal-produtturi
1. Qabel ma jiġi approvat pjan ta’ rikonoxximent ta’ grupp tal-produtturi skont l-Artikolu 125e(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom iwettqu verifika fuq il-post tal-entità legali jew tal-parti ddefinita b’mod ċar tal-entità legali.
2. L-Istat Membru għandu jivverifika, permezz tal-mezzi x-xierqa kollha, inkluż permezz tal-verifika fuq il-post:
(a)
il-korrettezza tat-tagħrif mogħti fil-pjan ta’ rikonoxximent;
(b)
il-konsistenza kummerċjali u l-kwalità teknika tal-pjan, il-korrettezza tal-istimi u l-ippjanar tal-implimentazzjoni tiegħu;
(c)
l-eliġibbiltà tal-azzjonijiet u l-eliġibbiltà u r-raġonevolezza tal-infiq propost; u
(d)
il-konformità tal-ħidmiet li għalihom qed jintalab l-appoġġ mal-liġijiet nazzjonali u tal-Unjoni applikabbli u, b’mod partikulari, mad-dispożizzjonijiet dwar ix-xiri pubbliku, l-għajnuna mill-Istat u l-istandards obbligatorji x-xierqa l-oħra stabbiliti fil-leġiżlazzjoni nazzjonali jew fil-qafas nazzjonali jew fl-istrateġija nazzjonali.
Artikolu 112
Verifiki fuq l-applikazzjonijiet għall-għajnuna mressqin mill-gruppi tal-produtturi
1. Qabel ma jingħata l-ħlas, l-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki amministrattivi fuq l-applikazzjonijiet kollha għall-għajnuna mressqin mill-gruppi tal-produtturi, kif ukoll verifiki fuq il-post permezz tat-teħid tal-kampjuni.
2. Wara li titressaq l-applikazzjoni għall-għajnuna msemmija fl-Artikolu 45, l-Istati Membri għandhom iwettqu verifiki fuq il-post tal-gruppi tal-produtturi sabiex jiżguraw li jkun hemm konformità mal-kundizzjonijiet għall-għoti tal-għajnuna għas-sena kkonċernata.
Dawk il-verifiki għandhom jikkonċernaw b’mod partikulari:
(a)
il-konformità mal-kriterji tar-rikonoxximent għas-sena kkonċernata; u
(b)
il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata, kif ukoll l-implimentazzjoni tal-miżuri inklużi fil-pjan ta’ rikonoxximent u l-ispejjeż imġarrbin.
3. Il-verifiki msemmija fil-paragrafu 2 għandhom ikunu marbutin ma’ kampjun sinifikanti ta’ applikazzjonijiet kull sena. Il-kampjun għandu jirrappreżenta tal-inqas 30 % tal-ammont kollu tal-għajnuna.
Il-gruppi tal-produtturi kollha għandha ssirilhom verifika tal-inqas darba kull ħames snin.
4. L-Artikoli 105 u 107 għandhom japplikaw mutatis mutandis.
Artikolu 113
Organizzazzjonijiet transnazzjonali tal-produtturi u assoċjazzjonijiet transnazzjonali tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi
1. L-Istat Membru li fih organizzazzjoni transnazzjonali tal-produtturi jew assoċjazzjoni transnazzjonali ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha għandu jkun responsabbli, b’mod ġenerali, għall-organizzazzjoni tal-verifiki fuq dik l-organizzazzjoni jew dik l-assoċjazzjoni, b’mod speċjali dwar il-programm operattiv u l-fond operattiv, u għandu japplika sanzjonijiet fuqha fejn dan ikun meħtieġ.
2. L-Istati Membri l-oħra mitluba jipprovdu l-kooperazzjoni amministrativa msemmija fl-Artikolu 28(2)(c) u fl-Artikolu 35(2)(c) għandhom iwettqu dawk il-verifiki amministrattivi u dawk il-verifiki fuq il-post meħtieġa mill-Istat Membru msemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, u għandhom jirrapportaw ir-riżultati lilu. Huma għandhom jirrispettaw id-dati ta’ skadenza kollha stabbiliti mill-Istat Membru msemmi fil-paragrafu 1.
3. Ir-regoli applikabbli fl-Istat Membru msemmi fil-paragrafu 1 għandhom japplikaw għall-organizzazzjoni tal-produtturi u għall-programm operattiv u l-fond operattiv. Madankollu, fir-rigward ta’ kwistjonijiet ambjentali u fitosanitarji, u fir-rigward tat-tneħħija tal-prodotti rtirati, għandhom japplikaw il-liġijiet tal-Istat Membru li fih isseħħ il-produzzjoni.
Taqsima 3
Sanzjonijiet
Artikolu 114
Nuqqas ta’ ħarsien tal-kriterji tar-rikonoxximent
1. L-Istati Membri għandhom jirtiraw ir-rikonoxximent ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jekk il-kriterji tar-rikonoxximent ma jitħarsux b’mod sostanzjali u jekk dan ikun ġej mill-fatt li l-organizzazzjoni tal-produtturi tkun aġixxiet apposta jew permezz ta’ negliġenza serja.
B’mod partikulari, l-Istati Membri għandhom jirtiraw ir-rikonoxximent ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jekk in-nuqqas ta’ ħarsien tal-kriterji tar-rikonoxximent ikun jikkonċerna:
(a)
ksur tar-rekwiżiti tal-Artikoli 21, 23, 26(1) u (2) jew 31; jew
(b)
sitwazzjoni fejn il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jaqa’, f’sentejn konsekuttivi, taħt il-limitu stabbilit mill-Istat Membru skont l-Artikolu 125b(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
L-irtirar tar-rikonoxximent skont dan il-paragrafu għandu jidħol fis-seħħ fid-data li fiha l-kundizzjonijiet għar-rikonoxximent ma kinux issodisfati, suġġett għal kwalunkwe leġiżlazzjoni orizzontali li tapplika fil-livell nazzjonali dwar il-perjodi tal-limitazzjoni.
2. F’każijiet fejn ma japplikax il-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jissospendu r-rikonoxximent ta’ organizzazzjoni tal-produtturi jekk il-kriterji tar-rikonoxximent ma jitħarsux b’mod sostanzjali iżda din tkun biss ħaġa temporanja.
Matul il-perjodu ta’ sospensjoni, m’għandha titħallas l-ebda għajnuna. Is-sospensjoni għandha tidħol fis-seħħ mill-ġurnata meta tkun seħħet il-verifika u għandha tintemm fil-ġurnata tal-verifika li turi li l-kriterji kkonċernati ġew issodisfati.
Il-perjodu ta’ sospensjoni m’għandux jaqbeż 12-il xahar. Jekk wara l-kriterji kkonċernati jibqgħu ma jiġux issodisfati wara 12-il xahar, ir-rikonoxximent għandu jiġi rtirat.
L-Istati Membri jistgħu jagħmlu ħlasijiet wara d-data ta’ skadenza stabbilita fl-Artikolu 70 f’każijiet fejn dan ikun meħtieġ sabiex jiġi applikat dan il-paragrafu. Madankollu, dawk il-ħlasijiet li jsiru iktar tard, fi kwalunkwe każ, ma jistgħux isiru wara l-15 ta’ Ottubru tat-tieni sena wara s-sena tal-implimentazzjoni tal-programm.
3. F’każijiet oħra ta’ nuqqas ta’ ħarsien tal-kriterji tar-rikonoxximent, fejn ma japplikawx il-paragrafi 1 u 2, l-Istati Membri għandhom jibagħtu ittra ta’ twissija li tiddikjara l-miżuri korrettivi li għandhom jittieħdu. L-Istati Membri jistgħu jipposponu l-ħlasijiet tal-għajnuna sa ma jittieħdu l-miżuri korrettivi.
L-Istati Membri jistgħu jagħmlu ħlasijiet wara d-data ta’ skadenza stabbilita fl-Artikolu 70 f’każijiet fejn dan ikun meħtieġ sabiex jiġi applikat dan il-paragrafu. Madankollu, dawk il-ħlasijiet li jsiru iktar tard, fi kwalunkwe każ, ma jistgħux isiru wara l-15 ta’ Ottubru tat-tieni sena wara s-sena tal-implimentazzjoni tal-programm.
Nuqqas li jittieħdu l-miżuri korrettivi fi żmien 12-il xahar għandu jitqies bħala nuqqas sostanzjali li jitħarsu l-kriterji u wara dan, għandu jiġi applikat il-paragrafu 2.
Artikolu 115
Frodi
1. F’każ li jinstab li organizzazzjoni tal-produtturi, assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew grupp tal-produtturi wettqu frodi fir-rigward tal-għajnuna koperta mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom, mingħajr ħsara għal kwalukwe sanzjonijiet u penali oħra applikabbli skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali u tal-Unjoni:
(a)
jirtiraw ir-rikonoxximent tal-organizzazzjoni tal-produtturi, tal-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew tal-grupp tal-produtturi;
(b)
jeskludu l-azzjonijiet jew il-ħidmiet ikkonċernati mill-appoġġ fil-kuntest tal-programm operattiv jew tal-pjan ta’ rikonoxximent ikkonċernat u jirkupraw kwalunkwe għajnuna li tkun diġà tħallset għal dik il-ħidma; u
(c)
jeskludu lill-organizzazzjoni tal-produtturi, lill-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew lill-grupp tal-produtturi mill-appoġġ fil-kuntest tal-programm operattiv jew tal-pjan ta’ rikonoxximent ikkonċernat għas-sena ta’ wara.
2. L-Istati Membri jistgħu jissospendu r-rikonoxximent ta’ organizzazzjoni tal-produtturi, ta’ assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew ta’ grupp tal-produtturi, jew jissospendu l-ħlasijiet lit-tali entitajiet, jekk dawn ikunu ssuspettati li wettqu frodi fir-rigward tal-għajnuna koperta mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Artikolu 116
Gruppi tal-produtturi
1. L-Istati Membri għandhom japplikaw, mutatis mutandis, is-sanzjonijiet u l-penali għall-pjanijiet ta’ rikonoxximent li dwarhom hemm dispożizzjoni fl-Artikolu 114 u/jew fl-Artikolu 117.
2. Minbarra l-paragrafu 1, jekk, wara tmiem il-perjodu stabbilit mill-Istat Membru skont l-Artikolu 49(4), il-grupp tal-produtturi ma jkunx irrikonoxxut bħala organizzazzjoni tal-produtturi, l-Istat Membru għandu jirkupra:
(a)
100 % tal-għajnuna mħallsa lill-grupp tal-produtturi jekk in-nuqqas li jiġi rrikonoxxut kien minħabba li l-grupp tal-produtturi aġixxa apposta jew permezz ta’ negliġenza serja; jew
(b)
50 % tal-għajnuna mħallsa lill-grupp tal-produtturi fil-każijiet l-oħra kollha.
Artikolu 117
Il-programm operattiv
1. Il-ħlasijiet għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi ta’ dak li jinstab li huwa eliġibbli għall-għajnuna.
2. L-Istat Membru għandu jeżamina l-applikazzjoni għall-għajnuna li jkun irċieva mingħand il-benefiċjarju u għandu jistabbilixxi l-ammonti li huma eliġibbli għall-appoġġ. Huwa għandu jistabbilixxi:
(a)
l-ammont li għandu jitħallas lill-benefiċjarju bbażat biss fuq l-applikazzjoni;
(b)
l-ammont li għandu jitħallas lill-benefiċjarju wara li tiġi eżaminata l-eliġibbiltà tal-applikazzjoni.
3. Jekk l-ammont stabbilit skont il-paragrafu 2(a) jkun jaqbeż l-ammont stabbilit skont il-paragrafu 2(b) b’iktar minn 3 %, għandhom jiġu applikati penali. L-ammont tal-penali għandu jkun daqs id-differenza bejn l-ammonti kkalkulati fil-paragrafu 2(a) u (b).
Madankollu, m’għandha tiġi applikata ebda penali jekk l-organizzazzjoni tal-produtturi jew il-grupp tal-produtturi jkunu jistgħu juru li huma mhumiex responsabbli għall-inklużjoni tal-ammont li mhuwiex eliġibbli.
4. Il-paragrafi 2 u 3 għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-infiq li ma jkunx eliġibbli li jiġi identifikat waqt il-verifiki fuq il-post jew il-verifiki li jsiru wara.
5. Jekk il-valur tal-produzzjoni kkummerċjalizzata jkun ġie ddikjarat u vverifikat qabel ma tressqet l-applikazzjoni għall-għajnuna, il-valuri ddikjarati u approvati għandhom jintużaw huma u jiġu stabbiliti l-ammonti skont il-paragrafu 2(a) u (b) rispettivament.
Artikolu 118
Sanzjonijiet wara l-verifiki tal-ewwel livell fuq il-ħidmiet ta’ rtirar
Jekk, wara l-verifika msemmija fl-Artikolu 108, jinstabu irregolaritajiet fir-rigward tal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni jew tar-rekwiżiti minimi msemmija fl-Artikolu 76, il-benefiċjarju għandu jintalab:
(a)
iħallas penali ta’ ammont li jkun daqs il-kontribut tal-Unjoni, kkalkulat fuq il-bażi tal-kwantitajiet ta’ prodotti rtirati li ma jkunux konformi mal-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni jew mar-rekwiżiti minimi, jekk dawk il-kwantitajiet ikunu ta’ inqas minn 10 % tal-kwantitajiet innotifikati skont l-Artikolu 78 għall-ħidma ta’ rtirar ikkonċernata;
(b)
iħallas penali ta’ ammont li jkun id-doppju tal-kontribut tal-Unjoni, jekk dawk il-kwantitajiet ikunu ta’ bejn 10 % u 25 % tal-kwantitajiet innotifikati; jew
(c)
iħallas penali ta’ ammont li jkun daqs il-kontribut tal-Unjoni għall-kwantità kollha nnotifikata skont l-Artikolu 78, f’każ li dawk il-kwantitajiet ikunu ta’ iktar minn 25 % tal-kwantità nnotifikata.
Artikolu 119
Sanzjonijiet oħrajn li japplikaw għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi fir-rigward tal-ħidmiet ta’ rtirar
1. Il-penali msemmija fl-Artikolu 117 għandhom ikopru l-għajnuna li tkun intalbet għall-ħidmiet ta’ rtirar bħala parti integrata mill-infiq ta’ programm operattiv.
2. L-infiq għall-ħidma ta’ rtirar għandu jitqies bħala nfiq mhux eliġibbli jekk il-prodotti li ma tqegħdux għall-bejgħ ma jkunux tneħħew kif previst mill-Istat Membru skont l-Artikolu 80(1) jew jekk l-irtirar jew id-destinazzjoni tiegħu kellu impatt negattiv fuq l-ambjent jew kwalunkwe konsegwenza fitosanitarja negattiva bi ksur tad-dispożizzjonijiet adottati skont l-Artikolu 80(1).
Artikolu 120
Sanzjonijiet li japplikaw għal dawk li jirċievu l-prodotti rtirati
F’każijiet fejn, matul il-verifiki magħmula skont l-Artikoli 108 u 109, jiġu osservati irregolaritajiet li jistgħu jiġu attribwiti lil dawk li jirċievu l-prodotti rtirati, għandhom japplikaw is-sanzjonijiet li ġejjin:
(a)
dawk li jirċievu l-prodotti m’għandhomx jibqgħu jkunu eliġibbli biex jirċievu l-prodotti rtirati; u
(b)
dawk li jirċievu l-prodotti rtirati mis-suq għandhom ikunu obbligati jħallsu lura l-valur tal-prodotti li jkunu rċevew kif ukoll l-ispejjeż tal-għażla, tal-imballaġġ u tat-trasport relatati magħhom skont ir-regoli stabbiliti mill-Istati Membri.
Is-sanzjoni li dwarha hemm dispożizzjoni fil-punt (a) għandha tidħol fis-seħħ minnufih u tibqa’ tgħodd għal tal-inqas sena waħda tas-suq. Hija tista’ tittawwal skont kemm tkun serja l-irregolarità.
Artikolu 121
Ħsad bikri u meta ma jsirx ħsad
1. F’dak li jirrigwarda l-ħsad bikri, jekk jinstab li l-organizzazzjoni tal-produtturi ma tkunx wettqet l-obbligi tagħha, hija għandha tħallas, bħala penali, l-ammont tal-kumpens marbut maż-żoni li fihom ma tħarisx l-obbligu. Nuqqas li jitwettqu l-obbligi għandu jinkludi każijiet fejn:
(a)
l-Istat Membru jsib, matul il-verifika msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 110(1), li l-miżura tal-ħsad bikri ma kinitx iġġustifikata fuq il-bażi tal-analiżi tal-qagħda mistennija tas-suq li kienet teżisti dak iż-żmien;
(b)
iż-żona nnotifikata għall-ħsad bikri mhix eliġibbli għal dan; jew
(c)
ma kienx hemm ħsad totali fiż-żona jew il-prodotti ma nbidlitilhomx in-natura tagħhom.
2. F’dak li jirrigwarda ma’ meta ma jsirx ħsad, jekk jinstab li l-organizzazzjoni tal-produtturi ma tkunx wettqet l-obbligi tagħha, hija għandha tħallas, bħala penali, l-ammont tal-kumpens marbut maż-żoni li fihom ma tħarisx l-obbligu. Nuqqas li jitwettqu l-obbligi għandu jinkludi każijiet fejn:
(a)
iż-żona nnotifikata għan-nuqqas ta’ ħsad mhix eliġibbli għal dan;
(b)
xorta waħda twettaq ħsad jew ħsad parzjali; jew
(c)
kien hemm impatt negattiv fuq l-ambjent jew kwalunkwe konsegwenza fitosanitarja negattiva li l-organizzazzjoni tal-produtturi kienet responsabbli għalihom.
3. Il-penali msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw flimkien ma’ kwalunkwe penali oħrajn imposti skont l-Artikolu 117.
Artikolu 122
Meta ma titħalliex isseħħ verifika fuq il-post
Applikazzjoni għall-għajnuna għandha tkun miċħuda għall-parti tal-infiq ikkonċernat jekk l-organizzazzjoni tal-produtturi, il-membru jew ir-rappreżentant rilevanti ma jħallix li titwettaq verifika fuq il-post.
Artikolu 123
Ħlas tal-għajnuna rkuprata u tal-penali
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi, l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi, il-gruppi tal-produtturi u l-operaturi l-oħra kkonċernati għandhom iħallsu lura, bl-imgħax, l-għajnuna mħallsa b’mod mhux dovut u għandhom iħallsu l-penali li dwarhom hemm dispożizzjoni f’din it-Taqsima.
L-imgħax għandu jiġi kkalkulat:
(a)
fuq il-bażi tal-perjodu li jgħaddi bejn il-ħlas u r-rimborż mill-benefiċjarju;
(b)
bir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew għall-ħidmiet ewlenin ta’ finanzjament mill-ġdid tiegħu, ippubblikata fis-serje “Ċ” ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u li tkun fis-seħħ fil-ġurnata li fiha jkun sar il-ħlas mhux dovut, biż-żieda ta’ tliet punti perċentwali.
2. L-għajnuna rkuprata, l-imgħax u l-penali imposti għandhom jitħallsu lill-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija.
Artikolu 124
Notifika tal-irregolaritajiet
L-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet amministrattivi u penali u l-irkupru tal-ammonti mħallsa b’mod mhux dovut, kif previst f’din it-Taqsima, huma mingħajr ħsara għan-notifika tal-irregolaritajiet lill-Kummissjoni skont ir-Regolament tal-Kummisjoni (KE) Nru 1848/2006 (16).
Taqsima 4
Monitoraġġ u evalwazzjoni tal-programmi operattivi u tal-istrateġiji nazzjonali
Artikolu 125
Indikaturi komuni tal-prestazzjoni
1. Kemm l-istrateġiji nazzjonali kif ukoll il-programmi operattivi għandhom ikunu suġġetti għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni mmirati lejn il-valutazzjoni tal-progress magħmul sabiex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti għall-programmi operattivi, kif ukoll tal-effiċjenza u l-effettività fir-rigward ta’ dawk l-għanijiet.
2. Il-progress, l-effiċjenza u l-effettività għandhom jiġu vvalutati permezz ta’ indikaturi komuni tal-prestazzjoni stabbiliti fl-Anness VIII, li jirrigwardaw ix-xenarju ta’ referenza kif ukoll il-prestazzjoni finanzjarja, il-produzzjoni, ir-riżultati u l-impatt tal-programmi operattivi implimentati.
3. Fejn Stat Membru jqis li dan huwa xieraq, l-istrateġija nazzjonali għandha tispeċifika sett limitat ta’ indikaturi addizzjonali speċifiċi għal dik l-istrateġija, li jirriflettu l-bżonnijiet nazzjonali u/jew reġjonali, il-kundizzjonijiet u l-għanijiet speċifiċi għall-programmi operattivi implimentati mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi. Fejn ikun disponibbli, għandhom jiġu inklużi indikaturi addizzjonali marbutin ma’ għanijiet ambjentali li mhumiex koperti mill-indikaturi komuni tal-prestazzjoni.
Artikolu 126
Proċeduri ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni marbutin mal-programmi operattivi
1. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jiżguraw li jkun hemm monitoraġġ u evalwazzjoni tal-programmi operattivi tagħhom billi jużaw l-indikaturi rilevanti minn fost dawk komuni tal-prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 125 u, fejn ikun xieraq, l-indikaturi addizzjonali speċifikati fl-istrateġija nazzjonali.
Għal dan il-għan, huma għandhom jistabbilixxu sistema sabiex jiġbru, jirreġistraw u jżommu t-tagħrif li huwa bżonnjuż għall-kumpilazzjoni ta’ dawk l-indikaturi.
2. Il-monitoraġġ għandu jkun immirat lejn il-valutazzjoni tal-progress magħmul sabiex jinkisbu l-miri speċifiċi li kienu stabbiliti għall-programm operattiv. Għandu jitwettaq permezz ta’ indikaturi finanzjarji, indikaturi tal-produzzjoni u indikaturi tar-riżultati. Ir-riżultati ta’ dan l-eżerċizzju huma maħsubin biex iservu:
(a)
sabiex tiġi vverifikata l-kwalità tal-implimentazzjoni tal-programm;
(b)
sabiex jiġi identifikat kwalunkwe bżonn ta’ aġġustamenti jew ta’ reviżjoni tal-programm operattiv immirati lejn il-kisba tal-għanijiet stabbiliti għall-programm jew sabiex tittejjeb il-ġestjoni tal-programm, inkluża l-ġestjoni finanzjarja tiegħu;
(c)
sabiex jikkontribwixxu biex jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ rrappurtar li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-programm operattiv.
It-tagħrif dwar ir-riżultati tal-attivitajiet ta’ monitoraġġ għandu jiġi inkluż f’kull rapport annwali, kif imsemmi fl-Artikolu 96(1), li l-organizzazzjoni tal-produtturi hija mitluba tibgħat lill-awtorità nazzjonali li jkollha f’idejha l-ġestjoni tal-istrateġija nazzjonali.
3. L-evalwazzjoni għandha ssir fil-forma ta’ rapport separat ta’ evalwazzjoni li jsir f’nofs it-terminu.
L-eżerċizzju tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu, li jista’ jitwettaq bl-għajnuna ta’ uffiċċju speċjalizzat tal-konsulenza, għandu jkollu l-għan li jeżamina l-livell ta’ użu tar-riżorsi finanzjarji u l-effiċjenza u l-effettività tal-programm operattiv, kif ukoll li jivvaluta l-progress magħmul fir-rigward tal-għanijiet ġenerali tal-programm. Għal dan il-għan, għandhom jintużaw l-indikaturi komuni tal-prestazzjoni li jirrigwardaw ix-xenarju ta’ referenza, ir-riżultati u, fejn ikun xieraq, l-impatti.
Fejn ikun rilevanti, l-eżerċizzju tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu għandu jinkludi valutazzjoni kwalitattiva tar-riżultati u tal-impatt tal-azzjonijiet ambjentali bil-għan li:
(a)
jiġi evitat it-tgħawwir tal-ħamrija;
(b)
jitnaqqas l-użu tal-prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u/jew tittejjeb il-ġestjoni tagħhom;
(c)
jitħarsu l-ambjenti naturali u l-bijodiversità; jew
(d)
jinżamm il-pajsaġġ.
Ir-riżultati tal-eżerċizzju għandhom jintużaw:
(a)
sabiex tittejjeb il-kwalità tal-programmi operattivi ġestiti mill-organizzazzjoni tal-produtturi;
(b)
sabiex jiġi identifikat kwalunkwe bżonn ta’ bidla sostantiva fil-programm operattiv;
(c)
sabiex jikkontribwixxu biex jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ rrappurtar li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-programmi operattivi; u
(d)
sabiex joħorġu lezzjonijiet utli dwar it-titjib tal-kwalità, tal-effiċjenza u tal-effettività tal-programmi operattivi ġestiti mill-organizzazzjoni tal-produtturi fil-ġejjieni.
L-eżerċizzju tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu għandu jitwettaq matul l-implimentazzjoni tal-programm operattiv, f’waqt li jippermetti li r-riżultati tal-evalwazzjoni jitqiesu fit-tħejjija tal-programm operattiv ta’ wara.
Ir-rapport tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu għandu jinhemeż mar-rapport annwali korrispondenti msemmi fl-Artikolu 96(1).
Artikolu 127
Proċeduri ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni marbutin mal-istrateġija nazzjonali
1. Il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-istrateġija nazzjonali għandhom jitwettqu billi jintużaw l-indikaturi rilevanti minn fost dawk komuni tal-prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 125 u, fejn ikun xieraq, l-indikaturi addizzjonali speċifikati fl-istrateġija nazzjonali.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema sabiex jiġbru, jirreġistraw u jżommu t-tagħrif, f’forma kkompjuterizzata, adegwata għall-għan tal-kumpilazzjoni tal-indikaturi msemmija fl-Artikolu 125. Għal dan il-għan, għandhom jibnu fuq it-tagħrif mibgħut mill-organizzazzjoni tal-produtturi b’rabta mal-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programmi operattivi tagħhom.
3. Il-monitoraġġ għandu jkun kontinwu u għandu jkun immirat lejn il-valutazzjoni tal-progress magħmul sabiex jinkisbu l-għanijiet u l-miri stabbiliti għall-programmi operattivi. Għandu jitwettaq permezz ta’ indikaturi finanzjarji, indikaturi tal-produzzjoni u indikaturi tar-riżultati. Għal dan il-għan, għandu jintuża t-tagħrif mogħti fir-rapporti annwali tal-progress mibgħuta mill-organizzazzjoni tal-produtturi b’rabta mal-monitoraġġ tal-programmi operattivi tagħhom. Ir-riżultati tal-eżerċizzji tal-monitoraġġ għandhom jintużaw:
(a)
sabiex tiġi vverifikata l-kwalità tal-implimentazzjoni tal-programmi operattivi;
(b)
sabiex jiġi identifikat kwalunkwe bżonn ta’ aġġustamenti jew ta’ reviżjoni tal-istrateġija nazzjonali immirati lejn il-kisba tal-għanijiet stabbiliti għall-istrateġija jew sabiex tittejjeb il-ġestjoni tal-implimentazzjoni tal-istrateġija, inkluża l-ġestjoni finanzjarja tal-programmi operattivi; u
(c)
sabiex jikkontribwixxu biex jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ rrappurtar li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-istrateġija nazzjonali.
4. L-evalwazzjoni għandu jkollha l-għan li tivvaluta l-progress magħmul fir-rigward tal-għanijiet ġenerali tal-istrateġija. Għandha titwettaq permezz ta’ indikaturi li jirrigwardaw ix-xenarju ta’ referenza, ir-riżultati u, fejn ikun xieraq, l-impatti. Għal dan il-għan, għandhom jintużaw ir-riżultati tal-monitoraġġ u tal-evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu tal-programmi operattivi kif indikati fir-rapporti annwali tal-progress u fir-rapporti finali mibgħuta mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi. Ir-riżultati tal-eżerċizzji tal-evalwazzjoni għandhom jintużaw:
(a)
sabiex tittejjeb il-kwalità tal-istrateġija;
(b)
sabiex jiġi identifikat kwalunkwe bżonn ta’ bidla sostantiva fl-istrateġija; u
(c)
sabiex jikkontribwixxu biex jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ rrappurtar li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-istrateġija nazzjonali.
L-evalwazzjoni għandha tinkludi eżerċizzju tal-evalwazzjoni mwettaq fl-2012, iżda f’waqt li jippermetti li r-riżultati tiegħu jiġu inklużi f’rapport separat tal-evalwazzjoni li għandu jinhemeż, fl-istess sena, mar-rapport annwali nazzjonali msemmi fl-Artikolu 97(b). Ir-rapport għandu jeżamina l-livell ta’ użu tar-riżorsi finanzjarji, l-effiċjenza u l-effettività tal-programmi operattivi implimentati u għandu jivvaluta l-effetti u l-impatt ta’ dawk il-programmi, b’rabta mal-għanijiet, il-miri u l-iskopijiet stabbiliti fl-istrateġija u, fejn ikun xieraq, mal-għanijiet l-oħra stabbiliti fl-Artikolu 103c(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Għandu jkollu l-għan li minnu joħorġu lezzjonijiet utli dwar it-titjib tal-kwalità tal-istrateġiji nazzjonali fil-ġejjieni u, b’mod partikulari, li jidentifika nuqqasijiet li jista’ jkun hemm fid-definizzjoni tal-għanijiet, tal-miri jew tal-miżuri li huma eliġibbli għall-appoġġ jew il-bżonn li jiġu ddefiniti strumenti ġodda.
KAPITOLU VI
Estensjoni tar-regoli għall-produtturi ta’ żona ekonomika
Artikolu 128
Notifika tal-lista taż-żoni ekonomiċi
In-notifika tal-lista taż-żoni ekonomiċi msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 125f(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandha tinkludi t-tagħrif kollu meħtieġ biex jiġi vvalutat jekk tħarsux il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125f(2) ta’ dak ir-Regolament jew le.
Artikolu 129
Notifika tar-regoli li jorbtu; il-livell ta’ rappreżentanza
1. Meta Stat Membru jgħarraf lill-Kummissjoni bir-regoli li jkun għamel bħala regoli li jorbtu għal prodott partikulari u għal żona ekonomika partikulari skont l-Artikolu 125 g tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, huwa għandu jgħarrafha fl-istess ħin:
(a)
bl-organizzazzjoni tal-produtturi jew bl-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi li tkun talbet l-estensjoni tar-regoli;
(b)
bl-għadd ta’ produtturi li huma msieħba f’dik l-organizzazzjoni tal-produtturi jew f’dik l-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u bl-għadd totali tal-produtturi fiż-żona ekonomika kkonċernata; dan it-tagħrif għandu jingħata għas-sitwazzjoni li jkun hemm fiż-żmien meta ssir l-applikazzjoni għall-estensjoni;
(c)
bil-produzzjoni totali taż-żona ekonomika u bil-produzzjoni kkummerċjalizzata mill-organizzazzjoni tal-produtturi jew mill-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi matul l-aħħar sena tas-suq li għaliha hemm ċifri disponibbli;
(d)
bid-data minn meta r-regoli li għandhom jiġu estiżi bdew japplikaw għall-organizzazzjoni tal-produtturi jew għall-assoċjazzjoni tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi kkonċernata; u
(e)
bid-data minn meta l-estensjoni għandha tidħol fis-seħħ u bit-tul ta’ żmien li għalih se tapplika l-estensjoni.
2. Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ rappreżentanza skont it-tifsira tal-Artikolu 125f(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli li jeskludu:
(a)
l-produtturi li l-produzzjoni tagħhom tkun maħsuba essenzjalment għall-bejgħ dirett lill-konsumaturi fl-azjenda jew fiż-żona tal-produzzjoni;
(b)
l-bejgħ dirett kif imsemmi fil-punt (a);
(c)
l-prodotti mwasslin għall-ipproċessar kif imsemmi fl-Artikolu 125f(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, ħlief għall-każijiet fejn ir-regoli kkonċernati japplikaw totalment jew parzjalment għal dawn il-prodotti.
Artikolu 130
Kontributi finanzjarji
Meta Stat Membru jiddeċiedi, skont l-Artikolu 125i tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, li l-produtturi li mhumiex imsieħba fl-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jagħtu kontribut finanzjarju, huwa għandu jibgħat lill-Kummissjoni t-tagħrif meħtieġ sabiex tiġi vvalutata l-konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu.
Dak it-tagħrif għandu jinkludi, b’mod partikulari, il-bażi li fuqha qed jiġi kkalkulat il-kontribut u l-ammont għal kull unità tiegħu, il-benefiċjarju jew il-benefiċjarji u t-tipi differenti ta’ spejjeż imsemmija fl-Artikolu 125i tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Artikolu 131
Estensjonijiet li jdumu iktar minn sena waħda tas-suq
F’każijiet fejn ikun deċiż li tiġi applikata estensjoni għal perjodu li jdum iktar minn sena waħda tas-suq, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw, għal kull sena tas-suq, li jkomplu jitħarsu l-kundizzjonijiet fir-rigward tal-livell ta’ rappreżentanza stabbiliti fl-Artikolu 125f(3) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 matul il-perjodu ta’ applikazzjoni tal-estensjoni.
Jekk l-Istati Membri jsibu li m’għadhomx qed jitħarsu l-kundizzjonijiet, huma għandhom iħassru l-estensjoni minnufih b’effett mill-bidu tas-sena tas-suq ta’ wara.
L-Istati Membri għandhom jgħarrfu minnufih lill-Kummissjoni bi kwalunkwe revoka, u din għandha tqiegħed dan it-tagħrif għad-dispożizzjoni tal-pubbliku bil-mezzi li tqis li huma xierqa.
Artikolu 132
Prodotti mibjugħin fuq is-siġra; ix-xerrejja
1. F’każijiet fejn produtturi li mhumiex imsieħba f’organizzazzjoni tal-produtturi jbiegħu l-prodott tagħhom fuq is-siġra, ix-xerrej għandu, għall-għanijiet tal-konformità mar-regoli msemmija fil-punti 1(e), 1(f) u 3 tal-Anness XVIa għar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, jitqies bħala l-persuna li pproduċa dak il-prodott.
2. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jiddeċiedi li r-regoli mniżżlin fl-Anness XVIa għar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, minbarra dawk imsemmija fil-paragrafu 1, jistgħu jsiru regoli li jorbtu lix-xerrejja meta dawn tal-aħħar ikunu responsabbli għall-ġestjoni tal-produzzjoni kkonċernata.
TITOLU IV
KUMMERĊ MA’ PAJJIŻI TERZI
KAPITOLU I
Dazji tal-importazzjoni u s-sistema tal-prezz tad-dħul
Taqsima 1
Sistema tal-prezz tad-dħul
Artikolu 133
Ambitu u definizzjonijiet
1. Din it-Taqsima tistabbilixxi r-regoli għall-applikazzjoni tal-Artikolu 140a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
2. Għall-għanijiet ta’ din it-Taqsima:
(a)
“lott” tfisser l-oġġetti ppreżentati skont dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera li tkopri biss oġġetti tal-istess oriġini li jaqgħu f’kodiċi waħda tan-Nomenklatura Magħquda; u
(b)
“importatur” tfisser id-dikjarant skont it-tifsira tal-Artikolu 4(18) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (17).
Artikolu 134
Notifika tal-prezzijiet u tal-kwantitajiet tal-prodotti impurtati
1. Għal kull prodott u għall-perjodi stabbiliti fil-Parti A tal-Anness XVI, għal kull ġurnata tas-suq u għal kull oriġini, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni, sa nofsinhar (12:00 ħin ta’ Brussell) tal-ġurnata tax-xogħol ta’ wara:
(a)
bil-prezzijiet rappreżentattivi medji tal-prodotti importati minn pajjiżi terzi u mibjugħa fis-swieq rappreżentattivi tal-importazzjoni msemmija fl-Artikolu 135, u bil-prezzijiet sinifikanti rreġistrati fi swieq oħrajn għal kwantitajiet kbar ta’ prodotti importati, jew, fejn ma jkun hemm ebda prezzijiet għas-swieq rappreżentattivi disponibbli, bil-prezzijiet sinifikanti għall-prodotti importati rreġistrati fi swieq oħrajn; u
(b)
bil-kwantitajiet totali marbutin mal-prezzijiet imsemmija fil-punt (a).
F’każijiet fejn il-kwantitajiet totali msemmija fil-punt (b) jkunu ta’ inqas minn tunnellata, il-prezzijiet korrispondenti m’għandhomx ikunu nnotifikati lill-Kummissjoni.
2. Il-prezzijiet imsemmija fil-paragrafu 1(a) għandhom jiġu rreġistrati:
(a)
għal kull prodott elenkat fil-Parti A tal-Anness XVI;
(b)
għal kull varjetà u daqs disponibbli; u
(c)
fl-istadju tal-importatur/tal-bejjiegħ bl-ingrossa jew fl-istadju tal-bejjiegħ bl-ingrossa/tal-bejjiegħ bl-imnut meta ma jkunu disponibbli ebda prezzijiet fl-istadju tal-importatur/tal-bejjiegħ bl-ingrossa.
Huma għandhom jitnaqqsu bl-ammonti li ġejjin:
(a)
b’marġni tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ 15 % għaċ-ċentri tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ Londra, Milan u Rungis u ta’ 8 % għaċ-ċentri tal-kummerċjalizzazzjoni l-oħrajn; u
(b)
bl-ispejjeż tat-trasport u tal-assigurazzjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni.
Għall-ispejjeż tat-trasport u tal-assigurazzjoni li għandhom jitnaqqsu skont it-tieni subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu ammonti tat-tnaqqis li jkunu standard. Dawn l-ammonti standard u l-metodi sabiex ikunu kkalkulati għandhom ikunu nnotifikati lill-Kummissjoni mingħajr dewmien.
3. Meta jkunu stabbiliti fl-istadju tal-bejjiegħ bl-ingrossa/tal-bejjiegħ bl-imnut, il-prezzijiet irreġistrati skont il-paragrafu 2 għandhom l-ewwel jitnaqqsu b’ammont ta’ 9 % sabiex jitqies il-marġni tal-kummerċ tal-bejjiegħ bl-ingrossa, u mbagħad b’ammont ta’ EUR 0.7245 għal kull 100 kilogramma sabiex jitqiesu l-ispejjeż tal-immaniġġar u t-taxxi u l-ħlasijiet tas-suq.
4. Għall-prodotti elenkati fil-Parti A tal-Anness XVI li huma koperti minn standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni, dawn li ġejjin għandhom jitqiesu li huma rappreżentattivi:
(a)
il-prezzijiet tal-prodotti tal-Klassi I, dejjem jekk il-kwantitajiet f’dik il-klassi jkunu jirrappreżentaw tal-inqas 50 % tal-kwantitajiet totali kkummerċjalizzati;
(b)
il-prezzijiet tal-prodotti tal-Klassi I kif ukoll, meta l-prodotti f’dik il-klassi jkunu jirrappreżentaw inqas minn 50 % tal-kwantitajiet totali, il-prezzijiet kif stabbiliti tal-prodotti tal-Klassi II għal kwantitajiet li jippermettu li jkunu koperti 50 % tal-kwantitajiet totali kkummerċjalizzati;
(c)
il-prezzijiet kif stabbiliti tal-prodotti tal-Klassi II, meta ma jkunux disponibbli prodotti tal-Klassi I, sakemm ma jkunx deċiż li wieħed japplikalhom koeffiċjent tal-aġgustament jekk, minħabba l-kundizzjonijiet tal-produzzjoni tal-prodotti tal-oriġini kkonċernati, dawk il-prodotti ma jkunux normalment u tradizzjonalment ikkummerċjalizzati fil-Klassi I minħabba l-karatteristiċi tal-kwalità tagħhom.
Il-koeffiċjent tal-aġġustament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu għandu jiġi applikat fuq il-prezzijiet wara li jitnaqqsu l-ammonti msemmija fil-paragrafu 2.
Għall-prodotti mniżżlin fil-Parti A tal-Anness XVI li m’humiex koperti minn standard speċifiku tal-kummerċjalizzazzjoni, il-prezzijiet tal-prodotti li huma konformi mal-istandard ġenerali tal-kummerċjalizzazzjoni għandhom jitqiesu li huma rappreżentattivi.
Artikolu 135
Swieq rappreżentattivi
L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bil-ġranet tas-suq tas-soltu tas-swieq elenkati fl-Anness XVII li għandhom jitqiesu bħala s-swieq rappreżentattivi.
Artikolu 136
Valuri standard tal-importazzjoni
1. Għal kull prodott u għall-perjodi stabbiliti fil-Parti A tal-Anness XVI, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, għal kull ġurnata tax-xogħol u għal kull oriġini, valur standard tal-importazzjoni li jkun daqs il-medja ppeżata tal-prezzijiet rappreżentattivi msemmija fl-Artikolu 134, mingħajr ammont standard ta’ EUR 5 għal kull 100 kilogramm u d-dazji doganali ad valorem.
2. Meta jkun stabbilit valur standard tal-importazzjoni għall-prodotti u għall-perjodi ta’ applikazzjoni elenkati fil-Parti A tal-Anness XVI skont din it-Taqsima, m’għandux japplika l-prezz tal-unità kif imsemmi fl-Artikolu 152(1)(a) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (18). F’dan il-każ dan għandu jinbidel bil-valur standard tal-importazzjoni msemmi fil-paragrafu 1.
3. Meta ma jkun fis-seħħ ebda valur standard tal-importazzjoni għal prodott ta’ oriġini partikulari, għandha tapplika l-medja tal-valuri standard tal-importazzjoni li jkunu fis-seħħ għal dak il-prodott.
4. Matul il-perjodi ta’ applikazzjoni stabbiliti fil-Parti A tal-Anness XVI, il-valuri standard tal-importazzjoni għandhom jibqgħu japplikaw sa ma jinbidlu. Madankollu, huma m’għandhomx jibqgħu japplikaw meta ma jkun ġie nnotifikat ebda prezz rappreżentattiv medju lill-Kummissjoni għal sebat ijiem tas-suq konsekuttivi.
F’każijiet fejn, skont l-ewwel subparagrafu, ma japplika ebda valur standard tal-importazzjoni għal prodott partikulari, il-valur standard tal-importazzjoni applikabbli għal dak il-prodott għandu jkun daqs l-aħħar valur standard medju tal-importazzjoni.
5. B’deroga mill-paragrafu 1, f’każijiet fejn ma kienx possibbli li jiġi kkalkulat valur standard tal-importazzjoni, m’għandu japplika ebda valur standard tal-importazzjoni mill-ewwel ġurnata tal-perjodi ta’ applikazzjoni stabbiliti fil-Parti A tal-Anness XVI.
6. Il-prezzijiet rappreżentattivi f’ewro għandhom jinbidlu billi tintuża r-rata rappreżentattiva tas-suq ikkalkulata għall-ġurnata kkonċernata.
7. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed il-valuri standard tal-importazzjoni, mogħtija f’ewro, għad-dispożizzjoni tal-pubbliku bil-metodi li tqis li huma xierqa.
Artikolu 137
Bażi tal-prezz tad-dħul
1. Il-prezz tad-dħul li fuq il-bażi tiegħu l-prodotti elenkati fil-Parti A tal-Anness XVI huma kklassifikati fit-Tariffa Doganali Komuni għandu jkun daqs, skont kif jagħżel l-importatur:
(a)
il-prezz fob tal-prodotti (il-prezz tal-unità flimkien mal-ispejjeż tat-twassil sal-post tat-tagħbija u l-ispejjeż tal-approvazzjoni tad-dwana għall-esportazzjoni) fil-pajjiż tal-oriġini tagħhom, flimkien mal-ispejjeż tal-assigurazzjoni u tat-trasport sal-fruntieri tat-territorju doganali tal-Unjoni, meta dak il-prezz u dawk l-ispejjeż ikunu magħrufa meta ssir id-dikjarazzjoni tar-rilaxx tal-prodotti għaċ-ċirkolazzjoni libera. Meta dawk il-prezzijiet ikunu ogħla, b’iktar minn 8 %, mill-valur standard li japplika għall-prodott ikkonċernat meta ssir id-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, l-importatur irid jagħmel il-garanzija msemmija fl-Artikolu 248(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93. Għal dan il-għan, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni li l-prodotti jistgħu finalment ikunu suġġetti għalih għandu jkun l-ammont ta’ dazju li l-importatur kien iħallas kieku l-prodott ikkonċernat kien ikklassifikat fuq il-bażi tal-valur standard ikkonċernat; jew
(b)
il-valur doganali kkalkulat skont l-Artikolu 30(2)(c) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 applikat biss għall-prodotti importati kkonċernati. F’dak il-każ, id-dazju għandu jitnaqqas kif previst fl-Artikolu 136(1) ta’ dan ir-Regolament. F’dak il-każ l-importatur għandu jagħmel il-garanzija msemmija fl-Artikolu 248(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, li tkun daqs l-ammont ta’ dazju li kien iħallas kieku l-prodotti kienu kklassifikati fuq il-bażi tal-valur standard tal-importazzjoni applikabbli għal-lott ikkonċernat; jew
(c)
il-valur standard tal-importazzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 136 ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-prezz tad-dħul li fuq il-bażi tiegħu l-prodotti elenkati fil-Parti B tal-Anness XVI huma kklassifikati fit-Tariffa Doganali Komuni għandu jkun daqs, skont kif jagħżel l-importatur:
(a)
il-prezz fob tal-prodotti fil-pajjiż tal-oriġini tagħhom, flimkien mal-ispejjeż tal-assigurazzjoni u tat-trasport sal-fruntieri tat-territorju doganali tal-Unjoni, meta dak il-prezz u dawk l-ispejjeż ikunu magħrufa meta ssir id-dikjarazzjoni doganali. Jekk l-awtoritajiet doganali jqisu li hija meħtieġa garanzija skont l-Artikolu 248 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, l-importatur irid jagħmel garanzija li tkun daqs l-ammont massimu ta’ dazju li japplika għall-prodott ikkonċernat; jew
(b)
il-valur doganali kkalkulat skont l-Artikolu 30(2)(c) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 applikat biss għall-prodotti importati kkonċernati. F’dak il-każ, id-dazju għandu jitnaqqas kif previst fl-Artikolu 136(1) ta’ dan ir-Regolament. F’dak il-każ l-importatur irid jagħmel il-garanzija msemmija fl-Artikolu 248 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, li tkun daqs l-ammont massimu ta’ dazju li japplika għall-prodott ikkonċernat.
3. Meta l-prezz tad-dħul jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-prezz fob tal-prodotti fil-pajjiż tal-oriġini, il-valur doganali għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-bejgħ rilevanti b’dak il-prezz.
Meta l-prezz tad-dħul jiġi kkalkulat skont waħda mill-proċeduri li dwarhom hemm dispożizzjoni fil-paragrafu 1(b) jew (c) jew fil-paragrafu 2(b), il-valur doganali għandu jiġi kkalkulat fuq l-istess bażi bħall-prezz tad-dħul.
4. L-importatur għandu jkollu xahar mill-bejgħ tal-prodotti kkonċernati, suġġett għal limitu ta’ erba’ xhur mid-data tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, sabiex jagħti prova li ħeles mil-lott bil-kundizzjonijiet li jikkonfermaw il-korrettezza tal-prezzijiet imsemmija fil-paragrafu 1(a) jew fil-paragrafu 2(a), jew sabiex jikkalkula l-valur doganali msemmi fil-paragrafu 1(b) u fil-paragrafu 2(b). Jekk ma titħarisx waħda minn dawn id-dati ta’ skadenza, il-garanzija mogħtija tintilef, mingħajr ħsara għall-applikazzjoni tal-paragrafu 5.
Il-garanzija mogħtija għandha tiġi rrilaxxata jekk l-awtoritajiet doganali jingħataw prova tal-kundizzjonijiet tat-tneħħija li tkun tissodisfahom.
Jekk dan ma jseħħx, il-garanzija għandha tintilef u għandha tittieħed bħala l-ħlas tad-dazji tal-importazzjoni.
5. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru jistgħu jestendu l-limitu taż-żmien ta’ erba’ xhur imsemmi fil-paragrafu 4 b’massimu ta’ tliet xhur fuq talba tal-importatur, li trid tkun iġġustifikata kif xieraq.
6. Jekk, wara li ssir verifika, l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu li ma ntlaħqux ir-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu, huma għandhom jirkupraw id-dazju dovut lilhom skont l-Artikolu 220 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92. L-ammont tad-dazju li għandu jiġi rkuprat, jew li għad irid jiġi rkuprat, għandu jinkludi l-imgħax mid-data li fiha l-oġġetti kienu rrilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni libera sad-data tal-irkupru. Ir-rata tal-imgħax applikata għandha tkun dik li tkun fis-seħħ għall-ħidmiet ta’ rkupru skont il-liġi nazzjonali.
Taqsima 2
Dazji addizzjonali tal-importazzjoni
Artikolu 138
Ambitu u definizzjonijiet
1. Jista’ jiġi applikat dazju addizzjonali tal-importazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 141(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “dazju addizzjonali” għall-prodotti u matul il-perjodi elenkati fl-Anness XVIII bil-kundizzjonijiet stabbiliti f’din it-Taqsima.
2. Il-livelli ta’ skattar għad-dazji addizzjonali huma elenkati fl-Anness XVIII.
Artikolu 139
Notifika tal-volumi
1. Għal kull prodott elenkat fl-Anness XVIII u matul il-perjodi indikati, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bid-dettalji tal-volumi mpoġġija fiċ-ċirkolazzjoni libera billi jużaw il-metodu għas-sorveljanza tal-importazzjonijiet preferenzjali stabbilit fl-Artikolu 308d tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93.
It-tali notifika għandha sseħħ sa mhux aktar tard minn nofsinhar (12:00), ħin ta’ Brussell, ta’ kull nhar t’Erbgħa, għall-volumi mpoġġija fiċ-ċirkolazzjoni libera matul il-ġimgħa ta’ qabel.
2. Id-dikjarazzjonijiet tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera tal-prodotti koperti minn din it-Taqsima li l-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw, fuq talba tal-importatur, mingħajr ma jkunu jinkludu ċerti dettalji msemmija fl-Anness 37 għar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, għandhom jinkludu, minbarra d-dettalji msemmija fl-Artikolu 254 ta’ dak ir-Regolament, indikazzjoni tal-piż nett tal-prodotti kkonċernati (f’kilogrammi).
Meta tintuża l-proċedura tad-dikjarazzjoni ssimplifikata msemmija fl-Artikolu 260 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93 biex il-prodotti koperti minn din it-Taqsima jitpoġġew fiċ-ċirkolazzjoni libera, id-dikjarazzjonijiet issimplifikati għandhom jinkludu, minbarra rekwiżiti oħra, indikazzjoni tal-piż nett tal-prodotti kkonċernati (f’kilogrammi).
Meta tintuża l-proċedura lokali ta’ approvazzjoni msemmija fl-Artikolu 263 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93 biex il-prodotti koperti minn din it-Taqsima jitpoġġew fiċ-ċirkolazzjoni libera, in-notifika lill-awtoritajiet doganali msemmija fl-Artikolu 266(1) ta’ dak ir-Regolament għandha tinkludi d-dejta kollha meħtieġa sabiex l-oġġetti jiġu identifikati, kif ukoll indikazzjoni tal-piż nett tal-prodotti kkonċernati (f’kilogrammi).
L-Artikolu 266(2)(b) tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93 m’għandux japplika għall-importazzjonijiet tal-prodotti koperti minn din it-Taqsima.
Artikolu 140
Tqegħid ta’ dazju addizzjonali
1. Jekk jinstab li, għal wieħed mill-prodotti u wieħed mill-perjodi elenkati fl-Anness XVIII, il-kwanitità mpoġġija fiċ-ċirkolazzjoni libera taqbeż il-volum tal-iskattar korrispondenti, il-Kummissjoni għandha timponi dazju addizzjonali sakemm l-importazzjonijiet x’aktarx li ma jkunux se jfixklu s-suq tal-Unjoni, jew sakemm l-effetti ma jkunux se jkunu mhux proporzjonati mal-għan maħsub.
2. Id-dazju addizzjonali għandu jiġi impost fuq il-kwantitajiet impoġġija fiċ-ċirkolazzjoni libera wara d-data tal-applikazzjoni ta’ dak id-dazju, dejjem jekk:
(a)
il-klassifika tat-tariffa tagħhom stabbilita skont l-Artikolu 137 tkun tinvolvi applikazzjoni tal-ogħla dazji speċifiċi applikabbli għall-importazzjonijiet tal-oriġini kkonċernata;
(b)
l-importazzjoni ssir matul il-perjodu tal-applikazzjoni tad-dazju addizzjonali.
Artikolu 141
Ammont tad-dazju addizzjonali
Id-dazju addizzjonali impost skont l-Artikolu 140 għandu jkun terz tad-dazju doganali applikabbli għall-prodott partikulari skont it-Tariffa Doganali Komuni.
Madankollu, għall-importazzjonijiet li jibbenefikaw minn preferenza tat-tariffi għad-dazju ad valorem, id-dazju addizzjonali għandu jkun terz tad-dazju speċifiku fuq il-prodott, safejn japplika l-Artikolu 140(2).
Artikolu 142
Eżenzjonijiet mid-dazju addizzjonali
1. L-oġġetti li ġejjin huma eżentati mid-dazju addizzjonali:
(a)
oġġetti importati fil-kuntest tal-kwoti tat-tariffi mniżżlin fl-Artikolu 7 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 (19) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “in-Nomenklatura Magħquda)”;
(b)
oġġetti li jkunu fit-triq lejn l-Unjoni kif iddefiniti fil-paragrafu 2.
2. L-oġġetti għandhom jitqiesu li jkunu fit-triq lejn l-Unjoni jekk:
(a)
ikunu telqu mill-pajjiż tal-oriġini qabel ma tittieħed id-deċiżjoni li jiġi impost dazju addizzjonali; u
(b)
ikunu qed jinġarru skont dokument tat-trasport validu mill-post tat-tagħbija fil-pajjiż tal-oriġini għall-pajjiż tal-ħatt fl-Unjoni, magħmul qabel ma ġie impost id-dazju addizzjonali.
3. Il-partijiet interessati għandhom jagħtu provi li jissodisfaw lill-awtoritajiet doganali li ntlaħqu r-rekwiżiti tal-paragrafu 2.
Madankollu, l-awtoritajiet jistgħu jqisu li l-oġġetti telqu mill-pajjiż tal-oriġini tagħhom qabel id-data ta’ impożizzjoni tad-dazju addizzjonali, jekk jingħata wieħed mid-dokumenti li ġejjin:
(a)
għal trasport bil-baħar, il-polza ta’ kargu li turi li t-tagħbija seħħet qabel dik id-data;
(b)
għal trasport bil-ferrovija, il-polza tat-tagħbija aċċettata mill-awtoritajiet tal-ferrovija tal-pajjiż tal-oriġini qabel dik id-data;
(c)
għal trasport bit-triq, il-kuntratt tat-trasport bit-triq (CMR) jew dokument ta’ tranżitu ieħor magħmul fil-pajjiż tal-oriġini qabel dik id-data, jekk jitħarsu l-kundizzjonijiet stabbiliti f’arranġamenti bilaterali jew multilaterali konklużi fil-kuntest tat-tranżitu tal-Unjoni jew tat-tranżitu komuni;
(d)
għal trasport bl-ajru, il-polza tat-tagħbija bl-ajru li turi li l-linja tal-ajru aċċettat l-oġġetti qabel dik id-data.
TITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI, TRANŻIZZJONALI U FINALI
Artikolu 143
Verifiki
Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ dan ir-Regolament jew ta’ leġiżlazzjoni oħra tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jintroduċu verifiki u miżuri safejn dawn ikunu meħtieġa biex tkun żgurata l-applikazzjoni tajba tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u ta’ dan ir-Regolament. Dawn għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi sabiex jagħtu protezzjoni adegwata lill-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
B’mod partikulari, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
il-kriterji kollha tal-eliġibbiltà stabbiliti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni jew f’dik nazzjonali jew stabbiliti fil-qafas nazzjonali jew fl-istrateġija nazzjonali jistgħu jiġu vverifikati;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li huma responsabbli għat-twettiq tal-verifiki jkollhom biżżejjed persunal bi kwalifiki u esperjenza xierqa biex iwettqu l-verifiki b’mod effettiv; u
(c)
jkun hemm dispożizzjoni dwar il-verifiki sabiex ikun evitat il-finanzjament doppju irregolari tal-miżuri skont dan ir-Regolament u skont skemi oħrajn nazzjonali jew tal-Unjoni.
Artikolu 144
Sanzjonijiet nazzjonali
Mingħajr ħsara għal kwalunkwe sanzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-Istati Membri għandhom jipprovdu għall-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet fil-livell nazzjonali marbutin ma’ irregolaritajiet imwettqin fir-rigward tar-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament u fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 li jkunu effettivi, proporzjonati u dissważivi sabiex jagħtu protezzjoni adegwata lill-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
Artikolu 145
Sitwazzjonijiet maħluqin b’mod artifiċjali
Mingħajr ħsara għal kwalunkwe miżuri speċifiċi stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, m’għandu jsir ebda ħlas lil benefiċjarji li għalihom ikun ġie stabbilit li ħolqu, artifiċjalment, il-kundizzjonijiet meħtieġa biex jinkisbu t-tali ħlasijiet bil-għan li jieħdu vantaġġ li jmur kontra l-għanijiet tal-iskema tal-appoġġ ikkonċernata.
Artikolu 146
Notifiki
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru awtorità jew entità kompetenti waħda li tkun responsabbli għat-twettiq tal-obbligi tan-notifiki dwar kull wieħed mis-suġġetti li ġejjin:
(a)
l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, l-assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-gruppi tal-produtturi, kif previst fl-Artikolu 97 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-prezzijiet tal-produtturi għall-frott u l-ħaxix fis-suq intern, kif previst fl-Artikolu 98 ta’ dan ir-Regolament;
(c)
il-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-prodotti importati minn pajjiżi terzi u mibjugħa fis-swieq rappreżentattivi tal-importazzjoni, kif previst fl-Artikolu 134 ta’ dan ir-Regolament;
(d)
il-volumi tal-importazzjoni mpoġġija fiċ-ċirkolazzjoni libera, kif previst fl-Artikolu 139 ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bil-ħatra u bid-dettalji ta’ kuntatt tal-awtorità jew tal-entità kkonċernata, u bi kwalunkwe bidla f’dawn id-dettalji.
Il-lista tal-awtoritajiet jew tal-entitajiet maħtura, li jkun fiha l-ismijiet u l-indirizzi tagħhom, għandha titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri u tal-pubbliku b’kull mezz xieraq permezz tas-sistemi tat-tagħrif implimentati mill-Kummissjoni, fosthom il-pubblikazzjoni fuq l-internet.
3. Mingħajr ħsara għal kwalunkwe dispożizzjoni speċifika ta’ dan ir-Regolament, in-notifiki kollha li l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni skont dan ir-Regolament għandhom isiru b’mezzi elettroniċi permezz tas-sistema tat-tagħrif li l-Kummissjoni tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet jew tal-entitajiet kompetenti tal-Istati Membri u fil-format speċifikat mill-Kummissjoni.
In-notifiki li ma jsirux bil-mod u fil-format imsemmi fl-ewwel subparagrafu jistgħu jitqiesu bħala notifiki li ma sarux, mingħajr ħsara għall-paragrafu 5.
4. Mingħajr ħsara għal kwalunkwe dispożizzjoni speċifika ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jiżguraw li huma jkunu jistgħu jħarsu d-dati ta’ skadenza għan-notifiki stabbiliti f’dan ir-Regolament.
5. Jekk Stat Membru jonqos milli jagħmel notifika kif mitlub skont dan ir-Regolament jew skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jew jekk jagħmel notifika li tidher li ma tkunx korretta fid-dawl tal-fatti oġġettivi li jkollha f’idejha l-Kummissjoni, il-Kummissjoni tista’ tissospendi l-ħlasijiet kollha li jsiru kull xahar imsemmija fl-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 (20) għas-setturi tal-frott u l-ħaxix, jew parti minnhom, sa ma n-notifika ssir kif suppost.
Artikolu 147
Żbalji evidenti
Kwalunkwe notifika, talba jew applikazzjoni magħmula lil Stat Membru skont dan ir-Regolament jew skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, inkluża applikazzjoni għall-għajnuna, tista’ titranġa fi kwalunkwe żmien wara li titressaq f’każ li jkun hemm żbalji evidenti li jkunu rrikonoxxuti mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru.
Artikolu 148
Forza maġġuri u ċirkustanzi eċċezzjonali
F’każijiet fejn għandhom ikunu imposti sanzjonijiet jew penali jew fejn għandu jkun irtirat benefiċċju jew rikonoxximent skont dan ir-Regolament jew skont ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, is-sanzjonijiet jew il-penali m’għandhomx ikunu imposti u l-irtirar m’għandux isir f’każijiet ta’ forza maġġuri jew ta’ ċirkustanzi eċċezzjonali skont it-tifsira tal-Artikolu 31 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
Madankollu, il-każ ta’ forza maġġuri għandu jkun innotifikat lill-awtorità fi żmien (10) għaxart ijiem tax-xogħol mid-data li fiha l-persuna kkonċernata tkun f’qagħda li tagħmel dan, flimkien ma’ provi rilevanti tal-każ li jissodisfaw lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru.
Artikolu 149
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 1580/2007 għandu jitħassar.
Madankollu, l-Artikolu 134 tar-Regolament (KE) Nru 1580/2007 għandu jibqa’ japplika sal-31 ta’ Awwissu 2011.
Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw, fejn ikun xieraq, skont it-tabella ta’ korrelazzjoni mogħtija fl-Anness XIX.
Artikolu 150
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Il-programmi operattivi li jibbenefikaw mill-Artikolu 203a(3)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jistgħu jkomplu għaddejjin sa ma jintemmu, dejjem jekk dawn ikunu konformi mar-regoli li kienu japplikaw qabel l-1 ta’ Jannar 2008.
2. Għall-għanijiet tal-Artikolu 203a(6) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, ir-regoli dwar il-karatteristiċi minimi tal-materja prima pprovduta għall-ipproċessar u r-rekwiżiti minimi tal-kwalità għall-prodotti lesti li għandhom jibqgħu japplikaw għall-materja prima li jinħasdu fit-territorju tal-Istati Membri li jużaw l-arranġament tranżizzjonali msemmi f’dak il-paragrafu għandhom ikunu, minbarra kwalunkwe standards rilevanti tal-kummerċjalizzazzjoni msemmija fit-Titolu II ta’ dan ir-Regolament, dawk inklużi fir-Regolamenti tal-Kummissjoni mniżżlin fl-Anness XX.
3. Il-pjanijiet ta’ rikonoxximent aċċettati skont ir-Regolament (KE) Nru 2200/96 li għadhom qed jibbenefikaw mill-aċċettazzjoni skont l-Artikolu 203a(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għall-gruppi tal-produtturi li mhumiex fl-Istati Membri li ssieħbu fl-Unjoni Ewropea fl-1 ta’ Mejju 2004 jew wara, u li mhumiex fir-reġjuni l-aktar imbiegħda tal-Unjoni kif imsemmi fl-Artikolu 349 tat-Trattat jew fil-Gżejjer minuri tal-Eġew kif imsemmi fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1405/2006 (21) għandhom jiġu ffinanzjati bir-rati stabbiliti fl-Artikolu 103a(3)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
Il-pjanijiet ta’ rikonoxximent aċċettati skont ir-Regolament (KE) Nru 2200/96 li bbenefikaw mill-Artikolu 14(7) ta’ dak ir-Regolament u li għadhom qed jibbenefikaw mill-aċċettazzjoni skont l-Artikolu 203a(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom jiġu ffinanzjati bir-rati stabbiliti fl-Artikolu 103a(3)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
4. L-Istati Membri għandhom jemendaw l-istrateġiji nazzjonali tagħhom sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Settembru 2011, jekk ikun hemm bżonn, sabiex:
(a)
jiġġustifikaw kif xieraq id-distanza li se titqies bħala waħda sinifikanti kif imsemmi fl-Artikolu 50(7)(b);
(b)
jistabbilixxu l-perċentwal massimu tal-infiq annwali li jsir fil-kuntest ta’ programm operattiv li għandu jintuża għal azzjonijiet marbutin mal-ġestjoni ambjentali tal-imballaġġ kif imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 60(4).
5. Il-programmi operattivi li kienu approvati qabel id-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament jistgħu jkomplu għaddejjin sa ma jintemmu mingħajr ma jissodisfaw il-perċentwal massimu li dwaru hemm dispożizzjoni fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 60(4).
Artikolu 151
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Ġunju 2011.