ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. června 2011
týkající se opatření SA.27106 (C 13/09 - ex N 614/08), které Francie hodlá zavést na podporu přístavního sektoru
(oznámeno pod číslem K(2011) 4391)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/519/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky (2) v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (3), a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. prosince 2008 oznámily francouzské orgány v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) režim podpory, který spočívá v daňových opatřeních doprovázejících reformu přístavního sektoru stanovenou zákonem č. 2008-660 ze dne 4. července 2008 (4). Toto oznámení bylo zaregistrováno pod číslem N 614/08.
(2)
Oznámená daňová úprava měla za cíl doprovázet převádění zařízení pro překládku v přístavech na soukromé provozovatele stanovené reformou. Tato úprava zahrnovala dvě opatření, tj. za prvé, sestupné snižování po omezenou dobu pěti let hodnoty nájemného, která slouží jako základ pro výpočet místních daní soukromých provozovatelů, kteří nabyli zařízení pro překládku v přístavech, a za druhé možnost místních orgánů, které spravují námořní přístavy, na dobu šesti let osvobodit od daně z podnikání podniky, jež se zabývají překládkou.
(3)
Dopisem ze dne 11. prosince 2008 Komise vyzvala francouzské orgány, aby poskytly doplňující informace, nejen o oznámené daňové úpravě, ale také o postupu, kterým velké námořní přístavy postoupí zařízení, vybavení a specifické instalace pro překládku v přístavech. Na základě žádosti francouzských orgánů byla lhůta pro odpověď prodloužena do 9. února 2009.
(4)
Dne 28. ledna 2009 došlo ke schůzce mezi francouzskými orgány a útvary Komise. Dopisem ze dne 10. února 2009 francouzské orgány předaly Komisi doplňující informace.
(5)
Dopisem ze dne 9. dubna 2009 (D/2165) oznámila Komise francouzským orgánům své rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Týká se oznámené daňové úpravy, ale rovněž postupu týkajícího se postoupení zařízení, vybavení a specifických instalací pro překládku v přístavech. Na základě tohoto rozhodnutí vyzvala Komise Francii a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek ve stanovené lhůtě.
(6)
Komise obdržela dne 11. května 2009 (A/18191) připomínky francouzských orgánů. Také obdržela ve stanovené lhůtě připomínky jedné zúčastněné strany, tj. Evropské organizace námořních přístavů (ESPO). Připomínky ESPO byly předány francouzským orgánům dopisem ze dne 16. července 2009 (D/60307), jež je připomínkovaly dopisem ze dne 27. srpna 2009 (A/28446).
(7)
Dne 30. listopadu 2009 proběhla schůzka mezi francouzskými orgány a útvary Komise. Dopisy ze dne 25. ledna 2010 (A/3263) a 24. března 2010 (A/5136) francouzské orgány Komisi předaly doplňující informace.
(8)
Dopisem ze dne 9. června 2010 (D/7519) a v rámci reformy daně z podnikání, k níž ve Francii došlo, požádala Komise francouzské orgány, aby poskytly doplňující informace. Cílem tohoto dopisu Komise bylo získat informace objasňující dopad zrušení daně z podnikání na oznámenou úpravu a postup.
(9)
Dopisem ze dne 2. července 2010 francouzské orgány zažádaly o prodloužení lhůty pro odpověď, jež jim byla stanovena. Odpověď francouzských orgánů byla Komisi doručena dopisem ze dne 4. srpna 2010 (A/11533).
(10)
Francouzské orgány tímto dopisem informovaly Komisi, že stahují své oznámení o daňovém opatření v rozsahu, jež se týkal možnosti místních orgánů, jež spravují námořní přístavy, na dobu šesti let svobodit od daně z podnikání podniky, jež se zabývají překládkou. Podle tohoto opatření bylo v zásadě možné za určitých podmínek a v období 2010 až 2015 nezahrnout do výpočtu daně z podnikání hodnotu nájmu za zařízení, vybavení a specifické instalace pro překládku v přístavech. Tato možnost již není ovšem relevantní vzhledem ke zrušení daně z podnikání a byla ostatně také zrušena finančním zákonem na rok 2010.
(11)
Oznámené daňové opatření týkající se sestupného snižování po omezenou dobu hodnoty nájemného, která slouží ke stanovení místních daní soukromých provozovatelů, kteří nabyli zařízení, vybavení a instalace pro překládku ve velkých námořních přístavech, se podle informací francouzských orgánů uvedených v jejich dopise ze dne 2. července 2010 uplatňuje rovněž na pozemkovou daň podniků, které podléhají hospodářské teritoriální kvótě (6), která nahrazuje daň z podnikání. Francouzské orgány v této souvislosti informovaly Komisi o totožnosti čtyř podniků, které z tohoto opatření profitovaly (7), a o výši daňového zvýhodnění, jež z opatření vyplývala pro každý z podniků.
(12)
Aktualizovaná kvantifikace získaných daňových zvýhodnění přinesla třem dotyčným podnikům nižší osvobození od daně, než je strop ve výši 200 000 EUR za období tří po sobě následujících let stanovený nařízením Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (8). U čtvrtého z dotyčných podniků byla situace jiná.
(13)
V této souvislosti a na základě četných kontaktů s Komisí se francouzské orgány rozhodly omezit zvýhodnění podnikům dané tímto opatřením uvedeným v bodě 11 stropem ve výši, jež odpovídá nařízení (ES) č. 1998/2006 a je v souladu s podmínkami stanovenými tímto nařízením.
(14)
Dopisem ze dne 20. ledna 2011 informovaly francouzské orgány Komisi o přijetí článku 36 opraveného finančního zákona na rok 2010 (9) č. 2010-1658 ze dne 29. prosince 2010, který nadřazuje nařízení (ES) č. 1998/2006 nad využívání sestupného snižování daně v rámci reformy přístavního sektoru. Francouzské orgány rovněž Komisi informovaly o stažení svého oznámení týkajícího se posledního z daňových opatření reformy přístavního sektoru.
(15)
Komise bere na vědomí stažení oznámení francouzskými orgány v rozsahu týkajícím se všech oznámených daňových úprav. Toto rozhodnutí se týká pouze postupu týkajícího se postoupení zařízení, vybavení a specifických instalací pro překládku v přístavech, jenž byl předmětem rozhodnutí Komise ze dne 8. dubna 2009. Toto rozhodnutí se netýká podmínek využívání zařízení, vybavení a specifických instalací pro překládku v přístavech před nebo po postoupení.
2. POPIS OPATŘENÍ
2.1. Souvislosti
(16)
Dotyčné opatření se týká reformy přístavního sektoru, která je předmětem zákona o reformě přístavního sektoru (10). Cílem této reformy je zlepšit výkonnost a konkurenceschopnost francouzských námořních přístavů (Dunkerque, Le Havre, Nantes Saint Nazaire, La Rochelle, Bordeaux a Marseille).
(17)
V této souvislosti se zákon o reformě přístavního sektoru zaměřuje na:
-
novou definici poslání autonomních přístavů, jež získávají na metropolitním území Francie označení „velké námořní přístavy“ (11),
-
modernizaci správy velkých námořních přístavů,
-
organizaci koordinace mezi přístavy nalézajícími se na stejném mořském pobřeží nebo u stejné říční tepny,
-
zjednodušení a racionalizaci překládky v přístavech podle modelu hlavních evropských přístavů se zavedením integrovaných provozovatelů terminálů odpovědných za všechny úkony překládky.
(18)
Poslání velkých námořních přístavů se zkoncentruje na jejich výsadní pravomoci (ochrana, bezpečnost a přístavní policie) a na funkce spojené s územním plánováním přístavní oblasti. Oproti tomu integrovaní provozovatelé terminálů budou zodpovědní za všechny úkony překládky za účelem zvýšení efektivity těchto činností.
(19)
Francouzské orgány upřesnily, že převedení činností překládky v přístavech, jež jsou pořád vykonávány velkými námořními přístavy, na soukromé provozovatele pomocí postupu týkajícího se postoupení zařízení ve velkých námořních přístavech je třeba chápat v kontextu cíle zjednodušení a racionalizace překládky v přístavech. Rovněž uvedly, že reforma přibližuje francouzský systém evropskému modelu, v rámci kterého jsou funkce přístavního orgánu a provozovatele přístavu jasně odděleny, přičemž provozovatel je nejčastěji soukromý podnik.
2.2. Postup týkající se postoupení zařízení
(20)
Velké námořní přístavy přestanou využívat zařízení, vybavení a specifické instalace pro překládku v přístavech (dále jen „zařízení pro překládku“), jež předají soukromým podnikům podle postupu prodeje popsaného v článku 9 zákona o reformě přístavního sektoru.
(21)
Podle tohoto ustanovení (12) se postup prodeje zařízení pro překládku a postoupení věcných práv, které jsou s nimi spojeny, dělí na dvě etapy:
-
v prvé řadě velký námořní přístav jedná o způsobech převedení zařízení pro překládku s provozovateli, kteří již pravidelně využívali služeb přístavu nebo již významným způsobem investovali do terminálu,
-
pokud v dotyčném přístavu nejsou žádní provozovatelé nebo jednání nevedou ke zdárnému konci ve lhůtě tří měsíců, velký námořní přístav vyhlásí výběrové řízení v rámci transparentního a nediskriminačního postupu,
-
pokud není výběrové řízení úspěšné a v případě, že tak stanoví strategický projekt velkého námořního přístavu, může přístav ustavit dceřinou společnost, které je posléze svěřena dotyčná činnost. Po uplynutí doby pěti let je vyhlášeno nové výběrové řízení. Na základě výběrového řízení jsou uzavřeny dohody o terminálu s provozovateli, kteří byli vybráni.
(22)
Podle článku 9 zákona o reformě přístavního sektoru je za dohled nad řádným průběhem a transparentností postupu týkajícího se postoupení zařízení odpovědná nezávislá státní komise (la commission nationale d’évaluation des cessions d’outillages portuaires; státní komise pro hodnocení postoupení zařízení přístavů, dále jen „CNECOP“) (13). Její rolí je vydávat stanovisko k ocenění majetku před postoupením. V této souvislosti musí vzít v potaz hospodářskou rovnováhu a perspektivy rozvoje činnosti. Pro účely tohoto ocenění si může CNECOP vyžádat stanovisko odborníka k ocenění hodnoty majetku.
(23)
Stanoviska CNECOP jsou vydávána na základě návrhů aktu postoupení, které musí být povinnou součástí dokumentace poskytované předsedy představenstev velkých námořních přístavů v souladu s článkem 9 zákona o reformě přístavního sektoru. Tyto návrhy obsahují popis postoupeného zařízení, jeho prodejní cenu a podmínky jeho financování.
(24)
Bez předchozího stanoviska CNECOP nemůže být podepsán žádný definitivní akt postoupení. Jedná se o stanovisko (nezávazné), jež je zveřejněno na celostátní i místní úrovni.
(25)
Členy CNECOP jsou mimo jiné soudce Účetního dvora, představitel místních orgánů a kvalifikovaná osobnost vybraná na základě kompetentnosti pro oblast přístavního sektoru. Funkce člena CNECOP je neslučitelná s jinými funkcemi souvisejícími s odpovědností za vedení velkých námořních přístavů či podniků překládky, jež mají získat veřejná zařízení, nebo dohledu nad nimi, a to po celou dobu jejího funkčního období a ještě pět let po jeho skončení.
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(26)
Ve svém rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 Komise uváděla, že nelze vyloučit, že postoupení zařízení pro překládku v rámci postupu přímou dohodou neobsahuje prvky podpory. Komise konstatovala, že stanovisko CNECOP není v tomto ohledu závazné. Nicméně v situaci, kdy stanovisko není závazné, Komise vyjádřila pochybnosti, zda majetek bude prodáván za tržní cenu. Komise si rovněž kladla otázku týkající se nezávislosti členů CNECOP.
(27)
Při zkoumání slučitelnosti tohoto postupu týkajícího se postoupení zařízení pro překládku s vnitřním trhem došla Komise k závěru, že zřejmě nelze na tuto záležitost uplatnit žádnou z výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 článku 107 SFEU.
(28)
Komise se v důsledku toho rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení, aby odstranila své pochybnosti ohledně označení dotyčného postupu týkajícího se postoupení zařízení pro překládku za státní podporu a slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem.
4. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ
(29)
Co se týče povahy stanovisek CNECOP, francouzské orgány připomínají, že tato komise je složena ze čtyř nezávislých členů a její předseda je jedním ze soudců Účetního dvora, přičemž je jmenován jeho prvním předsedou, a vydává stanovisko k dokumentaci o postoupení veřejných zařízení, kterou jí poskytují předsedové představenstev velkých námořních přístavů. Tato dokumentace zahrnuje popis postupu přímou dohodou, seznam postoupeného majetku, návrh aktu postoupení udávající především dohodnutou prodejní cenu a předpokládané podmínky využití terminálu.
(30)
Také připomínají, že poslání CNECOP, v souladu s článkem L. 3211-18 všeobecného zákoníku o majetku veřejnoprávních osob, spočívá zejména v zajištění toho, že veřejná zařízení nebudou postoupena „ani zdarma, ani za cenu nižší, než je tržní hodnota“, odpovídaje tak požadavku na postupování veřejného majetku za tržní cenu.
(31)
Doplňují, že tato komise vydává stanovisko, jež se zveřejní, aby se předešlo každému postoupení za nižší než tržní cenu, a v tomto ohledu se zavazuje, že toto stanovisko bude zveřejněno v úředním věstníku ministerstva životního prostředí, energetiky, trvale udržitelného rozvoje a územního plánování na jeho internetové stránce, stejně jako na místní úrovni formou vyvěšení v každém velkém námořním přístavu. Francouzské orgány mimochodem potvrzují, že každému předsedovi představenstva velkého námořního přístavu - jehož ředitel má na starosti ochranu zájmů přístavu - doručí dopis, ve kterém budou znovu popsány pracovní postupy CNECOP a pravidla postoupení veřejného majetku, které musí povinně dodržovat.
(32)
V této souvislosti francouzské orgány dodávají, že je možné předsedům představenstev v souladu s článkem L. 313-6 zákoníku o finančních soudech uložit pokutu ve výši až dvojnásobku hrubé roční odměny nebo mzdy, na které mají v okamžiku protiprávního jednání nárok, z důvodů neodůvodněné výhody, již měli v úmyslu poskytnout nebo ji poskytli jiné osobě, ať už se jedná o výhody peněžité nebo věcný prospěch, způsobující újmu státní pokladně, správnímu celku nebo zúčastněnému subjektu.
(33)
Francouzské orgány se rovněž zavazují oznámit Evropské komisi ještě před podpisem aktu postoupení každé rozhodnutí předsedy představenstva velkého námořního přístavu, jež by se odchylovalo od stanoviska CNECOP.
(34)
Co se týče kompetentnosti a nezávislosti členů CNECOP, francouzské orgány předávají Komisi životopisy jejích čtyř členů, včetně jejího předsedy, a podrobně informují o kvalifikaci každého ze členů ve vztahu k pravomocem CNECOP. Podle francouzských orgánů všechny tyto osobnosti byly údajně navrženy z důvodu jejich znalosti procesu převádění a privatizace a jejich zkušenosti v oblasti přístavního sektoru, jak dokládaly jejich životopisy.
(35)
V této souvislosti francouzské orgány připomínají, že nezávislost soudců Účetního dvora vůči moci zákonodárné a výkonné je zaručena ústavou ze dne 4. října 1958 a je potvrzena rozhodnutím Ústavní rady 2001-448 DC ze dne 25. července 2001. Nezávislost členů parlamentu vůči moci výkonné je zaručena článkem 16 Deklarace práv člověka a občana ze dne 26. srpna 1789, která zakotvuje zásadu dělby moci a je obsažena v preambuli ústavy ze dne 4. října 1958.
(36)
Francouzské orgány rovněž připomínají, že v souladu s článkem 6 výnosu č. 2008-1032 ze dne 9. října 2008, který provádí zákon č. 2008-660 (14), jsou pravidla neslučitelnosti, jež představují dodatečnou záruku nezávislosti členů CNECOP, pro její členy závazná po dobu jejich funkčního období a ještě pěti let po jeho skočení. Funkce člena CNECOP je neslučitelná:
-
s mandátem člena správní rady, představenstva a dozorčí rady společnosti, jež se zabývá překládkou v přístavech a která nabyla veřejná přístavní zařízení, nebo s výkonem činnosti odměňované takovým podnikem, a
-
s mandátem člena správní rady nebo představenstva velkého námořního přístavu.
(37)
Nakonec se připomíná, že odborná kapacita CNECOP může být posílena tím, že je v souladu s článkem 7 výnosu 2008-1032 ze dne 9. října 2008 (viz výše) možné vyžádat si stanovisko odborníka za účelem přesnějšího ocenění majetku ještě před jeho postoupením podniku překládky.
(38)
Ve smyslu již uvedeného se francouzské orgány domnívají, že postupy týkající se postoupení stanovené zákonem o reformě přístavního sektoru pamatují na všechny záruky, jež jsou dostatečné pro to, aby k postoupení zařízení pro překládku v přístavech a věcných práv, které jsou s nimi spojeny, došlo za tržní hodnotu, a nebyl tedy přítomen žádný prvek státní podpory.
5. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ STRANY A PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(39)
Na podporu francouzského postoje organizace ESPO prohlásila, že dotyčná reforma zavedením modelu „landlord“ přispívá ke zlepšení konkurenceschopnosti francouzských přístavů a k celkové výkonnosti evropských přístavů. Převedení činností překládky v přístavech velkými námořními přístavy na soukromé provozovatele fakticky zmodernizuje správu velkých francouzských námořních přístavů a přizpůsobí je modelu, který je v Evropské unii a ve světě nejrozšířenější.
(40)
Vzhledem ke komplexnosti takové reformy a jejím sociálním a finančním dopadům ESPO upozorňuje, že podpora členského státu reformě takového rozsahu je často jedinou možností, jak ji učinit přijatelnou pro všechny zúčastněné.
(41)
Přestože si ESPO nepřeje podrobně posuzovat, zda lze dotyčná opatření považovat za státní podporu, podotýká, že podmínky ocenění zařízení jsou dostatečné pro zajištění toho, aby k jejich postoupení došlo za tržní cenu.
(42)
Francouzské orgány berou na vědomí připomínky ESPO.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(43)
Na základě formálního vyšetřovacího řízení zahájeného v souladu s čl. 108 odst. 2 SFEU a vzhledem k argumentům, jež v této souvislosti předložily francouzské orgány a zúčastněná strana, se Komise domnívá, že dotyčné opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(44)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.
(45)
Ke kvalifikaci vnitrostátního opatření jako státní podpory musí být splněny následující kumulativní podmínky, a to: 1) dotčené opatření poskytuje zvýhodnění ze státních prostředků, 2) toto zvýhodnění je selektivní a 3) dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy (15).
(46)
Je nejprve třeba poznamenat, že v této souvislosti, aby bylo vyloučeno zvýhodnění, musí být všechen dotyčný veřejný majetek, tj. zařízení pro překládku v přístavech, prodán za tržní cenu.
(47)
V tomto ohledu si Komise všímá toho, že prodej zařízení pro překládku v přístavech se neuskutečňuje v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminačního a nepodmíněného nabídkové řízení, neboť takové řízení je zahájeno pouze v případě, když přímá jednání s již přítomnými provozovateli nevedou ke zdárnému konci nebo když není přítomen žádný provozovatel (viz výše bod 21).
(48)
Komise nicméně konstatuje, že v případě přímého prodeje navrhovaný postup předpokládá ustavení státní komise pro oceňování postupovaného majetku, CNECOP. Komise si všímá toho, že CNECOP má za úkol ještě před postoupením vydat veřejné stanovisko k hodnotě majetku, jež je předmětem prodeje.
(49)
Ve svém rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise podotkla, že vzhledem k tomu, že stanovisko CNECOP není závazné, nemůže být vyloučeno, že majetek bude prodán za cenu nižší, než je cena tržní.
(50)
S přehlédnutím k pochybnostem vyjádřeným Komisí, francouzské orgány informovaly v dopisech ze dne 20. ledna 2010 a 24. března 2010 Komisi o tom, že ředitel dopravních služeb zaslal dopisy všem předsedům představenstev velkých námořních přístavů ve dnech 16. března 2009 a 18. ledna 2010, ve kterých objasnil rámec jednání o postoupení zařízení pro překládku v přístavech a upřesnil podmínky, jež musí být pro účely tohoto postoupení dodrženy.
(51)
V těchto dopisech byli předsedové představenstev velkých námořních přístavů na jedné straně informováni o tom, že CNECOP bude systematicky požadovat, aby si velké námořní přístavy nechaly vypracovat odborný posudek pro ocenění postupovaného majetku. V této souvislosti je nutné, aby ještě před předložením věci komisi CNECOP došlo k nezávislému technickému ocenění tržní hodnoty zařízení přístavu, které provede nezávislá kancelář znalců a které bude součástí dokumentace předložené komisi CNECOP.
(52)
Předsedové představenstev velkých námořních přístavů jsou na straně druhé informováni o tom že „přestože zákon nepřisuzuje stanoviskům CNECOP charakter nutného souhlasu, není možné je obejít“ a žádný akt postoupení, jež nebyl předmětem stanoviska CNECOP, nemůže být podepsán. Proto za předpokladu nesouhlasného stanoviska CNECOP je nutné buď „znovu otevřít jednání, jestliže lhůta pro předložení věci komisi CNECOP […] k tomu dává dostatek času, a případně předložit novou dokumentaci“, nebo „konstatovat neúspěch jednání a uskutečnit výběrové řízení“.
(53)
Rovněž se uvádí, že vládní komisaři pro velké námořní přístavy budou systematicky napadat výsledek každého rokování dozorčí rady přístavu, jež by obcházelo stanovisko CNECOP, a předsedům představenstev velkých námořních přístavů se připomíná, že jim hrozí sankce v případě, že při výkonu funkce poskytnou neodůvodněnou výhodu třetím osobám.
(54)
Komise se domnívá, že tyto instrukce určené předsedům představenstev velkých námořních přístavů týkající se povinnosti nechat si vypracovat nezávislé oceněné zařízení pro překládku k postoupení a závazného charakteru stanoviska CNECOP jsou dostatečné pro to, aby dotyčná zařízení nebyla prodána za cenu nižší, než je cena tržní.
(55)
Komise si všímá toho, že tato záruka je navíc posílena tím, že stanovisko CNECOP musí vejít ve známost jak na úrovni státu, což zajišťují státní orgány, tak na místní úrovni, za což mají odpovědnost dotyčné přístavy. Toto zveřejnění umožňuje v případě nutnosti napadnout podmínky postoupení dotyčných zařízení pro překládku.
(56)
Co se týče nezávislosti a kvalifikace členů CNECOP pro oceňování postupovaného majetku, předaly francouzské orgány Komisi životopisy jejích čtyř členů včetně předsedy.
(57)
Je zde zapotřebí konstatovat, že jeden z jejích členů, soudce Účetního dvora, byl navržen prvním předsedou Účetního dvora na post předsedy CNECOP a že má přímou profesní zkušenost s námořními záležitostmi. Francouzské orgány v této souvislosti připomínají, že nezávislost soudců Účetního dvora vůči moci zákonodárné a výkonné je zaručena ústavou ze dne 4. října 1958 a je potvrzena rozhodnutím Ústavní rady 2001-448 DC ze dne 25. července 2001.
(58)
Člen CNECOP, který zastupuje územní samosprávní celky má rovněž odbornou kvalifikaci s přímou vazbou na námořní přístavy. Francouzské orgány v této souvislosti připomínají, že nezávislost členů parlamentu vůči moci výkonné je zaručena článkem 16 Deklarace práv člověka a občana ze dne 26. srpna 1789, která zakotvuje zásadu dělby moci a je obsažena v preambuli ústavy ze dne 4. října 1958.
(59)
Co se týče dvou členů navržených coby kvalifikovaných osobností, je na základě jejich životopisů zřejmé, že jeden z nich je kompetentní pro oblast přístavního sektoru a druhý pro oblast převádění veřejného majetku.
(60)
Francouzské orgány rovněž zdůraznily, že v souladu s článkem 6 výnosu č. 2008-1032 ze dne 9. října 2008 (16), jsou pravidla neslučitelnosti, jež představují dodatečnou záruku nezávislosti členů CNECOP, pro její členy závazná po dobu jejich funkčního období a ještě pěti let po jeho skočení (viz bod 36).
(61)
Komise konstatuje, že tato pravidla neslučitelnosti představují v daném případě dodatečnou záruku nezávislosti členů CNECOP.
(62)
Na základě těchto skutečností a při specifických okolnostech tohoto případu je Komise toho názoru, že povinnost nechat si vypravovat posudek k ocenění tržní hodnoty zařízení od nezávislé kanceláře znalců, na základě kterého kvalifikování a nezávislí členové CNECOP vydají závazné stanovisko, je v zásadě zárukou toho, že postoupení proběhne v souladu s tržními podmínkami.
(63)
Při striktním dodržení podmínek a okolností uvedených v hlavě 6. Posouzení opatření se není nutné domnívat, že by postoupení zařízení pro překládku v přístavech, ke kterému dochází v souvislosti s přímým prodejem, mohlo poskytovat hospodářskou výhodu kupci tohoto materiálu. To se ovšem netýká případných jednotlivých transakcí, jež by striktně nedodržely uvedené podmínky.
7. ZÁVĚR
(64)
Na základě všech uvedených důvodů Komise
-
bere na vědomí stažení oznámení týkající se dvou opatření doprovázejících reformu přístavního sektoru oznámených z důvodů daňového dopadu, jež jsou uvedena v bodě 2 tohoto rozhodnutí,
-
se domnívá, že postup týkající se postoupení zařízení, vybavení a specifických instalací pro překládku v přístavech, který již byl předmětem rozhodnutí Komise ze dne 8. dubna 2009 a který je popsán v bodech 16 až 25 tohoto rozhodnutí, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající v převádění zařízení pro překládku v přístavech na soukromé provozovatele, které Francie hodlá zavést v rámci reformy přístavního sektoru stanovenou zákonem č. 2008-660 ze dne 4. července 2008, nepředstavuje podporu, na niž by se vztahoval čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Zavedení tohoto opatření se tímto povoluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 29. června 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta' Ġunju 2011
dwar il-miżura SA.27106 (C 13/09 - ex N 614/08) li Franza fi ħsiebha twettaq fir-rigward tas-settur tal-portijiet
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4391)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/519/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom (2) skont l-Artikolu 108, paragrafu 2, l-ewwel inċiż, tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) (3) u wara li kkunsidrat dawn l-osservazzjonijiet,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra tal-4 ta’ Diċembru 2008, l-awtoritajiet Franċiżi nnotifikaw, skont l-Artikolu 108, paragrafu 3, tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), skema ta’ għajnuna li jikkonsisti f'miżuri fiskali li jakkumpanjaw ir-riforma tal-portijiet prevista mil-liġi nru 2008-660 tal-4 ta’ Lulju 2008 (4). L-għajnuna ġiet irreġistrata taħt in-numru N 614/2008.
(2)
Id-dispożizzjonijiet fiskali nnotifikati kienu maħsuba sabiex jakkumpanjaw it-trasferiment tat-tagħmir tal-manutenzjoni tal-portijiet lil operaturi privati kif previst fir-riforma. Dan l-istrument kellu żewġ miżuri, li huma, minn naħa waħda, tnaqqis digressiv, fuq medda massima ta’ 5 snin, mill-valur tal-kera li sservi ta’ bażi għall-kalkolu tat-taxxi lokali tal-operaturi privati li jieħdu għodod ta’ manutenzjoni tal-portijiet u min-naħa l-oħra, il-possibbiltà għall-awtoritajiet lokali li jmexxu portijiet marittimi biex jeżentaw lill-impriżi ta’ manutenzjoni mit-taxxa tan-negozju għal żmien massimu ta’ sitt snin.
(3)
B’ittra tal-11 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jipprovdu aktar informazzjoni, mhux biss dwar l-istrument fiskali nnotifikat, iżda wkoll dwar il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-port mill-portijiet marittimi l-kbar. Fuq talba mill-awtoritajiet Franċiżi, ingħata aktar żmien għat-tweġiba sad-9 ta’ Frar 2009.
(4)
Saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Franċiżi u s-servizzi tal-Kummissjoni fit-28 ta’ Jannar 2009. B’ittra tal-10 ta’ Frar 2009, l-awtoritajiet Franċiżi għaddew aktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(5)
B’ittra tad-9 ta’ April 2009 (D/2165), il-Kummissjoni nnotifikat lill-awtoritajiet Franċiżi bid-deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009 li tinfetaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108 (2), TFUE. Din id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnali Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Minn naħa, hija tirrigwarda l-istrument fiskali nnotifikat, u min-naħa l-oħra tirrigwarda l-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi ta’ manutenzjoni tal-portijiet. Permezz ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni stiednet lil Franza u lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom f'perjodu stabbilit.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet, fil-11 ta’ Mejju 2009 (A/18191), l-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Franċiżi. Irċeviet ukoll, fil-perjodu stabbilit, l-osservazzjonijiet ta’ parti interessata, jiġifieri l-Organizzazzjoni Ewropea tal-Portijiet Marittimi (minn hawn ‘il quddiem “l-ESPO”). L-osservazzjonijiet tal-ESPO ingħaddew lill-awtoritajiet Franċiżi b’ittra tas-16 ta’ Lulju 2009 (D/60307) li kkummentaw dwarhom fl-ittra tas-27 ta’ Awwissu 2009 (A/28446).
(7)
Saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Franċiżi u s-servizzi tal-Kummissjoni fit-30 ta’ Novembru 2009. B’ittra tal-25 ta’ Jannar 2010 (A/3263) u tal-24 ta’ Marzu 2010 (A/5136), l-awtoritajiet Franċiżi għaddew aktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(8)
B’ittra tad-9 ta’ Ġunju 2010 (D/7519), fil-qafas tar-riforma tat-taxxa tan-negozju li ddaħħlet fi Franza, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jipprovdu aktar informazzjoni. B’din l-ittra, il-Kummissjoni xtaqet tikseb xi kjarifiki dwar l-inċidenza tat-tneħħija tat-taxxa tan-negozju fuq l-istrument innotifikat u fuq il-proċedura.
(9)
B’ittra tat-2 ta’ Lulju 2010, l-awtoritajiet Franċiżi talbu estensjoni taż-żmien mogħti lilhom biex iwieġbu. Ir-risposta tal-awtoritajiet Franċiżi waslet għand il-Kummissjoni b’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2010 (A/11533).
(10)
F'din l-ittra, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni li huma jirtiraw in-notifika tagħhom dwar dak li jirrigwarda l-aspett fiskali relatat mal-possibbiltà tal-awtoritajiet lokali li jmexxu portijiet marittimi biex jeżentaw lill-impriżi tal-manutenzjoni mit-taxxa tan-negozju għal żmien massimu ta’ sitt snin. Fil-fatt, din il-miżura kienet tipprevedi il-possibbiltà li ma jiġix ikkunsidrat il-valur tal-kera tal-għodod, it-tagħmir, u l-installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet fil-kalkolu tat-taxxa tan-negozju, taħt ċerti kundizzjonijiet u mill-2010 sal-2015. Iżda, din il-possibbiltà tilfet l-għan tagħha fil-kuntest tat-tneħħija tat-taxxa professjonali u barra minn hekk ġiet revokata mil-liġi tal-finanzi għall-2010.
(11)
Dwar l-aspett fiskali tan-notifika dwar it-tnaqqis digressiv u limitat fiż-żmien tal-valur tal-kera li sservi biex jiġu stabbiliti t-taxxi lokali tal-operaturi privati li jieħdu l-għodod, it-tagħmir u l-installazzjonijiet tal-portijiet marittimi l-kbar, fl-ittra tagħhom tat-2 ta’ Lulju 2010 l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw li dan it-tnaqqis japplika bl-istess mod għat-taxxa fuq l-art tal-impriżi li jaqgħu taħt il-kontribuzzjoni ekonomika territorjali (6) li tieħu post it-taxxa tan-negozji. F'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni bl-identità tal-erba’ impriżi benefiċjarji (7) ta’ din il-miżura u bit-total ta’ vantaġġ fiskali li jirriżulta għal kull waħda minnhom.
(12)
Il-valorizzazzjoni attwalizzata tal-vantaġġi fiskali miġbura wriet, għal tlieta mill-impriżi kkonċernati, eżenzjoni fiskali inferjuri għal-limitu minimu ta’ elfejn euro fuq perjodu konsekuttiv ta’ tliet eżerċizzji fiskali definit permezz tar-Regolament (KE) nru 1998/2006 tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis (8). Dan ma kienx il-każ għar-raba' impriża kkonċernata.
(13)
F'dan il-kuntest u wara diversi kuntatti mal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ddeċidew li jillimitaw il-vantaġġ mogħti lill-impriża f'applikazzjoni tal-miżura msemmija fil-preambolu 11 għal-limitu minimu u fil-kundizzjonijiet previsti mir-Regolament (KE) Nru 1998/2006.
(14)
Barra minn hekk, b’ittra tal-20 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni dwar l-adozzjoni tal-Artikolu 36 tal-liġi ta’ emenda dwar il-finanzi nru 2010-1658 tad-29 ta’ Diċembru 2010 (9), li jissoġġetta l-benefiċċju tat-tnaqqis digressiv fiskali previst fil-kuntest tar-riforma tal-portijiet għall-ħarsien tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006. L-awtoritajiet Franċiżi infurmaw bl-istess mod lill-Kummissjoni bl-irtirar tan-notifika tagħhom f'dak li jirrigwarda dan l-aħħar aspett fiskali tar-riforma tal-portijiet.
(15)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-fatt li l-awtoritajiet Franċiżi rtiraw in-notifika f'dak li jirrigwarda l-istrument fiskali kollu nnotifikat. Din id-Deċiżjoni tirrigwarda biss il-proċedura taċ-ċessjoni tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet li kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta’ April 2009. Din id-Deċiżjoni ma tirrigwardax il-kundizzjonijiet tal-użu tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet qabel jew wara ċ-ċessjoni tagħhom.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA INKWISTJONI
2.1. Elementi tal-kuntest
(16)
Il-miżura inkwistjoni taqa' taħt il-kuntest tar-riforma tal-portijiet li hi soġġetta għal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet (10). L-għan ta’ din ir-riforma hu li ttejjeb il-prestazzjoni u l-kompetittività tal-portijiet marittimi Franċiżi (Dunkerque, Le Havre, Nantes Saint Nazaire, La Rochelle, Bordeaux u Marseille).
(17)
F'dan il-kuntest, il-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet għandha l-għan li:
-
tiddefinixxi mill-ġdid il-missjonijiet tal-portijiet awtonomi li fi Franza metropolitana jsiru “l-portijiet marittimi l-kbar” (11);
-
timmodernizza t-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar;
-
torganizza l-koordinazzjoni bejn portijiet tal-istess naħa jew li jinsabu fuq l-istess assi tal-kanali tal-ilma;
-
tissimplifika u tirrazzjonalizza l-manutenzjoni tal-portijiet skont il-mudell tal-portijiet Ewropej ewlenin bl-implimentazzjoni ta’ operaturi integrati tat-terminali responsabbli mill-operazzjonijiet kollha tal-manutenzjoni.
(18)
Il-missjonijiet tal-portijiet marittimi l-kbar se jiġu ffukati fuq l-attivitajiet ta’ sovranità (sigurtà, sikurezza u l-pulizija tal-portijiet) u fuq il-funzjonijiet marbuta mal-ġestjoni tas-settur tal-portijiet. Min-naħa l-oħra, l-operaturi integrati tat-terminali se jkunu responsabbli mill-operazzjonijiet kollha tal-manutenzjoni sabiex tiġi mtejba l-effiċjenza fl-attivitajiet tagħhom.
(19)
L-awtoritajiet Franċiżi ppreċiżaw li ċ-ċessjoni tal-attivitajiet ta’ manutenzjoni tal-portijiet li għadhom jitwettqu mill-portijiet marittimi l-kbar lejn operaturi privati bi proċedura ta’ trasferiment tat-tagħmir fil-portijiet marittimi l-kbar kienet tagħmel parti minn dan il-kuntest ta’ simplifikazzjoni u razzjonalizzazzjoni tal-manutenzjoni tal-portijiet. Indikaw ukoll li r-riforma tqarreb lis-sistema Franċiża lejn il-mudell Ewropew fejn il-funzjonijiet rispettivi tal-awtorità tal-portijiet u tal-operatur tal-portijiet huma distinti b'mod ċar u fejn dan tal-aħħar ħafna drabi jkun impriża privata.
2.2. Il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod
(20)
Il-portijiet marittimi l-kbar qed jieqfu jużaw l-għodod, it-tagħmir u l-installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet (aktar 'il fuq, “l-għodod ta’ manutenzjoni”) u qed jgħadduhom lil impriżi privati skont proċedura ta’ trasferiment spjegata fl-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet.
(21)
Fit-termini ta’ din id-dispożizzjoni (12), il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod ta’ manutenzjoni u ta’ trasferiment tad-drittijiet in rem li huma marbuta magħhom tinqasam f'diversi stadji:
-
l-ewwel nett, il-port marittimu l-kbir jinnegozja l-modalitajiet taċ-ċessjoni tal-għodod ta’ manutenzjoni mal-operaturi li jużaw is-servizzi tal-port regolarment jew li jkunu għamlu investimenti sinifikanti fit-terminal.
-
jekk ma jkunx hemm operaturi preżenti jew jekk in-negozjati ma jitlestewx b'suċċess f'perjodu ta’ tliet xhur, il-port marittimu l-kbir jagħmel sejħa għal proposti fil-kuntest ta’ proċedura trasparenti u non-diskriminatorja.
-
jekk is-sejħa għal proposti ma tkunx ta’ suċċess u jekk il-proġett strateġiku tal-port marittimu l-kbir jipprevedi dan, il-port jista' joħloq sussidjarja li lilha tiġi fdata l-attività kkonċernata. Fuq medda ta’ perjodu ta’ ħames snin, issir sejħa ġdida għall-proposti. Mal-konklużjoni tas-sejħa għal proposti, jiġu konklużi ftehimiet tat-terminal mal-operaturi magħżula.
(22)
Skont l-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet, kummissjoni nazzjonali indipendenti, jiġifieri l-kummissjoni nazzjonali għall-evalwazzjoni taċ-ċessjoni ta’ għodod tal-portijiet (minn hawn 'il quddiem is-“CNECOP”), hi inkarigata li tħares l-andament tajjeb u t-trasparenza tal-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod (13). Ir-rwol tagħha hu li tibgħat opinjoni dwar l-evalwazzjoni tal-oġġetti qabel iċ-ċessjoni tagħhom. F'dan il-kuntest, trid tikkunsidra l-bilanċ ekonomiku u l-perspettivi ta’ żvilupp tal-attività. Għall-finijiet ta’ din l-evalwazzjoni, is-CNECOP tista' wkoll tirreferi għal espert biex jevalwa l-valur tal-oġġetti.
(23)
L-opinjonijiet tas-CNECOP jingħataw fuq il-bażi tal-abbozzi tal-att ta’ trasferiment li b'mod obbligatorju għandhom jidhru fid-dossier mibgħut mill-presidenti tal-Bord Eżekuttiv tal-portijiet marittimi l-kbar skont l-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet. Dawn l-abbozzi jsemmu l-ispjegazzjoni tal-għodod li għandhom jinbiegħu, il-prezzijiet ta’ trasferiment tagħhom kif ukoll il-kundizzjonijiet tal-finanzjament tagħhom.
(24)
L-ebda att definittiv ta’ trasferiment ma jista' jkun iffirmat mingħajr opinjoni preliminari tas-CNECOP. Din hi opinjoni sempliċi (mhux vinkolanti) ppubblikata fuq livell nazzjonali u lokali.
(25)
Fost il-membri tagħha s-CNECOP għandha maġistrat tal-Qorti tal-Awdituri, rappreżentant tal-awtoritajiet lokali u persuna kkwalifikata magħżula minħabba l-kompetenzi tagħha fil-qasam tal-portijiet. Il-funzjoni tal-membri tas-CNECOP hija inkompatibbli ma’ funzjonijiet oħra ta’ responsabbiltà fil-ġestjoni jew is-sorveljanza ta’ portijiet marittimi kbar jew ta’ impriżi ta’ manutenzjoni li jixtru tagħmir pubbliku, għall-perjodu kollu tal-mandat u għal perjodu ta’ ħames snin wara t-tmiem tiegħu.
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ EŻAMI FORMALI
(26)
Fid-Deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni kkunsidrat li ma setax ikun eskluż li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni fir-rigward tal-proċedura nnegozjata tinkorpora xi elementi tal-għajnuna. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni sostniet li l-opinjoni tas-CNECOP mhijiex vinkolanti. Iżda, fin-nuqqas ta’ din il-karatteristika ta’ vinkolanza, il-Kummissjoni esprimiet xi dubji dwar il-fatt li l-oġġetti jinbiegħu bil-prezz tas-suq. Il-Kummissjoni esprimiet ukoll tħassib dwar l-indipendenza tal-membri tas-CNECOP.
(27)
Dwar l-eżami tal-kumpatibbiltà ta’ din il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod tal-manutenzjoni mas-suq intern, il-Kummissjoni stmat li l-ebda deroga prevista fl-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE ma tidher applikabbli f'dan il-każ.
(28)
B’konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali sabiex tneħħi d-dubji dwar il-kwalifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat tal-proċedura taċ-ċessjoni tal-għodod ta’ manutenzjoni u dwar il-kumpatibbiltà ta’ dawn il-miżuri mas-suq intern.
4. KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(29)
Dwar in-natura ta’ opinjoni maħruġa mis-CNECOP, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li din tal-aħħar hi ffurmata minn erba’ membri indipendenti fosthom il-president, maħtur fost il-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri mill-Ewwel president tagħha u li hi toħroġ opinjoni dwar id-dossiers ta’ trasferiment tal-għodod pubbliċi li jibagħtulha l-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar. Dawn id-dossiers jinkludu spjegazzjoni tal-proċedura nnegozjata segwita, il-lista tal-oġġetti ttrasferiti, l-abbozz tal-att ta’ trasferiment li jindika b'mod partikolari l-prezz previst taċ-ċessjoni kif ukoll il-kundizzjonijiet previsti għall-użu tat-terminal.
(30)
Ifakkru wkoll li s-CNECOP għandha bħala l-missjoni ewlenija tagħha l-iżgurar, skont l-Artikolu L. 3211-18 tal-kodiċi ġenerali tal-proprjetà tal-entitajiet pubbliċi, li l-għodod pubbliċi mhumiex ser jiġi ttrasferiti “la b'xejn, u l-anqas bi prezz inferjuri għall-valur tas-suq”, b'hekk jissodisfaw ir-rekwiżiti taċ-ċessjoni ta’ assi pubbliċi bil-prezz tas-suq.
(31)
Jgħidu wkoll li din il-kummissjoni għandha toħroġ opinjoni sempliċi li ser tiġi ppubblikata sabiex tipprevjeni kwalunkwe ċessjoni bi prezz inferjuri għal dak tas-suq u jimpenjaw ruħhom f'dan ir-rigward sabiex din l-opinjoni tkun pubblikata fil-bulettin uffiċjali tal-Ministeru tal-ambjent, l-enerġija, u l-iżvilupp sostenibbli u l-ġestjoni tat-territorju fuq is-sit tal-Ministeru kif ukoll, fuq livell lokali, permezz ta’ affissjoni, f'kull wieħed mill-portijiet marittimi l-kbar. L-awtoritajiet Franċiżi jisħqu li se jibagħtu wkoll ittra lil kull president tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar - li d-direttur tagħhom hu responsabbli mill-ħarsien tal-interessi tal-port - li tfakkar il-modalitajiet tal-funzjonament tas-CNECOP, kif ukoll ir-regoli taċ-ċessjoni tal-assi pubbliċi li b'mod obbligatorju jridu jikkonformaw magħhom.
(32)
F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jgħidu wkoll li, skont l-Artikolu L. 313-6 tal-kodiċi tal-qrati finanzjarji, il-presidenti tal-bords eżekuttivii jistgħu jeħlu multa b'total li jista' jilħaq id-doppju tal-ammont tal-paga jew salarju gross annwali li kien allokat lilhom fid-data tal-ksur għal kull vantaġġ mhux ġustifikat li ppruvaw jieħdu jew li taw lil ħaddieħor, kemm jekk dan il-vantaġġ ikun fi flus jew in natura u li jkun ta’ ħsara għat-Teżor, l-awtorità jew il-korp ikkonċernat.
(33)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jintrabtu li jinnotifikaw lill-Kummissjoni Ewropea, qabel l-iffirmar tal-att ta’ ċessjoni, bid-deċiżjoni sħiħa ta’ president ta’ Bord Eżekuttiv ta’ port marittimu kbir li jiddevja mill-opinjoni tas-CNECOP.
(34)
Dwar il-kompetenza u l-indipendenza tal-membri tas-CNECOP, l-awtoritajiet Franċiżi jibagħtu lill-Kummissjoni l-curriculum vitae tal-erba’ membri tas-CNECOP, fosthom dak tal-president tagħha u bid-dettalji tal-kwalifiki ta’ kull wieħed mill-membri tagħha fir-rigward tal-kompetenzi tas-CNECOP. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn il-persuni kollha kienu proposti minħabba l-għarfien tagħhom dwar il-proċessi ta’ trasferimenti u tal-privatizzazzjoni jew l-esperjenza tagħhom fil-qasam tal-portijiet, kif jirriżulta mill-curriculum vitae tagħhom.
(35)
Partikolarment f'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru wkoll li l-indipendenza tal-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri fir-rigward tas-setgħa legali u s-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958 u kkonfermata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill Kostituzzjonali 2001-448 DC tal-25 ta’ Lulju 2001 u li dik tal-Membri Parlamentari fir-rigward tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Artikolu 16 tad-Dikjarazzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u taċ-Ċittadin tas-26 ta’ Awwissu 1789 li tikkonsakra l-prinċipju tas-separazzjoni tas-setgħat u li tinsab fil-preambolu tal-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958.
(36)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, skont l-Artikolu 6 tad-Digriet nru 2008-1032 (14) tad-9 ta’ Ottubru 2008 adottat skont il-liġi nru 2008-660, regoli ta’ inkompatibbiltà li jikkostiwixxu garanzija addizzjonali tal-indipendenza tal-membri tas-CNECOP huma imposti fuq il-membri tagħha matul il-perjodu kollu tal-mandat tagħhom u għal ħames snin wara t-tmiem ta’ dan il-mandat:
-
b'kull mandat ta’ membru tal-bord tad-diretturi, tal-bord eżekuttiv jew tal-bord ta’ sorveljanza ta’ kumpanija tal-manutenzjoni tal-portijiet li tkun akkwistat għodod tal-portijiet pubbliċi, kif ukoll bl-eżerċizzju ta’ attività mħallsa minn tali impriżi; u
-
b'kull mandat ta’ membru tal-bord ta’ sorveljanza jew tal-bord eżekuttiv ta’ port marittimu kbir.
(37)
Fl-aħħar nett, hu mfakkar li l-kapaċità ta’ ħila esperta tas-CNECOP tista' tiġi msaħħa, permezz tal-Artikolu 7 tad-Digriet nru 2008-1032 tad-9 ta’ Ottubru 2008 (iċċitat iktar 'il fuq) li jipprevedi l-possibbiltà ta’ konsulenza ta’ espert sabiex ikun evalwat b'mod aktar preċiż il-valur tal-assi qabel ma jiġu ttrasferiti lill-impriżi ta’ manutenzjoni.
(38)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li l-proċeduri ta’ ċessjoni previsti mil-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet jipprevedu l-garanziji neċessarji kollha biex jiżguraw li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet u xi drittijiet in rem li huma marbuta magħhom isiru bil-valur tas-suq u, għaldaqstant, ma jinvolvu l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat.
5. KUMMENTI TAL-PARTI INTERESSATA U KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI DWAR IL-KUMMENTI TAL-PARTI INTERESSATA
(39)
L-ESPO ssostni, b'appoġġ għall-pożizzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi, li r-riforma kkonċernata bl-implimentazzjoni tal-mudell imsejjaħ “landlord model”, tikkontribwixxi għat-titjib tal-kompetittività tal-portijiet Franċiżi kif ukoll tal-prestazzjoni globali tal-portijiet Ewropej. Iċ-ċessjoni tal-attivitajiet tal-manutenzjoni tal-portijiet mill-portijiet marittimi l-kbar lejn operaturi privati fil-fatt ser timmodernizza t-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar Franċiżi billi jiġu adattati għall-mudell l-aktar użat fl-Unjoni Ewropea u fid-dinja.
(40)
Fid-dawl tal-kumplessità ta’ tali riforma kif ukoll tal-implikazzjonijiet soċjali u finanzjarji tagħha, l-ESPO tgħid li l-appoġġ tal-Istat Membru kkonċernat f'riforma fuq dik l-iskala spiss hu l-uniku mod biex issir aċċettabbli għall-partijiet kollha involuti.
(41)
Filwaqt li ma tixtiqx tagħti evalwazzjoni dettaljata dwar il-kwalifikazzjoni tal-miżuri inkwistjoni bħala għajnuna mill-Istat, l-ESPO tinnota li l-kundizzjonijiet tal-evalwazzjoni tal-għodod huma ta’ natura li tiggarantixxi li ċ-ċessjoni tagħhom titwettaq bi prezz tas-suq.
(42)
L-awtoritajiet Franċiżi jaqblu mal-osservazzjonijiet tal-ESPO.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
(43)
Wara l-proċedura ta’ investigazzjoni formali li nbdiet fuq il-bażi tal-Artikolu 108(2), TFUE u wara li kkunsidrat l-argumenti ppreżentati f'dan il-kuntest mill-awtoritajiet Franċiżi u l-parti interessata, il-Kummissjoni jidhrilha li l-miżura kkonċernata ma tinvolvix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1), TFUE.
(44)
Skont l-Artikolu 107(1), TFUE, “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq komuni”.
(45)
Il-kwalifikazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat tissupponi li l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin ikunu ssodisfati, jiġifieri: il-miżura in kwistjoni tagħti vantaġġ permezz tar-riżorsi tal-Istat, 2) dan il-vantaġġ ikun selettiv u 3) il-miżura tista' tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u tista' taffettwa l-iskambji bejn l-Istati Membri (15).
(46)
L-ewwel nett ikun tajjeb li wieħed jinnota li fil-kuntest preżenti, sabiex ikun eskluż kull tip ta’ vantaġġ, l-assi pubbliċi kkonċernati, jiġifieri l-għodod ta’ manutenzjoni tal-portijiet, iridu jinbiegħu bil-prezz tas-suq.
(47)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-bejgħ tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet ma jseħħx fil-qafas ta’ proċedura ta’ offerti miftuħa, trasparenti, mhux diskriminatorja u mhux kundizzjonata, peress li tali proċedura tiġi implimentata biss jekk il-proċedura nnegozjata ma tirnexxix mal-operaturi diġà preżenti jew jekk m'hemmx operaturi preżenti (ara l-preambolu 21).
(48)
Madankollu, il-Kummissjoni tisħaq li, fil-każ ta’ bejgħ innegozjat, il-proċedura proposta tipprevedi l-istabbiliment ta’ kummissjoni nazzjonali ta’ evalwazzjoni tal-assi mibjugħa, is-CNECOP. Il-Kummissjoni tinnota li s-CNECOP trid tagħti, qabel iċ-ċessjoni, opinjoni pubblika dwar il-valur tal-assi għall-bejgħ.
(49)
Fil-kuntest tad-Deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009 li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qalet li peress li l-opinjoni espressa mis-CNECOP ma kinitx vinkolanti, ma setax ikun eskluż li l-assi jinbiegħu bi prezz inferjuri għall-prezz tas-suq.
(50)
Waqt li kkunsidraw id-dubji espressi mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi infurmawha, bl-ittri tal-20 ta’ Jannar 2010 u tal-24 ta’ Marzu 2010 bl-ittri li ntbagħtu mid-direttur tas-servizzi tat-trasport lill-presidenti kollha tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar, datati s-16 ta’ Marzu 2009 u t-18 ta’ Jannar 2010, li jiċċaraw il-kuntest tan-negozjati għaċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet u li jippreċiżaw il-kundizzjonijiet li jridu jkunu rispettati għall-finijiet ta’ din iċ-ċessjoni.
(51)
Skont dawn l-ittri, il-presidenti tal-bordijiet tal-portijiet marittimi l-kbar huma infurmati, minn naħa waħda, li s-CNECOP se titlob b'mod sistematiku lill-portijiet marittimi l-kbar biex jiġi konsultat espert sabiex jiġu evalwati l-assi għall-bejgħ. F'dan il-kuntest, huwa meħtieġ li ssir, qabel ma tintbagħat quddiem is-CNECOP, evalwazzjoni teknika indipendanti tal-valur fis-suq tal-għodod tal-portijiet imwettqa minn kumpanija esperta indipendenti li għandha tidher fid-dossier sottomess lis-CNECOP.
(52)
Il-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar min-naħa l-oħra huma informati li “anki jekk il-liġi ma tagħtix in-natura ta’ opinjoni konformi, hu eskluż li wieħed imur lil hinn”, peress li l-ebda att ta’ ċessjoni li jvarja minn opinjoni mogħtija mis-CNECOP ma jista' jiġi ffirmat. B'hekk, fil-każ ta’ opinjoni negattiva tas-CNECOP, hemm lok jew li “jissokta n-negozjar jekk id-data ta’ referenza tas-CNECOP […] tkun tippermetti, u li jekk ikun il-każ jiġi ppreżentat dossier ġdid”, jew inkella li “jkun aċċettat il-falliment fin-negozjar u tinfetaħ proċedura ta’ sejħa għal proposti”.
(53)
Hu indikat ukoll li l-kummissarji tat-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar se jopponu b'mod sistematiku għal kull deliberazzjoni tal-bord ta’ sorveljanza tal-port li tinjora opinjoni tas-CNECOP u l-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar huma mfakkra dwar is-sanzjonijiet involuti f'każ li jagħtu vantaġġ mhux ġustifikat lil terzi matul l-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom.
(54)
Il-Kummissjoni tikkalkula li dawn il-preskrizzjonijiet indirizzati lill-presidenti tal-bords eżekuttivi tal-portijiet marittimi l-kbar dwar il-ħtieġa li titwettaq evalwazzjoni indipendenti tal-għodod ta’ manutenzjoni għaċ-ċessjoni u dwar il-karatteristika vinkolanti tal-opinjoni tas-CNECOP, huma ta’ natura li tiggarantixxi li l-għodod ikkonċernati mhumiex ser jinbiegħu bi prezz inferjuri għal dak tas-suq.
(55)
Il-Kummissjoni tinnota li dan l-istat ta’ fatt hu msaħħaħ ukoll mill-fatt li l-opinjoni tas-CNECOP trid tkun publiċizzata kemm fuq livell nazzjonali, aċċertat mill-awtoritajiet nazzjonali kif ukoll fuq livell lokali, aċċertat mill-portijiet ikkonċernati. Dawn il-pubblikazzjonijiet huma, f'każ ta’ bżonn, tat-tip li jippermetti li jkunu kkontestati l-kundizzjonijiet ta’ trasferiment tal-għodod ta’ manutenzjoni kkonċernati.
(56)
Dwar l-indipendenza u l-kwalifiki tal-membri tas-CNECOP għall-evalwazzjoni tal-oġġetti mibjugħa, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni il-curriculum vitae tal-erba’ membri tagħha, fosthom dak tal-president.
(57)
F'dan ir-rigward jista' jiġi nnutat li wieħed mill-membri tagħha, membru tal-Qorti tal-Awdituri, kien propost mill-Ewwel president tal-Qorti tal-Awdituri biex jippresjedi s-CNECOP u li dan għandu esperjenza professjonali marbuta b'mod dirett mal-affarijiet marittimi. F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-indipendenza tal-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri fir-rigward tas-setgħa leġiżlattiva u tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958 u kkonfermata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill Kostituzzjonali 2001-448 DC tal-25 ta’ Lulju 2001.
(58)
Il-membru tas-CNECOP responsabbli mir-rappreżentanza tal-awtoritajiet territorjali għandu speċjalizzazzjoni marbuta direttament mal-portijiet marittimi. F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-indipendenza tal-Membri Parlamentari fir-rigward tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Artikolu 16 tad-Dikjarazzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u taċ-Ċittadin tas-26 ta’ Awwissu 1789 li tikkonsakra l-prinċipju tas-separazzjoni tas-setgħat, u li tinsab fil-preambolu tal-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958.
(59)
Dwar iż-żewġ membri proposti bħala persuni kwalifikati, huwa ċar mill-curriculum vitae tagħhom li wieħed minnhom għandu kompetenzi fil-qasam tal-portijiet u l-ieħor għandu kompetenzi fil-qasam taċ-ċessjonijiet ta’ assi pubbliċi.
(60)
L-awtoritajiet Franċiżi ddikkjaraw ukoll li, skont l-Artikolu 6 tad-Digriet nru 2008-1032 tad-9 Ottubru 2008 (16), xi regoli ta’ inkompatibbiltà huma imposti fuq il-membri tas-CNECOP matul id-dewmien kollu tal-mandat tagħhom u għal ħames snin wara l-waqfien tal-mandat tagħhom (ara l-preambolu 36).
(61)
Il-Kummissjoni tinnota li dawn ir-regoli ta’ inkompatibbiltà jikkostitwixxu, f'dan il-każ, garanzija supplementari tal-indipendenza tal-membri tac-CNECOP.
(62)
Fuq il-bażi ta’ dawn l-elementi u fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li l-obbligu li l-valur tas-suq tal-għodod jiġi vvalutat minn kumpanija esperta indipendenti, u li fuq il-bażi ta’ dan il-membri tas-CNECOP, li huma ta’ esperjenza u li huma indipendenti, joħorġu opinjoni vinkolanti fil-prinċipju, fil-prinċipju jippermetti li jiġi żgurat li t-trasferimenti jsiru skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(63)
Suġġett għall-konformità stretta mal-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi msemmija fit-titolu 6, dak li jirriżulta minn dan li ntqal hawn fuq hu li ma hemmx raġunijiet biex wieħed jikkunsidra li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet li ssir fil-kuntest ta’ bejgħ innegozjat hija suxxettibbli li tagħti vantaġġ ekonomiku lix-xerrejja ta’ dak il-materjal. Min-naħa l-oħra, dan ma jkunx il-każ għal tranżazzjonijiet individwali eventwali li ma jirrispettawx strettament dawn il-kundizzjonijiet.
7. KONKLUŻJONI
(64)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti kollha, il-Kummissjoni
-
tikkunsidra l-irtirar tan-notifika dwar iż-żewġ miżuri ta’ akkumpanjament notifikati skont l-aspett fiskali tar-riforma tal-portijiet u identifikati fil-preambolu 2 tad-Deċiżjoni preżenti;
-
tikkunsidra li l-proċedura ta’ ċessjoni ta’ għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet li kienet soġġetta wkoll għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta’ April 2009 u spjegata fil-preamboli 16 sa 25 ta’ din id-Deċiżjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li tinvolvi t-trasferiment ta’ tagħmir tal-manutenzjoni tal-portijiet lil operaturi privati li Franza qiegħda tippjana li twettaq fil-kuntest tar-riforma tal-portijiet prevista mil-liġi nru 2008-660 tal-4 ta’ Lulju 2008 ma tikkostitwixxix għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
It-twettiq ta’ din l-għajnuna huwa għalhekk awtorizzat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Franza.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Ġunju 2011.