ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ April 2011
dwar għajnuna mill-Istat C 19/09 (ex N 64/09) li d-Danimarka biħsiebha timplimenta fir-rigward tar-ristrutturar ta’ TV2 Danmark A/S
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2614)
(It-test Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/109/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), u b’mod partikulari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim fuq iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont dawn id-dispożizzjonijiet (2), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fl-4 ta’ Awwissu 2008 l-Kummissjoni nnotifikat lid-Danimarka bid-deċiżjoni tagħha li ma tqajjimx oġġezzjonijiet għall-għajnuna ta’ salvataġġ li ser tingħata lil TV2 Danmark A/S fil-forma ta’ faċilità ta’ kreditu f’total ta’ DKK 1 000 miljun (minn hawn ‘il quddiem “id-deċiżjoni dwar l-għajnuna ta’ salvataġġ”) (3). Dik id-deċiżjoni qieset li l-għajnuna ppjanata kienet kompatibbli mal-Artikolu 87(3)(c) tat-Trattat KE, li issa sar l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u, b’mod partikulari, mar-regoli stabbiliti fil-Linji Gwida tal-Komunità dwar Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar ta’ Impriżi f’Diffikultà (4) (minn hawn ‘il quddiem “il-Linji Gwida”).
(2)
B’mod konformi mad-deċiżjoni dwar l-għajnuna ta’ salvataġġ u l-Linji Gwida, kellu jingħata lill-Kummissjoni pjan ta’ ristrutturar jew pjan ta’ likwidazzjoni, jew prova li s-self kien ġie rrimborżat għal kollox, mhux iktar tard minn sitt xhur wara l-awtorizzazzjoni tal-miżura ta’ għajnuna ta’ salvataġġ, jiġifieri mhux iktar tard mill-4 ta’ Frar 2009.
(3)
Fl-4 ta’ Frar 2009, id-Danimarka nnotifikat lill-Kummissjoni, b’mod konformi mal-Artikolu 88(3) KE, issal-Artikolu 108(3) TFUE, bi pjan ta’ ristrutturar dwar TV2 Danmark A/S.
(4)
B’ittra ddatata 2 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 88(2) KE, li issa sar l-Artikolu 108(2) TFUE, fir-rigward tal-għajnuna.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti li ġejjin mill-partijiet interessati.
-
1.10.2009
TDC A/S u You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (benefiċjarja tal-għajnuna)
-
2.10.2009
MTG Viasat (li ssottomettiet iktar annessi b’ittra tal-15 ta’ Ottubru 2009)
-
2.10.2009
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd u SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Hija bagħtithom lid-Danimarka fis-27 ta’ Ottubru 2009. Il-kumment mibgħut tard minn Telia Stofa ntbagħat lid-Danimarka fit-30 ta’ Novembru 2009. Id-Danimarka ngħatat l-opportunità biex tirrispondi u l-kummenti tagħha ġew irċevuti b’żewġ ittri li ttrattaw aspetti differenti tal-kummenti ta’ terzi: b’ittra mill-Gvern Daniż datata d-29 ta’ Jannar 2010, li ġiet irċevuta permezz tar-Rappreżentanza Permanenti u rreġistrata bħala rċevuta fit-23 ta’ Frar 2010, u b’ittra ddatata fid-29 ta’ Marzu 2010 u rreġistrata bħala rċevuta fit-30 ta’ Marzu 2010 u l-Annessi ta’ dik l-ittra ġew irreġistrati wara bħala rċevuti fl-14 ta’ April 2010. Fit-8 ta’ Ġunju 2010, il-Gvern Daniż ipprovda xi ftit iktar informazzjoni fuq l-adozzjoni ta’ Ftehim fuq il-Politika tal-Medja għall-2011-2014.
(8)
Fid-9 ta’ Ġunju 2010, TV2 Danmark A/S ssottomettiet memorandum ta’ informazzjoni fuq il-bejgħ tan-netwerk tax-xandir TV2.
(9)
Il-Kummissjoni kellha laqgħa mal-benefiċjarja tal-għajnuna TV2 Danmark A/S fit-8 ta’ Ġunju 2010. Bħala aġġornament għal-laqgħa, il-Kummissjoni bagħtet domandi fit-30 ta’ Ġunju 2010 lid-Danimarka u d-Danimarka bagħtet ir-risposti tagħha fid-9 ta’ Lulju 2010.
(10)
Viasat issottomettiet iktar informazzjoni b’emejl fis-26 ta’ Mejju 2010 u b’ittri rreġistrati bħala li ġew irċevuti fl-1 ta’ Ġunju 2010 u s-6 ta’ Lulju 2010.
(11)
Wara domandi addizzjonali mill-Kummissjoni fit-23 u t-28 ta’ Lulju 2010, id-Danimarka bagħtet ir-risposti għal dawn id-domandi fis-17 ta’ Awwissu 2010. Il-Kummissjoni kellha laqgħa mad-Danimarka fl-14 ta’ Settembru 2010, u wara d-Danimarka pprovdiet iktar kummenti f’sottomissjoni ddatata l-15 ta’ Ottubru 2010.
(12)
Viasat issottomettiet iktar informazzjoni lill-Kummissjoni fit-22 ta’ Diċembru 2010 u SBS għamlet hekk fis-7 ta’ Frar 2011.
(13)
Fl-14 ta’ Jannar 2011, il-Kummissjoni bagħtet talba għal informazzjoni lid-Danimarka u din irrispondiet b’ittra tat-3 ta’ Frar 2011. Id-Danimarka talbet laqgħa oħra b’ittra tat-28 ta’ Jannar 2011. Din il-laqgħa saret fis-7 ta’ Frar 2011. Intbagħet iktar informazzjoni fl-24 ta’ Frar 2011.
(14)
Fuq talba tal-awtoritajiet Daniżi, saret laqgħa oħra fl-4 ta’ Marzu 2011. Id-Danimarka mbagħad issottomettiet iktar informazzjoni b’ittri rreġistrati bħala li ġew irċevuti fil-11, is-17 u t-18 ta’ Marzu 2011 u fis-6 u l-14 ta’ April 2011. Fl-ittra tagħha tal-11 ta’ Marzu 2011, id-Danimarka infurmat lill-Kummissjoni li partijiet mill-pjan ta’ ristrutturar (il-“kard TV2 Alene”, spjegat iktar ‘l isfel) ma kinux ser jiġu implimentati. Fis-17 u t-18 ta’ Marzu u fis-6 u l-14 ta’ April 2011, id-Danimarka pprovdiet dejta finanzjarja emendata li ħadet inkunsiderazzjoni din l-emenda.
(15)
Għandu jiġi nnutat wkoll li fl-24 ta’ Marzu 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd resqet rikors għall-annullament tad-deċiżjoni dwar l-għajnuna ta’ salvataġġ quddiem il-Qorti ta’ Prim’ Istanza tal-Komunitajiet Ewropej (issal-Qorti Ġenerali) (6). Barra minn hekk, fil-15 ta’ Mejju 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd talbet lill-Kummissjoni biex tibda proċeduri skont l-Artikolu 108(2) TFUE sabiex tiġi rrevokata d-deċiżjoni dwar l-għajnuna ta’ salvataġġ (7). Dawn l-azzjonijiet jikkonċernaw deċiżjoni differenti u ma jipprekludux lill-Kummissjoni milli jkollha l-fehma tagħha fuq il-pjan ta’ ristrutturar. Madankollu, b’ordni ddatata s-17 ta’ Mejju 2010, il-proċeduri fil-kawża tal-qorti ġew sospiżi sakemm l-Kummissjoni tadotta deċiżjoni finali fil-każ tar-ristrutturar (8).
(16)
Fl-14 ta’ Diċembru 2009, MTG/Viasat għamlu ilment fejn allegaw li d-Danimarka qiegħda tikser inter alia l-Artikoli 106 u 102 TFUE bl-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent għal TV2.
II. IL-BENEFIĊJARJA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S ġiet inkorporata fl-2003 bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata proprjetà sħiħa tal-Istat Daniż. Il-kumpanija ħadet f’idejha l-attivitajiet tal-istituzzjoni pubblika awtonoma TV2, li nħolqot fl-1986. Danmark A/S għandha interessi f’diversi kumpaniji differenti li jinvolvu sussidjarji tagħha kollha kemm huma, assoċjati, impriżi konġunti u ishma minoritarji. TV2 Danmark A/S (minn hawn ‘il quddiem “TV2”) hija l-kumpanija holding tal-Grupp TV2 u topera l-kanal televiż ta’ servizz pubbliku TV2 (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “il-kanal ewlieni”).
(18)
Mudell tan-negozju kurrenti: Storikament, il-kanal ewlieni TV2 kien iffinanzjat mid-drittijiet tal-liċenzja tat-televiżjoni u dħul mir-reklamar. Madankollu, għalkemm il-kanali reġjonali għadhom qed jiġu ffinanzjati parzjalment b’dan il-mod, il-finanzjament tal-liċenzja tat-televiżjoni għall-kanal ewlieni ntemm fl-Lulju 2004 u baqa’ biss il-finanzjament permezz tad-dħul mir-reklamar. Dan id-dħul mir-reklamar bħalissa huwa l-uniku sors ta’ dħul għall-kanal ewlieni, ħlief għall-profitti mill-kanali kummerċjali. Bħalissa TV2 ma hijiex qed titħalla timponi drittijiet ta’ abbonament għall-kanal ewlieni tagħha.
(19)
Obbligi ta’ servizz pubbliku: L-Artikolu 38a(1) tal-Att dwar ix-Xandir Daniż jistabbilixxi obbligu ta’ servizz pubbliku għal TV2 u jgħid li “l-attivitajiet ta’ programmar ta’ servizz pubbliku għandhom jiġu pprovduti lill-pubbliku ġenerali skont il-prinċipji msemmijin fl-Artikolu 10”. Dawn l-obbligi globali huma ssupplimentati b’deskrizzjonijiet iktar iddettaljati fil-liċenzja ta’ servizz pubbliku u l-addenda tagħha.
(20)
Il-Kummissjoni aċċettat (9), u fuq dan il-punt ingħatat raġun mill-Qorti Ġenerali (10), li l-kanal ewlieni ta’ TV2 jissodisfa obbligu ta’ servizz pubbliku. L-attività ta’ servizz pubbliku ta’ TV 2 tammonta għal iktar minn […] (*) tal-ispejjeż tagħha (11).
(21)
Il-kanal ewlieni TV2 għandu obbligu ta’ servizz pubbliku ieħor li jxandar programmi reġjonali skont il-punt 2.5 tal-liċenzja ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 (12). Il-kontenut reġjonali huwa prodott mill-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2. It-tmien stazzjonijiet reġjonali huma indipendenti minn TV2. Dawn huma rregolati mill-Artikoli 31 et seq. tal-Att dwar ix-Xandir Daniż (13). It-tmien stazzjonijiet TV2 reġjonali għandhom kull wieħed Bord ta’ Rappreżentanti, li l-kompożizzjoni tiegħu jirrifletti varjetà wiesgħa ta’ aspetti tal-kultura u l-komunità reġjonali. TV2 ma tistax tipparteċipa f’dawn il-Bordijiet ta’ Rappreżentanti. L-operazzjonijiet reġjonali huma fdati b’attivitajiet ta’ servizz pubbliku skont l-Artikoli 31 et seq. tal-Att dwar ix-Xandir Daniż u l-ipprogrammar tagħhom għandu jenfasizza affiljazzjoni reġjunali. L-attivitajiet tagħhom huma ffinanzjati primarjament mid-drittijiet tal-liċenzja (14). TV2 għandha obbligu li tittrażmetti dawn il-programmi reġjunali fi “twieqi” fil-fluss tal-ipprogrammar normali tat-TV2 (15). TV2 ma għandha l-ebda influwenza fuq il-format tat-TV magħżul, pereżempju biex tiġi żgurata l-koerenza mal-ipprogrammar ġenerali tat-TV fuq il-kanal ewlieni. Bejn il-programmi nazzjonali u reġjunali, TV2 tittrażmetti reklami li huma intiżi għas-suq reġjunali, u żżomm id-dħul mir-reklamar.
(22)
Obbligu ta’ trażmissjoni: Bħalissa, il-kanal ewlieni huwa kopert b’obbligu ta’ trażmissjoni skont l-Artikolu 6 tal-Att dwar ix-Xandir Daniż, li jgħid li distributuri SMATV (inklużi distibuturi tal-kejbil kummerċjali) għandhom jagħtu aċċess għall-kanali msemmijin fid-dispożizzjoni (jiġifieri TV2 u DR) fil-pakketti kollha tagħhom (16).
Distributuri tat-TV li jużaw is-satellita bħala pjattaforma ta’ distribuzzjoni ma kinux obbligati li jinkludu l-kanal ewlieni ta’ TV2 fil-pakketti ta’ programmi, imma għażlu li jagħmlu hekk billi l-kanal huwa popolari ħafna (17).
(23)
Id-distribuzzjoni tat-televiżjoni fid-Danimarka: It-televiżjoni fid-Danimarka hija ddistribwita f’ħames modi differenti, skont il-mezzi alternattivi ta’ kif wieħed jirċievi sinjal televiżiv. Dawn huma distribuzzjoni bil-kejbil (distributuri YouSee u Stofa), SMATV (distribuzzjoni tal-kejbil lokali), distribuzzjoni permezz ta’ dixx tas-satellita (Viasat u Canal Digital), distribuzzjoni bil-broadband (IPTV) u distribuzzjoni terrestri. Mill-1 ta’ Novembru 2009, is-sinjal terrestri analoġiku ntefa u s-sinjali tat-TV terrestri ġew iddiġitalizzati. Il-kumpanija Boxer rebħet is-sejħa għal offerti biex taġixxi bħala gwardjana kummerċjali u hija responsabbli għat-trażmissjoni ta’ kanali bbażati fuq abbonament permezz tan-netwerk terrestri. Bħalissa il-kanal ewlieni TV2 jixxandar “Free to air” (FTA) mingħajr ma jiġu imposti drittijiet ta’ abbonament biex wieħed jarah (18).
(24)
Attivitajiet ta’ TV2: TV2 hija attiva primarjament fix-xandir u fil-bejgħ ta’ reklamar tat-TV. Hija takkwista u tbigħ ukoll drittijiet awdjoviżivi fi swieq internazzjonali (pereżempju Euro 2008 jew il-Logħob Olimpiku) li hija stess tista’ xxandar jew terġa’ tbiegħ. TV2 topera kważi esklużivament fis-suq tax-xandir tat-TV u swieq relatati tal-medja oħrajn fid-Danimarka. Il-kanal ewlieni ta’ TV2, flimkien ma’ Danmarks Radio (impriża pubblika li hija ffinanzjata esklużivament bi dritt tal-liċenzja u topera żewġ kanali tas-servizz pubbliku), huwa l-ikbar kanal tat-TV.
Il-kanal ewlieni ta’ TV2 bħalissa jikkompeti fis-suq tar-reklamar tat-TV ma’, pereżempju, il-kanali ta’ Viasat TV3 u TV3+. Viasat hija l-proprjetà ta’ Swedish Modern Times Group A/S (MTG), li hija attiva wkoll bħala distributur fis-settur tas-satellita. TV2 tikkompeti wkoll għad-dħul mir-reklamar ma’ SBS A/S, li hija proprjetà ta’ ProSiebenSat Ġermaniża. Il-kanali TV bi ħlas ta’ TV2 bħal TV2 Zulu u TV2 Charlie, jikkompetu ma’ kanali kummerċjali oħrajn fis-suq bl-ingrossa għad-distribuzzjoni fil-pakketti ta’ kanali TV bi ħlas.
(25)
Operazzjonijiet kummerċjali: TV2 topera numru ta’ kanali kummerċjali mhux ta’ servizz pubbiku, inklużi TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film u TV2 News. Għandha wkoll 50 % tal-proprjetà f’TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film u TV2 News huma ffinanzjati permezz ta’ abbonamenti u reklamar, filwaqt li TV2 Film hija ffinanzjata esklużivament permezz ta’ abbonamenti.
(26)
Kif irrikonoxxiet id-Danimarka (19) u TV2 Danmark A/S u l-kompetitur tagħha Viasat (20), l-operazzjoni tal-kanal ewlieni hija vitali biex jintlaħaq id-dħul iġġenerat mill-kanali kummerċjali.
(27)
TV2 ilha obbligata mill-2001 li iżżomm il-kontijiet tal-attivitajiet kummerċjali u pubbliċi tagħha separati, ara l-Ordni Nru 740 (21). Il-kontijiet jiġu vverifikati minn awdituri esterni.
(28)
Negozju ieħor: Barra minn hekk, TV2 Danmark A/S għandha diversi sussidjarji jew hija parti minn numru ta’ impriżi konġunti relatati mat-TV fil-kontenut u r-radju, u qabel kellha wkoll netwerk ta’ trażmissjoni tax-xandir (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M u Fordelingsnet) ma’ DR. Skont informazzjoni pprovduta mid-Danimarka, Broadcast Service Denmark hija l-fornitur ewlieni tax-xandir Daniż fir-rigward tal-ippjanar, il-kostruzzjoni, l-operazzjoni u s-servizz ta’ netwerks ta’ trażmissjoni. In-netwerk ta’ trażmissjoni kien proprjetà konġunta ta’ Danske Radio u TV2 direttament jew permezz ta’ sħubiji fi komproprjetà (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Madankollu TV2 biegħet l-ishma tagħha f’dan in-netwerk bħala parti mir-ristrutturar tagħha.
(29)
Kawżi ta’ antitrust nazzjonali dwar TV2: Il-Kummissjoni tinnota li l-aġir ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar qed jiġi investigat mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi. Fil-21 ta’ Diċembru 2005, ittieħdet deċiżjoni mill-Kunsill tal-Kompetizzjoni Daniż li TV2 kienet kisret l-Artikolu 102 TFUE, u d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi nazzjonali korrispondenti, billi użat skontijiet li jżidu l-lealtà fis-suq tar-reklamar. Din id-deċiżjoni ġiet annullata mit-Tribunal tal-Appelli tal-Kompetizzjoni fl-1 ta’ Novembru 2006, imma mbagħad ġiet ikkonfermata fl-appell fil-Qorti Superjuri tad-Danimarka tal-Lvant fit-22 ta’ Ġunju 2009. Ġie ppreżentat appell fil-Qorti Suprema li kkonfermat is-sentenza tal-Qorti Superjuri fit-18 ta’ Marzu 2011. Din il-kawża segwiet kawża preċedenti mid-29 ta’ Novembru 2000 fejn il-Kunsill tal-Kompetizzjoni Daniż iddeċieda li l-iskontijiet ta’ TV2 fl-2000 kienu abbuż minn pożizzjoni dominanti.
III. KAWŻI LEGALI PENDENTI OĦRAJN LI JINVOLVU LIL TV2
(30)
L-appoġġ għall-operazzjonijiet ta’ TV2 minn fondi pubbliċi qabel l-inkorporazzjoni tagħha u r-rikapitalizzazzjoni sussegwenti tagħha kien is-suġġett tad-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni tad-19 ta’ Mejju 2004 u tat-2 ta’ Frar 2005, rispettivament (22). Fl-ewwel deċiżjoni, il-Kummissjoni ordnat l-irkupru ta’ għajnuna inkompatibbli lil TV2 f’ammont ta’ DKK 628.1 miljun. Id-Danimarka ordnat l-irkupru mill-benefiċjarja tal-għajnuna bl-imgħax, u rkuprat DKK 1 050 miljun minn TV2. It-tieni deċiżjoni ma qajmitx oġġezzjonijiet għar-rikapitalizzazzjoni, li kienet tikkonsisti minn injezzjoni kapitali ta’ DKK 440 miljun u tpartit ta’ dejn-ekwità ta’ DKK 394 miljun, f’termini tal-kompatibbiltà tagħha mas-suq komuni.
(31)
Fit-22 ta’ Ottubru 2008, il-Qorti Ġenerali annullat id-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni (23). Fl-24 ta’ Settembru 2009 (24) il-Qorti Ġenerali ħarġet ordni dwar id-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni, u ddikjarat li ma kienx hemm bżonn li tingħata deċiżjoni, billi d-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni - li kienet ibbażata fuq id-deċiżjoni ta’ rkupru - kienet ibbażata fuq premessi li ma kinux għadhom jeżistu u għalhekk kienet nieqsa minn kull sustanza u tifsir. Il-Qorti kkunsidrat li ż-żewġ deċiżjonijiet kienu jikkostitwixxu żewġ aspetti tal-istess kwistjoni legali.
(32)
L-investigazzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kawża ta’ hawn fuq saret b’mod parallel ma’ din il-proċedura, u d-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-kawża ta’ hawn fuq ser tiġi adottata fl-istess ħin bħal din id-Deċiżjoni.
IV. IL-PJAN TA’ RISTRUTTURAR
1. Il-kuntest tal-pjan ta’ ristrutturar oriġinali
(33)
Kif ntqal fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tawtorizza l-għajnuna ta’ salvataġġ ta’ DKK 1 000 miljun matul l-2008, TV2 Danmark kellha problemi serji ta’ likwidità serji minħabba investimenti qawwija, b’mod partikolari f’operazzjoni tar-radju, inqas dħul milli mistenni mir-reklamar u spejjeż ta’ imgħax ogħla. Dawn il-bżonnijiet ta’ likwidità ma setgħux jiġu sodisfatti permezz ta’ self minn kredituri privati (banek). Wara d-deċiżjoni ta’ għajnuna ta’ salvataġġ, id-Danimarka nnotifikat pjan ta’ ristrutturar fit-terminu ta’ sitt xhur stipulat fil-Linji Gwida.
(34)
Il-pjan ta’ ristrutturar mibgħut mill-Kummissjoni fl-4 ta’ Frar 2009 segwa ftehim fost maġġoranza kbira ta’ partiti politiċi Daniżi fuq addendum għall-Ftehim fuq il-Politika tal-Medja għall-2007-2010, li sar pubbliku fid-9 ta’ Jannar 2009.
(35)
Fin-notifika tagħha tal-4 ta’ Frar 2009, id-Danimarka nnotifkat diversi miżuri ta’ għajnuna ta’ ristrutturar, għaliex, skont id-Danimarka, il-likwidità għal żmien qasir u l-problemi tad-dejn identifikati fid-deċiżjoni dwar l-għajnuna ta’ salvataġġ tal-Kummissjoni baqgħu jeżistu. Dawk il-problemi wasslu għall-kwalifika ta’ TV2 Danmark A/S bħala impriża f’diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida (25), li l-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, ma kellhiex għalfejn twarrab minnha u li, skont id-Danimarka, tibqa’ valida anke wara li TV2 irċeviet l-għajnuna ta’ salvataġġ. Dan jista’ jintwera bid-dejta msemmija fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali (26).
(36)
Iktar tard fil-proċeduri, u b’mod partikolari bħala reazzjoni għall-kummenti ta’ terzi, id-Danimarka pprovdiet studju ieħor ta’ PWC aġġornat fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ TV2. Id-dejta aġġornata tinsab miġbura fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt (27).
Żvilupp ta’ TV2 Danmark A/S
Fiġuri ewlenin
DKK miljun
2006
2007
2008
2009
Profitt qabel it-taxxa
142
- 213
18
-28
Fatturat
1 980
2 251
2 206
2 029
Fluss nett ta’ kontanti
79
- 550
-73
-60
Dejn li jipproduċi mgħax nett
232
564
622
659
Imposti netti tal-imgħax
10
19
41
31
Valur nett tal-assi
815
598
616
601
Skont id-Danimarka, il-problemi ta’ TV2 jirriżultaw inter alia minn kanal ta’ servizz pubbliku li qed jagħmel dejjem inqas qligħ (28) mingħajr mudell ta’ negozju sostenibbli u ċertu telf li jirriżulta minn investimenti li ma kinux ta’ suċċess.
(37)
Telf: Billi d-dħul mir-reklamar kien inqas minn dak ibbaġitjat, flimkien ma’ sensiela ta’ investimenti ħżiena (partikolarment TV2 Radio), TV2 Danmark A/S kellha telf sinifikanti fl-2007 (DKK 214 miljun, qligħ mill-ekwità -36 %). Barra minn hekk, fl-aħħar ta’ Marzu 2008, il-projezzjoni tar-riżultat finanzjarju tal-2008 kienet ta’ telf qabel it-taxxa ieħor sa DKK […] miljun, għalkemm il-projezzjoni kienet ikkunsidrata bħala sensittiva ħafna għall-iżviluppi tas-suq tar-reklamar. Bl-istess mod, il-kumpanija għamlet telf fl-2009.
(38)
Fatturat/sehem mis-suq: Il-kanal ewlieni ta’ TV2 ġarrab tnaqqis mis-sehem fis-suq fis-snin qabel l-għajnuna ta’ salvataġġ, u dan għadu qed jiġri. It-tneħħija tal-vantaġġ tan-negozju storiku meta ntfiet it-TV terrestri analoġika u bl-introduzzjoni tad-DTT (televiżjoni terrestri diġitali) wassal għal distribuzzjoni iktar ugwali ta’ opportunitajiet minn Novembru 2009. It-tneħħija tal-obbligu ta’ trażmissjoni (ara l-premessa 52 iktar ‘il quddiem) hija mistennija li twassal għal iktar telf tas-sehem fis-suq. Mill-2003 sal-2009, is-sehem mis-suq “kummerċjali” tal-kanal ewlieni ta’ TV2 (persuni bejn il-21 u l-50 sena, li kummerċjalment huwa l-grupp l-iktar interessanti ta’ spettaturi) kien diġà niżel b’19 % minn 56.2 % għal 45.6 % (29). Is-sehem mis-suq kummerċjali ta’ TV2 huwa mistenni li jkun […]% fl-2013 (30).
(39)
Dejn tiela/fluss ta’ kontanti/spejjeż tal-imgħax: Kif wieħed jista’ jara mit-tabella, id-dejn li jipproduċi mgħax nett ta’ TV2 Danmark A/S żdied b’mod kostanti minn DKK 232 miljun fl-2006 għal DKK 622 miljun fl-2008 (qabel il-bejgħ tan-netwerk u l-ħlas lura tal-maġġoranza tad-dejn, id-dejn li jipproduċi mgħax nett ġie bbaġitjat f’DKK […] miljun fl-2010). It-tabella turi wkoll li TV2 Danmark A/S kellha fluss ta’ kontanti negattiv, djun qed jikbru, spejjeż ta’ mgħaxijiet qed jikbru, u valur ta’ assi nett li kien qed jonqos matul il-perijodu mill-31 ta’ Diċembru 2006-31 ta’ Diċembru 2009.
(40)
Analiżi tal-aħjar każ/l-agħar każ: Il-pjan ta’ ristrutturar oriġinali fih xenarju każ-bażi, l-agħar-każ u l-aħjar-każ bil-kalkoli ta’ sensittività. Dan jistrieħ fuq previżjonijiet tas-suq li huma eżoġini għall-kumpanija (kif ikkumpilati minn PriceWaterhouseCoopers). Ix-xenarji jipprevedu tkabbir tal-PDG reali, u minn dak jirriżulta tkabbir (jew tnaqqis) stmat fis-suq tar-reklamar tat-TV li, flimkien ma’ projezzjonijiet tas-sehem mis-suq, jirrendi l-projezzjonijiet tad-dħul mir-reklamar tat-TV. Fil-każ-bażi, hemm żieda żgħira fil-PDG ([…]% għall-2009 u l-2010, […]% għall-2011 u […]% għall-2012). Is-suq tar-reklamar tat-TV kien previst għal […] bejn l-2009 u l-2012 minn DKK […] miljun għal DKK […] miljun f’dak il-perijodu ([…]%). Ix-xenarju tal-agħar każ ra inqas tkabbir pożittiv f’PDG reali (żero fl-2009 u l-2010 u żieda ta’ […]% u […]% fl-2011 u 2012 rispettivament), u […] f’nefqa tar-reklamar minn DKK […] miljun fl-2009 għal DKK […] miljun fl-2012 ([…]%). Ix-xenarju tal-aħjar każ jipprevedi tkabbir tal-PDG kemxejn ikbar milli x-xenarju bażi u għalhekk żieda żgħira fis-suq tar-reklamar tat-TV minn DKK […] miljun fl-2009 għal DKK […] miljun fl-2012 ([…]%). Flimkien ma’ telf ipproġettat ta’ sehem mis-suq, id-dħul mir-reklamar ta’ TV2 kienu proġettati għal […] b’[…]%, […]% u […]% għax-xenarji bażi, l-agħar każ u l-aħjar każ matul il-perijodu 2009-2012, ekwivalenti għal […] ta’ […]%, […]% u […]%.
(41)
Id-dħul mir-reklamar ta’ TV2 kiber b’rata medja (ġeometrika) ta’ 1,9 % matul il-perijodu 1999-2009 b’devjazzjoni standard ta’ 12 % (31). Għalhekk, minħabba s-sensittività taċ-ċiklu tan-negozju tad-dħul mir-reklamar ta’ TV2 u l-prospetti ekonomiċi ġenerali fiż-żmien tal-valutazzjoni, il-projezzjonijiet ta’ PWC għall-perijodu 2009-2012 ma jistgħux jiġu miċħudin bħala irraġonevoli.
(42)
Ir-rapport ta’ PWC ġie aġġornat f’Settembru 2009 biex jiġu kkunsidrati l-aspettattivi l-iktar riċenti fir-rigward tad-dħul mir-reklamar, u pprovda għal xenarju agħar minn dak mistenni fix-xenarju bażi (32). Is-suq tar-reklamar tat-TV naqas fl-2009 b’18.7 % pparagunat mal-2008 (33). Id-dħul mir-reklamar ta’ TV2 naqas b’4 % fl-2008 (DKK 1 667 miljun għal DKK 1 597 miljun) u b’24 % iktar fl-2009 (DKK 1 597 miljun għal DKK 1 220 miljun) (34).
(43)
Id-Danimarka tissottometti li d-diffikultajiet ta’ TV2 huma r-riżultat ta’ dejn ikkawżat minn investimenti kbar fis-snin preċedenti, inċertezza dwar l-eżitu ta’ każ ta’ għajnuna mogħtija mill-istat pendenti rigward TV2 u, mhux l-inqas, mudell ta’ negozju għall-kanal ta’ servizz pubbliku li huwa bbażat fuq dħul mir-reklamar biss. L-operazzjonijiet tar-radju kkawżaw, b’mod partikolari, telf sinifikanti mill-bidu fl-2007. F’April 2008 ġie deċiż li jingħalqu l-operazzjonijiet tar-radju.
(44)
Nuqqas ta’ finanzjament estern mill-banek: Il-pjan ta’ ristrutturar iqis id-dubji li l-bankiera ta’ TV2 għandhom dwar il-mudell ta’ negozju kurrenti tal-kanal ewlieni u dwar l-eżitu possibbli ta’ każijiet legali li għadhom għaddejjin fir-rigward ta’ għajnuna fil-passat lil TV2. Il-pjan ta ristrutturar jillimita l-espożizzjoni tar-riskju tal-banek lill-kumpanija permezz ta’ iktar tnaqqis ta’ self kurrenti jew faċilitajiet ta’ kreditu. Id-Danimarka pprovdiet evidenza li fit-22 ta’ April 2009, wara l-pubblikazzjoni tal-kontijiet tal-kumpanija, il-bank ewlieni tal-kumpanija […] talab li jnaqqas il-faċilità ta’ self u kreditu fil-konfront tal-kumpanija (35).
(45)
TV2 għaddiet minn diffikultajiet fl-ipotekar tal-stabbiliment tagħha f’Odense u rrapportat tnaqqis mhux biss fil-valur tal-bini imma anke l-ipoteka potenzjali (36). Fl-aħħar nett, TV2 akkwistat self ta’ DKK 80 miljun mill-bank Nordea, li kien inqas milli mistenni. Id-Danimarka wara pprovdiet informazzjoni aġġornata fir-rigward tan-nuqqas ta’ interess tal-banek li jipprovdu self kummerċjali. Minn din l-informazzjoni wieħed jista’ jara li l-ebda bank ikkuntattjat ([…], […], […] u […]) ma kkunsidra lil TV2 affidabbli mil-lat ta’ kreditu. Dan kien dovut għall-aspettattivi dwar l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar, li huwa l-uniku sors ta’ dħul ta’ TV2. Il-kapaċità ta’ qligħ ta’ TV2 tpoġġa fid-dubju, u l-każijiet legali pendenti tqiesu bħala fattur ta’ riskju addizzjonali (37).
2. Deskrizzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar nofitikat oriġinarjament u l-emendi tiegħu
(46)
Il-pjan ta’ ristrutturar kif innotifikat għal TV2 japplika bejn l-4 ta’ Frar 2009 u l-31 ta’ Diċembru 2012. Kien immirat biex jindirizza d-dgħufiji tan-negozju ta’ TV2, b’mod partikolari żbilanċ lejn dejn għal żmien qasir fil-karta tal-bilanċ u mudell ta’ negozju għall-kanal ta’ servizz pubbliku li jitqies mhux sostenibbli minħabba li jiddependi fuq finanzjament permezz ta’ dħul mir-reklamar sensittiv għaċ-ċikli. Il-pjan kellu l-ħames komponenti ewlenin li ġejjin: i) ristrutturar finanzjarju li jaffettwa l-karta ta’ bilanċ, ii) ristrutturar operattiv, iii) finanzjament ġdid tal-kanal ta’ servizz pubbliku TV2 bl-introduzzjoni ta’ mudell ta’ negozju ġdid, iv) miżuri ta’ għajnuna u v) miżura/i ta’ kumpens.
(47)
Il-miżuri ta’ ristrutturar finanzjarju kellhom jikkonsistu primarjament f’dawn l-erba’ elementi: bejgħ ta’ 50 % tal-interess proprjetarju fin-netwerk ta’ trażmissjoni tax-xandir BSD (38), ipotekar tal-istabbiliment tan-negozju f’Odense (Kvaegtorvet), li kien mistenni li jiġġenera DKK […] miljun, posponiment u tnaqqis progressiv ta’ investimenti kapitali ppjanati u t-tneħħija ta’ interessi minoritarji miżmumin f’ċerti kumpaniji attivi fis-setturi tal-midja adjaċenti, […], Momondo, […] u […]. Dawk il-miżuri kienu mistennija li jġibu dħul ta’ iktar minn DKK […] miljun, li parti minnhom kellha tintuża biex tnaqqas is-self fuq żmien qasir.
(48)
Il-miżuri operattivi ta’ ristrutturar jespandu fuq il-miżuri li jiffrankaw l-ispejjeż li jiswew DKK 280 miljun li nbdew diġà fl-2008, u jinkludu l-għeluq ta’ East Production u l-integrazzjoni tagħha f’TV2, l-għeluq jew tnaqqis tal-interess ta’ TV2 fi […] u iżjed iffrankar ta’ spejjeż f’ammont ta’ DKK 40 miljun. Barra minn hekk, TV2, wara n-notifika, irnexxielha tintroduċi iktar iffrankar ta’ spejjeż fi pjan adottat fit-30 ta’ Marzu 2009, li jinkludi tnaqqis f’investimenti kapitali għall-2009 b’DKK 30 miljun, kif ukoll iktar tnaqqis ta’ spiża rikorrenti li ammonta għal DKK 97 miljun (39).
(49)
Miżura ġdida ta’ finanzjament (l-imposta tal-utent finali) (40) hija intiża biex tkabbar is-sorsi ta’ dħul stabbli għall-kanal ta’ servizz pubbliku ta’ TV2. Id-deċiżjoni rigward dan kienet ġiet adottata fi ftehim tad-9 ta’ Jannar 2009 bejn il-partiti politiċi ewlenin dwar emenda għall-Ftehim fuq il-Politika tal-Midja għall-2007-2010.
(50)
Il-ġbir ta’ drittijiet ta’ abbonament: Il-mudell ta’ negozju għall-kanal ewlieni għandu jkun sostenibbli billi TV2 titħalla tintroduċi imposti tal-utent finali, jiġifieri drittijiet ta’ abbonament, għall-finanzjament tal-kanal ta’ servizz pubbliku mill-1 ta’ Jannar 2010. Barra minn hekk, TV2 ser tkompli tirċievi dħul mir-reklamar.
(51)
Id-drittijiet ser jiġu imposti mid-distributuri fuq l-utenti finali. L-imposta li għandu jħallas l-utent finali ma tiġix ffissata mill-Gvern, imma tiġi miftiehma permezz ta’ negozjati kummerċjali normali bejn TV2 u d-distributuri (jiġifieri għal DTT Boxer). TV2 tistenna li l-prezz fix-xahar impost minn TV2 lid-distributur ikun madwar DKK 10-12 (eskluża l-VAT) għal kull dar (41). L-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent mill-2012 għandha l-għan li tħalli biżżejjed żmien għad-djar li bħalissa huma mgħammra b’apparat bit-teknoloġija MPEG 2 li jista’ jirċievi TV diġitali terrestri “free-to-air” (DR1, DR2 and TV2) biex jaqilbu għal apparat format-MPEG 4. Id-Danimarka tipprevedi li l-introduzzjoni ta’ dan l-element tal-pjan ta’ ristrutturar ser iġib lura l-vijabilità fit-tul ta’ TV2. TV2 tipprevedi żieda stmata ta’ DKK […] miljun fi dħul mill-imposti tal-utenti fl-2012 (42).
(52)
Mhux ser ikun hemm att leġiżlattiv li ser iġiegħel lid-distributuri li jinkludu TV2 fil-pakketti tagħhom. Għall-kuntrarju, l-obbligu ta’ trażmissjoni eżistenti ser jitħassar mal-introduzzjoni tal-imposti tal-utent (43). Dan isegwi minn kliem il-Kapitolu 6, l-Artikolu 38a(2) tal-Att dwar ix-Xandir Daniż kurrenti, li jgħid li jekk il-Ministru tal-Kultura jippermetti lil TV2 li timponi drittijiet fuq l-utent, l-istatus tal-obbligu ta’ trażmissjoni għandu jintemm. Fi kliem ieħor, l-obbligu ta’ trażmissjoni jieqaf awtomatikament bl-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent. Huwa mistenni li l-kanal ewlieni ta’ TV2 ser jitqassam de facto min-netwerks tal-kejbil u assoċjazzjonijiet tal-antenna bl-istess mod kif isir illum. L-istruttura tal-pakkett jista’ jinbidel mid-distributuri, b’TV2 tibdel kanal bi ħlas eżistenti.
(53)
Oriġinarjament kien antiċipat li jkun hemm eċċezzjonijiet għall-possibbiltà li jinġabru imposti mill-utent finali u li TV2 ma tagħmilx imposti fuq utenti finali li ma jirċevux xi kanal ta’ TV bi ħlas ieħor (magħruf bħala s-sistema tal-kard Alone TV2). Dan kien ikun ifisser li l-utenti finali li jirċievu biss kanali free-to-air (FTA) xorta jistgħu jibqgħu jaraw TV2 mingħajr ħlas. Mandankollu, din il-possibbiltà, li kienet tinsab fl-abbozz tal-proposta mill-Ministeru tal-Kultura tat-18 ta’ Novembru 2010, mhux ser tiġi implimentata. Għaldaqstant, TV2, mill-2012, ser titlob ħlas mill-utenti finali kollha li jixtiequ jirċievu TV2 biex jaraw il-kanal ta’ servizz pubbliku. Il-possibbilità li jiġu imposti drittijiet fuq l-utenti finali teħtieġ bidla fil-kundizzjonijiet tal-liċenzja ta’ TV2 li ser jagħmel il-Ministeru tal-Kultura.
(54)
Il-miżuri ta’ għajnuna nnotifikati oriġinarjament: Kif innotifikat oriġinarjament, tliet miżuri b’total ta’ massimu ta’ DKK 1 375 miljun kienu previsti biex jakkumpanjaw ir-ristrutturar. Dawn kienu:
-
self subordinat ta’ DKK 300 miljun,
-
il-ħruġ ta’ garanzija għall-bejgħ tan-netwerk ta’ trażmissjoni tax-xandir għal ammont ta’ bejgħ mistenni ta’ DKK 475 miljun, u
-
faċilità ta’ kreditu temporanju ta’ ammont iniżjali ta’ DKK 600 miljun jekk TV2 ma tkunx tista’ tikseb finanzjament estern.
(55)
Id-Danimarka qalet li r-rati tal-imgħax u d-drittijiet ta’ garanzija għandhom ikunu simili ma’ dawk ta’ impriżi b’saħħithom. Dawn il-miżuri qatt ma ġew implimentati. Iktar dettalji jinsabu fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali (44).
(56)
Il-faċilità ta’ kreditu ta’ għajnuna ta’ salvataġġ ta’ DKK 1 000, kif awtorizzata mid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-4 ta’ Awwissu 2008, tibqa’ fis-seħħ.
(57)
Id-Danimarka bagħtet informazzjoni fuq l-ispejjeż tar-ristrutturar u toffri f’dan ir-rigward żewġ għażliet ta’ kalkolu differenti. L-ewwel nett targumenta li r-ristruturar ta’ TV2 huwa ristrutturar finanzjarju fejn l-ispejjeż biex jiġi eliminat in-nuqqas ta’ likwidità huma fil-fatt spejjeż ta’ ristrutturar, jiġifieri spejjeż biex tiġi żgurata l-vijabilità fit-tul. Id-Danimarka tikkunsidra li huma x’inhuma dawn l-ispejjeż, TV2 nnifisha jkollha tħallashom kollha. Ir-raġuni għal dan hija li d-Danimarka tassumi li sakemm tingħata d-deċiżjoni tal-Kummissjoni, il-miżuri kollha ta’ għajnuna jew ma jkunux ġew implimentati, jew inkella jkunu ġew imħallsin għal kollox (45). Id-Danimarka tgħid ukoll li fil-każ speċjali tar-ristrutturar ta’ TV2, l-iffrankar tal-ispejjeż għandu jkun aċċettabbli wkoll bħala spejjeż ta’ ristrutturar, billi l-iffrankar tal-ispejjeż huwa intiż mhux biss biex tiżdied il-kompetittività, imma biex tiġi żgurata l-vijabilità finanzjarja ta’ TV2 mil-lat purament kummerċjali (46). Alternattivament, kalkolu iktar tradizzjonali tal-ispejjeż ta’ ristrutturar, fejn l-iffrankar tal-ispejjeż ma huwiex inkluż iwassal għal iffukar fuq spejjeż straordinarji ta’ darba li jkunu saru, li d-Danimarka telenka bħala DKK […] miljun għall-ispejjeż ta’ tranżazzjonijiet għan-netwerk ta’ trażmissjoni, l-ispejjeż assoċjati mat-trasferiment lil TV bi ħlas (imposti tal-utenti) u spejjeż legali u ta’ konsulenza kif ukoll spejjeż għat-terminazzjoni tal-kuntratti tal-persunal (47).
(58)
Bħala miżura ta’ kumpens, TV2 oriġinarjament impenjat ruħha li ma tiftaħx kanali ta’ xandir tat-TV ġodda matul il-perijodu tar-ristrutturar, jiġifieri sal-31 ta’ Diċembru 2012. Id-Danimarka tindika li dan huwa sagrifiċċju mill-kumpanija, billi kanali ġodda jagħmlu lil TV2 tiddependi inqas minn dħul mir-reklamar. Fid-dinja diġitali, l-ispettaturi huma indirizzati b’mod iktar frekwenti permezz ta’ kanali speċjalizzati tal-ispettaturi, u TV2 tgħid li l-kompetituri tagħha qed jiftħu kanali ġodda matul dan il-perijodu.
(59)
Fir-rigward ta’ kemm idum il-pjan ta’ ristrutturar, li ġie innotifikat li kien ser idum sal-31 ta’ Diċembru 2012, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew li huwa fl-interess ta’ TV2 li l-għajnuna mill-Istat tiġi ssostitwita qabel, biex b’hekk il-perijodu ta’ ristrutturar ikun jista’ jintemm f’data iktar bikrija jekk ikun possibbli (48).
3. Iktar żviluppi matul il-proċess ta’ ristrutturar
(60)
Kif stipulat fil-pjan ta’ ristrutturar, TV2 biegħet in-netwerk tax-xandir tagħha fit-30 ta’ Settembru 2010 lill-kumpanija Svediża Teracom AB, il-proprjetarja ta’ Boxer. Ir-rikavat mill-bejgħ għal TV2 huwa ta’ madwar DKK 640 miljun qabel it-taxxa, li ntuża biex inaqqas id-dejn ta’ TV2.
(61)
TV2 setgħet tipoteka wkoll l-istabbiliment tan-negozju tagħha f’Odense, imma b’rata iktar baxxa milli antiċipat oriġinarjament. Minflok DKK […] miljun, kisbet ipoteka ta’ DKK 80 miljun biss.
(62)
Fl-4 ta’ Ottubru 2010, TV2 ħallset lura l-ġbid kollu tagħha mill-faċilità ta’ kreditu temporanju, li kien awtorizzat fid-deċiżjoni ta’ għajnuna ta’ salvataġġ tal-Kummissjoni. B’kollox, TV2 kienet ġibdet DKK 223 miljun mill-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ. Fl-aħħar tal-2008, jiġifieri matul is-sitt xhur tal-perijodu tal-għajnuna ta’ salvataġġ, TV2 kienet ġibdet 208 miljuni (49). Fid-dawl tal-bejgħ tan-netwerk ta’ trażmissjoni, li kien iktar ta’ suċċess milli stmat fil-pjan ta’ ristrutturar, id-Danimarka bagħtet dawn il-figuri emendati li ġejjin fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ TV2 (ibbażati fuq l-abbonamenti mal-kanal ewlieni) (50).
DKK miljun
Realizzat
2009
Stmat
2010
Previst
2011
Previst
2012
Previst
2013
Dħul
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Spejjeż
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
EBIT
-2
25
(…)
(…)
(…)
Profitt qabel it-taxxa, attivitajiet li jkomplu
-28
42
(…)
(…)
(…)
Profitt qabel it-taxxa, attivitajiet li ma jkomplux
1
397
(…)
(…)
(…)
Profitt wara t-taxxa
-14
353
(…)
(…)
(…)
Ekwità fl-aħħar tas-sena
601
952
(…)
(…)
(…)
Dejn li jipproduċi imgħax nett fl-aħħar tas-sena
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Fit-13 ta’ Ottubru 2010, […] offra li jipprovdi lil TV2 b’faċilitajiet ta’ kreditu addizzjonali li jiswew DKK […] miljun. Dan kellu jżid il-faċilitajiet fit-tul ta’ TV2’s b’[…] minn […] miljun għal DKK […] miljun (51). Madankollu, l-offerta hija suġġetta għal dawn iż-żewġ kundizzjonijiet:
(a)
[…]
(b)
[…].
(64)
Fuq dik il-bażi, TV2 tistenna li jkollha faċilitajiet finanzjarji fil-firxa ta’ madwar DKK […]-[…] miljun sal-aħħar tal-2012. Din tikkonsisti f’DKK […]-[…] miljun u l-faċilitajiet ta’ kreditu esterni addizzjonali ta’ DKK […] miljun (52).
(65)
Id-Danimarka tipprovdi wkoll dejta fuq l-istruttura kapitali ta’ TV2. Minħabba problemi f’li tirċievi finanzjament estern, li min-naħa tagħhom huma dovuti għall-inċertezza dwar il-każijiet legali pendenti u l-mudell ta’ negozju ta’ TV2 li huwa sensittiv għad-dħul mir-reklamar, id-Danimarka argumentat li TV2 għandha tiddependi inqas fuq id-dejn milli fuq l-ekwità. Il-Kummissjoni tosserva wkoll diskrepanzi bejn l-grad ta’ finanzjament ta’ ekwità ta’ TV2 ipparagunat ma’ dawk pari tagħha.
(66)
B’mod iktar speċifiku, l-istruttura kapitali tista’ tiġi vvalutata f’termini ta’ proporzjon ta’ solvenza, jiġifieri l-proporzjon ta’ ekwità kontabbli mat-total tal-karta ta’ bilanċ. PWC (l-impriża ta’ konsulenza finanzjarja tad-Danimarka) turi li l-proporzjon ta’ solvenza medja (medjana) tal-pari ta’ TV2 hija madwar […]% ([…]% fl-aħħar tal-2009) (53). Il-proporzjon ta’ solvenza medja tal-parti ta’ TV2 huwa inqas b’mod sinifikanti mill-proporzjon tas-solvenza li TV2 hija mistennija li jkollha fit-tmien tal-perijodu ta’ ristrutturar. Wara l-bejgħ tan-netwerk tat-trażmissjoni, il-proporzjon tas-solvenza ta’ TV2 huwa […]% fl-aħħar tal-2010. Huwa previst li jilħaq […]% fl-aħħar tal-2011 u […]% fl-aħħar tal-2012. Skont l-aħħar previżjonijiet sottomessi minn TV2, il-proporzjon ta’ dejn nett (dejn li jipproduċi mgħax fuq EBITDA) għandu jkun bejn wieħed u ieħor […] fl-aħħar tal-2010, […] fl-aħħar tal-2011 u […] fl-2012. Id-dejn nett medju (medjan) fuq il-proporzjon ta’ ekwità fl-aħħar tal-2009 huwa […] ([…]) għal kampjun ta’ pari ta’ TV2 (54).
4. Impatt tal-parametri finanzjarji ġodda fuq il-pjan ta’ ristrutturar innotifikat
(67)
Id-Danimarka kkonfermat li l-ebda waħda mit-tliet miżuri ta’ għajnuna oriġinarjament proposti fil-pjan ta’ ristrutturar qatt ma ġiet implimentata, imma d-Danimarka stenniet id-deċiżjoni tal-Kummissjoni skont l-obbligu ta’ waqfien totali tal-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (55). Madankollu, fid-dawl ta’ żviluppi riċenti, huma rilevanti biss il-faċilità ta’ self u ta’ kreditu skont il-pjan ta’ ristrutturar kif inhu bħalissa (56). Saret irrilevanti u inoperabbli l-miżura ta’ għajnuna notifikata fir-rigward tal-bejgħ tan-netwerk tax-xandir (57), billi l-bejgħ sar b’suċċess mingħajr garanzija fis-seħħ (58). Fil-frattemp, teżisti biss bħalissal-faċilità ta’ kreditu temporanju.
Minħabba l-pożizzjoni finanzjarja mtejba ta’ TV2 wara l-bejgħ tan-netwerk tax-xandir, id-Danimarka qalet li l-miżuri kollha ta’ għajnuna jistgħu jiġu aboliti b’kundizzjoni waħda li l-pjan ta’ ristrutturar jiġi approvat (inkluża l-possibbiltà ta’ implimentazzjoni ta’ imposti tal-utent finali) u li l-Kummissjoni tadotta deċiżjoni fil-każijiet ta’ għajnuna mill-istat “antiki” li ma jinvolvux xi ħlas lura addizzjonali ta’ għajnuna mill-Istat lill-Gvern Daniż (59). F’xenarju bħal dan, TV2 tgħid li ser ikollha biżżejjed finanzjament sal-2012, meta l-ħlasijiet tal-abbonament fuq il-kanal ewlieni ser jiġu implimentati (60). Il-pjan ta’ ristrutturar bħala tali ma huwiex irtirat. Fir-rigward tal-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ li għadha fis-seħħ, TV2 bħalissa ma tistax tiġbed flus minnha, għaliex il-kundizzjonijiet (bżonn ta’ likwidità ċertifikat ikkonfermat minn espert) ma humiex sodisfatti (61).
(68)
Fil-pjan oriġinali ta’ ristrutturar, id-Danimarka kienet impenjat ruħha li TV2 ma tiftaħx kanali tax-xandir tat-TV ġodda. Dak l-impenn kien ġie kkjarifikat wara biex ikopri wkoll il-kanali tar-radju, imma l-awtoritajiet Daniżi huma tal-fehma li din il-miżura ta’ kumpens għandha tieqaf meta l-miżuri kollha ta’ għajnuna jiġu rrevokati, billi huma jikkunsidraw dawn bħala t-tmien tal-perijodu ta’ ristrutturar (62). Matul l-investigazzjoni tal-Kummissjoni, il-Gvern Daniż iddeċieda li jqiegħed kanal tar-radju ta’ servizz pubbliku f’sejħa għal offerti (63). L-għan ta’ dan il-kanal tar-radju ġdid huwa li jistabbilixxi kompetizzjoni fis-suq tar-radju Daniż għall-ipprogrammar ta’ servizz pubbliku li, bħalissa, huwa ddominat mix-xandar pubbliku DR li għandu kważi 80 % tas-sehem tal-udjenza. TV2 oriġinarjament kellha ħsieb li tipparteċipa f’din is-sejħa għal offerti, fejn offerta setgħet issir biss wara li jkunu ġew fi tmiem il-miżuri ta’ għajnuna. Madankollu, matul l-investigazzjoni d-Danimarka kkonfermat li TV2 ma hijiex ser tiparteċipa f’din is-sejħa għal offerti minħabba l-investigazzjoni li għaddejja tal-Kummissjoni (64).
(69)
TV2 tgħid li sakemm jibqgħu pendenti kawżi legali, il-proporzjonijiet ta’ qligħ biss huma punt ta’ riferiment adegwat għall-valutazzjoni tal-pożizzjoni finanzjarja ta’ TV2 fir-rigward tal-kompetituri tagħha. Madankollu, TV2 tirrikonoxxi li l-proporzjonijiet kapitali (bħall-proporzjon ta’ solvenza) ikollhom sinifikat biss meta l-inċertezzi tal-mudell ta’ negozju u l-kwistjonijiet legali ikun ġew solvuti (65). Il-Gvern Daniż esprima l-intenzjoni tiegħu li TV2 ma għandiex tkun ikkapitalizzata żżejjed u tkun lesta li tintroduċi miżuri biex dan l-għan jintlaħaq ladarba l-imposti tal-utent finali jiġu introdotti fl-2012. Il-Gvern Daniż, bħala proprjetarju ta’ TV2, ser jiżgura li ladarba tiġi introdotta l-imposta tal-utent u s-sitwazzjoni finanzjarja tiġi nnormalizzata, TV2 ser ikollha struttura kapitali li tikkonforma mal-kundizzjonijiet tas-suq normali.
(70)
Għal dak l-iskop, id-Danimarka hija impenjata li tqabbad espert finanzjarju indipendenti fl-aħħar tal-2012 jew kmieni fl-2013 biex jagħmel analiżi tal-istruttura kapitali ta’ TV2 u jqabbilha mal-istruttura kapitali ta’ kumpaniji tal-midja rilevanti oħrajn. Jekk l-istruttura kapitali ta’ TV2 tiddevja b’mod sinifikanti mill-medjan jew il-medja tal-grupp ta’ pari rilevanti, il-Gvern Daniż daħal f’impenn li jaġġusta l-istruttura kapitali fil-laqgħa tal-Assemblea Ġenerali f’April 2013, biex tiġi rrettifikata s-sitwazzjoni. Jekk hemm raġunijiet sostanzjali sabiex ma tiġix aġġustata l-istruttura kapitali, il-Gvern Daniż ser jinnotifika lill-Kummissjoni b’emenda għall-pjan ta’ ristrutturar. Il-Gvern Daniż huwa impenjat li jikseb ir-ristrutturar tal-bażi kapital bi ħlasijiet ta’ dividendi li għandhom jiġu adottati fl-Assemblea Ġenerali f’April 2013, u mhux biż-żieda tad-dejn ta’ TV2, u b’hekk tespandi l-karta ta’ bilanċ.
(71)
Id-Danimarka impenjat ruħha wkoll li tissottometti l-analiżi lill-Kummissjoni, flimkien mal-pjanijiet tal-Gvern biex jaġixxi skont l-analiżi, fil-ħin, qabel il-laqgħa ta’ April 2013.
V. SOMMARJU TAD-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ TAL-KUMMISSJONI TAT-2 TA’ LULJU 2009
(72)
Fid-deċiżjoni biex tinbeda l-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni sabet li s-self u l-garanzija notifikati fil-pjan ta’ ristrutturar kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 87(1) KE, issa 107(1) TFUE, u eżaminat il-kompatibbiltà tal-pjan ta’ ristrutturar skont l-Artikolu 87(3)(c) KE, issa 107(3)(c) TFUE, flimkien mal-Linji Gwida ta’ ristrutturar tal-Kummissjoni (66). Madankollu, il-Kummissjoni stiednet kummenti dwar jekk l-applikazzjoni tal-Artikolu 87 tat-Trattat KE (107 TFUE) kinitx tostakola l-eżekuzzjoni tal-kompitu tax-xandir ta’ servizz pubbliku fdat lil TV2.
(73)
Il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-pjan ta’ ristrutturar notifikat fir-rigward ta’ dan li ġej:
-
Filwaqt li għalissa taċċetta biss li TV2 Danmark A/S kienet impriża f’diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni talbet kummenti peress li l-kompetituri ta’ TV2 kienu indikaw li l-problemi tal-fluss ta’ kontanti kienu kkawżati minnha stess, setgħu faċilment jissolvew u ma affettwawx il-vijabilità fundamentali tal-kumpanija. Il-kompetituri qalu wkoll li TV2 għamlet profitt fl-2008.
-
Barra minn hekk, meta jittieħed inkunsiderazzjoni li pjan ta’ ristrutturar għandu jinvolvi l-abbandun ta’ attivitajiet li jibqgħu strutturalment jagħmlu t-telf anke wara r-ristrutturar (67), il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-miżuri fil-pjan ta’ ristrutturar setgħux jippermettu lil TV2 tagħmel qligħ fuq bażi awtonoma. Il-Kummissjoni lanqas ma kienet f’pożizzjoni li tikkorrobora l-validità tal-assunzjonijiet tas-suq ġenerali li kien hemm wara l-pjan (pereżempju żviluppi fis-suq tar-reklamar, tkabbir tal-PDG, iż-żamma minn TV2 ta’ ishma tal-udjenza).
-
Minħabba s-sitwazzjoni ekonomika li fiha qed jiġi varat il-pjan ta’ ristrutturar, iż-żmien twil tiegħu tpoġġa fid-dubju
-
Barra minn hekk, billi implimentazzjoni ta’ suċċess tal-miżuri ta’ ristrutturar finanzjarji u operattivi inklużi fil-pjan ta’ ristrutturar sal-2010-2011 tista’ tirrendi mhux meħtieġa l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent fuq il-kanal TV2 biex tiġi żgurata l-vijabilità fit-tul ta’ TV2 Danmark A/S, u peress ma kienx hemm valutazzjoni tal-effetti ta’ dawn l-imposti fuq il-kompetizzjoni, tqajmet il-kwistjoni jekk hijiex xierqa l-introduzzjoni gradwali awtomatika ta’ dawn l-imposti sal-2012, li ġiet deċiża diġà.
-
Il-Kummissjoni wriet it-tħassib tagħha dwar jekk il-miżura ta’ kumpens waħdanija ta’ waqfien mal-varar ta’ kanali TV ġodda hijiex proporzjonata mal-għajnuna, daqs u importanza relattiva ta’ TV2 Danmark A/S fis-swieq fejn hija attiva (68).
-
Il-Kummissjoni qajmet il-kwistjoni jekk l-għajnuna, lil hinn mil-kontribuzzjoni għall-ispejjeż ta’ ristrutturar, tistax tintuża biex tiffinanzja aġir tas-suq aggressiv.
VI. SOMMARJU TAL-FEHMIET TAL-AWTORITAJIET DANIŻI
(74)
Għandu jiġi nnutat li fis-sommarju li ġej tal-kummenti tad-Danimarka u ta’ terzi, ma ġie riprodott l-ebda kumment fir-rigward tal-operazzjoni tas-sistema tal-kard Alene ta’ TV2, billi din il-parti tal-pjan ta’ ristrutturar mhux ser tiġi implimentata.
TV2 hija impriża f’diffikultà
(75)
L-awtoritajiet Daniżi jsostnu li TV2 hija impriża f’diffikultà, kif jidher f’rapport ta’ PWC (69), li wara ġie aġġornat (70). Baqgħu wkoll b’dik il-fehma f’reazzjoni għall-kummenti ta’ terzi (71).
(76)
Skont rapport ta’ PWC li sar ftit qabel n-notifika ta’ ristrutturar, TV2 ma tistax tirkupra permezz tar-riżorsi proprji tagħha jew bil-finanzjament tas-suq. Id-Danimarka ssostni wkoll li l-pjan ta’ ristrutturar sottomess mill-Kummissjoni huwa bbażat fuq assunzjonijiet u xenarji realistiċi, filwaqt li juri li l-vijabilità fit-tul tal-kumpanija ser tiġi rrestawrata għal li kienet. Madankollu, is-suq tar-reklamar iddeterjora fir-rigward tax-xenarju bażi tal-pjan ta’ ristrutturar. Is-suq tar-reklamar naqas bi 19 % fl-ewwel nofs tal-2009 u d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 naqas b’24 % fl-2009. Il-miżuri ta’ ristrutturar ser jiġu implimentati kemm jista’ jkun malajr, ħlief għall-introduzzjoni ta’ imposti tal-utenti, fejn diffikultajiet operattivi u tekniċi jeħtieġu posponiment sal-2012. Barra minn hekk, f’sottomissjoni sussegwenti, id-Danimarka, li għal darb’oħra bbażat ruħha fuq projezzjonijiet ta’ PWC, stqarret li l-previżjoni kienet fil-fatt iddeterjorat mill-pjan ta’ ristrutturar oriġinali u li l-EBIT ta’ TV2 fl-2009 kien ta’ DKK […] miljun inqas milli stmat fil-pjan ta’ ristrutturar (72). Id-Danimarka tindika wkoll li, kif ġie ppruvat bi stqarrijiet minn diversi banek, il-kumpanija ma tistax takkwista fondi esterni għaliex il-banek għandhom dubju fuq il-mudell ta’ negozju għall-kanal ewlieni, ma tantx għandhom fiduċja fid-dħul mir-reklamar ċikliku bħala sors ta’ dħul u jaraw bħala problematiċi l-inċertezzi ġejjin minn kawżi legali pendenti.
(77)
Il-miżuri ta’ ristrutturar operattivi u finanzjarji huma analizzati bħala li huma l-massimu li jistgħu jittieħdu mingħajr ma tiġi kompromessal-kwalità tal-ipprogrammar fil-kanal tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Il-miżura ser iġġiegħel lil TV2 li tisfrutta aħjar l-assi tagħha biex b’hekk tnaqqas l-għajnuna għall-minimu meħtieġ.
(78)
Billi l-bejgħ tan-netwerk ta’ xandir safa’ iktar ta’ suċċess milli antiċipat, il-Gvern wara ta assigurazzjonijiet li l-miżuri kollha ta’ għajnuna setgħu jitħassru u ma jiġux implimentati ladarba l-Kummissjoni tapprova l-pjan ta’ ristrutturar u l-kawża dwar l-għajnuna mill-istat pendenti tad-19 ta’ Mejju 2004 tiġi rranġata mingħajr ħlasijiet lura ogħla (73).
Imposti tal-utent finali
(79)
Imposti tal-utent, li ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat, jipprovdu dħul operattiv iktar stabbli u jagħtu assigurazzjonijiet lill-banek dwar il-mudell tan-negozju ta’ TV2. Bħala riżultat tar-ristrutturar, il-marġni EBIT tal-kumpanija inġenerali jkun allegatament bejn […] u […]%, li jippermettilha tiġġestixxi l-fondi tagħha stess.
(80)
Għalkemm ma huwiex possibbli li jiġi previst tibdil fil-prezzijiet u l-istruttura tal-pakketti ta’ distributur, l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent għal TV2 ma għandhiex twassal għal finanzjament indirett minn, jew tnaqqis ta’ kapaċità għal, kompetituri ta’ TV2. Dan il-finanzjament ġdid jitqies bħala bidla fil-linja bażi tal-kundizzjonijiet ta’ finanzjament fit-tul ta’ TV2 li jpoġġi lil TV2 fuq l-istess livell mal-kompetituri tagħha (74).
Miżuri ta’ kumpens
(81)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li l-miżura ta’ kumpens proposta ta’ waqfien bil-varar ta’ kanali tax-xandir TV ġodda (issa anki kanali tar-radju) tikkostitwixxi sagrifiċċju reali għal TV2 Danmark A/S, minħabba l-interess tagħha fi strateġija ta’ diversifikazzjoni biex iżżomm is-sehem globali tagħha, it-telf ta’ dħul imġarrab u l-vantaġġ ta’ min jibda l-ewwel li dan jagħti lill-kompetituri, li bħalissa qed ivaraw kanali ġodda u ser jibqgħu jagħmlu hekk. Id-Danimarka wara kienet tal-fehma li l-miżura għandha tieqaf meta jkunu tħassru l-miżuri kollha ta’ għajnuna, jiġifieri mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
(82)
Fir-rigward tal-idea ssuġġerita fid-deċiżjoni tal-ftuħ - li l-kapaċità ta’ TV2 tiġi emendata għax-xandir ta’ kontenut premium - id-Danimarka tindika li l-obbligu ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 ikopri l-isports, inklużi avvenimenti sportivi ewlenin, u għajnuna għall-produzzjoni tal-films. Barra minn hekk, id-Danimarka targumenta li l-kuntratti standard jipprekludu lil TV2 milli tassenja drittijiet lil terzi, li jostakola l-irkantar.
Bażi legali
(83)
Id-Danimarka tikkunsidra li l-proċess ta’ ristrutturar jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE. Madankollu, id-Danimarka tirrikonoxxi li skont l-projezzjonijiet ta’ dħul ta’ PWC, il-kanal ewlieni xorta jibqa’ jagħmel telf wara t-tmiem tal-perijodu ta’ ristrutturar (75). Id-Danimarka ssostni li TV2 hija obbligata li twettaq missjoni ta’ servizz pubbliku, li ma tistax tonqos milli twettaqha. Din is-sitwazzjoni speċjali ta’ TV2, minħabba l-missjoni ta’ servizz pubbliku tagħha, għandha tiġi kkunsidrata meta jiġi vvalutat il-każ skont il-Linji Gwida ta’ salvataġġ u ristrutturar jew l-Artikolu 106(2) TFUE. Ikun kummerċjalment bla skop li jingħalaq il-kanal ta’ servizz pubbliku, billi jipprovdi sinerġiji sinifikanti bejn il-kanali ewlenin u dawk speċjalizzati.
VII. SOMMARJU TAL-FEHMIET TA’ PARTIJIET TERZI INTERESSATI
TV2
(84)
Fil-kummenti tagħha, TV2 l-ewwel tirreferi inġenerali għal dak li tikkunsidra li huma l-punti prinċipali fil-valutazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar.
Obbligi ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 u l-bażi legali
(85)
TV2 ssostni li l-attività prinċipali tagħha qiegħda fl-obbligi estensivi u għaljin ta’ servizz pubbliku li jirregolaw il-kanal ewlieni tal-impriża. TV2 tgħid li din l-attività bħalissa tgħodd għal iktar minn […]% tal-ispejjeż tal-kanal ewlieni.
(86)
TV2 tirriferi għad-deċiżjoni politika li wasslet għas-sitwazzjoni kurrenti. Il-Gvern Daniż u l-partiti li appoġġjaw il-Ftehim fuq il-Politika tal-Midja kurrenti ftehmu li skont il-pjan ta’ ristrutturar, il-kumpens pubbliku ma jiġix introdott għall-ispejjeż li tagħmel TV2 biex tissodisfa l-obbligi ta’ servizz pubbliku tagħha. Min-naħa l-oħra, ġie deċiż li jiġi introdott mudell ta’ negozju bbażat fuq is-suq sostenibbli għal TV2 li jiżgura li l-impriża tista’ tikkompeti fis-swieq rilevanti minkejja l-obbligi ta’ servizz pubbliku tagħha, deċiżjoni li ġiet milqugħa minn TV2. TV2 targumenta li l-element l-iktar importanti f’dan il-kuntest hija t-tneħħija tal-projbizzjoni preċedenti fuq il-ġbir ta’ imposti tal-utent għall-kanal tas-servizz pubbliku ewlieni, fis-seħħ mill-1 ta’ Jannar 2012. TV2 ssostni li l-għajnuna ma tinvolvix vantaġġi operattivi jew kummerċjali, imma sempliċiment tiżgura li TV2 tkun tista’ tuża l-għażliet ta’ finanzjament miftuħin għall-kompetituri tagħha. TV2 targumenta li l-kanal ewlieni tagħha ma jistax jitqies b’mod iżolat, billi kemm il-kanal ewlieni kif ukoll il-kanali speċjalizzati jirfdu r-riżultat finanzjarju tal-grupp. Fi kwalunkwe każ, TV2 ma tistax tonqos milli tissodisfa l-missjoni ta’ servizz pubbliku tagħha, li għandha tiġi rrikonoxxuta meta jiġu applikati l-Linji Gwida jew l-Artikolu 106(2) TFUE.
Is-sitwazzjoni tal-kompetizzjoni
(87)
TV2 tinnota li minkejja l-fatt li tiddomina s-suq tar-reklamar tat-televiżjoni Daniż, il-kompetizzjoni f’dan is-suq hija b’saħħitha u kkaratterizzata mill-preżenza ta’ gruppi multinazzjonali finanzjarjament robusti. TV2 issostni wkoll li l-kompetituri ewlenin tagħha ma humiex ipprojbiti milli jidħlu fis-suq, billi jvarjaw numru ta’ kanali ġodda fis-suq televiżiv Daniż (pereżempju SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) u Canal 9 (Bonnier).
(88)
Barra minn hekk, fir-rigward tas-sitwazzjoni kompetittiva fis-suq televiżiv Daniż, TV2 tgħid li kellha tnaqqis sinifikanti fl-ishma kemm tas-suq kif ukoll tal-udjenza (76), li […], inter alia minħabba li ntefa s-sinjal analoġiku f’Novembru 2009. TV2 targumenta wkoll li l-projbizzjoni fuq il-varar ta’ kanali televiżivi ġodda sal-2012 ser tnaqqas iktar il-kompetittività ta’ TV2 u b’hekk iddgħajjef l-impriża.
(89)
Fir-rigward tas-suq tat-TV bi ħlas, TV2 issemmi li l-grupp ma għandux pożizzjoni dominanti f’dan is-suq, filwaqt li tinnota wkoll li l-uniku kanal televiżiv kummerċjali Daniż ewlieni li ma joperax fis-suq huwa l-kanal ta’ servizz pubbliku ta’ TV2. Barra minn hekk, TV2 tistma li l-kanali speċjalizzati bħalissa għandhom sehem ta’ madwar […]% tas-suq tat-TV bi ħlas, u tistenna li s-sehem mis-suq totali tal-istazzjon għandu jitla’ għal madwar […]-[…]% ladarba TV2 tkun tista’ tibda tiġbor imposti tal-utent għall-kanal tas-servizz pubbliku ewlieni fl-2012.
Impriża f’diffikultà/tul taz-zmien tal-pjan ta’ ristrutturar
(90)
TV2 tindika li ma setgħet tikseb l-ebda self mill-banek u lanqas ma kien ħafif li tikseb ipoteka għall-proprjetà tagħha f’Kvaegtorvet. TV2 tindika li l-inċertezza li tirriżulta inter alia mill-kawżi ta’ għajnuna mill-Istat miftuħin ipprekludiet lill-banek milli jipprovdu l-finanzjament meħtieġ. TV2 tikkunsidra li t-tul taz-zmien tal-pjan ta’ ristrutturar huwa xieraq u tindika li kwalunkwe titjib fis-sitwazzjoni finanzjarja tagħha ser jaffettwa biss il-ġbid tagħha mill-faċilità ta’ kreditu, u mhux il-mudell ta’ negozju tagħha, li għandu jiżgura li TV2 tagħmel qligħ fi żmien medju u fit-tul.
Imposti tal-utent finali
(91)
TV2 targumenta li l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent finali għall-kanal tas-servizz pubbliku ewlieni ma tfissirx għajnuna mill-Istat, imma sempliċiment tagħti lill-kanal l-istess opportunitajiet bħall-kompetituri tagħha biex jintużaw l-iktar mezzi konvenzjonali tas-suq għall-operat fis-suq, jiġifieri li jintalab ħlas mill-utenti li jagħżlu li jużaw is-servizzi tagħha. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni tista’ tiġi rrimedjata bl-applikazzjoni tal-Artikolu 101 jew 102 TFUE. Skont TV2, l-imposta tal-utent finali, fost elementi oħrajn tal-pjan ta’ ristrutturar, ma twassal għal ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-swieq rilevanti. TV2 targumenta f’dan ir-rigward li l-pjan ser jiżgura li l-grupp TV2, partikolarment il-kanal tas-servizz pubbliku ewlieni, ikollu l-likwidità meħtieġa sakemm jiġu introdotti l-imposti tal-utent finali. TV2 tgħid ukoll li introduzzjoni alternattiva mill-ġdid ta’ finanzjament ibbażat mhux fuq is-suq bħala kumpens ta’ servizz pubbliku ma jkunx aħjar mill-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent finali fl-ambitu tad-dritt fuq l-għajnuna mill-Istat.
Miżuri ta’ kumpens
(92)
TV2 tenfasizza li huwa veru sagrifiċċju għaliha li ma titħalliex tivvara kanali ġodda. Hija tindika li bil-bidla għad-diġitali u bil-bejgħ tan-netwerk tagħha, hija titlef il-vantaġġ li gawdiet sa issa permezz tal-komproprjetà tagħha tan-netwerk. B’risposta għad-domanda li tiftaħ id-deċiżjoni ta’ jekk il-bejgħ ta’ ċerti programmi lil terzi jew restrizzjonijiet fuq ix-xandir (pereżempju l-isports) għandhomx jiġu kkunsidrati, TV2 tirrispondi li l-kuntratti standard jipprojbixxu lil TV2 milli tassenja drittijiet lil terzi. Jifformaw parti mill-ipprogrammar ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 stejjer fittizji (fiction) u l-isports Daniż.
SBS
(93)
SBS ma tarax għalfejn sensiela ta’ deċiżjonijiet possibbilment ħżiena ta’ maniġment għandhom iwasslu għal bidla fil-mudell ta’ finanzjament b’effetti ta’ distorsjoni sinifikanti fuq il-kompetizzjoni. SBS tgħid li apparti deċiżjonijiet ta’ investiment ħżiena, TV2 kellha riżultati pożittivi fil-perijodu 2004-2008 u tgawdi pożizzjoni dominanti fis-suq tar-reklamar tat-TV. Barra minn hekk temmen li l-pjan ta’ ristrutturar imur lil hinn sew minn dak li huwa meħtieġ. Il-valur preżenti nett tad-dritt li jiġu imposti drittijiet tal-utent finali huwa ferm ikbar mill-aqwa ekwità stmata kif identifikat fid-deċiżjoni tar-rikapitalizzazzjoni. SBS tqajjem ukoll il-punt li l-għajnuna mogħtija lill-kanali reġjonali fil-forma ta’ drittijiet ta’ liċenzji ta’ madwar DKK 400 miljun fis-sena għandha tiġi inkluża fil-valutazzjoni tal-impatt tal-pjan ta’ ristrutturar.
Impriża f’diffikultà
(94)
SBS tgħid li la TV2, u l-ebda waħda mis-sussidjarji tagħha, ma hija eliġibbli għall-għajnuna skont il-linji gwida ta’ ristrutturar. F’dan ir-rigward, SBS tindika li TV2 Denmark, fl-ewwel rapport tagħha ta’ nofs is-senagħall-2009, kellha ekwità netta ta’ DKK 644.9 miljun, u li l-kumpanija ma tissodisfax il-kriterji għall-proċeduri ta’ insolvenza. Kwalunkwe telf li jirriżulta mill-obbligu tas-servizz pubbliku għandu jiġi analizzat skont l-Artikolu 106(2) TFUE, li ma ġiex invokat mill-Gvern Daniż.
(95)
SBS targumenta li l-allokazzjoni tal-ispiża fost il-partijiet differenti tal-grupp TV2 għandha tiġi vvalutata sewwa, speċjalment billi l-ispejjeż tal-kanali speċjalizzati huma baxxi ħafna meta mqabblin ma’ dawk tal-kompetituri. Il-kanal ewlieni kien ikkunsidrat bħala operazzjoni waħedha li setgħet tagħmel qligħ bi standards ta’ prezzijiet xierqa.
(96)
SBS ssostni li l-Grupp TV2 għamel il-qligħ fil-perijodu 2004-2008, jekk l-attivitajiet li jagħmlu telf, issa abbandunati, bħal TV2 Radio u l-impatt tad-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni jitneħħew mix-xena. Fi kwalunkwe każ, TV2 tista’ tagħmel il-qligħ, pereżempju, billi tnaqqas l-ispejjeż.
(97)
Barra minn hekk, SBS tikkritika l-analiżi tas-suq li għamlet id-Danimarka. B’mod partikolari SBS ma taqbilx mal-prospetti għas-suq tar-reklamar, li huwa mistenni li jikber mill-2010 (77).
(98)
SBS tgħid li l-pjan ta’ ristrutturar, jekk ser jiġi verament approvat, għandu jkun limitat għaż-żmien li hemm bżonn biex jinbiegħu l-assi sabiex jiġu indirizzati kwistjonijiet ta’ likwidità.
Imposti tal-utent finali
(99)
SBS tgħid li l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent finali fil-prattika ser ikollhom l-istess effett bħal żieda fid-drittijiet tal-liċenżja, u għandhom jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-istat skont il-Kawża C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Hemm differenzi sinifikanti mill-Kawża C-345/02 (Pearle), għaliex il-miżura kienet ġiet introdotta fuq l-inizjattiva biss tad-Danimarka u TV2, u peress li d-drittijiet tal-utent ma humiex iddedikati għal finijiet speċifiċi magħżulin mill-ispettaturi.
(100)
SBS tenfasizza l-importanza li jiġu analizzati l-imposti tal-utent finali fil-qafas tal-għajnuna ta’ ristrutturar. Ftehim biex jiġu introdotti imposti tal-utent finali x’aktarx jaffettwa l-aġir tas-suq ta’ TV2 u dak ta’ partijiet terzi rilevanti bħal banek, mid-data tal-approvazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar iktar milli mid-data ta’ implimentazzjoni tal-imposti tal-utent finali. Ikkritikat ukoll il-fatt li ma hemm l-ebda limitu fuq l-ammont ta’ imposti tal-utent finali li TV2 tista’ tiġbor, u lanqas kundizzjonijiet rigward l-użu tiegħu. L-imposti tal-utent finali jistgħu jintużaw ukoll biex jiffinanzjaw attivitajiet kummerċjali.
(101)
SBS tgħid ukoll li l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent finali ma jistgħux jiġu rrikonċiljati mal-kunċett ta’ servizz pubbliku. Dan ifisser li l-għajnuna ta’ ristrutturar bħala tali ma tistax tiġi ġġustifikata skont l-Artikolu 106(2) TFUE sakemm ma jitwarrbux il-pjanijiet għall-imposti tal-utent. SBS tgħid ukoll li l-effetti antikompetittivi tal-imposti tal-utenti huma ċari, u b’mod partikolari jistgħu jwasslu biex ċerti operaturi jkollhom iħallu s-suq u TV2 tkun tista’ tinvesti b’mod iktar aggressiv fil-kontenut il-ġdid. Din hija ħaġa ħażina, b’mod partikolari għaliex TV2 hija eċċezzjonali billi għandha pożizzjoni dominanti fis-suq tar-reklamar.
Miżuri ta’ kumpens
(102)
SBS tgħid li hemm bżonn ta’ miżuri ta’ kumpens stretti biżżejjed. Għalhekk tissuġġerixxi li, l-ewwel nett, TV2 ma għandhiex titħalla tintroduċi imposti tal-utent. It-tieni nett, sejħiet għal offerti pubbliċi għandhom jiġu introdotti biex jiġu żgurati prezzijiet ta’ trasferiment intern iktar korretti meta programmi jinbiegħu minn TV2 lis-sussidjarji tagħha. It-tielet nett, kanali reġjunali ta’ TV2 jistgħu jiġu ttrasferiti lil Danmarks Radio, billi l-kanali reġjonali jirċievu ammonti sostanzjali ta’ għajnuna mill-Istat u għaliex djar li jħallsu dritt ta’ liċenzja u li jirċievu wkoll TV bi ħlas ikunu qed iħallsu darbtejn għall-kanali reġjonali ta’ TV2. Ir-raba’ nett, TV2 għandha tkun meħtieġa mhux biss li ma tvarax kanali kummerċjali ġodda, imma anke li tbiegħ tal-inqas ftit mill-kanali eżistenti. Fl-aħħar nett, TV2 għandha tiġi obbligata li tippermetti reklamar fuq in-netwerk tagħha minn operaturi kompetituri.
(103)
SBS tissuġġerixxi wkoll li numru ta’ salvagwardji għandhom ikunu fis-seħħ biex jiġi żgurat li TV2 ma tużax l-għajnuna u/jew imposti tal-utent li jwasslu għal distorsjoni tal-kompetizzjoni. L-ewwel nett, id-Danimarka ma għandhiex titħalla tapplika imposti tal-utenti diskriminatorji. It-tieni nett, TV2 ma għandhiex titħalla tinkludi l-kanal ewlieni ma’ kanali oħrajn fis-suq ta’ distribuzzjoni, u TV2 għandha tiġi obbligata li tipprovdi TV2 bħala kanal għalih waħdu. It-tielet nett, TV2 għandha tiġi pprojbita milli tuża l-għajnuna jew imposti tal-utenti għal kwalunkwe attività ħlief għall-kanal ewlieni, u milli toħloq prezzijiet ta’ dumping fis-suq tar-reklamar. Ir-raba’ nett, TV2 għandha tiġi obbligata li timpenja ruħha li ma tużax skontijiet mhux trasparenti.
MTG/Viasat (Viasat)
Impriża f’diffikultà
(104)
Viasat issostni li TV2 ma hijiex impriża f’diffikultà, u tindika b’mod partikolari l-profitt fl-2008. Sostniet li TV2 issa tista’ tagħmel qligħ fil-futur, u tirreferi inter alia għall-profitt ta’ TV2 fl-ewwel nofs tal-2009 (fejn ġie previst profitt ta’ DKK 249 miljun qabel it-taxxa). Fid-dawl tal-informazzjoni sussegwenti li TV2 fil-fatt ġarbet telf fl-2009, Viasat tikkunsidra dan it-telf minuri bħala assoċjat mat-tnaqqis kumplessiv fis-suq tar-reklamar ta’ 18.7 % pparagunat mal-2008. Juri li TV2 issa rrnexxielha taġġusta l-ispejjeż tagħha mal-ambjent kummerċjali u finanzjarju kurrenti. Fir-rigward tat-telf fl-2007, Viasat tindika li dawn huma dovuti l-iktar għal TV2 Radio, li sussegwentement inbiegħ. TV2 kellha tnaqqis fil-fatturat fl-2008, imma l-maġġoranza tal-impriżi ġralhom hekk, u TV2 xorta rrnexxielha żżid il-profitti ta’ qabel it-taxxa tagħha.
(105)
Viasat issostni li ma hemmx evidenza ta’ bżonnijiet ta’ fluss ta’ kontanti għal żmien qasir. Għall-kuntrarju, TV2 riċentement nefqet ammont konsiderevoli fuq akkwisti ta’ films ġodda, u żiedet l-ispejjeż tagħha, li, skont Viasat huwa dovut għal żieda fl-istokk ta’ pprogrammar tagħha, żieda fl-ispiża fil-qasam ta’ stejjer fittizji ġenerali u investiment żejjed fi stejjer fittizji Daniżi għaljin (78).
(106)
F’iktar dettall, Viasat tenfasizza li għalkemm parti kbira tad-dejn li jipproduċi mgħax ta’ TV2 għadu għal żmien qasir, dan ma huwiex problema sakemm TV2 tkun tista’ terġa’ tiffinanzjah. L-ispejjeż finanzjarji ta’ TV2 naqsu fl-2009 minn DKK 49.2 miljun għal DKK 19-il miljun. TV2 nefqet ukoll fondi sostanzjali fuq l-akkwist ta’ kontentut ġdid. Barra minn hekk, il-fluss negattiv ta’ kontanti fil-perijodu 2006-2008 kien dovut prinċiplament għal attivitajiet ta’ investiment kbar mhux tas-soltu, u mhux spejjeż relatati mal-attivitajiet operattivi ta’ TV2. Il-fluss negattiv ta’ kontanti seta’ b’hekk jiġi eliminat bil-posponiment jew it-tnaqqis ta’ investimenti. Fl-istess sens, ir-raġuni għaliex TV2 kellha żieda fid-dejn tagħha kienet li TV2 investiet b’mod qawwi matul l-2006-2008.
(107)
Viasat tindika wkoll li l-piż tal-imgħax jidher li naqas mill-2008. Viasat tiddubita wkoll jekk TV2 sabitx problemi biex tikseb self billi jidher li TV2 ippruvat tikseb self minn Danske Bank biss. Barra minn hekk, dan ġara fi żmien meta kien iktar diffiċli li jinkiseb self milli huwa issa.
(108)
Fir-rigward tal-fatturi eżoġeni, Viasat taqbel mal-assunzjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ ta’ tkabbir ta’ 1,02 % PDG kull sena. Viasat tinnota b’mod speċjali li l-previżjoni dwar it-tkabbir tas-suq tar-reklami li saret minn PWC, li fuqha joqgħod il-Gvern Daniż, hija sostanzjalment iktar konservattiva minn dawk magħmulin minn oħrajn, speċjalment previżjonijiet magħmulin minn impriżi li huma attivi fis-suq. Fil-kummenti tagħha fuq id-deċiżjoni ta’ ftuħ, Viasat tipprovdi l-previżjoni tagħha stess għall-grupp TV2 għall-perijodu 2009-2019 (rapport minn Audon Partners), li turi li TV2 mhux ser tiġi kkundannata tfalli fi żmien qasir jew medju.
(109)
Fir-rigward tal-qligħ li jagħmel il-kanal ta’ servizz pubbliku, Viasat tenfasizza li l-Grupp TV2 jikkonsisti minn sinerġiji tali li huwa impossibbli li jiġi kkunsidrat l-qligħ ta’ kull attività f’iżolament. Għalhekk il-kanal ewlieni ma għandux jiġi vvalutat minn perspettiva li qiegħed waħdu. Minkejja dan, il-prezz ta’ trasferiment bejn TV2 u l-kanali speċjalizzati huwa diffettuż billi l-prezz huwa orħos mill-ispiża b’mod sinifikanti. Viaset tipprovdi kalkoli tal-qligħ fejn l-ispejjeż jitqassmu skont il-fatturat tal-kanali. Viasat tgħid ukoll li meta mqabbla mal-prestazzjoni ta’ kumpaniji tal-midja paragunabbli, il-prestazzjoni finanzjarja tal-kanali speċjalizzati tissuġġerixxi b’mod qawwi li r-rappurtar issegmentat fil-grupp TV2 għandu jiġi injorat. Fl-aħħar nett Viasat tirrimarka li TV2 għandha tirkanta id-dritt li terġa’ tittrażmetti l-programmi l-iktar attraenti tagħha, bl-eskużjoni ta’ avvenimenti sportivi, pereżempju id-drama, stejjer fittizji u d-dokumentarji, biex tagħti spinta lill-profitti għall-kanal ewlieni. Viasat tibża’ wkoll li l-għajnuna tista’ tintuża għal aġir fis-suq aggressiv u tgħid li TV2 fil-passat investiet fl-akkwist ta’ sensiliet tad-drama billi għamlet offerti ikbar mill-kompetituri, għolliet il-prezzijiet għall-aħbarijiet TV2 u kkonċediet skontijiet.
Imposti tal-utent finali
(110)
Jekk il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li hemm bżonn ta’ għajnuna, dik l-għajnuna għandu jkollha fil-mira l-problema immedjata, jiġifieri l-fluss tal-kontanti, iktar milli l-operazzjonijiet. Dan iffisser li TV2 ma għandhiex titħalla ssir kanal tat-TV bi ħlas, billi jkun biżżejjed li tiġi pprovduta b’faċilità ta’ kreditu. Barra minn hekk, l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent ser tipprovdi fondi lil TV2 li bihom tkun tista’ tkompli b’aġir abbużiv fis-suq tar-reklamar, u jkun hemm riskju li telimina l-kompetituri mis-suq. Viasat tiddubita wkoll jekk l-iskema hijiex konformi mal-obbligu ta’ servizz pubbliku universali ta’ TV2.
(111)
Viasat tenfasizza primarjament l-impatt antikompetittiv tal-imposti tal-utent, għaliex dan ser jixpruna l-programmi tal-operaturi oħrajn lejn pakketti ta’ programmi iktar għoljin li jwassalhom jitilfu d-dħul minn abbonamenti u reklamar.
Miżuri ta’ kumpens
(112)
Barra minn hekk, Viasat issostni li l-miżuri ta’ kumpens ssuġeriti fil-fatt ma humiex sagrifiċċju, billi fi kwalunkwe każ ma hemmx post għal iktar kanali. Kif intqal iktar ‘il fuq, Viasat tirrimarka li TV2 għandha tirkanta d-dritt għar-ritrażmissjoni tal-iktar programmi attraenti tagħha (bl-esklużjoni ta’ avvenimenti sportivi), pereżempju id-drama, stejjer fittizji u dokumentarji, biex tagħti spinta lill-profitti għall-kanal ewlieni.
Bażi legali
(113)
Fl-aħħar nett, Viasat tgħid ukoll li ma huwiex probabbli li l-Artikolu 106(2) jista’ jiġi invokat mill-Gvern Daniż.
Boxer TV A/S (Boxer)
(114)
Boxer tgħid li l-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent ser jirrimedjaw parzjalment is-sitwazzjoni antikompetittiva preżenti fejn Boxer, kuntrarjament għal kwalunkwe fornitur ta’ pjattaforma ieħor, ma tistax tuża kummerċjalment il-fatt li xxandar TV2. Boxer tissuġġerixxi li l-prezz ta’ TV2 għandu jkun suġġett għal kontroll, jew politiku jew mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni.
Partijiet oħrajn
(115)
Fir-rigward tal-għajnuna ta’ ristrutturar, ċerti partijiet jiddubitaw jekk TV2 hijiex f’diffikultà (ASK) u jekk il-miżuri ta’ kumpens f’suq saturat humiex dgħajfin wisq (FDA). Madankollu, uħud jistqarru li jekk il-kumpanija hija f’diffikultà, jistgħu jiġu kkunsidrati imposti tal-utenti (DI, TDC). Uħud jikkunsidraw il-perijodu ta’ ristrutturar bħala twil wisq (Discovery). Oħrajn jgħidu li jekk TV2 ser tkun kumpanija ekonomikament stabbli sal-2012, ma għandhiex titħalla tintroduċi l-imposti tal-utenti.
(116)
Dwar l-imposti tal-utenti: Ċerti partijiet (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jissottomettu li l-imposti tal-utent ser iwasslu biex kanali żgħar jispiċċaw barra mill-pakketti tat-TV bi ħlas eżistenti jew il-klijenti jkollhom iħallsu iktar.
(117)
Ċerti partijiet jemmnu li imposta tal-utent finali ta’ DKK 25 hija għolja wisq (FDA, TDC). FDA taħseb ukoll li l-ġbir ta’ dawn l-imposti tal-utent finali ma huwiex kumpatibbli mar-rwol ta’ TV2 bħala xandar ta’ servizz pubbliku.
VIII. VALUTAZZJONI SKONT IR-REGOLI TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
1. Kamp ta’ applikazzjoni tal-valutazzjoni
(118)
Kif wieħed jista’ jara mis-sottomissjoni tad-Danimarka, il-pjan ta’ ristrutturar innotifikat ma ġiex irtirat. Id-Danimarka tistqarr li ma hemm l-ebda bżonn għal miżuri ta’ għajnuna u li kull miżura ta’ għajnuna ser titħassar ladarba l-pjan ta’ ristrutturar, inklużi l-imposti tal-utent finali, ikun ġie approvat u TV2 ma tkunx meħtieġa li tagħmel ħlasijiet addizzjonali li jirriżultaw miż-żewġ investigazzjonijiet ta’ qabel tal-Kummissjoni li jinvolvu TV2 (79). Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni għadha ma rċevietx konferma inkundizzjonata mid-Danimarka li dawn il-miżuri ma għadhomx parti mill-pjan ta’ ristrutturar u għalhekk ma għadhomx fl-ambitu tal-investigazzjoni formali tal-Kummissjoni.
(119)
L-unika eċċezzjoni hija l-garanzija proposta tal-bejgħ tan-netwerk tax-xandir, li mhux ser jimmaterjalizza billi dan il-bejgħ diġà sar u għalhekk ma għadux rilevanti għal-każ. Il-Kummissjoni ma għadhiex tikkunsidra din il-miżura bħala notifikata.
(120)
Għalhekk, f’dan li ġej, il-Kummissjoni xorta ser tivvaluta l-miżuri notifikati li fadal (self u faċilitajiet ta’ kreditu temporanji u ta’ ristrutturar) kif ukoll il-faċilità ta’ kreditu mill-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna ta’ salvataġġ, li tibqa’ fis-seħħ.
2. Il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE
(121)
L-Artikolu 107(1) TFUE jgħid:
“Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.”
(122)
Sabiex l-Artikolu 107(1) TFUE jkun applikabbli, hemm bżonn li jkun hemm miżura ta’ għajnuna imputabbli lill-Istat li tingħata minn riżorsi tal-istat, taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni fis-suq komuni billi tagħti vantaġġ ekonomiku selettiv lil ċerti impriżi. L-applikazzjoni ta’ dawn il-kundizzjonijiet għall-miżuri inkwistjoni hija eżaminata hawn isfel.
2.1. Riżorsi tal-istat
Faċilità ta’ self/kreditu
(123)
Is-self subordinat u l-faċilitajiet ta’ kreditu temporanji mill-għajnuna ta’ salvataġġ oriġinali u skont il-pjan ta’ ristrutturar (80) jinvolvu fondi rrilaxxati mill-Gvern bil-ftehim ma’ Folketinget mill-baġit ġenerali tad-Danimarka, b’hekk jikkostitwixxu riżorsi tal-istat.
(124)
Id-Danimarka tissottometti li r-rati tal-imgħax u l-imposti huma dawk applikati fis-suq għal impriżi b’saħħithom. Fl-applikazzjoni tal-istess kundizzjonijiet lil impriża f’diffikultà bħal TV2, id-Danimarka qed tabbanduna r-riżorsi tal-istat. Ir-raġuni hija li kreditur privat jieħu inkunsiderazzjoni d-diffikultajiet finanzjarji ta’ TV2 u jew assolutament ma jislifx jew jagħti faċilità ta’ kreditu, jew jagħmel hekk b’rati li huma ogħla minn dawk għal kumpaniji f’saħħithom.
Imposti tal-utent finali
(125)
Il-Kummissjoni tqis li d-dritt mogħti lil TV2 li timponi imposti tal-utent finali mill-2012 ma jikkostitwixxix riżorsi tal-istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE. L-imposti tal-utent finali huma ta’ oriġini privata (81) u jitħallsu direttament mill-konsumaturi lid-distributur bħala remunerazzjoni biex jaraw il-kanal TV2. TV2 ikollha tidħol f’negozjati kummerċjali normali mad-distributur biex ikollha l-kanal tagħha inkluż f’pakkett diġitali u biex taqbel fuq remunerazzjoni aċċetabbli. Ma hemm l-ebda dispożizzjoni legali li ġġiegħel lid-distributur ikollu l-kanal ewlieni TV2 fil-pakkett tiegħu, billi l-obbligu ta’ trażmissjoni ta’ bħalissa stabbilit fl-Artikolu 6 tal-Att dwar ix-Xandir Daniż ser jitħassar mal-introduzzjoni tas-sistema ta’ imposti tal-utenti finali. U lanqas ma huma l-imposti tal-utent finali, jew l-ammont tagħhom, taħt il-kontroll permanenti tal-Gvern, jew disponibbli għalih (82). Il-Gvern ma huwiex involut fi kwalunkwe ffissar ta’ prezz, li hija deċiżjoni kummerċjali minn TV2, u lanqas ma jiġbor l-imposti għal TV2 jew b’xi mod jikkontrollahom jew jiddisponi minnhom.
(126)
L-imposti tal-utent ma jistgħux jiġu jitqiesu ndaqs mal-impożizzjoni ta’ drittijiet tal-liċenzja, kif issostni SBS. SBS targumenta li l-imposti tal-utent fil-prattika ser ikollhom l-istess effett għad-djar bħal żieda fid-dritt tal-liċenzja, billi l-pakketti ta’ operazzjoni tad-distributuri dejjem ser jinkludu TV Danmark. Dan l-element obbligatorju, flimkien mal-fatt li l-imposti tal-utent jistgħu jiġu emendati biss permezz ta’ emenda leġiżlattiva (83), għandu jikkwalifikahom bħala għajnuna tal-istat (84). F’dan ir-rigward, SBS tikkwota l-ġurisprudenza tal-Qorti f’Essent Netwerks (85).
(127)
Madankollu, kuntrarjament għall-arranġament tad-dritt tal-liċenzja ta’ qabel fid-Danimarka, li l-Kummissjoni kienet tassew qieset bħala għajnuna legali (86), l-utenti finali ma humiex legalment obbligati jħallsu l-imposti, imma jħallsu r-remunerazzjoni bħala parti mill-arranġament kontrattwali li jidħlu fih volontarjament. L-imposti lanqas ma huma miġburin minn istituzzjoni pubblika kif kien il-każ għad-dritt tal-liċenzja, imma mill-operatur privat Boxer u distributuri privati oħrajn fuq pjattaformi oħrajn. L-Istat mhu ser ikun involut fl-ebda azzjoni ta’ infurzar f’każijiet fejn utenti ma jħallsux l-imposti; id-distributur ikollu jiftaħ kawża ċivili biex jikseb il-ħlas.
(128)
Il-fatt li TV2 tingħata d-dritt li timponi drittijiet ta’ abbonament permezz ta’ bidla fil-liċenzja mogħtija mill-Ministeru tal-Kultura mhux biżżejjed biex jitqies li hemm involuti riżorsi tal-istat. Ma huwiex każ ta’ intervent tal-istat li jwassal għal telf ta’ riżorsi tal-istat. F’dak ir-rigward, ir-referenza minn SBS għall-kawża Essent Netwerks ma hijiex rilevanti. Il-paragrafu 73 tas-sentenza kkwotata tistabbilixxi distinzjoni bejn is-sitwazzjoni f’Essent u dik fil-kawża Pearle (87), billi jingħad li f’tal-ewwel, l-imposta inkwistjoni kienet inerenti f’politika ddeterminata mill-awtoritajiet. Biex issir distinzjoni bejn il-kawżi, il-Qorti f’Essent tirriferi għall-introduzzjoni tal-imposta mil-leġiżlatura, imma ma tistipulax li kull intervent mill-istat bil-leġiżlazzjoni awtomatikament iwassal għal involviment tar-riżorsi tal-istat. Dan huwa ċar mis-sentenza Essent innifisha msemmija, billi l-punt 75 ta’ dik is-sentenza tiddistingwi iktar il-każ mill-kawża Preussen Elektra, li kienet tinvolvi att leġiżlattiv (u fejn instab li ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-istat involuta) li obbliga l-fornituri tal-elettriku li jixtru elettriku prodott fiż-żona tagħhom ta’ provvista minn sorsi li jiġġeddu bi prezz minimu. Il-Qorti tgħid li f’Essent, l-impriżi inkwistjoni kienu nħatru biex “jamministraw riżorsi tal-istat”, kuntrarjament għas-sitwazzjoni f’Preussen Elektra (88). Fil-każ inkwistjoni, TV2 ma hijiex tiġi mitluba mill-Istat biex tamministra riżorsa tal-istat. Il-bidla fil-liċenzja timplimenta biss dritt diġà eżistenti għal sors addizzjonali ta’ dħul (għal-leġiżlazzjoni, ara l-Artikolu 38a(2) tal-Att dwar ix-Xandir Daniż).
(129)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li l-ispejjeż tal-utent finali ma jinvolvux riżorsi tal-istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
2.2. Vantaġġ selettiv
(130)
Ir-riżorsi tal-istat involuti jagħtu vantaġġ ekonomiku lil TV2 billi l-istess strumenti finanzjarji bil-kundizzjonijiet tas-suq jattiraw spiża ikbar għal self, jew drittijiet ogħla, jekk kwalunkwe operatur tas-suq jaqbel li jagħmel iktar fondi disponibbli lill-benefiċjarju fl-ammont previst. Skont l-evidenza sottomessa mid-Danimarka, ħadd ma kien lest jagħmel dan.
2.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(131)
Dawn ir-riżorsi ser jippermettu lil TV2 li tkompli topera fi swieq fejn bħalissa hija attiva. Dawn is-swieq jinkludu suq(swieq) għax-xiri u l-bejgħ ta’ drittijiet tax-xandir, is-suq(swieq) għal servizzi ta’ TV bi ħlas u s-suq għar-reklamar tat-TV fid-Danimarka. F’dawk is-swieq, TV2 tikkompeti ma’ xandara oħrajn bħal SBS jew Viasat, fost l-oħrajn. Isegwi li meta TV2 tiġi ffavorita, l-għajnuna inkwistjoni toħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni f’dawk is-swieq.
(132)
Is-swieq affettwati, bħax-xiri u l-bejgħ ta’ drittijiet ta’ xandir u rriklamar tat-TV għal prodotti minn Stati Membri oħrajn intiżi għall-bejgħ fid-Danimarka, huma suġġetti għall-kummerċ bejn l-Istati Membri (89). Barra minn hekk, ċerti kompetituri ta’ TV2 Danmark A/S ixandru l-kanali tagħhom mir-Renju Unit u/jew huma sussidjarji ta’ gruppi inkorporati fi Stati Membri oħrajn, li d-deċiżjoni tagħhom jibqgħux jew iżidux l-attività tagħhom fis-suq Daniż tista’ tkun influwenzata mill-għajnuna ppjanata. Għalhekk l-għajnuna mill-Istat inkwistjoni taffettwa, jew tirriskja li taffettwa, mudelli tal-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(133)
Billi japplika l-Artikolu 107(1) TFUE, il-pakkett ta’ għajnuna ta’ ristrutturar għandu jiġi vvalutat f’termini tal-kompatibbiltà tiegħu mas-suq intern.
3. Obbligu ta’ waqfien
(134)
Id-Danimarka rrispettat l-obbligu ta’ waqfien imsemmi fl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (90), billi nnotifkat l-miżuri ta’ għajnuna skont il-pjan ta’ ristrutturar u sal-lum għadha ma implimentathomx. L-implimentazzjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ kienet awtorizzata bid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-4 ta’ Awwissu 2008.
4. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-istat mas-suq intern
4.1. Bażi legali
(135)
Il-kompatibbiltà tal-miżuri ser jiġu vvalutati skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE flimkien ma’ “il-Linji Gwida”. L-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) TFUE għall-miżuri inkwistjoni fir-rigward tal-finanzjament tax-xandir tas-servizz pubbliku ma hijiex analizzata. Filwaqt li d-diffikultajiet finanzjarji ta’ TV2 joriġinaw l-iktar mill-provvista tal-kanal ta’ servizz pubbliku u n-nuqqas ta’ mudell ta’ negozju b’sorsi ta’ dħul stabbli, il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat ma humiex limitati għall-għoti ta’ servizz pubbliku, imma huma mmirati lejn TV2 bħala grupp, jiġifieri inklużi l-attivitajiet kummerċjali tagħha. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi ma argumentawx fid-dettall li l-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat kienu kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) TFUE u l-Kummissjoni ma rċevitx biżżejjed informazzjoni li tippermettilha tagħmel il-valutazzjoni skont l-Artikolu 106(2) TFUE flimkien mal-Komunikazzjoni tax-Xandir (91).
(136)
Il-Linji Gwida jipprovdu għall-possibbiltà li tingħata għajnuna ta’ salvataġġ bħala assistenza temporanja għal impriżi f’diffikultà fil-pendenza tal-preparazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar jew biex tiġi indirizzata kriżi ta’ likwidità akuta. Skont il-punt 26 tal-Linji Gwida, l-iskadenza biex tispiċċa l-għajnuna hija estiża sakemm il-Kummissjoni tkun wasslet għad-deċiżjoni tagħha fuq il-pjan. Il-fatt li l-faċilità tal-għajnuna ta’ salvataġġ għadha fis-seħħ għal TV2 jikkonforma ma’ dik l-istipulazzjoni billi TV2 ssottomettiet pjan ta’ ristrutturar qabel l-iskadenza.
(137)
L-għajnuna ta’ ristrutturar għandha tkun ibbażata fuq pjan fattibbli, koerenti u estensiv biex terġa’ lura l-vijabilità fit-tul tal-impriża fi żmien raġonevoli. Ir-ristrutturar normalment jinvolvi l-elementi li ġejjin: ir-ristrutturar tal-aspetti kollha tal-funzjonament tal-kumpanija, ir-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tal-attivitajiet tal-impriża, inkluż l-irtirar minn attivitajiet li jħallu t-telf u ristrutturar finanzjarju. Madankollu, jekk jibbenefikaw mill-għajnuna mill-Istat, l-operazzjonijiet ta’ ristrutturar ma jistgħux jiġu limitati biex jagħmlu tajjeb għat-telf fil-passat mingħajr ma jiġu ttrattati r-raġunijiet. Barra minn hekk, ir-ristrutturar għandu jiġi ffinanzjat tal-inqas parzjalment mir-riżorsi proprji tal-kumpanija. Fl-aħħar nett, għandhom jiġu adottati miżuri ta’ kumpens biex jiġu mminimizzati l-effetti ta’ distorsjoni tal-għajnuna. Il-Kummissjoni ser teżamina f’dan li ġej jekk dawn il-kundizzjonijiet humiex sodisfatti.
4.2. Eliġibbiltà - Impriża f’diffikultà
(138)
Skont il-punt 9 tal-Linji Gwida, impriża tkun f’diffikultà meta ma tkunx tista’, jew permezz tar-riżorsi tagħha proprji jew b’fondi li tkun tista’ tikseb mill-proprjetarji/azzjonisti tagħha, biex twaqqaf telf li, mingħajr l-intervent minn barra ta’ awtoritajiet pubbliċi, ċertament jikkundannawha li tfalli fin-negozju. Il-punt 11 tal-Linji Gwida jsemmi ċerti kriterji li skont dawn impriża tkun f’diffikultà, anke fejn l-ebda kriterju minn punt 10 tal-Linji Gwida ma jkun preżenti. Il-punt 11 jistipula li “fi kwalunkwe każ, impriża f’diffikultà hija eliġibbli biss meta, b’mod li jista’ jiġi ppruvat, ma tkunx tista’ tirkupra permezz tar-riżorsi tagħha proprji jew b’fondi li tikseb mill-proprjetarji/azzjonisti tagħha jew minn sorsi tas-suq”.
(139)
Il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li fiż-żmien tan-notifika tal-pjan ta’ ristrutturar, TV2 kienet tikkostitwixxi impriża f’diffikultà bħal din. Dan wieħed jista’ jarah mill-fiġuri fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, u iktar importanti, mill-figuri prodotti fil-premessi 36-42 ta’ din id-deċiżjoni, li ġew sottomessi iktar tard f’Jannar 2010 u li tiddeskrivi kumpanija bit-telf, ishma mis-suq li qed jonqsu, dejn dejjem tiela’ u b’mod partikolari flussi negattivi tal-kontanti minħabba dħul mir-reklamar li qed jonqos, investimenti ħżiena u żieda fl-imposti fuq l-imgħaxijiet. Filwaqt li wara veru rriżulta li l-kumpanija kienet, kif stmaw il-kompetituri, għamlet profitt fl-2008 (l-istima sal-aħħar ta’ Marzu 2008 xorta indikat lejn […] DKK […] miljun), dan il-profitt kien żgħir, u fih innifsu ma jibdilx il-konstatazzjoni li l-kumpanija ma setgħetx tkompli l-operazzjonijiet tagħha mingħajr finanzjament estern. Il-faċilitajiet ta’ kreditu privati għad-dispożizzjoni tal-kumpanija kienu għal żmien qasir u setgħu jiġu rtirati fi kwalunkwe żmien. Il-kumpanija kellha bżonn kbir ta’ likwidità li ma setgħetx tissodisfa bir-riżorsi tagħha proprji.
(140)
Lanqas ma setgħet tikseb finanzjament estern. Kien hemm perikolu li krediti għal żmien qasir jiġu rtirati. Kif intqal diġà fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-bank ta’ finanzjament ewlieni ta’ TV2, […], talab li jnaqqas il-faċilitajiet ta’ self u kreditu tiegħu fl-2008. Minbarra l-problemi ta’ TV2, li inkludew anke l-ipotekar tal-istabbiliment tagħha stess f’Odense, id-Danimarka pproduċiet evidenza li banek oħrajn kienu rrifjutaw li jipprovdu lil TV2 b’self għal żmien twil (ara l-premessi 44 et seq ta’ din id-Deċiżjoni). Il-banek indikaw id-dgħufiji fil-fluss tad-dħul ċikliku ta’ TV2 ibbażat fuq dħul mir-reklamar, li bħala mudell tan-negozju ġie kkunsidrat bħala insostenibbli. Kawżi legali pendenti żiedu mal-problemi. Minħabba f’hekk, il-finanzjament ta’ TV2 xaqleb dejjem iktar lejn passiv għal żmien qasir u għalhekk kien fraġli. Fi kliem ieħor, TV2 ma setgħetx, fit-tifsira tal-punt 11 tal-Linji Gwida, tirkupra mis-sitwazzjoni bl-użu ta’ fondi akkwistabbli minn sorsi tas-suq.
(141)
Is-sottomissjonijiet tal-kompetituri ma jpoġġux fid-dubju dawn il-konstatazzjonijiet. Għall-kompletezza, għandu jingħad li l-Linji Gwida ma jeħtiġux li l-kumpanija tkun attwalment fi proċeduri ta’ insolvenza. Għall-kuntrarju, tista’ tingħata għajnuna - taħt kundizzjonijiet stretti - preċiżament sabiex dan jiġi evitat.
(142)
Fir-rigward tal-argumenti tal-kompetituri li TV2 hija kumpanija li tagħmel qligħ, jew tista’ tibda tagħmel qligħ, ir-riżultati msemmijin iktar ‘il fuq għal TV2 juru li l-kumpanija għamlet profitt fl-2008, imma kuntrarjament għal dak li Viasat kienet stmat, għamlet telf fl-2009 ta’ DKK 27 miljun, li ddevja b’mod sinifikanti mill-previżjoni ta’ Viasat ta’ DKK 249 miljun fi profitt. Il-profitt għall-2010 huwa stmat ukoll li huwa ferm iżgħar minn dak li assumiet Viasat. Il-Kummissjoni ma sabitx żbalji fil-metodoloġiji użati minn TV2 u l-konsulent tagħha PWC (ara wkoll il-premessa 41 ta’ din id-Deċiżjoni).
(143)
Fir-rigward tal-istudju tal-klassifikazzjoni ta’ kreditu ta’ TV2 li Viasat issottomettiet u li għamlu l-imseħbin Audon (92), li skont dawn TV2 setgħet tikseb kreditu, ir-reazzjonijiet tal-banek juru li l-pożizzjoni reali hija differenti. Barra minn hekk, l-analiżi hija bbażata biss fuq figuri u assunzjonijiet li ma ġewx ivveifikati ma’ TV2. Uħud mill-figuri huma maqtugħin mir-realtà, kif jista’ jidher mill-figuri għall-2009 u l-2010. Ir-rapport innifsu jenfasizza li din ma hijiex analiżi fuq skala sħiħa (għaliex għal raġunijiet ovvji ma ġie stabbilit l-ebda kuntatt ma’ TV2) u l-mudell użat għandu l-limitazzjonijiet tiegħu għal dik ir-raġuni (93).
(144)
Il-fatt li l-kumpanija ġibdet ferm inqas mill-faċilità ta’ kreditu ta’ għajnuna ta’ salvataġġ milli setgħet ma jfissirx li ma tistax titqies bħala impriża f’diffikultà. Tkun konstatazzjoni assurda li benefiċjarju jiġi skwalifikat mill-għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar mill-eliġibbiltà għall-għajnuna jekk miżuri tal-iffrankar u miżuri oħrajn previsti fil-pjan ta’ ristrutturar jirriżultaw wara li jkunu ta’ suċċess, u jgħinu lill-kumpanija biex tittratta l-problemi finanzjarji tagħha l-iktar bl-użu tar-riżorsi tagħha. Madankollu, dan jista’ jwassal għar-riżultat li fi żmien partikolari għajnuna mill-Istat li tkun għaddejja ma tkunx iktar meħtieġa, li ser jiġi diskuss iktar ‘il quddiem (ara l-premessa 149). Fi kwalunkwe każ, il-faċilità ta’ kreditu kienet dejjem mibnija b’mod li l-kumpanija seta’ jkollha aċċess għaliha fil-każ ta’ bżonn ċertifikat. Dan sar sabiex l-għajnuna tinżamm għall-minimu, u l-aġir ta’ TV2 biex tipprova tilħaq il-proċess ta’ ristrutturar kemm jista’ jkun possibbli bl-użu tar-riżorsi tagħha proprji jikkonforma ma’ dak ir-rekwiżit.
(145)
Għandu jiġi enfasizzat ukoll li l-allegazzjonijiet numerużi minn Viasat u SBS li s-sitwazzjoni finanzjarja dgħajfa ta’ TV2 ġabitha b’idejha stess minħabba deċiżjonijiet ħżiena ta’ maniġment jew investimenti ħżiena huma irrilevanti għall-eliġibbiltà tagħha skont il-Linji Gwida, li ma jistaqsux għall-kawża tal-problemi finanzjarji tal-benefiċjarju tal-għajnuna, imma iridu biss jaċċertaw li l-benefiċjarju tal-għajnuna huwa verament impriża f’diffikultà.
(146)
F’dan ir-rigward, il-kompetituri sostnew ukoll li l-problemi ta’ TV2 fil-biċċa l-kbira ġejjin mill-kanal tas-servizz pubbliku u li aġġustamenti ta’ spiża interna u prezzijiet ta’ trasferiment jistgħu jirrimedjaw din is-sitwazzjoni. Madankollu, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax dan l-argument bħala rilevanti f’sitwazzjoni fejn l-għajnuna tmur għall-grupp bħala tali, inklużi l-operazzjonijiet kummerċjali. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li TV2 għandha kontijiet separati u vverifikati għas-servizz pubbliku u attivitajiet oħrajn, u politika ta’ trasferiment ta’ prezzijiet dokumentata u vverifikata bi sħiħ, li hija relattivament sempliċi, trasparenti u timmira biex tagħti stampa preċiża tal-attivitajiet differenti bbażati fuq trasferiment ta’ prezzijiet bil-kundizzjonijiet tas-suq.
(147)
Fuq dawn il-fatturi eżoġeni, Viasat taqbel mal-assunzjoni ta’ tkabbir ta’ PDG ta’ 1.02 %. Fuq l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar, il-partijiet jaqblu li d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 naqas b’19 % fl-2008. Madankollu, Viasat u SBS jinterpretaw ħażin il-previżjoni tad-Danimarka fuq l-iżvilupp futur tas-suq tar-reklamar. Kuntrarjament għal dak li fehmu, id-Danimarka ma pprevedietx li s-suq tar-reklamar jaqa’ b’10 % kull sena fil-perijodu 2009-2013, imma qalet sempliċiment li s-suq tar-reklamar kien […].
(148)
Fir-rigward tal-argument li d-drittijiet tal-liċenzja mogħtija lill-istazzjonijiet tax-xandir reġjunali messhom ġew inklużi fil-valutazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ TV2, il-Kummissjoni tqis li d-drittijiet tal-liċenzja jiffinanzjaw il-produzzjoni tal-programmi tax-xandara reġjunali u huma rilevanti biss f’dak ir-rigward. F’dan il-kuntest il-Kummissjoni tinnota li l-istazzjonijiet reġjunali ta’ TV2 huma indipendenti minn TV2 u huma suġġetti għall-obbligi ta’ servizz pubbliku tagħhom skont Att dwar ix-Xandir Daniż, li għalihom jirċievu finanzjament ta’ liċenzja. Fir-rigward tal-argument ta’ SBS li l-ispettaturi ser iħallsu darbtejn għall-programm, għandu jiġi enfasizzat li wieħed mill-ħlasijiet - id-drittijiet tal-abbonament għall-kanal ewlieni ta’ TV2 - jirriżulta mill-għażla tal-klijent u nstab li ma jinvolvi l-ebda għajnuna mill-Istat. Fi kwalunkwe każ, intwera iktar ‘il fuq li TV2 bħala grupp kien impriża f’diffikutà li kienet qed tbati minn bżonnijiet ta’ finanzjament kbar, billi ma setgħet tikseb l-ebda finanzjament estern mill-banek. Dan inkluda kull benefiċċju potenzjali li jirriżulta mill-obbligi tagħha li xxandar dawn il-programmi.
(149)
Madankollu, is-sitwazzjoni mwiegħra ta’ TV2 inbiddlet bil-bejgħ tan-netwerk ta’ trażmissjoni tax-xandir. Bir-rikavat mill-bejgħ tan-netwerk tax-xandir, TV2 setgħet tħallas lura parti mid-dejn tagħha, u l-prospett finanzjarju sar ferm iktar pożittiv, kif jidher mill-figuri fil-premessi 62-64 ta’ din id-Deċiżjoni. Ix-xejriet fis-suq tar-reklamar huma wkoll iktar pożittivi (94). TV2 setgħet tħallas lura is-self tagħha mill-istat meħud mill-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ. Bla ħsara għall-eżitu tal-każijiet tal-għajnuna mill-istat pendenti u l-approvazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar, TV2 tistenna li jkollha biżżejjed finanzjament sa Jannar 2012 meta l-imposti tal-abbonament ser jiġu implimentati (95).
(150)
Minħabba dik is-sitwazzjoni ġdida, il-Kummissjoni ma tqisx li TV2 għadha tista’ tiġi kklassifikata bħala impriża f’diffikultà. Għalhekk, ma hemm l-ebda bżonn ta’ miżura ta’ għajnuna għajr għall-approvazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, u għandha titħassar il-faċilità ta’ kreditu u tas-self mhux implimentata notifikata li hemm fil-pjan ta’ ristrutturar. Għall-istess raġuni, il-faċilità ta’ għajnuna eżistenti taħt id-deċiżjoni ta’ għajnuna ta’ salvataġġ għandha tispiċċa wkoll.
4.3. Ir-restawr tal-vijabilità fit-tul
(151)
Bis-saħħa tal-punt 34 tal-Linji Gwida, l-għoti tal-għajnuna għandu jseħħ biss jekk jiġi implimentat pjan ta’ ristrutturar li għandu jirrestawra l-vijabilità lill-kumpanija fuq skala ta’ żmien raġonevoli. Il-pjan ta’ ristrutturar jiddeskrivi ċ-ċirkustanzi li wasslu għad-diffikultajiet tal-kumpanija bħala li ġew ikkawżati b’attivitajiet ġodda li ma pprovdewx qligħ, u li l-kanal ta’ servizz pubbliku dejjem iżjed ma kienx qed jagħmel profitt. Fil-fehma tal-Kummissjoni, il-pjan ta’ ristrutturar jindirizza b’mod adegwat dawn il-kwistjonijiet.
(152)
Il-Kummissjoni tinnota li l-pjan ta’ ristrutturar jipprovdi għal miżuri finanzjarji u ta’ ristrutturar operattiv li, flimkien ma’ mudell ta’ negozju emendat, ser jippermetti lill-kumpanija biex tieqaf fuq saqajha. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni l-ewwel nett tinnota li r-rekwiżit fil-pjan ta’ ristrutturar biex jinbiegħu l-assi rriżulta fil-bejgħ b’suċċess tan-netwerk ta’ xandir, li pprovda TV2 b’fondi suffiċjenti biex tħallas lura d-dejn tagħha. Ħallset lura wkoll l-għajnuna meħuda mill-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ fl-4 ta’ Ottubru 2010. Il-kumpanija nnifisha tgħid li issa għandha biżżejjed mezzi biex tinqeda fil-perijodu sakemm l-imposti tal-utent finali jiġu adottati (96). Miżuri oħrajn fil-forma ta’ ffrankar tal-ispejjeż ser jikkontribwixxu wkoll għall-vijabilità fit-tul tal-impriża (ara l-premessi 47 u 48 iktar ‘il fuq).
(153)
Il-kumpanija qiegħda wkoll tirrinunzja l-attivitajiet tagħha li jagħmlu t-telf; fl-2008, biegħet l-operazzjoni tar-radju li kienet qed tagħmel it-telf lill-grupp SBS.
(154)
Il-kumpanija hija mistennija li ssolvi l-problemi strutturali li jwasslu għall-bżonnijiet tal-likwidità tagħha billi titħalla timponi drittijiet ta’ abbonament minn Jannar 2012. In-nuqqas li l-kanal ta’ servizz pubbliku jagħmel il-qligħ huwa dovut għall-fatt li jiddependi fuq sors ta’ dħul wieħed fil-forma ta’ dħul mir-reklamar, li huwa ċikliku u sensittiv għall-klima ekonomika. Dan jidher ukoll mir-reazzjonijiet tal-banek, li rrifjutaw li jipprovdu finanzjament minħabba t-tħassib tagħhom dwar xejriet fis-suq tar-reklamar u dubji dwar il-kapaċità ta’ qligħ ta’ TV2. Il-mudell ta’ negozju l-ġdid ser jipprovdi lil TV2 b’bażi ta’ dħul iktar stabbli billi jiġu imposti drittijiet ta’ abbonament biex wieħed ikun jista’ jara l-kanal ewlieni tagħha. TV2 ipprevediet dħul addizzjonali mill-imposti tal-utent finali ta’ DKK […] miljun fl-2012. Tipprevedi wkoll profitti għall-grupp ta’ […] fl-2012. Il-Kummissjoni tinnota li minbarra […], it-tieni sors ta’ dħul fil-forma ta’ imposti tal-utent finali ser jirrendi lill-kumpanija inqas vulnerabbli għal tnaqqis f’attivitajiet ċikliċi. Il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri biex jintlaħaq dan it-tibdil joriġinaw fil-pjan ta’ ristrutturar innifsu u mhux minn fatturi esterni.
(155)
It-tul ta’ żmien oriġinarjament innotifikat tal-pjan ta’ ristrutturar sal-31 ta’ Diċembru 2012 ikopri perijodu ta’ kważi erba’ snin. Dan il-perijodu ntgħażel għaliex il-Gvern Daniż emmen li bl-introduzzjoni ta’ mudell ġdid tan-negozju u l-ewwel esperjenzi tiegħu fil-prattika, il-banek jerġgħu jkunu lesti għal darba oħra jisilfu l-flus lil TV2, jiġifieri l-perijodu ntgħażel biex ikun twil biżżejjed li tinkiseb din l-esperjenza. Madankollu, peress li l-għajnuna kollha ser tiġi rrevokata mal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (ara iktar ‘il fuq), il-Gvern Daniż issa jikkunsidra li l-perijodu ta’ ristrutturar għandu jispiċċa mar-revoka tal-miżuri kollha tal-għajnuna.
(156)
Il-Kummissjoni għandha fehma differenti. Skont il-Linji Gwida, ir-ristrutturar għandu jirriżulta li l-kumpanija terġa’ lura għall-vijabilità fit-tul. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-perijodu ta’ ristrutturar idum sal-mument meta l-kumpanija tkun implimentat l-miżuri ta’ ristrutturar kollha biex tiġi żgurata din il-vijabilità fit-tul. Filwaqt li l-miżuri kollha tal-għajnuna mill-Istat ser jieqfu minnufih mal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, ma huwiex iggarantit minn dan il-mument ir-restawr tal-vijabilità fit-tul lil TV2 sakemm din ma jkollhiex mudell tan-negozju sostenibbli. Dan il-mudell ta’ negozju ser jiġi stabbilit biss bl-introduzzjoni tal-imposti tal-utent finali. L-introduzzjoni ta’ imposti tal-utent finali hija wkoll il-miżura ta’ ristrutturar ewlenija li tindirizza direttament l-iktar kawża serja tad-diffikultajiet finanzjarji ta’ TV2. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-perijodu ta’ ristrutturar jispiċċa fil-31 ta’ Diċembru 2012, jew fil-mument meta TV2 tkun tista’ timponi drittijiet ta’ abbonament mill-utent finali, jekk dan iseħħ qabel il-31 ta’ Diċembru 2012. Bħalissa jidher li TV2 hija legalment intitolata li timponi drittijiet tal-utent biss meta l-liċenzja tagħha tkun inbidlet (filwaqt li l-Att dwar ix-Xandir Daniż diġà jipprovdi possibbilità għal TV2 li timponi drittijiet tal-utent finali, dan ma huwiex permess fil-liċenza kurrenti).
4.4. Evitar ta’ distorsjonijiet indebiti tal-kompetizzjoni
(157)
Skont il-punt 38 tal-Linji Gwida, biex jiġi żgurat li l-effetti negattivi tal-għajnuna fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ jiġu mminimizzati kemm jista’ jkun, sabiex l-effetti pożittivi insegwiti jkunu ikbar minn dawk negattivi, għandhom jittieħdu miżuri ta’ kumpens. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu t-tneħħija ta’ assi jew tnaqqis fil-kapaċità jew il-preżenza fis-suq. Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida, għandhom ikunu fi proporzjon mal-effetti ta’ distorsjoni tal-għajnuna u l-importanza relattiva tal-impriża fis-swieq tagħha.
(158)
Fil-prinċipju, l-impenn li ma jinfetħu l-ebda kanali ġodda (jiġifieri li tiġi limitata l-preżenza fis-suq), jista’ jitqies bħala miżura ta’ kumpens, billi teskludi lil TV2 milli tikkompeti għal klijenti ġodda u għaldaqstant jibbenefikaw l-kompetituri tagħha. Il-ftuħ ta’ kanali kummerċjali ġodda jkun ta’ benefiċċju għal TV2 għaliex il-kanali jiġu ffinanzjati minn sors ta’ dħul sod ibbażat fuq drittijiet ta’ abbonamenti li ma humiex ċikliċi, u għaliex jipprovdu d-dħul meħtieġ għall-grupp biex parzjalment jiġu kkontrobilanċjati r-riżultati negattivi mill-kanal tas-servizz pubbliku. Skont l-analiżi tas-suq ipprovduta fil-pjan ta’ ristrutturar, is-suq tat-TV bil-ħlas qed jikber (97). Madankollu, il-kompetituri ta’ TV2 jargumentaw li l-għażla li jinfetħu kanali kummerċjali ġodda ma kinitx disponibbli għal TV2, fi kwalunkwe każ, billi s-suq kien saturat.
(159)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-kompetituri ta’ TV2 innifishom varaw kanali fl-2009 (SBS varat 6erene, Canal Digital ser tvara kanal sportiv, Viasat varat kanal fit-23 ta’ Marzu 2009, u l-grupp TV4 varat Canal 9 fl-Lulju 2009).
(160)
Id-Danimarka kkonfermat ukoll li minħabba r-ristrutturar, TV2 ser tiġi prekluża milli tvara kanali tar-radju (98). Dan l-impenn huwa rilevanti ħafna billi ser ikun hemm proċedura ta’ sejħa għal offerti għal-liċenzja ta’ operazzjoni għall-istazzjoni tar-radju ġdid FM 4. Id-Danimarka oriġinarjament esprimiet interess fil-parteċipazzjoni possibbli ta’ TV2 f’din is-sejħa għal offerti, imma wara kkonfermat li tali offerta ma saritx minħabba l-investigazzjoni pendenti tal-Kummissjoni tal-pjan ta’ ristrutturar, minkejja l-fatt li pjanijiet għal dan kienu diġà saru. Fi kliem ieħor, kuntrarjament għal dak li jsostnu l-kompetituri, l-impenn li ma jinfetħux kanali ġodda kien wera li kien sinifikanti u jikkostitwixxi sagrifiċċju għall-kumpanija. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan l-impenn huwa importanti fid-dawl tal-punt 46 tal-Linji Gwida, li jgħid li l-għajnuna ma għandiex tintuża għall-finanzjament ta’ investiment ġdid li ma huwiex essenzjali biex tiġi rrestawrata l-vijabilità tal-impriża.
(161)
Il-Kummissjoni tikkunsidra wkoll li l-miżuri ta’ kumpens proposti huma fi proporzjon mal-effetti ta’ distorsjoni tal-miżuri ta’ għajnuna. Għandu jiġi indikat li dawn il-miżuri kollha jintemmu mad-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tindika li l-ebda miżura ta’ għajnuna ta’ ristrutturar notifikata ma kienet jew ser tkun implimentata. Kif wieħed jista’ jara mill-premessi 150 et seq. il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ ser tiġi mħassra wkoll mal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Dan iffisser li l-kumpanija ma hija ser tirċievi l-ebda għajnuna mill-Istat. Iżda l-ħlasijiet attwali magħmulin skont il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ kienu limitati (DKK 223 miljun meħudin mid-DKK 1 000 miljun disponibbli). Il-biċċa l-kbira mill-għajnuna kienet attwalment meħuda bħala għajnuna ta’ salvataġġ (DKK 208 mill-223 miljun kienu ttieħdu sal-aħħar tal-2008, jiġifieri fil-perijodu ta’ sitt xhur ta’ salvataġġ) u l-fondi kollha attwalment meħudin mill-faċilità ta’ kreditu diġà tħallsu lura lill-Istat. L-ammont attwali lanqas ma huwa meħud mill-faċilità ta’ kreditu - DKK 223 miljun - eċċessiv fid-dawl tal-fatturat tal-2008 ta’ TV2 ([…]%). Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li huwa meħtieġ li titlob iktar miżuri ta’ kumpens mid-Danimarka u l-benefiċjarja tal-għajnuna. Għal dik ir-raġuni, il-Kummissjoni ma tara l-ebda ħtieġa għal iżjed miżuri ta’ kumpens, kif issuġġerit mill-kompetituri.
(162)
Madankollu, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-proposta mid-Danimarka li l-impenn għandu jieqaf meta l-miżuri kollha ta’ għajnuna ikunu ġew fi tmiem (99). L-ewwel nett, id-Danimarka nnifisha stipulat perijodu ta’ ristrutturar itwal, sal-31 ta’ Diċembru 2012. It-tieni nett, il-Linji Gwida mkien ma jistipulaw li t-tul tal-miżura ta’ kumpens għandu jkun identiku mal-preżenza tal-miżuri ta’ għajnuna li jkunu għaddejjin. It-tielet nett, il-pjan ta’ ristrutturar huwa bbażat fuq il-premessa li huwa biss meta jiġu introdotti l-imposti tal-utent finali fl-2012 li l-kumpanija ser ikollha aċċess għall-finanzjament estern; hemm biss tiġi rrestawrata l-vijabilità fit-tul. Id-Danimarka nnifisha argumentat li l-miżuri ta’ għajnuna, inkluż il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ li għadha fis-seħħ, ikun hemm bżonnhom biex jagħmlu tajjeb għan-nuqqas ta’ likwidità sakemm jidħol fis-seħħ mudell ta’ negozju iktar stabbli għal kanal ta’ servizz pubbliku. Għalhekk, il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ kellha l-funzjoni li żżomm il-kumpanija tiffunzjona sakemm beda jiġi applikat mudell ġdid ta’ negozju. F’dan l-isfond, il-Kummissjoni ma tarax li l-impenn ta’ miżura ta’ kumpens tista’ tispiċċa bit-tmiem tal-għajnuna jew id-data ta’ din id-Deċiżjoni. Iżda l-Kummissjoni tikkunsidra li huwa fattibbli li l-obbligu li ma jiġux varati kanali ġodda jista’ jispiċċa f’data iktar kmieni milli t-tmiem tal-perijodu tal-pjan ta’ ristrutturar (il-31 ta’ Diċembru 2012), jiġifieri meta l-imposti tal-utent finali ikun ġew introdotti (permezz tal-bidla fil-liċenzja) u TV2 tkun tista’ tiġborhom.
4.5. Għajnuna limitata għall-minimu.
(163)
Skont il-punt 43 tal-Linji Gwida, l-ammont u l-intensità tal-għajnuna għandhom ikunu limitati għall-minimu strett tal-ispejjeż ta’ ristrutturar meħtieġa sabiex ir-ristrutturar ikun jista’ jsir. L-idea wara din id-dispożizzjoni hija li l-kumpanija, fl-aħħar tar-ristrutturazzjoni, ma jkollhiex likwidità fl-eċċess li tkun tista’ tuża għal aġir aggressiv fis-suq. Il-benefiċjarji huma mistennija li jagħmlu kontribut sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi tagħhom stess, inkluż il-bejgħ ta’ assi li ma humiex essenzjali għas-sopravivenza tal-impriża. Kontribuzzjoni bħal din għandha tkun reali, u ma għandhiex tinkludi profitti għall-futur mistennija bħall-fluss tal-kontanti. Għandha tkun għolja kemm jista’ jkun, tal-inqas 50 % għall-impriżi l-kbar. Il-Kummissjoni tikkunsidra TV2 bħala impriża kbira fit-tifsira tal-Linji Gwida.
(164)
Il-Kummissjoni m’għandhiex l-istess fehma tal-Gvern Daniż li kwalunkwe spiża tkun xi tkun, b’mod partikolari miżuri li jiffrankaw l-ispejjeż, awtomatikament tikkwalifika bħala miżuri ta’ ristrutturar. Kumpanija jista’ jkollha tagħmel nefqa biex tiffranka l-ispejjeż. L-iffrankar tal-ispejjeż kif deskritt mid-Danimarka f’dan il-każ fih inifsu ma jirrappreżentax spiża ta’ ristrutturar. Id-Danimarka tipprovdi lista ta’ spejjeż ta’ ristrutturar “klassiċi”, li jikkonsistu minn DKK […] miljun u li jkopru l-ispejjeż ta’ tranżazzjoni relatata mal-bejgħ tan-netwerk ta’ trażmissjoni (DKK […] miljun), spejjeż assoċjati mat-trasferiment lejn mudell ġdid ta’ negozju (DKK […]-[…] miljun) u spejjeż tal-persunal għat-terminazzjoni ta’ kuntratti, drittijiet legali u ta’ konsulenza (DKK […] miljun). Il-Kummissjoni taċċetta dawn l-ispejjeż bħala spejjeż ta’ ristrutturar.
(165)
Skont il-prattika kostanti tal-Kummissjoni, l-ispejjeż tar-ristrutturar jinkludu l-ispejjeż straordinarji kollha magħmulin sabiex l-impriża terġa’ tkun vijabbli, imma mhux l-ispejjeż operattivi regolari magħmulin fil-perijodu ta’ ristrutturar. Madankollu, il-każ preżenti jirrigwarda l-bżonn ta’ likwidità ta’ kumpanija biex tkun tista’ tgħaddi fil-perijodu tranżitorju sakemm mudell ta’ negozju ġdid sostenibbli jkun fis-seħħ. Kif ingħad iktar ‘il fuq, TV2 kellha bżonn ġenwin ta’ finanzjament, billi ma kellhiex aċċess għal finanzjament estern. F’dan il-każ speċjali li jinvolvi ristrutturar finanzjarju pur sakemm il-kumpanija tibdel għal pjan ta’ negozju iktar stabbli, il-Kummissjoni tista’ taċċetta wkoll dan il-bżonn ta’ finanzjament bħala li jikkostitwixxi spiża ta’ ristrutturar. Kienet il-faċilità ta’ kreditu tad-deċiżjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ (DKK 1 000 miljun) li pprovdiet l-ilqugħ temporanju meħtieġ biex jiġi kopert dan in-nuqqas finanzjarju. Madankollu, din il-faċilità kienet tranżitorja biss u seta’ jkun hemm aċċess għaliha biss meta TV2 setgħet turi bżonn ta’ finanzjament kif iċċertifikat minn awditur estern. Fl-aħħar mill-aħħar, TV2 ma ġibdietx wisq mill-faċilità ta’ kredtu ([…]% biss minnha). Barra minn hekk, il-biċċa l-kbira tal-kreditu miġbud (DKK […] miljun) inġibed matul il-perijodu kopert mid-deċiżjoni ta’ għajnuna ta’ salvataġġ tal-Kummissjoni, jiġifieri, fil-perijodu ta’ salvataġġ ta’ sitt xhur qabel ma ġie sottomess il-pjan ta’ ristrutturar.
(166)
TV2 kkontribwixxiet għal dawn l-ispejjeż ta’ ristrutturar permezz tal-bejgħ ta’ assi, bil-bejgħ ta’ netwerk ta’ xandir fl-ammont ta’ DKK 640 miljun, u permezz ta’ finanzjament estern billi ipotekat l-istabbiliment tagħha f’Odense għal DKK 80 miljun. Il-kontribuzzjoni ta’ DKK 720 miljun hija ferm iktar mil-limitu ta’ 50 % għall-impriżi l-kbar. Kif intqal iktar ‘il fuq, TV2 użat ir-rikavat mill-bejgħ tan-netwerk biex tnaqqas id-dejn tagħha. Il-flus minfuqin b’dan il-mod ma jistgħux jintużaw għal finijiet oħrajn. Barra minn hekk, kif jidher ċar minn dak li ntqal, il-miżuri kollha ta’ għajnuna ser jispiċċaw mid-data ta’ din id-deċiżjoni u l-ebda miżura ta’ għajnuna ġdida kif innotifikata taħt il-pjan ta’ ristrutturar ma hija ser tiġi introdotta (ara l-premessa 150 ta’ din id-Deċiżjoni). Għalhekk, skont il-punt 45 tal-Linji Gwida, ma hemm l-ebda perikolu ta’ għajnuna li taqbeż dik li kienet meħtieġa li tibqa’ fil-kumpanija.
4.6. Kundizzjonijiet oħrajn
(167)
Skont il-punt 46 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni tista’ teħtieġ miżuri addizzjonali mill-Istat Membru sabiex jiġi żgurat li l-għajnuna ma toħloqx distorsjoni fil-kompetizzjoni kuntrarja għall-interess komuni.
(168)
Il-Kummissjoni tinnota l-argumenti mressqin mid-Danimarka matul l-investigazzjoni formali kollha, u l-intenzjoni espressa mill-benefiċjarja tal-għajnuna fid-dokumenti tal-appoġġ li l-pjan ta’ ristrutturar għandu jippermetti lil TV2 tuża opportunitajiet tan-negozju bħall-pari tagħha u timponi imposti ta’ abbonament. Id-Danimarka u TV2 jindikaw ukoll li l-ilqugħ ta’ ekwità għolja ta’ bħalissa ta’ TV2 ma’ proporzjonijiet ta’ solvenza (u dejn li jipproduċi mgħax nett) li huma ogħla (iktar baxxi) b’mod sinifikanti minn dawk ta’ kompetituri, huwa meħtieġ biss minħabba l-inċertezzi tal-kawżi tal-għajnuna mill-Istat pendenti u l-mudell tan-negozju. Kemm TV2 kif ukoll id-Danimarka jesprimu rieda ġenerali biex iġibu l-istruttura tal-kapital skont dik tal-pari ta’ TV2 ladarba jingħalqu l-investigazzjonijiet tal-għajnuna mill-Istat.
(169)
Min-naħa tagħha, il-Kummissjoni ma tara l-ebda bżonn għal TV2 li jkollha struttura kapitali li hija differenti minn dik tal-pari tagħha ladarba l-mudell tan-negozju u l-kawżi legali pendenti jkunu ġew solvuti. Strutturi kapitali bbażati fuq ekwità (artifiċjalment) għolja huma ta’ vantaġġ għall-kumpanija għaliex tkun tista’ tiġbed finanzjament b’rati relattivament baxxi. Daqstant ieħor importanti, TV2 għandha ġġib l-istruttura kapitali tagħha lura għal livell li jiżgura li l-kompetizzjoni ma jkollhiex distorsjoni. Il-Kummissjoni tixtieq li TV2 terġa’ lura għal struttura kapitali normali billi tagħmel ħlasijiet ta’ dividendi lill-Istat, iktar milli tespandi b’mod aggressiv il-karta tal-bilanċ tagħha bil-finanzjament tad-dejn.
4.7. Monitoraġġ u rapport annwali
(170)
Skont il-punti 49 u 50 tal-Linji Gwida, id-Danimarka hija impenjata li tissottometti rapporti lill-Kummissjoni mhux iktar tard minn sitt xhur wara l-approvazzjoni tal-għajnuna.
4.8. Kwistjonijiet antitrust
(171)
Il-Kummissjoni tinnota li wieħed mill-kompetituri ta’ TV2 ippreżenta lment anti-trust dwar l-introduzzjoni ppjanata ta’ imposti tal-utent finali. Il-Kummssjoni hija konsapevoli li aspetti ta’ għajnuna li jiksru dispożizzjonijiet speċifiċi tat-Trattat li ma jkunux dispożizzjonijiet tal-għajnuna mill-Istat jistgħu jkunu marbutin b’mod tant indissolubbli mal-għan tal-għajnuna li jkun impossibbli li jiġu vvalutati separatament (100). Il-Qorti enfasizzat li l-obbligu li jiġi żgurat li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat jiġu applikati b’mod konsistenti ma’ dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat huwa iktar u iktar meħtieġ meta dawk id-dispożizzjonijiet isegwu wkoll għanijiet ta’ kompetizzjoni mingħajr distorsjoni. Iżda, il-ġurisprudenza tal-Qorti tirrikonoxxi li l-għajnuna mill-istat u proċeduri antitrust huma proċeduri indipendenti rregolati b’regoli speċifiċi. Il-Qorti qalet li “meta tieħu deċiżjoni fuq il-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-istat mas-suq komuni, il-Kummissjoni ma hijiex obbligata li tistenna l-eżitu ta’ proċedura parallela mibdija skont ir-Regolament Nru [1], ladarba tiġi għall-konklużjoni, ibbażata fuq analiżi ekonomika tas-sitwazzjoni u mingħajr żball manifest fil-valutazzjoni tal-fatti, li min jirċievi l-għajnuna ma jkunx qed jikser l-Artikoli [101 u 102 TFUE]” [traduzzjoni mhux uffiċjali] (101). Għaldaqstant, il-każ antitrust ma għandux għalfejn ikun formalment magħluq għall-Kummissjoni biex tieħu deċiżjoni fil-każ ta’ għajnuna mill-Istat.
(172)
Il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li fil-każ kurrenti ma hijiex l-għajnuna nnifisha (il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ), imma element ieħor tal-pjan ta’ ristrutturar (l-imposti tal-utent finali), li huwa l-kawża tal-ilment antitrust. L-imposti tal-utent finali ser jiġu introdotti kmieni fl-2012, jiġifieri wara li tkun tneħħiet il-faċilità ta’ għajnuna, permezz ta’ emenda skont il-kundizzjonijiet tal-liċenzja ta’ TV2. Għandu jiġi kkunsidrat ukoll li l-biċċa l-kbira tal-għajnuna meħuda seħħet matul il-perijodu ta’ salvataġġ u kienet awtorizzata fid-deċiżjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ tal-Kummissjoni tal-4 ta’ Awwissu 2008, u li l-għajnuna kollha ser titneħħa meta din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ.
(173)
Jekk l-ilment antitrust, jew il-kummenti ta’ terzi f’din il-proċedura, għandu jinftiehem ukoll bħala ilment kontra li TV2 issir kanal ta’ TV bi ħlas, biżżejjed jingħad li s-sempliċi introduzzjoni ta’ imposti tal-utent għall-kanal ewlieni ma tistax tikkostitwixxi ksur tal-leġiżlazzjoni antitrust. Meta l-kanal ewlieni ta’ TV2 isir kanal ta’ TV bi ħlas, dan iwwassal għad-dħul fis-suq tat-TV bi ħlas ta’ dak il-kanal. Id-dħul tal-kanal ewlieni ta’ TV2 x’aktarx ser jaffettwa biss kompetituri attivi f’dak is-suq, u pereżempju, iwassal għall-ħruġ ta’ xi parteċipanti minn dak is-suq (il-pakketti ta’ TV bi ħlas rispettivi), jew ikollhom iraħħsu l-prezzijiet tagħhom. Madankollu, dawn l-effetti huma effetti normali tad-dħul fis-suq ta’ kompetitur vijabbli. Is-sempliċi fatt li l-imposti tal-utent huma introdotti, u dan ser iżid il-kompetizzjoni, ma jiksirx, b’hekk, l-Artikoli 102 u 106 TFUE.
(174)
Min għamel l-ilment, u xi kompetituri oħrajn fil-kummenti ta’ terzi, jargumentaw li l-introduzzjoni ppjanata tal-kard “TV2 Alene” ikollha effetti antikompetittivi li jiffavorixxu wkoll lid-distributur Boxer. Fi ftit kliem, il-mudell TV2 Alene kien iffisser li l-klijenti jirċievu TV2 b’xejn jekk il-klijent ma jixtrix servizzi oħrajn ta’ TV bi ħlas. Skont min qed jagħmel l-ilment, il-kard TV Alene jkollha b’hekk effett ta’ disinċentiv fuq klijenti li qed jippjanaw li jixtru TV bi ħlas, għad-detriment tal-kompetituri ta’ TV2. Billi d-Danimarka rtirat il-kard TV Alene ssuġġerita, argumenti dwar jekk kinitx tikser ir-regoli antitrust huma mingħajr rilevanza u, għaldaqstant, ma jirrigwardawx il-legalità tal-pjan ta’ ristrutturar.
(175)
Fir-rigward tal-biża’ ta’ uħud mill-kompetituri li l-għajnuna bħala tali tista’ tiġi użata għal aġir aggressiv fis-suq, il-Kummissjoni ssostni li ma hemmx indikazzjonijiet li l-għajnuna mill-Istat innifisha twassal għal ksur ta’ dispożizzjonijiet oħrajn tal-TFUE jew twassal lil TV2 biex awtomatikament taġixxi b’mod antikompetittiv.
Konklużjoni
(176)
Il-Kummissjoni tqis li l-pjan ta’ ristrutturar notifikat jikkonforma mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE flimkien mal-Linji Gwida tas-salvataġġ u ristrutturar tal-Kummissjoni, bla ħsara għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(177)
Billi l-kumpanija hija f’kundizzjoni finanzjarja aħjar wara l-bejgħ tan-netwerk ta’ xandir, il-Kummissjoni tikkonstata li l-ebda miżura ta’ għajnuna mill-pjan ta’ ristrutturar (faċilità ta’ self u ta’ kreditu) ma għandha tiġi implimentata u li l-faċilità ta’ kreditu fis-seħħ (kif awtorizzata fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni N 287/09 tal-4 ta’ Awwissu 2008) għandha titħassar b’effett immedjat mid-data ta’ din id-Deċiżjoni. Il-Kummissjoni tinnota li l-garanzija notifikata oriġinarjament għall-bejgħ ta’ netwerk ta’ xandir ma għadhiex rilevanti, minħabba l-bejgħ komplut tan-netwerk mingħajr il-garanzija.
(178)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll l-impenn tad-Danimarka li l-miżura ta’ kumpens li ma tvarax l-ebda kanal ta’ xandir ġdid ikopri kemm il-kanali tat-televiżjoni kif ukoll tar-radju. Din il-miżura għandha tibqa’ fis-seħħ sal-31 ta’ Diċembru 2012 jew, jekk min jirċievi l-għajnuna jkun jista’ jimponi imposti tal-utent finali qabel dik id-data, sal-introduzzjoni tal-imposti tal-utenti finali. L-introduzzjoni tal-imposti tal-utent finali hija kkunsidrata li hija l-mument meta TV2 hija legalment intitolata biex titlob din ir-remunerazzjoni.
(179)
Il-Kummissjoni tinnota l-impenn tad-Danimarka li tqabbad espert finanzjarju indipendenti biex jipparaguna l-istruttura kapitali ta’ TV2 ma’ dawk ta’ kumpaniji tal-midja oħrajn u biex taġġusta l-istruttura kapitali jekk tiddevja b’mod sinifikanti mill-medjan jew mill-medja tal-grupp ta’ pari rilevanti. Jekk hemm raġunijiet sostanzjali biex ma jiġix aġġustat il-kapital, il-Gvern Daniż jista’ jinnotifika bidla fil-pjan ta’ ristrutturar lill-Kummissjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Bla ħsara għall-konformità sħiħa mal-pjan ta’ ristrutturar kif innotifikat fl-4 ta’ Frar 2009 u għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 2, 3 u 4, il-faċilità li d-Danimarka tat lil TV2 u li kienet awtorizzata bħala għajnuna ta’ salvataġġ mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-4 ta’ Awwissu 2008 hija kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Mid-data ta’ din id-Deċiżjoni, il-faċilità ta’ għajnuna ta’ salvataġġ li d-Danimarka tat lil TV2 u li kienet awtorizzata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-4 ta’ Awwissu 2008 għandha titħassar. L-ebda miżura oħra ta’ għajnuna nnotifikata mid-Danimarka lill-Kummissjoni fl-4 ta’ Frar 2009 ma tista’ tiġi implimentata.
Artikolu 3
Il-miżura ta’ kumpens proposta mid-Danimarka li tipprojbixxi lil TV2 milli tiftaħ kanali tax-xandir tat-televiżjoni jew tar-radju ġodda għandha tibqa’ fis-seħħ sat-tmien innotifikat tal-perijodu ta’ ristrutturar, nhar il-31 ta’ Diċembru 2012. Madankollu, jekk TV2 titħalla toġbor drittijiet ta’ abbonament (imposti tal-utent finali) qabel dik id-data, l-obbligu li ma jinfetħux kanali tar-radju u tat-televiżjoni ġodda ma jibqax jeżisti minn dik id-data.
Artikolu 4
Il-Gvern Daniż għandu jqabbad espert finanzjarju indipendenti fl-aħħar tal-2012 jew kmieni fl-2013 biex jagħmel analiżi tal-istruttura kapitali ta’ TV2 u jqabbilha mal-istruttura kapitali ta’ kumpaniji tal-medja rilevanti oħrajn. Jekk l-istruttura kapitali ta’ TV2 tiddevja b’mod sinifikanti mill-medjan jew mill-midja tal-grupp ta’ pari rilevanti, il-Gvern Daniż għandu jaġġusta l-istruttura kapitali fil-laqgħa tal-Assemblea Ġenerali f’April 2013, sabiex tiġi rettifikata kull devjazzjoni bħal din.
Artikolu 5
Id-Danimarka għandha tinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri meħudin għall-konformità magħha.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ April 2011.