PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2011,
kterým se v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES Švédsku povoluje uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům v kotvištích přístavů („pobřežní elektřina“)
(2011/384/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (1), a zejména na článek 19 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 4. března 2010 požádalo Švédsko podle článku 19 směrnice 2003/96/ES o povolení uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům v kotvištích přístavů (dále jen „pobřežní elektřina“).
(2)
Cílem snížené daně, kterou Švédsko zamýšlí uplatňovat, je podporovat větší využívání pobřežní elektřiny jako způsobu uspokojování energetických potřeb lodí v kotvištích přístavů, který je v porovnání se spalováním lodních paliv na palubě plavidel méně škodlivý pro životní prostředí.
(3)
Jelikož používání pobřežní elektřiny zamezuje emisím látek znečišťujících ovzduší spojených se spalováním lodních paliv na palubě plavidel v kotvištích, přispívá k zlepšení kvality místního ovzduší v přístavních městech. Na základě zvláštních podmínek struktury výroby elektřiny v dotyčném regionu, tj. na severském trhu s elektřinou zahrnujícím Švédsko, Dánsko, Finsko a Norsko, se mimoto očekává, že používání elektřiny z pobřežní rozvodné sítě místo elektřiny vyráběné spalováním lodních paliv na palubě zamezí emisím CO2. Předpokládá se proto, že opatření přispěje k cílům politik Unie v oblasti ochrany životního prostředí, zdraví a klimatu.
(4)
Udělení povolení Švédsku, aby na pobřežní elektřinu uplatňovalo sníženou sazbu daně, nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení výše uvedeného cíle, jelikož výroba elektřiny na palubě bude ve většině případů i nadále konkurenceschopnější alternativou. Z téhož důvodu a vzhledem k stávající poměrně nízké míře proniknutí této technologie na trh opatření během své doby platnosti pravděpodobně nepovede k významnému narušení hospodářské soutěže, a nebude mít tudíž nepříznivý dopad na řádné fungování vnitřního trhu.
(5)
Z ustanovení čl. 19 odst. 2 směrnice 2003/96/ES vyplývá, že každé povolení udělené na základě uvedeného ustanovení má být přesně časově omezené. Vzhledem k tomu, že tato doba musí být dostatečně dlouhá, aby provozovatele přístavů neodrazovala od uskutečnění potřebných investic, avšak nesmí narušit budoucí vývoj stávajícího právního rámce, je vhodné udělit požadované povolení na dobu tří let, avšak s výhradou vstupu obecných ustanovení v této záležitosti v platnost k dřívějšímu okamžiku, než je předpokládané skončení platnosti tohoto povolení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Švédsku se povoluje uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu dodávanou přímo plavidlům zakotveným v přístavech kromě soukromých rekreačních plavidel (dále jen „pobřežní elektřina“) za předpokladu, že jsou zachovány minimální úrovně zdanění podle článku 10 směrnice 2003/96/ES.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Pozbývá platnosti dnem 25. června 2014.
Pokud by však Rada na základě článku 113 Smlouvy stanovila obecná pravidla pro daňové zvýhodnění pobřežní elektřiny, pozbývá toto rozhodnutí platnosti dnem, k němuž tato obecná pravidla vstoupí v platnost.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Lucemburku dne 20. června 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tal-20 ta’ Ġunju 2011
li tawtorizza lill-Isvezja tapplika rata mnaqqsa ta’ taxxa fuq l-elettriku għall-elettriku pprovdut direttament lill-vapuri rmiġġati f’port (“elettriku mill-art”) skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE
(2011/384/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra d-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta’ Ottubru 2003 li tirriforma l-istruttura tal-Komunità dwar tassazzjoni fuq prodotti ta’ enerġija u elettriku (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 19 tagħha,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Permezz ta’ ittra ddatata l-4 ta’ Marzu 2010, l-Isvezja talbet awtorizzazzjoni biex tapplika rata mnaqqsa ta’ taxxa fuq l-elettriku għall-elettriku pprovdut direttament lil vapuri rmiġġati f’port (“elettriku mill-art”) skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE
(2)
Permezz tat-tnaqqis fit-taxxa li bi ħsiebha tapplika, l-Isvezja għandha l-għan li tippromovi użu iktar wiesa’ ta’ elettriku mill-art bħala mezz ambjentali inqas dannuż sabiex il-vapuri jissoddisfaw il-bonnijiet tagħhom ta’ elettriku filwaqt li jkunu fl-irmiġġ fil-portijiet meta mqabbel mal-ħruq ta’ karburanti tal-bunker abbord.
(3)
Sakemm l-użu tal-elettriku mill-art jevita l-emissjonijiet ta’ inkwinament tal-arja assoċjat mal-ħruq ta’ karburanti tal-bunker abbord il-vapuri fl-irmiġġ, dan jagħti kontribut għal titjib tal-kwalità tal-arja lokali fl-ibliet portwali. Taħt il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-istruttura tal-ġenerazzjoni tal-elettriku fir-reġjun ikkonċernat, jiġifieri s-suq tal-elettriku Nordiku inklużi l-Isvezja, id-Danimarka, il-Finlandja u n-Norveġja, l-użu tal-elettriku mis-sistema ta’ distribuzzjoni mill-art minflok l-elettriku iġġenerat permezz tal-ħruq ta’ karburanti tal-bunker abbord hija ikltar minn hekk mistennija li tnaqqas l-emissjonijiet CO2. Il-miżura għalhekk hija mistennija li tagħti kontribut lill-objettivi tal-politiki ambjentali, tas-saħħa u tal-klima tal-Unjoni.
(4)
Il-permess li l-Isvezja titħalla tnaqqas ir-rata tat-tassazzjoni fuq l-elettriku għall-elettriku mill-art ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħaq l-objettiv imsemmi hawn fuq, minħabba li fil-maġġoranza tal-każi l-ġenerazzjoni abbord se tibqa’ l-alternattiva l-iktar kompetittiva. Għall-istess raġuni, u minħabba bħalissal-penetrazzjoni tat-teknoloġija fis-suq hija relattivament baxxa, il-miżura x’aktarx li ma twassalx għal distorsjonijiet sinifikanti fil-kompetizzjoni matul il-ħajja tagħha u għalhekk mhux se jkollha effett negattiv fuq il-funzjonament xieraq tas-suq intern.
(5)
Mill-Artikolu 19(2) tad-Direttiva 2003/96/KE joħroġ li kull awtorizzazzjoni mogħtija taħt din id-dispożizzjoni għandu jkollha żmien strettament limitat. Minħabba l-ħtieġa li l-perjodu għandu jkun twil biżżejjed sabiex ma jiskoraġġix lill-operaturi tal-portijiet milli jagħmlu l-investimenti neċessarji, iżda wkoll il-ħtieġa li ma jiġux imminati żviluppi futuri tal-qafas legali eżistenti, huwa xieraq li l-awtorizzazzjoni mitluba tingħata għal tliet snin, bil-kundizzjoni madankollu li jidħlu fis-seħħ id-dispożizzjonijiet ġenerali fil-kwistjoni, f’mument iktar kmieni mill-iskadenza hekk prevista,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Isvezja hija għaldaqstant awtorizzata li tapplika rata mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq l-elettriku fornit direttament lil vapuri, ħlief għal opri ta’ użu privat rekreattiv, irmiġġati fil-portijiet (“elettriku mill-art”) sakemm il-livelli minimi ta’ tassazzjoni skont l-Artikolu 10 tad-Direttiva 2003/96/KE jiġu rrispettati.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tieħu effett fil-jum tan-notifikazzjoni tagħha.
Hija għandha tiskadi fil-25 ta’ Ġunju 2014.
Madankollu, jekk il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi abbażi tal-Artikolu 113 tat-Trattat, jipprovdi għal regoli ġenerali fuq il-vantaġġi tat-taxxi għall-elettriku mill-art, din id-Deċiżjoni għandha tiskadi fil-jum li fih dawk ir-regoli ġenerali jsiru applikabbli.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-20 ta’ Ġunju 2011.