ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-12 ta’ Awwissu 2010
dwar id-determinazzjoni ta’ ħażniet żejda ta’ prodotti agrikoli ħlief iz-zokkor u dwar il-konsegwenzi finanzjarji tal-eliminazzjoni tagħhom fir-rigward tal-adeżjoni tal-Bulgarija u tar-Rumanija
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 5524)
(It-test bir-Rumen biss huwa awtentiku)
(2010/454/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija, u b’mod partikolari l-paragrafu 4 tal-Kapitolu 3 tal-Anness V tiegħu,
Billi:
(1)
Il-Paragrafu 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija jistipula li kwalunkwe ħażna ta’ prodott agrikolu, kemm privata kif ukoll pubblika, li fid-data tal-adeżjoni kienet f’ċirkulazzjoni ħielsa fit-territorju tal-Bulgarija u tar-Rumanija (“l-Istati Membri l-ġodda”), u li taqbeż il-kwantità li tista’ tkun ikkunsidrata bħala riport tal-ħażniet normali trid tiġi eliminata bi spejjeż għall-Istati Membri l-ġodda. Il-kunċett ta’ riport tal-ħażniet normali għandu jiġi definit għal kull prodott abbażi ta’ kriterji u għanijiet speċifiċi għal kull organizzazzjoni komuni tas-suq.
(2)
Kemm il-kriterji kif ukoll l-għanijiet partikolari ta’ kull organizzazzjoni tas-suq u r-relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Istati Membri l-ġodda qabel l-adeżjoni u l-prezzijiet Komunitarji jfissru li r-riport tal-ħażniet normali għandu jiġi vvalutat fid-dawl ta’ fatturi li jvarjaw minn settur għal ieħor.
(3)
Il-bażi li fuqha jsir il-kalkolu tal-livelli tal-ħażniet żejda għandha tkun is-somma tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet fl-2006, imqabbla mas-somma tal-medja tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet għat-tliet snin ta’ qabel.
(4)
Għandu jsir aġġustament fir-riżultati tal-kalkoli biex jikkunsidraw il-fatt li xi kategoriji ta’ prodotti, bħal butir u żejt tal-butir, kwalitajiet differenti ta’ ross, ħops, żrieragħ, alkoħol tal-inbid, tabakk, u ċereali, jistgħu effettivament jinbidlu wieħed mal-ieħor u jistgħu jiġu kkunsidrati bħala grupp, sabiex żieda fil-livelli tal-ħażniet ta’ ċerti prodotti fi grupp tista’ tiġi bbilanċjata bi tnaqqis fil-livelli tal-ħażniet ta’ prodotti oħra fil-grupp.
(5)
Sabiex jitqies it-tkabbir ekonomiku matul il-perjodu evalwat għall-eżerċizzju ta’ ħażniet żejda u ż-żieda possibbli li tirriżulta fil-konsum tal-ikel, ġiet introdotta funzjoni tax-xejra lineari, billi jintużaw bħala linja ta’ bażi ċ-ċifri tal-produzzjoni u tal-kummerċ tal-2003-2005. F’każijiet fejn li kieku l-funzjoni tax-xejra lineari kienet tirriżulta f’ħażniet żejda ogħla, intużat is-somma tal-medja tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet għat-tliet snin ta’ qabel.
(6)
Intuża limitu massimu biex jiġu eliminati ammonti żgħar ta’ ħażniet żejda: fil-każ fejn l-ammont ta’ ħażniet żejda ta’ prodott partikolari ma kienx aktar minn 10 % tal-ammont li seta’ jitqies bħala “riport tal-ħażniet normali” għal dak il-prodott, ġie kkunsidrat li l-Istati Membri ma għandhomx iġarrbu l-ħlas tiegħu. Dan l-10 % jagħmel tajjeb għall-marġini ta’ żbalji tat-tagħrif statistiku miġbur f’ċirkustanzi partikolari tal-perjodu ta’ qabel l-adeżjoni u l-kumplessità u l-ambitu ta’ dan l-eżerċizzju.
(7)
Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-ġodda biex jippreżentaw kwalunkwe diskussjoni dwar sitwazzjonijiet speċifiċi li jiġġustifikaw ħażniet ogħla min-normal u mbagħad evalwathom. Dawn ma rriżultawx f’tibdiliet fiċ-ċifri stabbiliti skont il-metodoloġija deskritta fil-premessi 1 sa 6.
(8)
Il-kalkolu għandu jkun ibbażat fuq id-dejta uffiċjali tal-Eurostat mibgħuta mill-Istati Membri, fejn hija disponibbli. F’każijiet fejn it-tali dejta ma tkunx disponibbli minħabba kunfidenzjalità dwar l-istatistika, għandha tintuża d-dejta mibgħuta uffiċjalment lill-Kummissjoni mill-Istati Membri l-ġodda.
(9)
Fir-rigward tal-Bulgarija, l-applikazzjoni matematika tal-metodoloġija deskritta fil-premessi 1 sa 6 t-tagħrif tal-istatistika msemmi fil-premessa 8 jirriżulta f’ebda ħażniet żejda, mingħajr il-ħtieġa li titqies kwalunkwe diskussjoni dwar sitwazzjonijiet speċifiċi kif deskritt fil-premessa 7.
(10)
Għall-kalkolu tal-konsegwenzi finanzjarji tal-ħażniet żejda, għandu jiġi kkalkolat il-kost tar-rimi tagħhom. Fin-nuqqas ta’ rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni għall-faqqiegħ ippreservat li għalih ġew stabbiliti livelli sinifikanti ta’ ħażniet żejda, għall-benefiċċju ta’ approċċ ekwivalenti, huwa xieraq li jittieħdu bħala bażi d-differenzi fil-prezz bejn il-prezzijiet medji interni u dawk esterni. Minħabba n-natura temporanja tal-konsegwenzi finanzjarji ġejjin mill-istipulazzjoni ta’ ħażniet żejda, l-ammonti li jikkorispondu għandhom jitħallsu mill-Istati Membri kkonċernati lill-baġit tal-Unjoni. Jeħtieġ li tkun stabbilita d-data ta’ meta jridu jitħallsu dawn il-pagamenti. Meta wieħed iqis iċ-ċirkostanzi ekonomiċi diffiċli tal-preżent kif indikat ir-Rumanija, ġie kkunsidrat bħala xieraq li l-perjodu għall-ħlas ta’ dawn l-ammonti jkun estiż għal tul ta’ żmien ta’ erba’ snin.
(11)
Il-miżuri stipulati b’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni tal-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-kwantitajiet ta’ prodotti agrikoli fiċ-ċirkulazzjoni ħielsa fil-Bulgarija u fir-Rumanija fid-data tal-adeżjoni li jaqbżu l-kwantitajiet li jistgħu jkunu kkunsidrati bħala riport tal-ħażniet normali fl-1 ta’ Jannar 2007, u l-ammonti li għandhom jitħallsu minn dawk l-Istati Membri l-ġodda bħala konsegwenza tal-ispiża tal-eliminazzjoni ta’ dawk il-kwantitajiet huma deskritti fl-Anness.
Artikolu 2
1. L-ammonti deskritti fl-Anness għandhom jitqiesu bħala introjtu għall-baġit tal-Unjoni.
2. Ir-Rumanija tista’ tħallas dawn l-ammonti deskritti fl-Anness lill-baġit tal-Unjoni f’erba’ pagamenti ndaqs. L-ewwel pagament irid jitħallas sal-aħħar jum tat-tieni xahar wara x-xahar li fih din id-Deċiżjoni tiġi nnotifikata lill-Istat Membru l-ġdid konċernat. Il-ħlasijiet sussegwenti għandhom jitħallsu sal-31 ta’ Ottubru 2011, il-31 ta’ Ottubru 2012 u l-31 ta’ Ottubru 2013 rispettivament.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Awwissu 2010.