ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2011
o státní podpoře C 48/08 (ex NN 61/08), kterou poskytlo Řecko společnosti Ellinikos Xrysos SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 1006)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/452/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory č. C 48/2008 (dříve NN 61/2008) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
Dne 9. července 2007 obdržela Komise stížnost, podle které Řecko údajně přijalo dvě opatření, jimiž poskytlo státní podporu společnosti Ellinikos Xrysos SA (dále jen „Ellinikos Xrysos“). Po výměně informací rozhodla Komise dne 10. prosince 2008 zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně uvedených opatření.
(2)
Dne 23. února 2009 předložilo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. března 2009 (3). Připomínky podaly čtyři zúčastněné strany: Ellinikos Xrysos jako příjemce uvedených opatření dne 10. dubna 2009, European Goldfields Ltd. jako hlavní akcionář společnosti Ellinikos Xrysos dne 10. dubna 2009, odborová organizace dolů Cassandra dne 2. dubna 2009 a Hellenic Mining Watch, což je řecká organizace, jejímž cílem je „ochrana životního prostředí a veřejnosti před negativními důsledky důlní činnosti a zajištění veřejného zdraví“ (4), dne 6. dubna 2009.
(4)
Připomínky byly sděleny Řecku dopisy ze dne 6. května 2009 a 7. července 2009. Řecko odpovědělo na připomínky zúčastněných stran dopisy ze dne 3. června 2009, 20. července 2009 a 23. září 2009.
(5)
Komise si dne 19. června 2009, 11. prosince 2009 a 22. dubna 2010 vyžádala od řeckých orgánů další informace a Řecko a společnost Ellinikos Xrysos odpověděly v dopisech ze dne 23. července 2009, 29. července 2009, 15. ledna 2010, 11. února 2010, 12. února 2010, 4. května 2010 a 27. května 2010. K další neformální výměně informací mezi útvary Komise a řeckými orgány došlo elektronickou poštou v květnu 2010. Jednání mezi útvary Komise a řeckými orgány proběhla dne 11. února 2009 a 24. června 2010 a mezi útvary Komise a údajným příjemcem dne 2. února 2009 a 26. června 2009.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. ZÁKLADNÍ INFORMACE O HORNÍM PRÁVU A POVOLENÍCH K TĚŽBĚ
(6)
Horní právo je právo vstoupit na určitý kus půdy a obsadit ho za účelem jeho zpracování pomocí podzemní nebo povrchové těžby kvůli získání nerostů, které může obsahovat. Je postupováno s právem těžby, jež je jeho nedílnou součástí.
(7)
Horní právo je odlišné od povolení k těžbě, což je licence na provádění důlní činnosti. Povolení k těžbě udělují příslušné orgány po vyhodnocení předložených zpráv o proveditelnosti a studií dopadu na životní prostředí. V tomto konkrétním případě udělovalo povolení k těžbě v době prodeje uskutečněného v roce 2003 ministerstvo rozvoje.
II.b. PŘÍJEMCE
(8)
Ellinikos Xrysos je významná řecká důlní společnost, jež působí v oblasti těžby zlata, mědi, olova, stříbra a zinku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 44,7 milionu EUR (se ziskem po zdanění ve výši 1,7 milionu EUR) a zaměstnávala přibližně 350 osob. V době dotyčných opatření podpory (viz 11. a 16. až 18. bod odůvodnění) představovala Ellinikos Xrysos velký podnik, protože byla provázána s velkou společností. Podle doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, které se týká definice mikropodniků a malých a středních podniků (5): a) kategorii mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) tvoří podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR a/nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR (příloha, hlava 1, čl. 2 odst. 1); b) z kategorie malých a středních podniků jsou vyřazeny skupiny podniků, jejichž hospodářská síla může přesáhnout sílu skutečných malých a středních podniků, přičemž je nutno rozlišovat mezi různými druhy podniků v závislosti na tom, zda jsou samostatné (9. bod odůvodnění); c) „samostatným podnikem“ se rozumí každý podnik, který není klasifikován jako provázaný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 1); a d) „provázaným podnikem“ se rozumí podnik, v němž většinu hlasovacích práv akcionářů nebo členů drží jiný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 3 písm. a)). V tomto konkrétním případě vlastnila v prosinci 2003 (v době prodeje z roku 2003) 53,3 % akcií společnosti Ellinikos Xrysos (160 000 akcií z celkového počtu 300 000) společnost Greek Mines SA, což je pobočka společnosti Aktor SA. Poslední dva předchozí roční obraty společnosti Aktor, tzn. v roce 2001 a 2002, dosáhly výše 120,9 milionu EUR a 302,6 milionu EUR. Také její poslední dvě bilanční sumy roční rozvahy dosáhly částky 151,9 milionu EUR a 260 milionů EUR (6). Tyto údaje činí z Aktor velkou společnost. Ellinikos Xrysos proto v době dotyčných opatření podpory byla velkou společností.
(9)
Současnými akcionáři Ellinikos Xrysos jsou společnosti European Goldfields Greece BV (65 % akcií), Hellas Gold BV (30 % akcií) a řecká stavební a energetická společnost Aktor SA (5 % akcií). European Goldfields Greece BV a Hellas Gold BV jsou dceřiné společnosti kanadské společnosti Goldfields Ltd., která se zabývá nabýváním, průzkumem a rozvojem nerostných ložisek na Balkáně.
(10)
Ellinikos Xrysos vlastní a provozuje doly Cassandra. Od řeckého státu je koupila a s nimi jejich horní práva v prosinci 2003. K dolům patří zlaté doly v Olympii a lokalitě Skouries a měděné a zinkové doly v lokalitě Stratoni.
(11)
Před rokem 2003 vlastnila doly Cassandra společnost TVX Hellas SA, jež je získala od řeckého státu v roce 1995 ve veřejném nabídkovém řízení za částku 11 miliard GRD (přibližně 39,8 milionu EUR (7)).
(12)
V roce 2002 zrušila řecká státní rada dolům Cassandra povolení na těžbu a získávání zlata, a to zejména dolům v Olympii a Stratoni. Povolení na těžbu a získávání zlata v Olympii byla zrušena z důvodů ochrany životního prostředí, které byly považovány za závažné. Těžební povolení ve Stratoni bylo zrušeno, protože ho řecký stát udělil protiprávně prostřednictvím orgánu, který k tomu neměl pravomoc.
(13)
Po výše uvedeném zrušení státní radou vydalo příslušné ministerstvo rozvoje dvě nařízení týkající se Stratoni: 1) dne 7. ledna 2003 nařídilo přerušení provozu ve Stratoni a 2) dne 29. ledna 2003 nařídilo ve Stratoni přijetí dodatečných bezpečnostních opatření. V souladu s rozhodnutím státní rady o zrušení povolení vydalo ministerstvo rozvoje dne 18. února 2003 další nařízení, kterým povolilo zahájení provozu ve Stratoni a zrušilo předchozí nařízení ze dne 7. a 29. ledna 2003. V době prodeje dolů společnosti Ellinikos Xrysos platilo nařízení ze dne 18. února 2003.
(14)
Výsledkem výše uvedeného zrušení povolení dolům Cassandra na těžbu a získávání zlata bylo, že společnost Kinross (kanadská těžební společnost) jako vlastník TVX Hellas ji přestala financovat, aby si zachovala hodnotu akciového podílu. To vedlo společnost TVX Hellas k podání návrhu na konkurz.
II.c. OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
(15)
Dne 12. prosince 2003 byly doly Cassandra převedeny z TVX Hellas na řecký stát za 11 milionů EUR v rámci mimosoudního vyrovnání, při němž došlo k vymazání vzájemných pohledávek (pohledávka TVX Hellas vůči Řecku dosahovala výše 293,5 milionu EUR). Stejného dne prodal řecký stát doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos za 11 milionů EUR, a to bez předchozího ohodnocení majetku či veřejné soutěže. Prodej zahrnoval: a) doly ve Stratoni, Skouries a Olympii spolu s příslušnými horními právy, b) pozemky, c) nerostné zásoby a d) fixní aktiva (těžební a provozní zařízení, ubytovny pro pracovníky a průmyslové stavební objekty). Podle řeckých orgánů bylo cílem opatření nalézt majitele, který by byl ochoten provozovat doly, a zajistit tak pracovní místa a chránit životní prostředí.
II.d. OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
(16)
Řecko prodalo doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi oběma stranami, jež byla potvrzena zákonem 3220/2004 (8). Podle tohoto právního předpisu byla společnost Ellinikos Xrysos osvobozena od jakékoliv daně. Došlo také ke snížení zákonných a dalších poplatků na 5 % skutečné výše, jež by měla být normálně uhrazena. Podle řeckých orgánů mělo opatření za cíl motivovat případné investory, protože hodnota dolů byla záporná.
(17)
Podle řeckých právních předpisů (9) činí daň z převodu nemovitosti 7 % hodnoty převáděného majetku u prvních 15 000 EUR a 9 % u zbývající částky. Podle řeckého horního zákona (10) k tomu existuje zvláštní daň z převodu horních práv ve výši 5 % hodnoty převáděných práv (tzn. hodnoty dolu).
(18)
Komise ve svém rozhodnutí dospěla u opatření 1 a 2 k celkové výši podpory v částce 15,34 milionu EUR, přičemž přezkoumala:
a)
hodnotu tří jednotlivých dolů (Stratoni, Olympie a Skouries), které tvoří doly Cassandra, založenou na hospodářských faktorech platných v době prodeje a také na provozuschopnosti těchto dolů (viz podrobná analýza v 63. až 79. bodě odůvodnění);
b)
hodnotu pozemku dolů Cassandra podle výpočtu uvedeného ve zprávě o ocenění (viz 19. bod odůvodnění) a ověřenou porovnáním s cenou zaplacenou za většinu tohoto pozemku ve veřejné soutěži z roku 1995 (viz podrobná analýza v 80. až 90. bodě odůvodnění);
c)
hodnotu nerostných zásob nabytých společností Ellinikos Xrysos při prodeji z roku 2003, jež je založena na stejné zprávě o ocenění (viz podrobná analýza v 91. až 97. bodě odůvodnění);
d)
výši splatné daně, od které byla společnost Ellinikos Xrysos v kupní smlouvě osvobozena (viz podrobnou analýzu ve 118. až 124. bodě odůvodnění).
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. prosince 2008 si Komise položila otázku, zda Řecko prodalo společnosti Ellinikos Xrysos doly Cassandra za jejich tržní hodnotu, protože k prodeji došlo bez vyhlášení veřejné soutěže či bez nezávislého ocenění majetku, a zda je tento prodej pod tržní hodnotou slučitelný se SFEU. Odvolávala se přitom na zprávu o ocenění aktiv dolů Cassandra, jež byla vypracována pro společnost European Goldfields, která je akcionářem Ellinikos Xrysos. Podle této zprávy dosahovala spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra částky 500 milionů USD (což odpovídá 411 milionům EUR při použití směnného kurzu 1,2155 USD/EUR (11) platného dne 30. června 2004). Zprávu (dále jen „zpráva Behre Dolbear“) vypracoval na základě zadání European Goldfields přední mezinárodní poradce v oblasti nerostných surovin společnost Behre Dolbear International Ltd (12).
(20)
Komise si také položila otázku, zda prominutí daně a snížení zákonných poplatků představují úlevu od finančních povinností vůči státu, jež je slučitelná se SFEU.
III PŘIPOMÍNKY ŘECKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
III.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(21)
Jelikož se připomínky Řecka a příjemce ve velké míře překrývají, uvede je Komise ve 22. až 31. bodě odůvodnění společně.
(22)
Podle řeckých orgánů a příjemce vystupovalo Řecko v prodeji z roku 2003 jako prostředník pouze proto, že společnost TVX Hellas se nacházela uprostřed konkurzního řízení a nemohla prodat doly společnosti Ellinikos Xrysos přímo. Tvrdí také, že Řecko doly nikdy nevlastnilo a z prodeje z roku 2003 nezískalo žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Uvádějí také, že v roce 1995 proběhla prodejní transakce mezi společností TVX Hellas a předchozím majitelem, což byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci, a že tak při prodeji v roce 2003 nebyly použity žádné státní prostředky.
(23)
Řecké orgány a příjemce dále tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Zápornou tržní hodnotu dolů lze rovněž prokázat skutečností, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu. Prohlašují, že kladná cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos, která je také soukromou společností, je odůvodněna smluvní doložkou o zrušení, jež odstraňuje riziko nabyvatele. K tomu uvádějí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Tvrdí, že snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků. Pokud jde konečně o zásoby zlata, které byly součástí aktiv prodaných společnosti Ellinikos Xrysos, tvrdí, že v roce 2003 měly zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým příslušným nákladům, jako je doprava a zpracování.
(24)
K doplnění výše uvedeného a s ohledem na kritéria tržního hospodaření, které je nutno v transakci zohlednit, tvrdí řecké orgány a příjemce, že tato kritéria zahrnují také environmentální a sociální otázky spojené s obrazem podniku a spokojeností jeho zaměstnanců. To dokládá skutečnost, že TVX Hellas, jež je tržním hospodářským subjektem, uhrazením příslušných vyrovnání zohlednila také pracovní a environmentální záležitosti. Tvrdí také, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Zároveň uvádějí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňovala také kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Podle Řecka a příjemce by TVX Hellas požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit. K tomu tvrdí, že cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos odpovídá účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce TVX Hellas. A konečně tvrdí, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 představuje skutečnou hodnotu dolů, čímž míní hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože se jednalo o jediný provozovaný důl. Pokud jde o Skouries, Řecko a příjemce uvádějí, že v této lokalitě nikdy nedošlo k žádné těžbě či investicím, s výjimkou těžebního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003. Tvrdí také, že zřízení těžebního závodu v lokalitě Skouries vyžaduje značné investice. Z výše uvedených důvodů jsou názoru, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění.
(25)
Pokud jde o zprávu Behre Dolbear, Řecko ani příjemce nepochybují o důvěryhodnosti společnosti Behre Dolbear. Oba proti zprávě ale vznášejí námitky a tvrdí, že na ni nelze brát ohled, protože jejím cílem bylo upoutat pozornost investorů a její referenční okamžik (červen 2004) nebyl stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003). Uvádějí také, že hodnota dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Dále uvádějí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Nakonec uvádějí, že v tabulce 5.3 na straně 37 zprávy oceňuje společnost Behre Dolbear čistou současnou hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(26)
Řecko tvrdí, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze ze tří různých metod v ní použitých připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a i to pouze při zohlednění jejího data platnosti a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(27)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Prohlašují také, že TVX Hellas měla vůči Řecku pohledávky ve výši 293,5 milionu EUR kvůli odškodnění za investice do dolů (které zastavily provoz následkem rozhodnutí o zrušení povolení z roku 2002) a za náklady způsobené ochranou životního prostředí. Uvádějí, že v kupní smlouvě nebyla žádná doložka o minimálním počtu pracovních míst, protože těžba vyžaduje vysoký počet pracovníků, ale zároveň není možné závazek zachovat pracovní místa kvantifikovat. Nakonec tvrdí, že pokud by Komise vydala příkaz k navrácení podpory, mohla by být předložena žádost o zrušení smlouvy, což by znamenalo, že by po řeckém státu mohlo být požadováno splacení 11 milionů EUR společnosti a majetek by se mu mohl vrátit.
(28)
Řecké orgány dále tvrdí, že bylo možno použít hodnotu stanovenou při veřejné soutěži v roce 1995 a hodnotu pozemku považovat za nezměněnou. Uvádějí, že lze připustit metodu použitou ve zprávě Behre Dolbear (metodu příjmového přístupu), ale pouze ve spojení s datem zprávy (30. června 2004) a za předpokladu vydání povolení k těžbě a provedení značných investic. Řecké orgány nakonec souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(29)
Pokud jde o prominutí daně a snížení zákonných poplatků, nebyla podle příjemce zákonná daň z převodu dolů v tomto konkrétním případě použitelná. Dále byla podle Řecka hodnota dolů záporná, a proto bylo nutno motivovat případné investory. Řecko také tvrdí, že článek 173 řeckého horního zákona sice stanoví daňovou sazbu ve výši přibližně 5 %, ale pouze u transakcí „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“), což podle Řecka znamená u transakcí vyvolaných nešťastnou příhodou, jako např. úmrtím majitele, a v tomto konkrétním případě nebyl proto použitelný. Příjemce dále tvrdí, že kupní smlouva není kvůli doložce o zrušení konečná, a že by proto uložení jakékoliv daně bylo předčasné. Příjemce nakonec tvrdí, že snížení zákonných poplatků nemá dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny.
(30)
Řecko přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob.
(31)
Jak Řecko, tak příjemce konečně tvrdí, že i pokud by měl prodej z roku 2003 představovat podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos, byla tato společnost způsobilá pro podporu podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům z roku 2002, které byly oba v okamžiku prodeje použitelné, protože společnost byla umístěna v oblasti způsobilé podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Příjemce také tvrdí, že by mohl být způsobilý pro podporu podle obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a čl. 107 odst. 3 písm. c), protože se dotyčné investice týkaly odvětví a oblasti životního celostátního významu. Pokud jde o osvobození od daně, dosáhla daň podle příjemce výše 38 000 EUR, byla proto nižší než strop de minimis (100 000 EUR za období tří let) (13) a nepřinesla společnosti Ellinikos Xrysos žádný prospěch.
III.b. PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(32)
Komise obdržela také připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od Hellenic Mining Watch (Řeckého důlního dozoru) (14). Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn. Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků.
(33)
Hellenic Mining Watch podobně odmítá environmentální zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k těmto škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Hellenic Mining Watch nakonec tvrdí, že k aktivům dolů patří také zásoby zlatonosných rud výrazné hodnoty, která dosahuje částky 80 milionů EUR, jež nejsou v kupní smlouvě uzavřené s Ellinikos Xrysos uvedeny.
(34)
V odpovědi na připomínky Hellenic Mining Watch Řecko opakuje názor, že společnost Ellinikos Xrysos neobdržela žádnou státní podporu. Řecko zejména tvrdí, že nikdy nebylo ani majitelem a ani prodejcem dolů a že vystupovalo pouze jako prostředník v transakci mezi dvěma soukromými stranami. Řecko dále uvádí, že tvrzení Hellenic Mining Watch jsou mlhavá, nepřesná a protiřečí si. Řecko závěrem tvrdí, že organizaci Hellenic Mining Watch jde o navrácení dolů Cassandra zpět státu, protože jejím konečným cílem je ochrana životního prostředí.
(35)
Komise nakonec dostala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od odborové organizace dolů Cassandra (15), která pochybuje, že opatření představují protiprávní státní podporu, a odvolává se na to, že doly přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti.
IV POSOUZENÍ PODPORY
(36)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran posoudí Komise v následujícím oddíle dotyčná opatření. Komise za prvé posoudí existenci podpory v šetřených opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu, či nikoli (pododdíl IV.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise za druhé její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl IV.b).
IV.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(37)
Ke zjištění, zda opatření představuje podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(38)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos představují státní podporu.
OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
a. Zvýhodnění
(39)
Pokud stát prodá určitý majetek za cenu nižší, než je tržní hodnota, poskytne kupci (který získá majetek za dotovanou cenu) zvýhodnění, jež může představovat státní podporu. Určitý majetek je naopak prodán za tržní hodnotu (a státní podpora je tak vyloučena), pokud je cena stanovena nezávislým odhadcem a odpovídá prodejní ceně nebo pokud k prodeji dojde pomocí soutěžního, otevřeného, transparentního a bezpodmínečného nabídkového řízení a je vybrána nejvyšší nabídka (16).
(40)
V tomto konkrétním případě byly doly Cassandra prodány bez veřejné soutěže či jakéhokoli ocenění. Aby se stát vyhnul poskytnutí podpory, musí jednat jako racionální soukromý majitel, jenž se snaží maximalizovat zisk, tzn. jako „prodejce v tržním prostředí“, a snažit se o co nejlepší finanční výsledek prodeje. V tomto konkrétním případě tudíž Komise posoudila, zda řecký stát jednal jako prodejce v tržním prostředí.
(41)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že environmentální a sociální hlediska by měla také platit jako kritéria tržního hospodaření, protože se týkají obrazu společnosti a spokojenosti zaměstnanců. Podle jejich názoru toto tvrzení potvrzuje skutečnost, že společnost TVX Hellas jako hospodářský subjekt v tržním prostředí také zohlednila pracovní a environmentální hlediska vyplacením vyrovnání svým zaměstnancům, a to včetně za minulé závazky v oblasti životního prostředí (závazky z období před prodejem z roku 2003). Tvrdí, že stejným způsobem by prodejce v tržním prostředí souhlasil se sníženou cenou, aby uspokojil environmentální a sociální požadavky.
(42)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Environmentální a sociální hlediska jsou již svou podstatou záležitosti veřejné politiky, kterými se zabývají veřejné orgány. Prodejce v tržním prostředí může nejvýše v omezeném rozsahu zohledňovat nezaměstnanost a životní prostředí, aby chránil nebo pěstoval svou podnikatelskou pověst sociálně odpovědného subjektu nebo subjektu s odpovědností za životní prostředí, ale ne výrazně na úkor svých finančních zájmů. Každopádně by racionální prodejce v tržním prostředí posoudil a kvantifikoval v souvislosti s prodejem každou platbu nebo náklad plynoucí z těchto hledisek, aby rozhodl, jak by mohly ovlivnit přijatelnou cenu. V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že smlouva neobsahuje žádná taková finanční upřesnění a že Řecko neprokázalo, že by v době prodeje bylo provedeno jakékoli vyhodnocení podobných finančních nákladů.
(43)
Řecké orgány a příjemce také tvrdí, že doly měly zápornou tržní hodnotu, což prokazuje skutečnost, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu.
(44)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. TVX Hellas ukončila své podnikání v dolech Cassandra kvůli zrušení povolení k těžbě státní radou. Ovšem v době prodeje Řecku společností TVX Hellas měl důl v lokalitě Stratoni platné povolení k těžbě (viz 13. bod odůvodnění), zatímco povolení dolu v Olympii bylo nadále zrušené. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem její značné investice do dolu v Olympii. Jednání TVX Hellas se proto týkalo hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(45)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Pokud jde o životní prostředí, tvrdí, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Pokud jde o zaměstnanost, řecké orgány a příjemce uznávají, že v kupní smlouvě nebylo žádné ustanovení o minimálním počtu pracovních míst, ale tvrdí, že není možné kvantifikovat závazek ohledně zachování pracovních míst a že těžba vyžaduje značný počet pracovníků.
(46)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zjišťuje, že hodnota prodávaného majetku nebyla před prodejem žádným způsobem oceněna a že prodej nebyl uskutečněn pomocí otevřeného postupu, ale prostřednictvím přímého kontaktu s kupcem. Pokud jde o environmentální náklady, které by Řecko údajně muselo nést, Komise zjišťuje, že ve smlouvě ani v žádném dokumentu z té doby neexistuje žádná stopa po těchto nákladech. Komise také zaznamenává, že kromě povinností v oblasti ochrany životního prostředí stanovených platnými právními předpisy nebyly kupci uloženy žádné dodatečné povinnosti. Komise se domnívá, že pokud by environmentální náklady musely být zohledněny při stanovení prodejní ceny, posuzoval by je soukromý prodejce pečlivě před určením prodejní ceny a kvantifikoval by je. Řecko neprokázalo, že by v době prodeje takové vyhodnocení a kvantifikaci provedlo nebo že by takové environmentální náklady jiným způsobem zohlednilo.
(47)
Komise také zaznamenává, že kupní smlouva z roku 2003 neobsahuje doložku, která by po kupci požadovala zachování nebo vytvoření minimálního počtu pracovních míst. Komise proto nemůže uznat tvrzení, že kupec byl zatížen povinností zachovat více pracovních míst, než bylo hospodářsky nutno, protože kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost zachovat konkrétní počet pracovních míst. Komise se tak domnívá, že z hlediska soukromého prodejce nemůže být žádné tvrzení o počtu pracovních míst nebo o zajištění zaměstnanosti důvodem pro prodejní cenu, která je nižší než tržní hodnota dolů.
(48)
Na základě 46. a 47. bodu odůvodnění proto Komise nemůže uznat tvrzení Řecka a příjemce uvedená ve 45. bodě odůvodnění.
(49)
Pokud jde o zajištění zaměstnanosti a ochranu životního prostředí (viz 45. bod odůvodnění), Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků. Hellenic Mining Watch také tvrdí, že společnost Ellinikos Xrysos byla zvýhodněna, protože článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva.
(50)
Pokud jde o druhé výše uvedené tvrzení Hellenic Mining Watch, Komise zaznamenává, že kupní smlouva z roku skutečně zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení smlouvy neposkytuje Ellinikos Xrysos zvláštní zvýhodnění nezávislé na kupní ceně. Doložky rozdělující různé finanční závazky z minulosti mezi prodejce a kupce nejsou v soukromých smlouvách neobvyklé. Strany podílející se na prodeji berou při stanovení prodejní ceny koneckonců takové doložky v úvahu. Zásadní otázkou v tomto případě proto zůstává, zda prodej při zohlednění jeho podmínek odrážel tržní cenu dolů.
(51)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění, protože cena zaplacená Ellinikos Xrysos se rovnala účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce společnosti TVX Hellas, která vlastnila doly Cassandra před řeckým státem.
(52)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise se domnívá, že účetní hodnota u společnosti TVX Hellas nemůže být brána v úvahu pro posouzení hodnoty aktiv, protože je výsledkem odpisů hodnoty v účetnictví společnosti z důvodů zdanění (17) a představuje účetní hodnotu aktiv. Podle ustálené judikatury (18) není účetní hodnota vždy stejná jako tržní hodnota, pokud se jedná o ocenění aktiv za účelem stanovení jejich ceny při prodeji. Dotyčná aktiva tak byla převedena jako taková a odpisy provedené jejich předchozím vlastníkem se týkaly pouze jeho vlastního účetnictví a zdanění.
(53)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňují kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Ta by požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit.
(54)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že cena zaplacená Řeckem společnosti TVX Hellas byla výsledkem vzájemného vyrovnání pohledávek obou stran. Komise také zaznamenává, že pohledávka společnosti TVX Hellas vůči Řecku dosahovala částky 293,5 milionu EUR (viz 15. bod odůvodnění). Podle tohoto způsobu uvažování by v případě, kdy by pohledávky obou stran byly jiné, mohl být jiný i konečný výsledek vyrovnání, a to i v případě, kdyby byl spojen s prodejem stejných aktiv. Komise se proto domnívá, že vyrovnání pohledávek není reprezentativní pro hodnotu prodaných aktiv.
(55)
Komise zároveň zaznamenává, že obě strany předložily požadavky spočívající v žádostech o vyrovnání. Požadavek Řecka se zejména týkal škod na životním prostředí údajně způsobených společností TVX Hellas. Požadavek společnosti TVX Hellas se týkal výdajů na ochranu životního prostředí a investičních ztrát, které společnost údajně utrpěla kvůli zrušení povolení k těžbě v roce 2002. Komise také zaznamenává, že hodnota aktiv nebyla v době výše uvedeného vyrovnání žádným způsobem posouzena. Cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla proto spojena s údajnými závazky obou stran, a nikoli s hodnotou aktiva.
(56)
Komise konečně zaznamenává, že rozhodnutí společnosti TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem jejích značných investic do dolu v Olympii, a tedy s hodnotou investice do dolu v Olympii, a nikoli s hodnotou dolu v lokalitě Stratoni. Společnost Ellinikos Xrysos žádné podobné investice neučinila, a tak nebyla nezdarem těchto investic dotčena. Komise se tak domnívá, že cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla pouze výrazem obchodního vztahu mezi TVX Hellas a Řeckem a konkrétní situace společnosti TVX Hellas v době prodeje. Nemohla proto představovat samostatné obchodní ujednání, jakým bylo ujednání mezi Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(57)
Vzhledem k předchozímu (54. až 56. bod odůvodnění) dochází Komise k závěru, že neexistuje žádná spojitost mezi vyrovnáním pohledávek mezi Řeckem a TVX Hellas a hodnotou aktiva.
(58)
Na základě výše uvedeného a za účelem zjištění, zda prodejní cena vyjadřovala tržní hodnotu aktiv, rozdělila je Komise do tří kategorií: a) doly, b) pozemky a c) nerostné zásoby. Pro výpočet tržní hodnoty aktiv se Komise spolehla na zprávu Behre Dolbear (viz 19. bod odůvodnění). Pokud jde o pozemky, Komise ověřila hodnotu uvedenou ve zprávě pomocí ceny zaplacené za dotyčné pozemky při předchozí veřejné soutěži v roce 1995 (viz 11. bod odůvodnění).
(59)
Řecko a příjemce tvrdí, že zprávu Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože jejím cílem bylo přilákat pozornost investorů. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože přilákání pozornosti investorů je hlavní a oprávněný cíl každé zprávy o ocenění vypracované pro hospodářské subjekty v tržním prostředí, kteří hledají finanční prostředky na finančních trzích. Ověřovat platnost každého ocenění je sice zásadní, ale pouhá skutečnost, že zpráva o ocenění má přilákat investory, nestačí k jejímu zpochybnění.
(60)
Řecko a příjemce také tvrdí, že zprávu nelze brát v úvahu, protože její referenční okamžik (červen 2004) není stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003).
(61)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear je skutečně datována dne 30. června 2004, ovšem její obsah lze považovat soudobý s prodejem z prosince 2003, protože je založena na kolísání cen kovů v období 1993-2003.
(62)
Řecký stát a Ellinikos Xrysos tvrdí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože za účelem výpočtu celkové hodnoty společnosti zpráva uvádí podrobné posouzení hodnoty prodaných aktiv na podrobně rozepsaném základě.
a.a Výpočet hodnoty dolů
a.a.1. Tvrzení týkající se hodnoty dolů
(63)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Tvrdí také, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 odrážela hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože byl jediný v provozu. Řecko zejména souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(64)
Komise zaznamenává, že rozhodnutí o zrušení z roku 2002 měla dopad pouze na hodnotu dolu v Olympii, protože v době prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a tudíž měl určitou hodnotu. TVX Hellas zároveň přerušila provoz kvůli nezdaru své investice v oblasti těžby zlata, když byla zrušena povolení k těžbě v dolu v Olympii. Její jednání se proto týkalo pouze hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(65)
Pokud jde o lokalitu ve Skouries, řecké orgány a příjemce tvrdí, že zde nikdy nedošlo k žádné těžební činnosti nebo k investicím, s výjimkou důlního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003, a že zřízení těžebního zařízení v této lokalitě vyžaduje značné investice.
(66)
Komise zaznamenává, že lokalita ve Skouries neměla povolení k těžbě nebo připravenou těžební infrastrukturu. Řecké orgány a příjemce ale nepředložili žádnou informaci nebo zásadní argument, který by prokázal, že provoz ve Skouries nebyl úředně povolen nebo nebyl hospodářsky proveditelný. Podle zprávy Behre Dolbear představovaly v roce 2004 kapitálové náklady na rozvoj dolu ve Skouries a jeho výstavbu částku 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR. Behre Dolbear ve své zprávě vyjadřuje názor, že se jedná o náklady „přiměřené“. Komise se proto domnívá, že v případě Skouries neexistovaly žádné úřední nebo ekonomické překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu důlní infrastruktury a provozování těžby.
(67)
Na základě výše uvedeného (63. až 66. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že v době prodeje byla tržní hodnota dolu v Olympii skutečně ohrožena rozhodnutími o zrušení z roku 2002, zato tržní hodnota dolů ve Stratoni a Skouries ohrožena nebyla. V době prodeje z roku 2003 bylo proto možno provést odhad tržní hodnoty dolů Cassandra.
a.a.2. Výpočet hodnoty dolů
(68)
Za účelem výpočtu hodnoty dolů Cassandra přistoupila Komise k přezkumu každého ze tří dolů, které tvoří doly Cassandra (Stratoni, Olympie a Skouries), z následujících dvou stránek: a) hodnoty dolu, jež musí být založena na hospodářských faktorech existujících v době prodeje, a b) provozuschopnosti dolu z hlediska vytvoření výše zmíněné hodnoty. Na základě těchto dvou faktorů dospěla Komise k závěru, že doly ve Stratoni a Skouries měly určitou hodnotu, již by bylo možno zjistit, zatímco hodnotu dolu v Olympii bylo v době prodeje z roku 2003 obtížné stanovit.
(69)
Za účelem ocenění hodnoty dolů použila Komise zprávu Behre Dolbear. Pro výpočet spravedlivé tržní hodnoty dolů Cassandra používá zpráva tři metody: a) ocenění na základě příjmového přístupu (19), b) ocenění na základě souvisejících transakcí (srovnatelných prodejů) a c) přístup na základě tržní kapitalizace (20). Hodnoty, k nimž se dospěje použitím těchto tří metod, jsou následující: a) 130,3 - 402,5 milionu USD čili 107,2 - 331,1 milionu EUR, b) 504,7 milionu USD čili 415,2 milionu EUR a c) 614,9 milionu USD čili 505,9 milionu EUR. Rozpětí ocenění v případě příjmového přístupu je zapříčiněno použitím různých cenových scénářů (viz 72. bod odůvodnění). Z těchto tří metod se Komise držela příjmového přístupu. Důvody jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:
Tabulka
Důvody pro použití příjmového přístupu
Příjmový Přístup
Související Transakce
Tržní Kapitalizace
Příjmový přístup poskytuje podrobné hodnoty pro každý ze tří těžebních závodů na základě cen kovů známých v době prodeje dolů. Při oceňování hodnoty aktiva při transakci mohou být zohledněny pouze faktory platné v okamžiku transakce.
Výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické. Podle Behre Dolbear je metoda souvisejících transakcí kontroverzní, protože každé rudné ložisko, a to i stejného nerostu, se do určité míry liší od jiných ložisek z hlediska mineralogie, těžebních podmínek, metalurgie, životního prostředí, sociálních otázek, jakosti rudy atd.
Zpráva Behre Dolbear obsahuje také poznámku American Appraisal Associates ohledně metody tržní kapitalizace, podle které se tržní kapitalizace doporučuje jako sekundární metoda ocenění, nebo-li jako přibližný odhad vhodný pro kontrolu ocenění provedených pomocí primární metody.
U příjmového přístupu se jedná o primární metodu ocenění, a tudíž o spolehlivější metodu. V tomto konkrétním případě k tomu metoda tržní kapitalizace ověřuje pouze hodnotu vyplývající z tržních kapitalizací v první polovině roku 2004, které nelze přijmout, protože se jedná o informace až z doby po prodeji. Metodu tržní kapitalizace proto nelze použít ani jako sekundární metodu ocenění.
Behre Dolbear zřejmě přikládá větší důvěryhodnost hodnotě získané pomocí příjmového přístupu, protože uvádí: „Behre Dolbear po léta kladla zvláštní důraz na hodnotu získanou pomocí příjmového přístupu“ (shrnutí hodnot na straně 43 zprávy Behre Dolbear).
(70)
Řecko souhlasí s tím, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a to pouze při zohlednění jejího data (30. červen 2004) a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(71)
Na základě příjmového přístupu odhaduje Komise hodnotu dolů v době prodeje z roku 2003 následovně (viz 72. až 79. bod odůvodnění).
(72)
Příjmový přístup odhaduje spravedlivou tržní hodnotu dolů Cassandra na zprovoznitelné úrovni (21) prokázané provozem dolů, a to s přesně stanovenými náklady a prokázanými a pravděpodobnými zásobami (22). Pro určení hodnoty používá zpráva tři různé scénáře založené na cenách platných v následujících obdobích: a) průměr za období 1993-2003, b) pouze první polovina roku 2004 a c) průměr za období 1993-2003 a první polovina roku 2004 (děleno 2). Komise se domnívá, že může zohlednit pouze scénář průměru za období 1993-2003, a nikoli dva další, protože tento scénář vychází z cen a nákladů známých v době prodeje, k němuž došlo v prosinci 2003. Historické ceny v letech 1993 až 2003 použité společností Behre Dolbear navíc nevykazují za celé období 1993-2003 žádný zvláštní trend, tzn. že během různých let kolísají, a Komise se proto domnívá, že průměr za období 1993-2003 vyjadřuje lépe historický vývoj na trhu s kovy. Ceny v první polovině roku 2004 mimoto nevypovídají o hodnotě dolů, protože se jedná o okamžitý obrázek bez zohlednění kolísání. Zohlednění kolísání je přitom zásadní pro minimalizaci dopadu neobvyklých výkyvů nebo náhodných událostí a získání spolehlivého obrazu o hodnotě dolů.
(73)
Řecko a příjemce tvrdí, že společnost Behre Dolbear oceňuje čistou aktuální hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(74)
Komise konstatuje, že na odděleném základě dosahují čisté aktuální hodnoty (na zprovoznitelné úrovni) přidělené v rámci příjmového přístupu třem důlním projektům následující částky: a) Olympie: -28,79 milionu USD, tj. -23,7 milionu EUR, b) Stratoni: 10,48 milionu USD, tj. 8,6 milionu EUR, a c) Skouries: 15,72 milionu USD, tj. 12,9 milionu EUR. Součet těchto tří hodnot se rovná záporné hodnotě ve výši -2,59 milionu USD.
(75)
Komise přesto neuznává výše uvedené tvrzení Řecka a příjemce. Z výše uvedených hodnot zaznamenává, že čistá aktuální hodnota (na zprovoznitelné úrovni) byla u dolu Olympie v době prodeje skutečně záporná. Nicméně se domnívá, že záporná čistá aktuální hodnota dolu v Olympii znamená, že v době prodeje by byl záporný předpokládaný zisk vyplývající z provozování dolu při úrovni cen pozorovaných za předchozích 11 let. Vzhledem k ceně zlata by se každý vlastník dolu v Olympii rozhodl důl neprovozovat a snažil by se co možná nejvíce vyhnout ztrátám. Jak je prokázáno, mohl kupec neprovozováním dolů omezit ztráty na 5,5 milionu EUR, což představuje výši nákladů, které musel nést ze smlouvy z důvodů ochrany životního prostředí a údržby. Z této pouhé skutečnosti ale nelze vyvozovat, že by hodnota dolu v Olympii měla být oceněna na -5,5 milionu EUR, protože z vlastnictví dolu v zásadě vyplývají i různé možnosti: vlastník může důl provozovat v příhodné době (ceny zlata jsou dostatečně vysoké) a rozhodnout se ho ve zlých časech neprovozovat (ceny zlata nejsou dostatečně vysoké). Společnost Ellinikos Xrysos se proto mohla rozhodnout převzít důl jako součást balíčku dolů Cassandra nebo s výhledem, že bude později schopna provést nutné investice do dolu v Olympii, aby obnovila ziskovou těžbu, pokud ceny zlata dosáhnou úrovně (značně) převyšující úroveň v období 1993-2003.
(76)
Získat spolehlivý odhad této opční hodnoty je skutečně obtížné. A co je ještě důležitější, každá podobná hodnota by musela být upravena, aby zohlednila (možná vysokou) pravděpodobnost, že i v případě, kdy by ceny zlata byly dostatečně vysoké, aby zajistily ziskový provoz, by nemuselo být uděleno povolení k těžbě. Jak je uvedeno výše (viz 12. bod odůvodnění), povolení k těžbě a získávání zlata v Olympii bylo zrušeno z environmentálních důvodů, které byly považovány za závažné. Bylo by proto vhodné nahlížet na Olympii jako na důl, u nějž je možno opatrně odhadnout opční hodnotu jako nulovou. Čistou hodnotu dolu v Olympii je proto nutno ocenit na -5,5 milionu EUR.
(77)
Komise se naopak domnívá, že se jednotlivé hodnoty dolů ve Stratoni a Skouries rovnají částce 21,5 milionu EUR, což představuje součet hodnot obou dolů podle zprávy Behre Dolbear (8,6 milionu EUR a 12,9 milionu EUR - viz 74. bod odůvodnění), protože:
a.
důl ve Stratoni měl platné povolení k těžbě, vytvořenou těžební infrastrukturu a kladnou hodnotu plynoucí z jeho provozování (kladnou čistou aktuální hodnotu), a byl tak v době prodeje funkční;
b.
pokud jde o Skouries, Komise se domnívá, že neexistovaly žádné úřední nebo hospodářské překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu těžební infrastruktury a provozování těžby; důl ve Skouries měl také kladnou hodnotu vyplývající z jeho provozování (kladná čistá aktuální hodnota).
(78)
Řecko a příjemce tvrdí, že hodnotu dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Komise nepřijímá toto tvrzení, protože důl ve Stratoni vlastnil v době prodeje platné povolení k těžbě, jak je prokázáno výše. Výše je rovněž prokázáno, že pro udělení povolení k těžbě pro důl ve Skouries neexistovaly žádné úřední překážky. Náklady na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries se omezovaly na honoráře geologům a dalším odborníkům za přípravu studií požadovaných pro povolení a poplatky za záruku požadovanou příslušným ministerstvem. Podle dokumentace předložené řeckými orgány dosahovaly výše uvedené náklady jednorázově částky přibližně 5 000 EUR a navíc nejvýše 600 000 EUR za rok. Ve srovnání s celkovými kapitálovými náklady na rozvoj dolu a výstavbu ve Skouries, které dosáhly v roce 2004 částky 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění), považuje Komise tyto částky za nízké. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady na povolení k těžbě nepředstavovaly překážku pro společnost ochotnou do dolu ve Skouries investovat. Komise rovněž zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear zahrnuje do výpočtu čisté aktuální hodnoty dolu také „správní“ náklady. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady (na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries) byly ve zprávě Behre Dolbear zohledněny.
(79)
Na základě předchozího je hodnota dolů odhadnuta na 16 milionů EUR pro všechny tři doly (21,5 milionu EUR - 5,5 milionu EUR).
a.b Výpočet hodnoty pozemků
(80)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků.
(81)
Vzhledem k výše uvedenému považuje Komise dotyčné pozemky za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu, a to vzhledem k zvláštní povaze těžební činnosti (znečištění, rozrušení životního prostředí atd.), která činí z možnosti obchodovat s tímto aktivem odděleně od dolů spornou záležitost.
(82)
Komise se ale přesto domnívá, že každé obchodní aktivum má určitou hodnotu, protože přispívá nebo může přispívat k činnosti společnosti a k vytváření příjmů. Doly Cassandra představovaly v době prodeje provozuschopný podnik, a Komise má proto za to, že pozemky mohly být využívány k provozu dolů, a měly tak určitou hodnotu. Komise proto nemůže uznat tvrzení předložené Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn.
(84)
Komise ale konstatuje, že zpráva Behre Dolbear pozemky zohledňuje, a to odděleně od dolů. Zpráva Behre Dolbear považuje pozemky za jiné než nerostné aktivum dolů Cassandra a nezávisle na příjmovém přístupu je oceňuje na 6 milionů EUR (23).
(85)
Behre Dolbear ale ve své zprávě uvádí, že se u hodnoty přisouzené pozemkům jedná o hodnotu uvedenou společností Ellinikos Xrysos a že sama pozemky neoceňovala. Komise proto musí tuto hodnotu ověřit.
(86)
Komise za tím účelem použila cenu zaplacenou za pozemky při veřejné soutěži z roku 1995 na prodej dolů Cassandra společnosti TVX Hellas (viz 11. bod odůvodnění). Nejedná se o primární, ale o sekundární výpočet za účelem ověření platnosti hodnoty uváděné ve zprávě Behre Dolbear (6 milionů EUR).
(87)
Řecké orgány souhlasí s tím, že hodnota stanovená při veřejné soutěži z roku 1995 může být brána v úvahu a že hodnotu pozemků lze považovat za nezměněnou. Komise zaznamenává, že v souvislosti s prodejem dolů Cassandra společnosti TVX Hellas v roce 1995 byla za pozemky stanovena cena ve výši 1,2 miliardy GRD. Komise zdůrazňuje, že pro pozemky dolů Cassandra neexistují žádné platné cenové reference nebo cenové indexy a že tyto pozemky jsou považovány za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu (viz 81. bod odůvodnění). Pokud by podobné platné cenové reference nebo cenové indexy existovaly, bylo by možné vypočítat aktualizovanou referenční hodnotu. Jelikož neexistují, považuje Komise cenu z roku 1995 v tomto konkrétním případě za nejlepší dostupné ocenění. Komise proto bere výchozí částku ve výši 1,2 miliardy GRD čili 3,5 milionu EUR (při použití směnného kurzu 340,75 GRD za 1 EUR, za kterého Řecko přistoupilo v roce 2001 k eurozóně) za spravedlivou tržní hodnotu pozemků.
(88)
Po roce 1995 získala společnost TVX Hellas dalších 70 parcel (v období 1997-2000, a to především v roce 1998 a 1999). Komise zaznamenává, že pořizovací hodnota těchto 70 dodatečných parcel dosahuje výše 1,1 milionu EUR, jak je uvedeno v účetních závěrkách TVX Hellas. Komise považuje tuto pořizovací cenu za tržní, protože ji stanovil trh. Sečtením obou výše uvedených hodnot (3,5 milionu EUR a 1,1 milionu EUR) lze stanovit celkovou spravedlivou tržní hodnotu pozemků na 4,6 milionu EUR.
(89)
Tato částka ve výši 4,6 milionu EUR představuje jmenovitou hodnotu pozemků v roce 2003, která vychází z cen v roce 1995 a v období 1997-2000. Komise se domnívá, že je nutno tuto hodnotu upravit v souladu s řeckým všeobecným indexem cen průmyslové výroby za období 1995-2003 a 1998-2003. Je použit index cen průmyslové výroby, protože dotyčné pozemky jsou aktivem průmyslové společnosti a úprava musí odpovídat cenovým změnám v odvětví průmyslu. Tato úprava prodejních cen z roku 1995 a období 1997-2000 vede ke konečné částce ve výši 5,9 milionu EUR v prosinci 2003.
(90)
Komise konstatuje, že výše uvedená hodnota ve výši 5,9 milionu EUR je téměř totožná s hodnotou ve výši 6 milionů EUR uváděnou Behre Dolbear v její zprávě o ocenění (viz 84. bod odůvodnění). Komise se domnívá, že tato těsná shoda potvrzuje spolehlivost ocenění pozemků společností Ellinikos Xrysos, které použila zpráva Behre Dolbear, a opravňuje tak použití částky ve výši 6 milionů EUR jako spravedlivé tržní hodnoty v prosinci 2003.
a.c Výpočet hodnoty nerostných zásob
(91)
Prodej z roku 2003 zahrnoval také množství nerostných zásob s koncentráty zlata (24). Řecké orgány a příjemce tvrdí, že výše uvedené zásoby měly v roce 2003 zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým souvisejícím nákladům.
(92)
Řecké orgány předložily výpočet cenového prahu rentability, při kterém by se těžba výše uvedených zásob stala ziskovou. Vzhledem ke koncentraci zlata v rudě, tzn. 0,7 unce zlata na tunu rudy, a ceně zlata dne 12. prosince 2003, tzn. 407 USD za unci, dosahovala hodnota zlata koncentrovaného ve zlatonosné rudě částky 284,9 USD na tunu. Řecké orgány také předložily údaje o nákladech spojených s těžbou výše uvedených zásob: provozní náklady ve výši 245 USD na unci a 171,5 USD na tunu, dopravní náklady ve výši 50 USD na tunu, pokuty za čištění ve výši 270 USD na tunu a výrobní poplatky ve výši 5 USD na unci a 4,1 USD na tunu. Součet výše uvedených údajů vede k záporné prodejní ceně ve výši -210,7 USD za tunu.
(93)
Komise výše uvedený výpočet ověřila. Domnívá se, že kvůli výše uvedeným důvodům ceny a nákladů nebyla cena nerostných zásob v době prodeje zisková. Těžba zásob zlatonosných rud by snad bývala mohla být zisková, kdyby se změnily přepravní náklady nebo by se dalo předpokládat, že se změní, to však bylo nepostižitelné. Ani zpráva Behre Dolbear hodnotu zásob zlatonosných rud neuvádí. Komise se proto domnívá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat.
(94)
Hellenic Mining Watch uvádí, že zásoby zlatonosných rud mají výraznou hodnotu, která dosahuje částky 80 milionů EUR. Komise zaznamenává, že Hellenic Mining Watch nepředložila žádné důkazy nebo údaje, které by tuto hodnotu ve výši 80 milionů EUR prokazovaly. Na tomto základě a vzhledem k výše uvedenému výpočtu, ze kterého vyplývá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat, Komise tvrzení Hellenic Mining Watch zamítá.
(95)
Komise zaznamenává, že aktiva prodaná v prosinci 2003 zahrnovala také dvě ložiska olova a zinku. Zpráva Behre Dolbear obsahuje odhad hodnoty stávajících koncentrátů olova a zinku k 30. červnu 2004 (25). Tento odhad je oddělen od výpočtu čisté aktuální hodnoty dolů a není součástí ocenění v rámci příjmového přístupu. Poskytuje údaj o čistém výnosu majitele dolu z tavení (26): za prvé se hodnota obsahu kovu (olova, stříbra a zinku) vypočítává na základě aktuálních cen a dostupných množství; za druhé se uplatňuje „platební rozvrh tavení“ (náklady na další zpracování, které kupec nerostů účtuje jejich producentovi), jenž zohledňuje konkrétní podmínky pro odvození těchto nákladů (konkrétní míry znehodnocení, náklady na zpracování a rafinování, dopravné); a na závěr je platební rozvrh tavení odečten od výše uvedené hodnoty obsahu kovu (27).
(96)
Komise zaznamenává, že výše uvedená metoda je standardní metodou pro výpočet úhrad za kovy. Komise proto použije výše uvedenou metodu pro odhad tržní hodnoty nerostných ložisek, které společnost Ellinikos Xrysos získala v prosinci 2003, a bude přitom vycházet z množství nerostů v ložiscích a cen kovů v prosinci 2003 (28). Uplatněním výše uvedené metody pro množství nerostů, ceny kovů v prosinci 2003 a konkrétních ustanovení platebního rozvrhu tavení společnosti Ellinikos Xrysos dochází Komise k závěru, že tržní hodnota nerostných ložisek nabytých společnosti Ellinikos Xrysos v prosinci 2003 dosahovala částky 3,7 milionu USD či 3 miliony EUR (při směnném kurzu 1,2254 USD za 1 EUR ze dne, kdy byly nerostné zásoby Ellinikos Xrysos prodány, tzn. ze dne 12. prosince 2003).
(97)
Komise zaznamenává, že podle sdělení příjemce byla ložiska olova a zinku nabytá v prosinci 2003 prodána v prosinci 2004 (1. prosince 2004 a 31. prosince 2004), tzn. po vypracování zprávy Behre Dolbear. Komise se proto domnívá, že konkrétní okolnosti použitelné pro výše uvedenou metodu (výpočet hodnoty ložisek v červnu 2004, viz 95. bod odůvodnění) platí také pro výpočet hodnoty nerostných ložisek v prosinci 2003, protože k jinému prodeji nerostů, který by mohl vytvořit nové okolnosti, mezi prosincem 2003 a červnem 2004 nedošlo.
a.d Závěr o zvýhodnění
(98)
Z výše uvedeného výpočtu vyplývá celková hodnota dolů Cassandra ve výši 25 milionů EUR, což představuje součet hodnoty dolů (16 milionů EUR), pozemků (6 milionů EUR) a nerostných zásob (3 miliony EUR).
(99)
Tato celková hodnota je výrazně nižší než hodnota uvedená ve zprávě Behre Dolbear jako spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra (500 milionů USD či 411 milionů EUR, viz 19. bod odůvodnění). Hodnota udaná ve zprávě Behre Dolbear byla uvedena v rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako příznak, že prodejní cena byla nižší než tržní hodnota dolů.
(100)
Důvodem opuštění hodnoty uvedené ve zprávě Behre Dolbear (500 milionů USD) je, že vyplývá ze dvou metod ocenění, jež nejsou pro tento konkrétní případ vhodné (viz výše uvedená tabulka 1), a to konkrétně metody „souvisejících transakcí“ a metody „tržní kapitalizace“, které nelze přijmout z následujících důvodů: a) výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické: každé nerostné ložisko, a to i v případě stejné komodity, se do určité míry liší od jiných ložisek; b) tržní kapitalizace se doporučuje jako sekundární metoda ocenění či jako přibližný odhad vhodný pro ověření ocenění provedeného za použití primární metody, jako je příjmový přístup, a v tomto konkrétním případě nelze metodu tržní kapitalizace použít ani jako sekundární metodu ocenění, protože ověřuje pouze hodnotu příjmového přístupu vyplývající z tržních kapitalizací během prvního pololetí roku 2004, což nelze přijmout, protože se jedná o údaj až z doby po dni, kdy došlo k prodeji; c) Behre Dolbear přikládá větší důvěryhodnost hodnotě vyplývající z příjmového přístupu.
(101)
Celková hodnota, k níž dospěla Komise (25 milionů EUR), je také podstatně nižší než rozpětí vyplývající z příjmového přístupu (107,2 milionu EUR až 331,1 milionu EUR, viz 69. bod odůvodnění). Důvodem je, že posledně uvedená cena zahrnuje: a) hodnoty aktiv, která nebyla v prosinci 2003 převedena, např. pohledávky, peněžní toky a nerostné zásoby (hodnoty z června 2004 se liší od hodnot z prosince 2003, viz výpočet v 91. až 97. bodě odůvodnění), a b) nerostné zdroje, které zpráva Behre Dolbear označila za spekulativní a nejisté (29) (těžitelný materiál nebo potenciál průzkumu). Posledně uvedené není zahrnuto do peněžních toků při určení čisté aktuální hodnoty v rámci příjmového přístupu (viz 72. bod odůvodnění), který vychází pouze z prokázaných a pravděpodobných zásob a vylučuje všechny ostatní zdroje. Výše uvedené hodnotové rozpětí k tomu také zahrnuje pro důl v Olympii v rámci tří různých cenových scénářů různé hodnoty. Komise tyto hodnoty nepřijímá (viz 72. až 76. bod odůvodnění). A konečně výše uvedené hodnotové rozpětí ovlivňují různé cenové scénáře, z nichž Komise připouští pouze jeden (viz 72. bod odůvodnění).
(102)
Komise dochází k závěru, že v době jejich prodeje společnosti Ellinikos Xrysos dosahovala tržní hodnota aktiv dolů Cassandra výše 25 milionů EUR.
(103)
Komise se domnívá, že hodnota zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos dosahuje výše 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi celkovou spravedlivou tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra (25 milionů EUR) a cenou zaplacenou při prodeji (11 milionů EUR).
(104)
Na základě výše uvedené analýzy argumentů předložených Řeckem a příjemcem a vzhledem k výpočtu tržní hodnoty prodaných aktiv a srovnání této tržní hodnoty s cenou, již Ellinikos Xrysos skutečně zaplatila, má Komise za to, že došlo ke splnění kritéria zvýhodnění.
b. Státní prostředky
(105)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že při prodeji v roce 2003 jednalo Řecko pouze jako prostředník a doly nikdy nevlastnilo. Tvrdí také, že Řecko neobdrželo při prodeji z roku 2003 žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Řecké orgány a příjemce konečně tvrdí, že prodejní transakce v roce 1995 proběhla mezi TVX Hellas a předchozím majitelem, kterým byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci.
(106)
Komise zaznamenává, že se Řecko podílelo aktivně na obou transakcích, které byly uskutečněny prostřednictvím dvou různých smluv. Ve druhé smlouvě na sebe Řecko přebírá povinnosti prodejce, ale má také nárok na příjem z prodeje. Tento příjem byl zaplacen přímo společnosti TVX Hellas, aby se pokryl konkrétní závazek řeckého státu, což znovu prokazuje úlohu Řecka jako prodejce, a nikoli pouhého prostředníka. Pokud jde o tvrzení, že prodej z roku 1995 proběhl mezi TVX Hellas a soukromou společností, považuje jej Komise v otázce státních prostředků v tomto konkrétním případě za nepodstatné, protože toto kritérium je posuzováno pouze u prodeje z roku 2003.
(107)
Komise proto argumenty uváděné řeckými orgány a příjemcem neuznává a má za to, že došlo ke splnění kritéria státních prostředků.
c. Selektivita
(108)
Doly Cassandra byly prodány společnosti Ellinikos Xrysos, a tato společnost tak měla selektivní prospěch z rozdílu mezi prodejní cenou a tržní hodnotou prodaných aktiv. Komise se proto domnívá, že se jedná o selektivní opatření, protože přináší prospěch pouze této konkrétní společnosti.
(109)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(110)
Ellinikos Xrysos působí v odvětví, s jehož produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka se zinek, měď, olovo, zlato a stříbro těží v jedenácti členských státech, a to konkrétně ve Spojeném království, Itálii, Finsku, Polsku, Rumunsku, Bulharsku, Španělsku, Irsku, Portugalsku, Švédsku a na Slovensku (30). Se zinkem, mědí, olovem, zlatem a stříbrem se obchoduje ve všech členských státech (31). Dotyčná opatření podpory k tomu poskytla společnosti Ellinikos Xrysos výhodu oproti jejím konkurentům (viz 39. až 104. bod odůvodnění). Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno považovat tyto podniky za postižené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy.
(111)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(112)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prodej dolů Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos v roce 2003 představuje státní podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi cenou zaplacenou při prodeji z roku 2003, a to konkrétně 11 milionů EUR, a tržní hodnotou prodaných aktiv v okamžiku prodeje, a to konkrétně 25 milionů EUR.
OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
a. Státní prostředky
(113)
Podle Řecka a příjemce nemá snížení zákonných poplatků dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty, a nikoli veřejní zaměstnanci a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny. Podle Řecka stát nezaplatil žádné zákonné poplatky. Snížení zákonných poplatků je nicméně uvedeno v článku 5 kupní smlouvy, který stanoví, že zákonná práva a poplatky „budou omezeny na 5 % minimálního poplatku stanoveného v příslušných právních předpisech“.
(114)
Komise souhlasí s názorem, že notáři nejsou veřejní zaměstnanci. Na druhé straně Komise zaznamenává, že notáři skutečně poskytují veřejnou službu. Nedostávají ovšem mzdu a jejich příjem pochází výlučně od jejich zákazníků, a nikoli ze státního rozpočtu.
(115)
Komise také zaznamenává, že v kupních smlouvách hradí zákonné poplatky smluvní strany. V tomto konkrétním případě Komise přijímá tvrzení řeckých orgánů, že stát neuhradil výše zmíněné poplatky namísto kupce.
(116)
Komise tak má za to, že snížení zákonných poplatků nezahrnuje státní prostředky, a nepředstavuje tak státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(117)
Pokud jde o prominutí daně, cílem daní je financovat státní rozpočet. Nevybrání daní proto připravuje stát o prostředky. Komise má tak za to, že prominutí daně zahrnuje státní prostředky.
b. Zvýhodnění
(118)
Komise zaznamenává, že na prodej dolů Cassandra se vztahovaly dvě daně: 1) daň z převodu dolů se sazbou ve výši 5 % a 2) daň z převodu pozemků se sazbou ve výši 7 % až 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos tvrdí, že by uložení daně při prodeji v roce 2003 bylo předčasné, protože kupní smlouva nebyla kvůli doložce o zrušení konečná. Komise toto tvrzení neuznává, protože tato zvláštní doložka o zrušení stanoví zrušení prodeje pouze v případech, kdy smluvní strany nesplní určité závazky, a existuje tedy kvůli zabezpečení platnosti smlouvy. Jedná se o standardní doložku ve většině smluv a neznamená, že smlouvy nejsou konečné. Smlouva navíc stanoví, jak má vstoupit v platnost: její článek 9 stanoví, že smlouva má vstoupit v platnost v den zveřejnění schvalovacího zákona ve Věstníku řecké vlády. Smlouva k tomu nijak nezmiňuje, že by neměla konečný status. Komise se proto domnívá, že smlouva byla skutečně konečná a že příslušné daně měly být uloženy.
(120)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že hodnota dolů byla záporná, a proto bylo nutno motivovat případné kupce. K tomuto tvrzení Komise poznamenává, že hodnota dolů v době prodeje nebyla záporná, ale kladná a dosahovala výše 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění).
(121)
Komise zaznamenává, že podle řeckého horního zákona je převod dolů zdaněn sazbou ve výši 5 % jejich hodnoty a že toto zdanění je použitelné pro transakce „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“). Řecké orgány tvrdí, že u transakcí „s protiplněním“ se jedná o transakce vyvolané nešťastnými událostmi, např. úmrtím majitele, a daň ve výši 5 % je tak použitelná pouze na tyto transakce, a nikoli v tomto konkrétním případě. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože se podle jejího šetření u transakcí „s protiplněním“ jedná o transakce, u nichž nabyvatel určitého aktiva něco vrátí v podobě vyrovnání, a obecněji u nichž existuje určitá forma vyrovnání za akvizici. Jedná se o ustálený a přijatý výklad (32).
(122)
V roce 2003 měly doly tržní hodnotu 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že odpovídající daň z prodeje dolů v roce 2003 měla dosahovat 0,8 milionu EUR.
(123)
Řecko k tomu přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob. Komise k této otázce obdržela dva různé dopisy, jeden od ministerstva financí a druhý od ministerstva životního prostředí, energie a změny klimatu (příslušného pro důlní záležitosti), které si navzájem protiřečí. Komise upozornila řecké orgány na tento rozpor, ale nikdy neobdržela dopis s konečným stanoviskem. Komise proto přijímá informaci podanou ministerstvem financí, které je odpovědné za problematiku zdanění.
(124)
V roce 2003 měly pozemky tržní hodnotu 6 milionů EUR (jak je vypočítáno v 80. až 90. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že z prodeje pozemků v roce 2003 měla vyplynout daň ve výši 0,54 milionu EUR (33).
(125)
Jelikož kupní smlouva z roku 2003 stanovila pro převod nulovou sazbu daně, má Komise za to, že výše uvedená částka (celkem 1,34 milionu EUR) představuje zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos.
(126)
Řecko a příjemce tvrdí, že prominutí daně představovalo částku 38 000 EUR, a bylo proto pod prahem de minimis (34) a neposkytlo kupci zvýhodnění. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože práh de minimis, který byl v době prodeje z roku 2003 ve výši 100 000 EUR, se uplatňuje bez ohledu na podobu podpory nebo sledovaný cíl. Nelze proto napřed od sebe oddělit různá opatření podpory podle jejich obsahu, např. opatření 1 a 2, a potom vzít v úvahu pouze část opatření 2, tzn. prominutí daně. Komise zvážila v tomto konkrétním případě obě opatření podpory a shledala, že obě dohromady zahrnují podpůrné částky přesahující práh de minimis ve výši 100 000 EUR, a v souladu s tím dospěla k názoru, že poskytnutá podpora není v souladu s podmínkami podpory de minimis. Na základě výše uvedeného trvá Komise na závěru, k němuž dospěla ve 125. bodě odůvodnění.
c. Selektivita
(127)
Kritérium selektivity je splněno stejným způsobem jako ve 108. bodě odůvodnění.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(128)
Kritérium narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy je splněno stejným způsobem jako ve 110. bodě odůvodnění.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(129)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prominutí daně představuje státní podporu ve výši 1,34 milionu EUR ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Na druhé straně má Komise za to, že snížení zákonných poplatků nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.b. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(130)
Protože opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jejich slučitelnost vzhledem k výjimkám stanoveným v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(131)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(132)
V následující části Komise posoudí slučitelnost opatření v rámci těchto výjimek.
(133)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné: toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(134)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) jasně nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. V následující části posoudí Komise případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(135)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) je uvedeno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, „které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Doly Cassandra leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a společnost Ellinikos Xrysos by tak mohla být případně způsobilá pro regionální podporu.
(136)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době prodeje z roku 2003 (pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 (35)) stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(137)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 je cílem regionální podpory zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí.
(138)
Pokud jde o možnost považovat opatření za podporu na tvorbu pracovních míst, je nutno zdůraznit, že pro účely regionální podpory se tvorbou pracovních míst rozumí čistý nárůst v počtu pracovních míst v konkrétní provozovně v porovnání s průměrem po určité období, a veškerá pracovní místa ztracená v průběhu tohoto období tak musí být odečtena od zdánlivého počtu pracovních míst vytvořených v průběhu stejného období. Výše podpory musí být dále stanovena na základě mzdových nákladů a nesmí zejména přesáhnout určité procento nákladů na mzdu zaměstnané osoby, jež se vypočte za období dvou let.
(139)
V souvislosti s těmito požadavky Komise konstatuje, že kupní smlouva obsahovala pouze mlhavou doložku, která ponechávala na uvážení společnosti Ellinikos Xrysos rozhodnutí najmout jakýkoli počet zaměstnanců podle jejích potřeb, a výše uvedené podmínky nebyly tudíž splněny. Komise proto dospívá k názoru, že k vytvoření pracovních míst ve smyslu pokynů nedošlo.
(140)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 definují počáteční investici jako investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací) (36).
(141)
Na základě výše uvedené definice v pokynech Komise souhlasí s tím, že akvizice dolu v lokalitě Skouries je počáteční investicí. V době prodeje z roku 2003 neexistovala ve Skouries vytvořená těžební infrastruktura a bylo nutno investovat do fixního kapitálu za účelem zahájení provozu v novém dolu (viz 66. bod odůvodnění).
(142)
Pokud jde o důl ve Stratoni, Komise pochybuje o tom, zda lze prodej aktiv považovat za počáteční investici ve smyslu pokynů (37).
(143)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 lze však považovat za počáteční investici také investici do fixního kapitálu uskutečněnou ve formě koupě provozovny, která byla zavřena nebo která by byla zavřena, pokud by nebyla koupena.
(144)
V tomto ohledu Komise zaznamenává, že Řecko skutečně prokázalo, že doly byly zavřeny nebo by byly zavřeny, pokud by je společnost Ellinikos Xrysos nekoupila (38). Takovou investici by proto bylo možno považovat za počáteční.
(145)
Skutečnost, že je nutno prodej dolů Cassandra považovat za počáteční investici, nicméně neznamená, že je tato investice slučitelná podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Jak je ukázáno v níže uvedeném 146. až 152. bodě odůvodnění, nejsou splněny dvě podmínky stanovené pokyny:
(146)
Za prvé se u prodeje dolů Cassandra jedná o opatření ad hoc. V tomto ohledu pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 výslovně stanoví následující: „Výjimka ze zásady neslučitelnosti, kterou stanoví čl. [107 odst. 1] Smlouvy, může být udělena u regionální podpory pouze v případě, že lze zaručit rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu. […] Jednotlivá platba podpory ad hoc jednotlivému podniku nebo podpora omezená na jednu oblast činnosti může mít velký vliv na soutěž na daném trhu a její vliv na regionální rozvoj bude pravděpodobně příliš omezený. Taková podpora obecně spadá do okruhu specifických nebo odvětvových průmyslových politik a často není v souladu s duchem politiky regionální podpory jako takové. Politika regionální podpory musí zůstat, pokud jde o přidělení produktivních zdrojů mezi různá hospodářská odvětví a činnosti, neutrální. Komise se domnívá, že taková podpora nesplňuje podmínky stanovené v předešlém odstavci, pokud není prokázán opak“ (druhý odstavec bodu 2 pokynů).
(147)
Přestože bylo Řecko v době rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení řízení vyzváno, aby předneslo své stanovisko ohledně slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, Komise konstatuje, že žádným způsobem neprokázalo, že prodej dolů Cassandra zaručil rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu.
(148)
Za druhé musí mít regionální podpora motivační účinek, tzn. musí být skutečnou pobídkou k investování, k němuž by jinak v podporovaných oblastech nedošlo. V tomto duchu pokyny uvádějí, že „režimy podpory musí stanovit, že před zahájením práce na projektu musí být předložena žádost o podporu“ (39). Tato podmínka platí také pro opatření podpory ad hoc (40). Řecko neprokázalo, že příjemce vyhověl výše uvedenému požadavku ani že podal žádost o podporu před zahájením projektu.
(149)
Pokud jde o motivační účinek podpory, Komise navíc zaznamenává, že Řecko neprovedlo pro prodej dolů Cassandra otevřenou a bezpodmínečnou veřejnou soutěž. Komise se domnívá, že by podobná otevřená a bezpodmínečná veřejná soutěž byla ověřením, zda na trhu existují subjekty ochotné do dolů investovat, či nikoli. Jelikož žádná podobná veřejná soutěž neproběhla, zastává Komise názor, že Řecko neověřilo míru ochoty trhu investovat do dolů Cassandra, a tím pádem neověřilo nutnost podpory s motivačním účinkem.
(150)
Komise k tomu zaznamenává, že akvizice dolů Cassandra představovala investici do důlního odvětví. Jedná se o průmysl náročný na kapitál, v němž rozvoj podnikání a provoz vyžadují značné investice. V tomto konkrétním případě představovaly podle zprávy Behre Dolbear kapitálové náklady na rozvoj a výstavbu dolu ve Skouries částku 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění). Komise zaznamenává, že tato částka je značně vyšší než výše dotyčné podpory, a to konkrétně 15,34 milionu EUR (viz sdružené částky ve 111. a 124. bodě odůvodnění). Výše uvedená částka podpory zejména představuje pouhých 7 % nutné investice do jednoho z dolů. Komise k tomu neobdržela žádný důkaz, který by prokazoval, že společnost Ellinikos Xrysos nebyla schopna investovat bez podpory. Řecko a společnost Ellinikos Xrysos se právě naopak dohodly, že Ellinikos Xrysos bude do rozvoje dolů investovat kapitál (41). Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neměla motivační účinek a pro investory přející si získat doly Cassandra nebyla nutná.
(151)
Řecko tedy žádným způsobem neprokázalo motivační účinek dotyčné podpory.
(152)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že prodej dolů Cassandra nevyhovuje prověrce pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, aby mohla být podpora považována za slučitelnou jakožto podpora na počáteční investici.
(153)
Je možno také zvážit, zda nelze podporu prohlásit za slučitelnou jako podporu na provoz podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Pokyny definují podporu na provoz jako podporu zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku. V souladu s pokyny lze podporu na provoz poskytnout ve výjimečných případech v oblastech, které jsou způsobilé podle výjimky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(154)
Podle pokynů je ale podpora na provoz podporou „zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku“ (bod 4.15). U stávajících nákladů se jedná o nekapitálové a obvykle se opakující výdaje nutné pro provozování podnikatelské činnosti. Dotyčná podpora nefinancovala stávající náklady v tomto smyslu, ale investici do fixního kapitálu (akvizice dolů a pozemků) a prominutí daně splatné z výše uvedené investice (daň z převodu). Dotyčná podpora tak nefinancovala stávající výdaje. Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neodpovídá definici podpory na provoz ve smyslu pokynů.
(155)
Navíc lze podle pokynů poskytnout podporu na provoz v oblastech, které jsou způsobilé, za předpokladu, že její úroveň proporcionálně odpovídá znevýhodněním, která mají být zmírněna, a je na členských státech, aby prokázaly znevýhodnění a posoudily jejich důležitost. V tomto konkrétním případě nepředložilo Řecko žádné měření nebo výpočet znevýhodnění oblasti a úrovně podpory, aby prokázalo, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(156)
Podle pokynů musí být podpora na provoz časově omezená a musí se postupně snižovat. Komise konstatuje, že dotyčný prodej nebyl předmětem žádného časového omezení nebo postupného snižování. Jak prodejní cena, tak prominutí daně, v podobě stanovené v kupní smlouvě, byly určeny a schváleny bez odkazu na jakoukoli časovou lhůtu nebo snížení.
(157)
Komise proto dochází k názoru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů.
(158)
Komise má tedy za to, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře ze roku 1998.
(159)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, jež prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem podle článků 107 a 108 SFEU (42), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se u Ellinikos Xrysos jedná o velký podnik, jak je prokázáno ve výše uvedeném 12. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům vyloučena z oblasti působnosti nařízení.
(160)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, musí členský stát potvrdit materiální motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje životaschopnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(161)
Podle obecného nařízení o blokových výjimkách nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou v případě, že provozovna byla zavřena nebo by byla zavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, je považováno za způsobilý náklad, pokud transakce proběhla za tržních podmínek. Řecké orgány uznávají, že transakce proběhla bez otevřené, bezpodmínečné a transparentní veřejné soutěže nebo bez nezávislého ocenění tržní hodnoty aktiv dolů Cassandra. Komise se proto domnívá, že dotyčný prodej neproběhl podle tržních podmínek.
(162)
Z toho plyne, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(163)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU je uvedeno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(164)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná a že společnost Ellinikos Xrysos není způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Podle bodu 7 pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999, které byly použitelné v době prodeje v roce 2003 (43), „není nově vzniklý podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Tak je tomu například v případě, jestliže nový podnik vznikne na základě likvidace předcházejícího podniku nebo jestliže pouze převezme aktiva takového podniku“. Ellinikos Xrysos je společnost, jež vznikla tři dny před nabytím dolů Cassandra. Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí solidního restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Závěr tak zní, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(165)
Pokud jde konečně o podporu na ochranu životního prostředí, společnost Ellinikos Xrysos byla povinna splnit platné environmentální normy. Byla zejména povinna investovat do ochrany životního prostředí a provozovat těžební činnost v souladu s právními předpisy Řecka a EU v oblasti ochrany životního prostředí. Jelikož výše uvedené bylo stanoveno zákonem jako povinné, nebylo nutno poskytovat společnosti Ellinikos Xrysos podporu, aby právním předpisům dostála.
(166)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že dotyčná opatření podpory nejsou slučitelná se SFEU.
(167)
Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla tato aktiva prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představují neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos. Komise má také za to, že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
V ZÁVĚR
(168)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že příslušná opatření představují státní podporu ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(169)
Komise navíc dochází k závěru, že příslušná opatření podpory nejsou slučitelná s vnitřním trhem. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje rovněž neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(170)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí takovou podporu zrušit nebo upravit (44). Povinnost členského státu zrušit podporu považovanou Komisí za neslučitelnou se společným trhem slouží podle ustálené judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (45). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (46).
(171)
V souladu s touto ustálenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (47) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(172)
Jelikož dotčená opatření jsou považována za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro vrácení musí být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy mohl příslušnou podporu využívat, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(173)
Neslučitelným prvkem podpory příslušných opatření je součet a) rozdílu mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos (14 milionů EUR), a b) výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala musela zaplatit za nabytí aktiv, tj. dolů a pozemků (1,34 milionu EUR). Výše uvedený součet dosahuje částky 15,34 milionu EUR.
(174)
Pokud jde o navrácení, Komise navíc zaznamenává, že článek 4 kupní smlouvy z roku 2003 obsahuje dvě ustanovení o zrušení, ve kterých je upřesněno, že společnost Ellinikos může zrušit prodej v následujících případech: a) správního nebo právního aktu řeckých orgánů, kterým se mění status povolení k těžbě nebo b) soudního rozhodnutí (týkajícího se statusu povolení k těžbě) o zastavení provozu nebo provedení investičního plánu. V obou případech by společnost Ellinikos Xrysos vrátila aktiva řeckému státu a dostala by vrácenu celkovou částku ve výši 11 milionů EUR s možnou dodatečnou odměnou.
(175)
Řecké orgány uvedly, že obě tato ustanovení mohou být uplatněna v případě rozhodnutí Komise o vrácení neslučitelné podpory. Zda tomu tak skutečně je, je otázkou výkladu smlouvy a vnitrostátních právních předpisů. Pokud by však byla tato ustanovení uplatněna, nesmí to mít žádný vliv na povinnost Řecka získat zpět podporu ve výši uvedené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 15,34 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Ellinikos Xrysos prodejem aktiv a pozemků pod jejich hodnotou a prominutím návazných daní s cílem zajistit zaměstnanost, chránit životní prostředí a vytvořit motivační pobídku pro případné kupce dolů Cassandra, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (49), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude navrácena zpět okamžitě a účinně.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky z podpory, jež má být vrácena), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, jež má být vrácena, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecku.
V Bruselu dne 23. února 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Frar 2011
Dwar Għajnuna mill-Istat C 48/08 (ex NN 61/08) mogħtija mill-Greċja lil Ellinikos Xrysos SA
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1006)
(It-test bil-Grieg biss hu awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/452/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
B’kunsiderazzjoni għat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) ta’ dan,
B’kunsiderazzjoni għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) ta’ dan,
B’kunsiderazzjoni tad-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE (1) rigward il-miżura tal-għajnuna Nru C 48/08 (ex NN 61/08) (2),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u b’kunsiderazzjoni tal-kummenti tagħhom,
Billi:
I PROĊEDURA
(1)
Fid-9 ta’ Lulju 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jallega li l-Greċja kienet ħadet żewġ miżuri li jagħtu għajnuna mill-Istat lill-Ellinikos Xrysos SA (minn hawn ‘il quddiem: “Ellinikos Xrysos”). Wara skambji ta’ informazzjoni, il-Kummissjoni fetħet investigazzjoni formali fil-miżuri allegati fl-10 ta’ Diċembru 2008.
(2)
Il-Greċja ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni fit-23 ta’ Frar 2009.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-10 ta’ Marzu 2009 (3). Il-kummenti ġew irċevuti minn erbgħa partijiet interessati: minn Ellinikos Xrysos, il-benefiċjarju tal-miżuri allegati, fl-10 t’April 2009; minn European Goldfields Ltd, l-azzjonista ewlenija ta’ Ellinikos Xrysos, fl-10 t’April 2009; mit-trejdjunjins tal-minjieri ta’ Cassandra fit-2 t’April 2009; minn Hellenic Mining Watch, soċjetà Griega li l-għan tagħha huwa l-“ħarsien tal-ambjent u l-pubbliku kontra l-konsegwenzi negattivi tat-tħaffir u s-salvagwardja tal-ġid nazzjonali” (4), fis-6 t’April 2009.
(4)
Il-kummenti ġew trażmessi lill-Greċja permezz ta’ ittri fis-6 ta’ Mejju 2009 u s-7 ta’ Lulju 2009. Il-Greċja wieġbet għall-kummenti tal-partijiet interessati permezz tal-ittri tat-3 ta’ Ġunju 2009, l-20 ta’ Lulju 2009 u t-23 ta’ Settembru 2009.
(5)
Il-Kummissjoni talbet iżjed informazzjoni mill-awtoritajiet Griegi fid-19 ta’ Ġunju 2009, il-11 ta’ Diċembru 2009 u t-22 t’April 2010, u l-Greċja u Ellinikos Xrysos wieġbu b’ittri tat-23 ta’ Lulju 2009, id-29 ta’ Lulju 2009, il-15 ta’ Jannar 2010, il-11 ta’ Frar 2010, it-12 ta’ Frar 2010, l-4 ta’ Mejju 2010 u s-27 ta’ Mejju 2010. Skambju informali ieħor ta’ informazzjoni sar permezz tal-posta elettronika f’Mejju tal-2010 bejn persunal tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Griegi. Saru laqgħat bejn il-persunal tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Griegi fil-11 ta’ Frar 2009 u l-24 ta’ Ġunju 2010, u bejn il-persunal tal-Kummissjoni u l-benefiċjarju allegat fit-2 ta’ Frar 2009 u s-26 ta’ Ġunju 2009.
II DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
II.a. INFORMAZZJONI TAL-ISFOND DWAR ID-DRITTIJIET U L-PERMESSI TAT-TĦAFFIR
(6)
Dritt għat-tħaffir huwa d-dritt għad-dħul fi u l-okkupazzjoni ta’ biċċa art speċufika għall-fini li tinħadem, jew permezz ta’ tħaffir ta’ taħt l-art jew xogħol fil-beraħ, għall-ksib tal-metalli minerali mhux maħduma li jistgħu jkunu depożitati hemmhekk. Jiġi trasferit mal-proprjetà li għandha titħaffer, bħala parti integrali tagħha.
(7)
Dritt għat-tħaffir huwa differenti minn permess għat-tħaffir, li huwa liċenzja sabiex isir operat ta’ tħaffir. Jingħata mill-awtoritajiet kompetenti wara valutazzjoni tar-rapporti tal-fattibilità u l-istudji ambjentali sottomessi. Fil-każ li qed jiġi eżaminat, fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003, ingħataw permessi għat-tħaffir mill-Ministeru tal-Iżvilupp.
II.b. IL-BENEFIĊJARJU
(8)
Ellinikos Xrysos hija kumpanija Griega kbira tat-tħaffir, attiva fin-negozju tat-tħaffir għad-deheb, ir-ram, iċ-ċomb, il-fidda u ż-żingu. Fl-2009 kellha qligħ ta’ 44,7 miljun EUR (bi dħul wara t-taxxa ta’ 1,7 miljun EUR) u madwar 350 impjegat. Fiż-żmien tal-miżuri tal-għajnuna inkwistjoni (ara l-paragrafi 11 u 16-18), l-Ellinikos Xrysos kienet tikkostitwixxi impriża kbira, peress li kienet konnessa ma’ impriża kbira. Skont ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ impriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (5): a) il-kategorija tal-impriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (SMEs) hija magħmula minn impriżi li jimpjegaw inqas minn 250 persuna u li għandhom qligħ annwali li ma jaqbiżx il-50 miljun EUR, u/jew total ta’ karta tal-bilanċ annwali li ma jaqbiżx it-43 miljun EUR (Anness, Titolu 1, Artikolu 2(1)); b) għat-tneħħija mill-kategorija ta’ SMEs tal-gruppi ta’ impriżi li l-qawwa ekonomika tagħhom tista’ taqbeż dik ta’ SMEs ġenwini, għandha ssir distinzjoni bejn it-tipi differenti ta’ impriżi, skont jekk humiex awtonomi (paragrafu 9 tal-premessi); c) “impriża awtonoma” hija impriża li mhijiex klassifikata bħala impriża konnessa (Anness, Titolu 1, Artikolu 3(1); u d) “impriża konnessa” hija impriża li fiha l-parti l-kbira tad-drittijiet tal-vot tal-azzjonisti jew il-membri jinżammu minn impriża oħra (Anness, Titolu 1, Artikolu 3(3)(a)). Fil-każ li qed jiġi eżaminat, f’Diċembru 2003 (iż-żmien tal-bejgħ tal-2003), 53,3 % tal-ishma fl-Ellinikos Xrysos (160 000 sehem minn total ta’ 300 000) kienu l-proprjetà tal-kumpanija Greek Mines SA, sussidjarja tal-kumpanija Aktor SA. Iż-żewġ fatturati annwali l-iżjed reċenti ta’ Aktor, jiġifieri 2001 u 2002, kienu jammontaw għal 120,9 miljun EUR u 302,6 miljun EUR rispettivament. Barra dan, iż-żewġ totali tal-karta tal-bilanċ annwali l-iżjed reċenti tagħha ammontaw għal 151,9 miljun EUR u 260 miljun EUR rispettivament (6). Dawn il-figuri jikkwalifikaw lill-Aktor bħala kumpanija kbira. Għalhekk, l-Ellinukos Xrysos kienet kumpanija kbira fiż-żmien tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni.
(9)
L-azzjonisti attwali tal-Ellinikos Xrysos huma European Goldfields Greece BV (65 % tal-ishma), Hellas Gold BV (30 % tal-ishma), u Aktor SA, kumpanija Griega tal-bini u l-enerġija (5 % tal-ishma). European Goldfields Greece BV u Hellas Gold BV huma sussidjarji tal-European Goldfields Ltd, kumpanija Kanadiża involuta fl-akkwist, l-esplorazzjoni u l-iżvilupp tal-proprjetajiet minerali fil-Balkani.
(10)
L-Ellinikos Xrysos hija l-proprjetarja ta’ u topera l-minjieri Cassandra. Xtrathom u d-drittijiet tat-tħaffir tagħhom mill-Istat Grieg f’Diċembru 2003. Il-minjieri Cassandra jinsabu fit-tramuntana tal-Greċja. Huma jinkludu l-minjieri tad-deheb tal-Olympias u Skouries u l-minjieri tar-ram-żingu ta’ Stratoni.
(11)
Qabel l-2003, il-minjieri Cassandra kienu l-proprjetà tal-kumpanija TVX Hellas SA, li kienet akkwistathom fl-1995 mingħand l-Istat Grieg permezz ta’ offerta pubblika għal 11-il biljun GDR (madwar 39,8 miljun EUR (7)).
(12)
Fl-2002, il-Kunsill tal-Istat Grieg annulla l-permessi għat-tħaffir u l-ipproċessar tad-deheb tal-minjieri Cassandra, b’mod partikolari dawk ta’ Olympias u Stratoni. Il-permessi għat-tħaffir u l-ipproċessar tad-dehab tal-Olympias kienu annullati għal raġunijiet ambjentali, li ġew meqjusa serji. Il-permess għat-tħaffir ta’ Stratoni ġie annullat minħabba li l-Istat Grieg kien ħarġu b’mod illegali, permezz ta’ awtorità li ma kinitx awtorizzata li tagħmel dan.
(13)
Wara l-annullament imsemmi hawn fuq min-naħa tal-Kunsill tal-Istat, il-Ministeru tal-Iżvilupp kompetenti ħareġ żewġ atti rigward Stratoni: 1) fis-7 ta’ Jannar 2003, bl-ordni tal-interruzzjoni tal-operat fi Stratoni; u 2) fid-29 ta’ Jannar 2003, bl-ordni tal-adozzjoni ta’ miżuri addizzjonali ta’ sigurtà fi Stratoni. Fit-18 ta’ Frar 2003, b’konformità mad-deċiżjoni tal-annullament tal-Kunsill tal-Istat, il-Ministeru tal-Iżvilpp ħareġ att ieħor li jawtorizza t-tnedija ta’ operazzjonijet fi Stratoni u jannulla l-atti preċedenti tiegħu tas-7 u d-29 ta’ Jannar 2003. L-att tat-18 ta’ Frar 2003 kien validu fiż-żmien tal-bejgħ tal-minjieri lill-Ellinikos Xrysos.
(14)
Ukoll bħala riżultat tal-annullament ta’ hawn fuq tal-permessi tat-tħaffir u l-ipproċessar tad-deheb tal-minjieri Cassandra, Kinross (kumpanija tat-tħaffir Kanadiża), il-proprjetarju ta’ TVX Hellas, interrompiet il-finanzjament tagħha sabiex tippreserva l-valur tal-ishma. Dan ġiegħel lil TVX Hellas biex tapplika għal falliment.
II.c. MIŻURA 1: PREZZ TAL-BEJGĦ TAĦT IL-VALUR TAS-SUQ
(15)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003, il-minjieri Cassandra ġew trasferiti minn TVX Hellas lill-Istat Grieg għal 11-il miljun EUR skont ftehim ekstraġudizzjarju, li fil-kuntest tiegħu kien hemm l-ikklerjar ta’ pretensjonijiet reċiproċi (il-pretensjoni tal-TVX Hellas kontra l-Greċja kienet tammonta għal 293,5 miljun EUR). Fl-istess jum, l-Istat Grieg biegħ il-minjieri Cassandra lill-Ellinikos Xrysos għal 11-il miljun EUR, mingħajr evalwazzjoni minn qabel tal-assi jew offerta fil-miftuħ. Il-bejgħ kien jinkludi: a) il-minjieri ta’ Stratoni, Skouries u Olympias, flimkien mad-drittijiet tat-tħaffir rilevanti; b) art; c) riżervi minerali; u d) assi fissi (tagħmir għat-tħaffir u l-ipproċessar, djar għall-ħaddiema u bini industrijali). Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għan tal-miżura kien li jinsab proprjetarju lest li jopera l-minjieri u b’hekk iħares l-impjieg u l-ambjent.
II.d. MIŻURA 2: EŻENZJONI MIT-TAXXA U TNAQQIS TAT-TARIFFI LEGALI
(16)
Il-minjieri Cassandra inbiegħu mill-Greċja lill-Ellinikos Xrysos permezz ta’ kuntratt bejn iż-żewġ partijiet, li ġie ratifikat bil-Liġi 3220/2004 (8). Skont din il-Liġi, l-Ellinikos Xrysos ġiet eżentata minn kwalunkwe tip ta’ taxxa. Kien hemm ukoll tnaqqis ta’ tariffi legali u tariffi oħra sakemm intlaħaq l-ammont attwali ta’ 5 % biss li normalment kellu jitħallas. Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għan tal-miżura kien li jiħoloq inċentiv għax-xerrejja potenzjali, peress li l-valur tal-minjieri kien negattiv.
(17)
Skont il-liġi Griega (9), it-taxxa fuq it-trasferiment tal-proprjetà ta’ beni immobili hija 7 % tal-valur tal-proprjetà trasferita għall-ewwel 15 000 EUR u 9 % għall-bqija tal-ammont. Barra dan, skont il-Kodiċi Grieg tat-Tħaffir (10), it-taxxa speċjali fuq it-trasferiment tad-drittijiet tat-tħaffir hija 5 % tal-valur tad-dritt trasferit (jiġifieri l-valur tal-minjiera).
(18)
F’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni waslet għal figura totali ta’ għajnuna ta’ 15,34 miljun EUR għall-miżuri 1 u 2, wara li eżaminat:
(a)
il-valur tat-tliet minjieri individwali (Stratoni, Olympias u Skouries) li jagħmlu l-minjieri Cassandra, ibbażat fuq fatturi ekonomiċi li kienu japplikaw fiż-żmien tal-bejgħ, kif ukoll il-ħila ta’ dawk il-minjieri li joperaw (ara l-analiżi dettaljata fil-paragrafi 63-79);
(b)
il-valur tal-art tal-minjieri Cassandra, kif ikkalkulat f’rapport ta’ stima (ara l-paragrafu 19) u vverifikat meta mqabbel mal-prezz imħallas għall-parti l-kbira tal-art f’offerta miftuħa tal-1995 (ara l-analiżi dettaljata fil-paragrafi 80-90);
(ċ)
il-valur tar-riżervi minerali akkwistati minn Ellinikos Xrysos permezz tal-bejgħ tal-2003, ibbażat fuq l-istess rapport ta’ stima (ara l-analiżi dettaljata fil-paragrafi 91-97);
(d)
l-ammont tat-taxxa dovuta li minnha l-Ellinikos Xrysos ġiet eżentata fil-kuntratt tal-bejgħ (ara l-analiżi dettaljata fil-paragrafi 118-124).
(19)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-10 ta’ Diċembru 2008 il-Kummissjoni staqsiet jekk il-minjieri Cassandra kinux inbiegħu mill-Greċja lill-Ellinikos Xrysos bil-valur tas-suq tagħhom, billi l-bejgħ kien sar mingħajr offerta miftuħa jew stima indipendenti tal-assi, kif ukoll jekk bejgħ bħal dan taħt il-valur tas-suq kienx konformi mat-TFUE. Saret referenza għal rapport ta’ stima tal-assi tal-minjieri Cassandra, maħruġ f’isem European Goldfields, azzjonista ta’ Ellinikos Xrysos. Skont dan ir-rapport, il-valur ġust tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra kien 500 miljun USD (daqs 411 miljun EUR fit-30 ta’ Ġunju 2004, bl-użu tar-rata tal-kambju ta’ dik id-data ta’ 1,2155 USD/EUR (11)). Ir-rapport (minn hawn ‘il quddiem “ir-rapport Behre Dolbear”) inħareġ minn Behre Dolbear International Ltd, “konsulent preminenti tal-industrija minerali internazzjonali”, skont European Goldfields (12).
(20)
Il-Kummissjoni qajmet dubji wkoll dwar jekk l-eżenzjoni mit-taxxa u t-tnaqqis tat-tariffi ikkostitwewx solliev minn obbligi finanzjarji lejn l-Istat li kienu konformi mat-TFUE.
III KUMMENTI MILL-GREĊJA U L-PARTIJIET INTERESSATI
III.a. KUMMENTI MILL-GREĊJA U L-BENEFIĊJARJU
(21)
Hemm sovrappożizzjoni sostanzjali bejn il-kummenti tal-Greċja u dawk tal-benefiċjarju, u għalhekk il-Kummissjoni se tippreżentahom flimkien, fil-paragrafi 22-31.
(22)
Skont l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju, il-Greċja aġixxiet bħala intermedjarju fil-bejgħ tal-2003 biss minħabba li TVX Hellas, billi kienet involuta bis-sħiħ fi proċedura ta’ falliment, ma setgħetx tbiegħ il-minjieri lill-Ellinikos Xrysos direttament. Huma jsostnu wkoll li l-Greċja qatt ma kienet il-proprjetarja tal-minjieri u ma rċeviet l-ebda flus mill-bejgħ tal-2003, billi l-11-il miljun EUR tħallsu direttament lit-TVX Hellas. Huma jsostnu wkoll li fl-1995, it-tranżazzjoni tal-bejgħ saret bejn it-TVX Hellas u l-proprjetarju ta’ qabel, kumpanija privata li kienet qiegħda tiġi żmantellata, u li għalhekk ma kien hemm l-ebda riżorsi tal-Istat involuti fil-bejgħ tal-2003.
(23)
Barra dan, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li, fiż-żmien tal-bejgħ, il-valur tas-suq tal-minjieri Cassandra kien naqas jew saħansitra negattiv minħabba l-interruzzjoni twila tal-operat u l-annullament tal-permessi tat-tħaffir. Il-valur negattiv tas-suq tal-minjieri seta’ jintwera wkoll bil-fatt li Kinross, il-proprjetarja ta’ TVX Hellas u operatur tal-ekonomija tas-suq, attribwiet valur negattiv lill-minjieri meta kkapitalizzat telf sinifikanti mill-investiment tagħha. Huma jiddikjaraw li l-prezz pożittiv imħallas minn Ellinikos Xrysos, li hija kumpanija privata wkoll, huwa ġustifikat mill-klawżola ta’ annullament tal-kuntratt, li eliminat ir-riskju tax-xerrej. Barra dan, huma jissottomettu d-dikjarazzjoni li l-art mixtrija minn kumpanija tat-tħaffir tista’ tintuża biss għal attivitajiet ta’ tħaffir u m’għandhiex valur tas-suq, peress li l-liġi Griega tagħti prijorità lill-attivitajiet tat-tħaffir f’żoni bħal dawn. Għalhekk, huma jsostnu li t-tnaqqis fil-valur tad-drittijiet tat-tħaffir, minħabba l-interruzzjoni twila tal-operat u l-annullament tal-permessi tat-tħaffir, wassal ukoll għal tnaqqis fil-valur tal-art. Finalment, għal dak li jirrigwarda r-riżervi tad-deheb li kienu parti mill-assi mibjugħa lill-Ellinikos Xrysos, huma jsostnu li fl-2003 kellhom valur negattiv minħabba l-prezz relattivament baxx tad-deheb u l-ispejjeż relatati relattivament għolja bħat-trasport u l-ipproċessar.
(24)
Barra dak ta’ hawn fuq u rigward il-kriterji tal-ekonomija tas-suq li għandhom jiġu kkunsidrati fi tranżazzjoni, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li kriterji bħal dawn jinkludu wkoll kwistjonijiet ambjentali u soċjali konnessi mal-immaġni tal-kumpanija u s-sodisfazzjon tal-persunal. Dan huwa appoġġjat mill-fatt li TVX Hellas, operatur tal-ekonomija tas-suq, ikkunsidrat ukoll kwistjonijiet ta’ xogħol u ambjentali billi ħallset kumpens relattiv. Huma jsostnu wkoll li n-nuqqas tal-bejgħ tal-minjieri jkun ifisser spejjeż ambjentali sostanzjali li jkollhom jaqgħu fuq l-Istat Grieg, li jammontaw għal madwar 15,7 miljun EUR. Fl-istess ħin, huma jissottomettu li l-prezz imħallas minn Ellinikos Xrysos kien ġustifikat ukoll minn kriterji tal-ekonomija tas-suq, billi kien daqs il-prezz mitlub minn TVX Hellas, kumpanija privata. Skont il-Greċja u l-benefiċjarju, TVX Hellas kienet titlob prezz ogħla li kieku setgħet tagħmel dan. Barra dan, huma jiddikjaraw li l-prezz imħallas minn Ellinikos Xrysos kien daqs il-valur tal-ktieb tal-assi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ TVX Hellas. Finalment, huma jiddikjaraw li l-prezz imħallas fil-bejgħ tal-2003 kien jirrappreżenta l-valur reali tal-minjieri, li jfisser il-valur tal-minjiera Stratoni, billi kienet l-unika waħda li kienet qiegħda topera. Għal dak li jirrigwarda Skouries, il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu li hemmhekk qatt ma saret attività ta’ tħaffir jew investiment, minbarra riċerka dwar it-tħaffir mwettqa minn TVX Hellas qabel il-bejgħ tal-2003. Huma jsostnu wkoll li jeħtieġ investiment sinifikanti sabiex tinħoloq faċilità ta’ tħaffir fi Skouries. Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, huma jsostnu li l-bejgħ tal-2003 ma ta l-ebda vantaġġ lill-Ellinikos Xrysos.
(25)
Għal dak li jirrigwarda r-rapport Behre Dolbear, la l-Greċja u lanqas il-benefiċjarju ma jiddubitaw mill-kredibilità ta’ Behre Dolbear. Madankollu, it-tnejn li huma joġġezzjonaw għar-rapport, billi jsostnu li ma jistax jiġi kkunsidrat peress li l-għan tiegħu kien li jiġbed l-attenzjoni tal-investituri u l-punt ta’ referenza taż-żmien tiegħu (Ġunju 2004) ma kienx l-istess bħal dak tal-bejgħ (Diċembru 2003). Huma jsostnu wkoll li l-valur tal-minjieri kif ikkalkulat minn Behre Dolbear huwa relatat mal-assi flimkien mal-permessi rilevanti tat-tħaffir, waqt li Ellinikos Xrysos xtrat biss l-assi, u l-permessi tat-tħaffir kellhom jingħataw iktar tard mill-Istat Grieg. Barra dan, huma jsostnu li r-rapport ma jirreferix għall-assi mibjugħa iżda għall-valur ta’ Ellinikos Xrysos bħala tħassib li għaddej, u li għalhekk mhuwiex indikattiv tal-valur tal-assi mibjugħa mill-Istat Grieg, f’Diċembru 2003. Finalment, huma jissottomettu li f’paġna 37 tar-rapport, fit-Tabella 5.3, Behre Dolbear jikkalkula li l-valur nett attwali tal-fażi li tqarreb lejn il-produzzjoni tal-minjieri Cassandra huwa negattiv, jiġifieri - 2,59 miljun USD; għalhekk il-prezz li effettivament tħallas (11-il miljun EUR) kien ogħla mill-valur tas-suq tal-minjieri.
(26)
Jekk, madankollu, jintuża r-rapport Behre Dolbear, il-Greċja ssostni li mit-tliet mudelli differenti stabbiliti fir-rapport l-metodu tal-introjtu biss jista’ jiġi aċċettat, billi huwa metodu ta’ stima primarju li jintuża fuq livell internazzjonali, u rigward biss id-data tal-validazzjoni tiegħu u bil-kundizzjoni li jingħataw il-permessi tat-tħaffir u jsir investiment sinifikanti.
(27)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jammettu li l-Greċja biegħet l-assi direttament lill-Ellinikos Xrysos mingħajr offerta miftuħa jew stima minn qabel, minħabba restrizzjonijiet ta’ żmien għall-ħarsien tal-impjiegi u l-ambjent. Huma jiddikjaraw ukoll li TVX Hellas kellha pretensjonijiet ta’ 293,5 miljun EUR kontra l-Greċja minħabba l-ħsara li nħolqot minn investimenti fil-minjieri (li l-operat tagħhom waqaf wara d-deċiżjonijiet ta’ annullament tal-2002) u l-ispejjeż li saru għall-ħarsien ambjentali. Huma jsostnu li ma kien hemm l-ebda klawżola fil-kuntratt tal-bejgħ dwar karigi minimi minħabba li t-tħaffir jirrikjedi numru kbir ta’ ħaddiema iżda fl-istess ħin mhuwiex possibbli li jiġi kwantifikat obbligu għaż-żamma tax-xogħol. Finalment, huma jiddikjaraw li jekk il-Kummissjoni jkollha toħroġ ordni ta’ rkupru, tkun tista’ tiġi sottomessa talba għall-annullament tal-kuntratt, f’liema każ l-Istat Grieg jista’ jiġi mitlub li jħallas lura l-11-il miljun EUR lill-kumpanija u l-assi jistgħu jiġu restitwiti lilha.
(28)
Barra dan, l-awtoritajiet Griegi jsostnu li kien possibbli li ssir referenza għall-valur determinat bl-offerta miftuħa tal-1995, u li l-valur tal-art jista’ jiġi kkunsidrat bħala mhux mibdul. Huma jsostnu li l-metodu użat fir-rapport Behre Dolbear (il-metodu tal-metodu tal-introjtu) jista’ jiġi aċċettat, iżda biss rigward id-data tar-rapport (30 ta’ Ġunju 2004), u bil-kundizzjoni biss li l-permessi tat-tħaffir jingħataw u jsir investiment sinifikanti. Finalment, l-awtoritajiet Griegi jaċċettaw li fiż-żmien tal-bejgħ, Stratoni kellha permessi tat-tħaffir validi u għalhekk kienet operattiva u ssodisfat il-klawżola tar-rapport ta’ Behre Dolbear dwar il-“faċilità li tqarreb lejn il-produzzjoni”.
(29)
Rigward l-eżenzjoni mit-taxxa u t-tnaqqis tat-tariffi legali, skont il-benefiċjarju t-taxxa statutorja dwar it-trasferiment tal-minjieri ma kinitx applikabbli fil-każ li qed jiġi eżaminat. Barra dan, skont il-Greċja, il-valur tal-minjieri kien negattiv, u għalhekk kien jeħtieġ inċentiv għax-xerrejja potenzjali. Barra dan, il-Greċja ssostni li l-Artikolu 173 tal-Kodiċi tat-Tħaffir Grieg jipprovdi għal rata tat-taxxa ta’ madwar 5 %, iżda biss għat-tranżazzjonijiet “skont kunsiderazzjoni” (“με επαχθή αιτία”), li, skont il-Greċja, jfissru tranżazzjonijiet li jinħolqu minn inċidenti sfortunati, pereżempju l-mewt tal-proprjetarju, għalhekk ma kinitx applikabbli fil-Każ li qed jiġi eżaminat. Barra dan, il-benefiċjarju jsostni li l-kuntratt tal-bejgħ għadu mhuwiex definittiv minħabba klawżola ta’ annullament, u bħala riżultat ta’ dan ikun prematur li tiġi imposta kwalunkwe tip ta’ taxxa. Finalment, il-benefiċjarju jsostni li t-tnaqqis fit-tariffi legali ma jinvolvix riżorsi tal-Istat peress li l-avukati huma professjonisti privati, u t-taxxa u l-imposti fuq it-tariffi tagħhom kienu tħallsu kif xieraq.
(30)
Il-Greċja tirrikonoxxi li huwa veru li tinġabar taxxa ta’ bejn 7 % u 9 % fil-każijiet kollha tal-bejgħ ta’ art, irrispettivament mill-fatt li jkun bejgħ ta’ assi ta’ kumpanija jew ta’ assi ta’ individwi privati.
(31)
Finalment, kemm il-Greċja kif ukoll il-benefiċjarju jsostnu li, anke jekk il-bejgħ tal-2003 kien jikkostitwixxi għajnuna favur l-Ellinikos Xrysos, din tal-aħħar kienet eliġibbli għall-għajnuna skont il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali tal-1998 u l-Qafas Multisettorjali tal-2002 dwar l-għajnuna reġjonali għall-proġetti kbar ta’ investiment, it-tnejn li huma applikabbli fiż-żmien tal-bejgħ, billi l-kumpanija tinsab f’żona eliġibbli taħt l-Artikolu 107(3)(a) TFUE. Il-benefiċjarju jsostni wkoll li tista’ tkun eliġibbli għal għajnuna skont ir-Regolament dwar l-Eżenzjoni tal-Blokk Ġenerali, il-Linji Gwida tal-2008 dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ħarsien ambjentali u l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, billi l-investiment inkwistjoni kien relatat ma’ settur u qasam ta’ importanza nazzjonali vitali. Rigward l-eżenzjoni mit-taxxa, skont il-benefiċjarju t-taxxa ammontat għal EUR 38 000; għalhekk kienet iżjed baxxa mil-limitu de minimis (EUR 100 000 matul kwalunkwe perjodu ta’ tliet snin) (13) u ma rriżultat fl-ebda benefiċċju għall-Ellinikos Xrysos.
III.b. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI OĦRA
(32)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ minn Hellenic Mining Watch (14). Il-Hellenic Mining Watch issostni li l-assi tal-minjieri Cassandra jinkludu wkoll proprjeta’ ta’ beni immobili sostanzjali li jżidu b’mod konsiderevoli l-valur totali tal-minjieri iżda ma ġewx ikkunsidrati fir-rapport Behre Dolbear. Il-Hellenic Mining Watch ma taċċettax ir-raġunijiet ta’ qgħad imressqa għat-trasferiment tal-minjieri mingħajr konformità mal-proċeduri legali, billi ssostni li l-kuntratt tal-bejgħ ma kien jinkludi l-ebda obbligu għall-Ellinikos Xrysos li timpjega numru speċifiku jew minimu ta’ ħaddiema.
(33)
Bl-istess mod il-Hellenic Mining Watch tirrifjuta r-raġunijiet ambjentali mressqa għat-trasferiment tal-minjieri mingħajr konformità mal-proċeduri legali, billi ssostni li l-Artikolu 1 tal-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 jeħles lill-Ellinikos Xrysos minn kwalunkwe responsabbilà għal ħsara lill-ambjent, fejn ħsara bħal din jew il-kawża ta’ ħsara bħal din ikunu seħħu qabel il-pubblikazzjoni tal-liġi li tirratifika l-kuntratt tal-bejgħ. Finalment, il-Hellenic Mining Watch tallega li l-assi tal-minjieri kienu jinkludu wkoll riżervi ta’ minerali bid-deheb ta’ valur sinifikanti, li jammonta għal 80 miljun EUR, li ma ssemmewx fil-kuntratt tal-bejgħ li sar mal-Ellinikos Xrysos.
(34)
Fir-reazzjoni tagħha għall-kummenti tal-Hellenic Mining Watch, il-Greċja ttenni l-opinjoni li Ellinikos Xrysos ma rċeviet l-ebda għajnuna mill-Istat. B’mod partikolari, il-Greċja ssostni li hija la kienet il-proprjetarju u lanqas il-bejjiegħ tal-minjieri iżda sempliċiment intermedjarju fi tranżazzjoni bejn żewġ partijiet privati. Barra dan, il-Greċja ssostni li l-allegazzjonijiet tal-Hellenic Mining Watch huma vagi, mhux eżatti u kontradittorji. Finalment, il-Greċja ssostni li l-Hellenic Mining Watch qiegħda tfittex li l-minjieri Cassandra jiġu restitwiti lill-Istat, peress li l-għan aħħari tagħha huwa l-ħarsien tal-ambjent.
(35)
Finalment, il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ mit-trejdjunjins tal-minjieri Cassandra (15), li jressqu dubji dwar jekk il-miżuri jikkostitwixxux għajnuna illegali mill-Istat u li jirreferu għall-kontribut tal-minjieri għall-ekonomija u l-impjieg.
IV VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(36)
Fuq il-bażi tal-fatti ta’ hawn fuq u l-argumenti tal-Greċja u ta’ partijiet terzi oħra, il-Kummissjoni ser tivvaluta l-miżuri inkwistjoni fit-taqsima li ġejja. L-ewwel, il-Kummissjoni ser tivverifika l-eżistenza ta’ għajnuna fil-miżuri li qegħdin jiġu skrutinizzati, sabiex taċċerta jekk hemmx għajnuna jew le (sottotaqsima IV.a). It-tieni, fejn miżura tassew tinvolvi għajnuna, il-Kummissjoni għandha tivverifika l-konfomità tagħha mas-suq intern (sottotaqsima IV.b).
IV.a. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FL-AMBITU TAT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
(37)
Sabiex taċċerta jekk miżura tikkostitwixxi għajnuna, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżura kkuntestata tilħaqx il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE, li jipprovdi li: “Minbarra kif ipprovdut mod ieħor fit-Trattati, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe tip ta’ forma li tibdel jew thedded li tibdel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċertu impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġgetti m’għandhiex, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun konformi mas-suq intern”.
(38)
Fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni, il-Kummissjoni għandha tevalwa hawn taħt jekk il-miżuri kkontestati favur l-Ellinikos Xrysos jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
MIŻURA 1: PREZZ TAL-BEJGĦ IŻJED BAXX MILL-VALUR TAS-SUQ
a. Vantaġġ
(39)
Fejn l-Istat ibiegħ assi bi prezz iżjed baxx mill-valur tas-suq, dan jagħti vantaġġ lix-xerrej (li jirċievi assi bi prezz sussidjat) li jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Għall-kuntrarju, ass jinbiegħ bil-valur tas-suq (u għalhekk għajnuna mill-Istat hija eskluża) fejn il-prezz jiġi determinat minn persuna indipendenti li tagħmel valutazzjoni u jkun daqs il-prezz tal-bejgħ jew fejn il-bejgħ jitwettaq permezz ta’ offerta kompetittiva, miftuħa, trasparenti u mhux kondizzjonata u tintgħażel l-ogħla offerta (16).
(40)
Fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-minjieri Cassandra inbiegħu mingħajr offerta miftuħa jew stima ta’ kwalunkwe tip. Sabiex jiġi evitat l-għoti ta’ għajnuna mill-Istat, l-Istat għandu jaġixxi bħala proprjetarju razzjonali privat li jimmassimizza l-profitt, jiġifieri “bejjiegħ tal-ekonomija tas-suq”, u jfittex l-aħjar riżultat finanzjarju possibbli minn bejgħ. Għalhekk, fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-Kummissjoni vvalutat jekk l-Istat Grieg aġixxiex bħala bejjiegħ tal-ekonomija tas-suq.
(41)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li anke l-kwistjonijiet ambjentali u soċjali għandhom jitqiesu bħala kriterji tal-ekonomija tas-suq, minħabba li huma relatati mal-immaġni tal-kumpanija u s-sodisfazzjon tal-persunal. Fl-opinjoni tagħhom, l-argument tagħhom huwa sostnut mill-fatt li anke TVX Hellas, operatur tal-ekonomija tas-suq, ikkunsidrat il-kwistjonijiet ta’ xogħol u dawk ambjentali billi ħallset kumpens lill-impjegati tagħha, inkluż għal responsabbiltajiet ambjentali tal-passat (responsabbiltajiet li jmorru iżjed lura mill-bejgħ tal-2003). Huma jsostnu li, bl-istess mod, bejjiegħ tal-ekonomija tas-suq għandu jaqbel ma’ prezz imnaqqas sabiex jissodisfa l-kwistjonijiet ambjentali u soċjali ta’ tħassib.
(42)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ hawn fuq. Il-kwistjonijiet ta’ tħassib ambjentali u soċjali huma, skont in-natura tagħhom stess, kwistjonijiet ta’ politika pubblika ta’ tħassib segwiti mill-awtoritajiet pubbliċi. Bejjiegħ tal-ekonomija tas-suq jista’ jikkunsidra kwistjonijiet ta’ qghad u oħrajn ambjentali, l-iżjed sa ċertu limitu, sabiex iħares jew jikkoltiva reputazzjoni fil-qasam tan-negozju bħala aġent soċjalment jew ambjentalment responsabbli, iżda mhux għad-detriment sostanzjali tal-interess finanzjarji tiegħu. Fi kwalunkwe każ, fil-kuntest ta’ bejgħ, bejjiegħ razzjonali tal-ekonomija tas-suq jevalwa u jikkwantifika kwalunkwe ħlasijiet jew spejjeż li jirriżultaw minn dawk il-kwistjonijiet, sabiex jiddeċiedi kif dawn jistgħu jinfluwenzaw il-prezz aċcettabbli. Fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-Kummissjoni tinnota li l-kuntratt ma jinkludi l-ebda speċifikazzjoni finanzjarja bħal din, u l-Greċja ma wrietx li fiż-żmien tal-bejgħ kienet għamlet xi evalwazzjoni ta’ spejjeż finanzjarji bħal dawn.
(43)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu wkoll li l-minjieri kellhom valur tas-suq negattiv, li huwa evidenzjat mill-fatt li Kinross, il-proprjetarja ta’ TVX Hellas u operatur tal-ekonomija tas-suq, attribwiet valur negattiv lill-minjieri meta kkapitalizzat telf sinifikanti mill-investiment tagħha.
(44)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ hawn fuq. It-TVX Hellas issospendiet l-operazzjonijiet kummerċjali tagħha fil-minjieri Cassandra minħabba l-annullament tal-permessi tal-minjieri min-naħa tal-Kunsill tal-Istat. Madankollu, Stratoni kellha permess ta’ tħaffir validu fiż-żmien tal-bejgħ tagħha minn TVX Hellas lill-Greċja (ara l-paragrafu 13), waqt li l-permess tal-Olympias baqa’ annullat. Għalhekk il-Kummissjoni jidhrilha li d-deċiżjoni ta’ TVX Hellas li tbiegħ il-minjieri Cassandra kienet konnessa mal-falliment tal-investiment sostanzjali tagħha f’Olympias. Għalhekk, l-imġiba ta’ TVX Hellas kienet relatata mal-valur tal-investiment Olympias u mhux mal-valur ta’ Stratoni.
(45)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jammettu li l-Greċja biegħet l-assi direttament lill-Ellinikos Xrysos mingħajr offerta miftuħa jew valutazzjoni minn qabel, minħabba restrizzjonijiet ta’ żmien sabiex tħares l-impjiegi u l-ambjent. Rigward dan tal-aħħar, huma jsostnu li n-nuqqas ta’ bejgħ tal-minjieri jkun ifisser spejjeż ambjentali sostanzjali li jispiċċaw jaqgħu fuq l-Istat Grieg, li jammontaw għal madwar 15,7 miljun EUR. Rigward l-impjieg, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jaċċettaw li ma kien hemm l-ebda klawżola fil-kuntratt tal-bejgħ dwar karigi minimi, iżda jsostnu li l-kwantifikazzjoni ta’ obbligu għaż-żamma tax-xogħol mhijiex possibbli u li t-tħaffir jirrikjedi numru kbir ta’ ħaddiema.
(46)
Rigward dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tinnota li l-valur tal-assi mibjugħa ma ġie vvalutat bl-ebda mod qabel il-bejgħ u li l-bejgħ ma sarx permezz ta’ proċess miftuħ iżda permezz ta’ kuntatt dirett max-xerrej. Rigward l-ispejjeż ambjentali li allegatament għandhom jaqgħu fuq il-Greċja, il-Kummissjoni tosserva li ma hemm l-ebda traċċa ta’ dawk l-ispejjeż fil-kuntratt jew fi kwalunkwe dokument kontemporanju. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li ma ġew imposti l-ebda obbligi ambjentali addizzjonali fuq ix-xerrej, minbarra dawk stabbiliti fil-leġiżlazzjoni applikabbli. Il-Kummissjoni tikkunsidra li jekk l-ispejjeż ambjentali għandhom jitqiesu bħala fattur fid-determinazzjoni tal-prezz tal-bejgħ, bejjiegħ privat għandu jevalwa u jikkwantifika b’attenzjoni dawn l-ispejjeż qabel ma jiddetermina l-prezz tal-bejgħ. Il-Greċja ma tat l-ebda evidenza li, fiż-żmien tal-bejgħ, kienet għamlet xi tip ta’ evalwazzjoni u kwantifikazzjoni bħal dawn jew li b’mod ieħor kienet ikkunsidrat kwalunkwe tip ta’ spiża ambjentali.
(47)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 ma kienx jinkludi klawżola li tobbliga lix-xerrej li jżomm jew joħloq numru minimu ta’ impjiegi. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li x-xerrej ġie mgħobbi b’obbligu li jżomm iżjed impjiegi minn dak li kien meħtieġ ekonomikament, peress li l-kuntratt tal-bejgħ ma kien jinkludi l-ebda obbligu ta’ żamma ta’ numru speċifiku ta’ impjiegi. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li, mill-perspettiva ta’ bejjiegħ privat, l-ebda argument relatat man-numru ta’ impjiegi jew il-ħarsien tal-impjiegi ma jista’ jintuża sabiex jinkiseb prezz tal-bejgħ li jkun iżjed baxx mill-valur tas-suq tal-minjieri.
(48)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-paragrafi 46 u 47, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti tal-Greċja u l-benefiċjarju stabbiliti fil-paragrafu 45.
(49)
Dwar il-kwistjoni tal-impjieg u l-ħarsien ambjentali (ara l-paragrafu 45), il-Helleni Mining Watch tirrifjuta r-raġunijiet dwar il-qgħad imressqa għat-trasferiment tal-minjieri mingħajr konformità mal-proċeduri legali, billi ssostni li l-kuntratt tal-bejgħ ma kien jinkludi l-ebda obbligu għall-Ellinikos Xrysos li timpjega numru speċifiku jew minimu ta’ ħaddiema. Il-Hellenic Mining Watch issostni wkoll li l-Ellinikos Xrysos irċeviet vantaġġ, peress li l-Artikolu 1 tal-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 jeżenta lill-Ellinikos Xrysos minn kwlaunkwe responsabbiltà għal ħsara lill-ambjent, fejn ħsara bħal din jew il-kawża ta’ ħsara bħal din tkun saret qabel il-pubblikazzjoni tal-liġi li tirratifika l-kuntratt tal-bejgħ.
(50)
Rigward it-tieni argument tal-Hellenic Mining Watch stabbilit hawn fuq, il-Kummissjoni tinnota li l-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 jeżenta lill-Ellinikos Xrysos minn kwalunkwe responsabbiltà għal ħsara lill-ambjent fejn ħsara bħal din jew il-kawża għal ħsara bħal din tkun saret qabel il-pubblikazzjoni tal-liġi li tirratifika l-kuntratt tal-bejgħ. Il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dispożizzjoni ta’ hawn fuq tal-kuntratt ma tagħtix vantaġġ separat lill-Ellinikos Xrysos li jkun indipendenti mill-prezz tal-bejgħ. Il-klawżoli li jqassmu responsabbiltajiet finanzjarji differenti għall-passat bejn il-bejjiegħ u x-xerrej huma pjuttost frekwenti fil-kuntratti privati. Fl-aħħarnett, il-partijiet għall-bejgħ jikkunsidraw klawżoli bħal dawn fid-determinazzjoni tal-prezz tal-bejgħ. Għalhekk, il-mistoqsija aħħarija fil-każ preżenti hija jekk il-bejgħ, meta wieħed jikkunsidra l-kundizzjonijiet tiegħu, irriflettiex il-valur tas-suq tal-minjieri.
(51)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li l-bejgħ tal-2003 ma ta l-ebda vantaġġ lill-Ellinikos Xrysos, peress li l-prezz imħallas minn Ellinikos Xrysos kien daqs il-valur tal-ktieb tal-assi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ TVX Hellas, il-proprjetarju tal-minjieri Cassandra qabel l-Istat Grieg.
(52)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ hawn fuq. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-valur tal-ktieb ta’ Ellinikos Xrysos Hellas ma jistax jiġi kkunsidrat għall-evalwazzjoni tal-valur tal-assi, peress li jirriżulta mid-deprezzament tal-valur fir-reġistri tal-kumpanija għal finijiet ta’ tassazzjoni (17) u jirrappreżenta l-valur tal-kontabilità tal-assi. Skont il-każistika stabbilita tal-liġi (18), il-valur tal-kontabilità mhuwiex dejjem l-istess bħall-valur tas-suq meta l-għan huwa l-evalwazzjoni tal-assi għall-fini li jiġi stabbilit il-prezz tagħhom f’bejgħ. Barra dan, l-assi inkwistjoni ġew trasferiti fuq bażi stand alone, u d-deprezzament imwettaq mill-proprjetarju ta’ qabel kien jikkonċerna biss iż-żamma tal-kotba u t-tassazzjoni tiegħu.
(53)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li l-prezz imħallas minn Ellinikos Xrysos huwa ġustifikat minn kriterji ta’ ekonomija tas-suq, billi kien daqs il-prezz mitlub minn TVX Hellas, kumpanija privata. Din tal-aħhar kienet titlob għal prezz ogħla kieku kienet f’pożizzjoni li tagħmel dan.
(54)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ hawn fuq. Il-Kummissjoni tinnota li l-prezz imħallas mill-Greċja lil TVX Hellas kien ir-riżultat ta’ kklerjar tal-pretensjonijiet taż-żewġ partijiet kontra xulxin. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pretensjoni ta’ TVX Hellas kontra l-Greċja ammontat għal 293,5 miljun EUR (ara l-paragrafu 15). B’dan ir-raġunament, kieku l-pretensjonijiet taż-żewġ partijiet kienu differenti, ir-riżultat finali tal-ftehim seta’ kien differenti, anke jekk kien ikun konness mal-bejgħ tal-istess assi. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-ikklerjar tal-pretensjonijiet ma kienx rappreżentattiv tal-valur tal-assi mibjugħa.
(55)
Fl-istess ħin, il-Kummissjoni tinnota li l-pretensjonijiet kienu jikkonsistu minn talbiet għal kumpens imressqa miż-żewġ partijiet. B’mod partikolari, il-pretensjoni tal-Greċja kienet tikkonċerna ħsara ambjentali maħluqa allegatament minn TVX Hellas. Il-pretensjoni ta’ TVX Hellas kienet tikkonċerna spejjeż ambjentali u telf minn investimenti li l-kumpanija allegatament sofriet minħabba l-annullament tal-permessi għat-tħaffir fl-2002. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-valur tal-assi ma ġie evalwat bl-ebda mod fiż-żmien tal-ikklerjar ta’ hawn fuq. Għalhekk, il-prezz ta’ 11-il miljun EUR għall-bejgħ tal-minjieri Cassandra lill-Greċja kien konness mar-responsabbiltajiet allegati taż-żewġ partijiet u mhux mal-valur tal-assi.
(56)
Finalment, il-Kummissjoni tinnota li d-deċiżjoni ta’ TVX Hellas li tbiegħ il-minjieri Cassandra kienet konnessa mal-falliment tal-investiment sostanzjali tagħha f’Olympias, u għalhekk mal-valur tal-investiment ta’ Olympias u mhux mal-valur ta’ Stratoni. L-Ellinikos Xrysos ma kienet għamlet l-ebda investiment bħal dan u għalhekk ma ġietx affettwata mill-falliment ta’ dak l-investiment. Għalhekk, Il-Kummissjoni jidhrilha li l-prezz ta’ 11-il miljun EUR għall-bejgħ tal-minjieri Cassandra lill-Greċja kien jirrifletti biss ir-relazzjoni kummerċjali bejn TVX Hellas u l-Greċja u s-sitwazzjoni speċifika ta’ TVX Hellas fiż-żmien tal-bejgħ. Għalhekk ma setgħax ikun rappreżentattiv ta’ ftehim kummerċjali separat, bħal dak bejn il-Greċja u Ellinikos Xrysos.
(57)
Fid-dawl ta’ dak preċedenti (il-paragrafi 54-56), il-Kummissjoni tikkonkludi li ma kien hemm l-ebda konnessjoni bejn l-ikklerjar tal-pretensjonijiet bejn il-Greċja u TVX Hellas u l-valur tal-assi.
(58)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, u sabiex jiġi stabbilit jekk il-prezz tal-bejgħ kienx jirrifletti l-valur tas-suq tal-assi, il-Kummissjoni qasmet l-assi fi tliet kategoriji: a) minjieri; b) art; u c) riżervi minerali. Għall-kalkolu tal-valur tas-suq tal-assi, il-Kummissjoni qagħdet fuq ir-rapport Behre Dolbear (ara l-paragrafu 19). Rigward l-art, il-Kummissjoni vverifikat il-valur imsemmi fir-rapport bl-użu tal-prezz imħallas għall-art inkwistjoni f’offerta preċedenti fl-1995 (ara l-paragrafu 11).
(59)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu li r-rapport Behre Dolbear ma jistax jiġi kkunsidrat peress li l-għan tiegħu kien li jiġbed l-attenzjoni tal-investituri. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument, peress li l-ġbid tal-attenzjoni tal-investituri huwa għan essenzjali u leġittimu ta’ kwalunkwe rapport ta’ stima maħruġ f’isem operaturi tal-ekonomija tas-suq li jkunu qegħdin ifittxu fondi fis-swieq finanzjarji. Huwa essenzjali li l-validità ta’ kwalunkwe stima tiġi verifikata, iżda s-sempliċi fatt li rapport ta’ stima jkun maħsub li jiġbed l-investituri mhuwiex biżżejjed sabiex jiġi skreditat.
(60)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu wkoll li r-rapport ma jistax jiġi kkunsidrat minħabba li r-referenza ta’ żmien tiegħu (Ġunju 2004) ma kinitx l-istess bħal dik tal-bejgħ (Diċembru 2003).
(61)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ hawn fuq. Il-Kummissjoni tinnota li d-data tar-rapport Behre Dolbear hija tabilħaqq it-30 ta’ Ġunju 2004, iżda l-kontenut tiegħu jista’ jiġi kkunsidrat bħala kontemporanju mal-bejgħ ta’ Diċembru 2003 peress li huwa bbażat fuq il-fluttwazzjoni tal-prezzijiet tal-metall matul il-perjodu 1993-2003.
(62)
L-Istat Grieg u Ellinikos Xrysos isostnu li r-rapport ma jirreferix għall-assi mibjugħa iżda għall-valur tal-Ellinikos Xrysos bħala tħassib li għadu għaddej, u li għalhekk mhuwiex indikattiv tal-valur tal-assi mibjugħa mill-Istat Grieg f’Diċembru 2003. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument, peress li sabiex jiġi kkalkulat il-valur ġenerali tal-kumpanija r-rapport jipprovdi evalwazzjoni dettaljata tal-valur tal-assi mibjugħa fuq bażi ta’ oġġetti separati.
a.a Kalkolu tal-valur tal-minjieri
a.a.1. Argumenti relatati mal-valur tal-minjieri
(63)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li, fiż-żmien tal-bejgħ, il-valur tas-suq tal-minjieri Cassandra tnaqqas jew saħansitra kien negattiv minħabba l-interruzzjoni twila tal-operat u l-annullament tal-permessi tat-tħaffir. Huma jsostnu wkoll li l-prezz imħallas fil-bejgħ tal-2003 kien jirrifletti l-valur tal-minjiera Stratoni, billi kienet l-unika waħda li kienet qiegħda topera. B’mod partikolari, il-Greċja taċċetta li, fiż-żmien tal-bejgħ, Stratoni kellha permessi tat-tħaffir validi u għalhekk kienet operattiva u ssodisfat il-klawżola tal-“faċilità li tqarreb lejn il-produzzjoni” tar-rapport Behre Dolbear.
(64)
Il-Kummissjoni tinnota li d-deċiżjonijiet tal-annullament tal-2002 affettwaw biss il-valur tal-Olympias, peress li fiż-żmien tal-bejgħ Stratoni kellha permessi tat-tħaffir validi, u konsegwentement kellha valur. Fl-istess ħin, TVX Hellas interrompiet l-operat minħabba l-falliment tal-investiment tagħha fil-qasam tal-estrazzjoni tad-deheb meta l-permessi tal-Olympias ġew annullati. Għalhekk l-imġiba tagħha ġiet relatata biss mal-valur tal-investiment tal-Olympias u mhux mal-valur ta’ Stratoni.
(65)
Għal dak li jirrigwarda Skouries, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li hemmhekk qatt ma saret attività ta’ tħaffir jew investiment, minbarra riċerka relatata mat-tħaffir mwettqa minn TVX Hellas qabel il-bejgħ tal-2003, u li jeħtieġ li jsir investiment sinifikanti sabiex jinħolqu faċilitajiet ta’ tħaffir hemmhekk.
(66)
Il-Kummissjoni tinnota li Skouries ma kellhiex permessi għat-tħaffir jew infrastruttura għat-tħaffir stabbilita. Madankollu, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju naqsu milli jissottomettu kwalunkwe tip ta’ informazzjoni jew argument sostanzjali li juru li l-operat tal-minjiera ta’ Skouries ma kienx awtorizzat amministrattivament jew ekonomikament fattibbli. Barra dan, skont ir-rapport Behre Dolbear, l-ispejjeż kapitali għall-iżvilupp tal-minjieri u l-kostruzzjoni fi Skouries kienu ta’ 268 miljun USD fl-2004, jiġifieri 220 miljun EUR. F’dan ir-rapport, Behre Dolbear tesprimi l-opinjoni tagħha li dawn il-kostijiet huma “raġjonevoli”. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li ma kien hemm l-ebda tfixkil amministrattiv jew ekonomiku għall-għoti tal-permessi tat-tħaffir jew għall-bini ta’ infrastruttura għat-tħaffir u t-twettiq ta’ operat ta’ tħaffir fi Skouries.
(67)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq (il-paragrafi 63-66), il-Kummissjoni tikkunsidra li, fiż-żmien tal-bejgħ, il-valur tas-suq tal-Olympias kien tabilħaqq kompromess bid-deċiżjonijiet ta’ annullament tal-2002, iżda li l-valur tas-suq ta’ Stratoni u Skouries ma kienx. Għalhekk, fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003, kien possibbli li ssir stima tal-valur tas-suq għall-minjieri Cassandra.
a.a.2. Kalkolu tal-valur tal-minjieri
(68)
Sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-minjieri Cassandra, il-Kummissjoni eżaminat kull waħda mit-tliet minjieri li jikkostitwixxu l-minjieri Cassandra (Stratoni, Olympias u Skouries) rigward iż-żewġ kwistjonijiet li ġejjin: a) il-valur tal-minjiera, li għandu jkun ibbażat fuq fatturi ekonomiċi li kienu japplikaw fiż-żmien tal-bejgħ; u b) il-ħila tal-minjiera li topera, sabiex jintlaħaq il-valur imsemmi hawn fuq. Fuq il-bażi ta’ dawn iż-żewġ fatturi, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li Stratoni u Skouries kellhom ċertu valur li seta’ jintlaħaq iżda li l-valur tal-Olympias kien diffiċli li jiġi stabbilit fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003.
(69)
Sabiex issir stima tal-valur tal-minjieri, il-Kummissjoni użat ir-rapport Behre Dolbear. Ir-rapport japplika tliet metodi sabiex jiġi kkalkulat il-valur ġust tas-suq tal-minjieri Cassandra: a) l-istima tal-metodu tal-introjtu (19); b) l-istima tat-tranżazzjonijiet relatati (bejgħ komparabbli); u c) l-approċċ tal-kapitalizzazzjoni tas-suq (20). Il-valuri li nkisbu bl-applikazzjoni ta’ dawn it-tliet metodi huma, rispettivament: a) 130,3-402,5 miljun USD jew 107,2-331,1 miljun EUR; b) 504,7 miljun USD jew 415,2 miljun EUR; u c) 614,9 miljun USD jew 505,9 miljun EUR. Il-firxa tal-istima tal-metodu tal-introjtu hija riżultat tax-xenarji differenti tal-prezzijiet użati f’dak (ara l-paragrafu 72). Minn dawn it-tliet metodi, il-Kummissjoni segwiet l-metodu tal-introjtu. Ir-raġunijiet huma ppreżentati fit-Tabella ta’ hawn taħt:
Tabella
Raġunijiet għall-użu tal-metodu tal-introjtu
Metodu tal-Introjtu
Tranżazzjonijiet Relatati
Kapitalizzazzjoni tas-suq
L-metodu tal-introjtu jipprovdi valuri dettaljati għal kull waħda mit-tliet faċilitajiet ta’ tħaffir, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-metall magħrufa fiż-żmien tal-bejgħ tal-minjieri. Meta tkun qiegħda ssir l-istima tal-valur ta’ assi fi tranżazzjoni, jistgħu jiġi kkunsidrati biss fatturi li kienu operattivi fiż-żmien tat-tranżazzjoni.
Il-bażi tal-istima tat-tranżazzjonijiet relatati hija dibattibbli, peress li żewġ minjieri differenti ma jistgħux ikunu identiċi. Skont Behre Dolbear il-metodu tat-tranżazzjonijiet relatat huwa kontroversjali, minħabba l-fatt li kull depożitu minerali, anke tal-istess komodità, huwa differenti sa ċertu punt minn depożiti oħra għal dak li jirrigwarda l-mineraloġija, il-kundizzjonijiet tat-tħaffir, il-metallurġija, l-aspetti ambjentali, il-kwistjonijiet soċjali preżenti, il-kategoriji tal-metalli mhux maħduma, eċċ
Ir-rapport Behre Dolbear jinkludi wkoll kumment dwar il-metodu tal-kapitalizzazzjoni tas-suq, min-naħa ta’ American Appraisal Associates, li jgħid li l-kapitalizzazzjoni tas-suq hija rakkomandata bħala metodu ta’ stima sekondarju jew ġeneralment, hija adatta għall-verifika tal-istimi mwettqa bl-użu ta’ metodi primarji.
L-metodu tal-introjtu huwa metodu ta’ stima primarju, u għalhekk huwa l-aktar metodu affidabbli. Barra dan, fil-Kawża li qed jiġi eżaminat, il-metodu tal-kapitalizzazzjoni tas-suq jivverifika biss il-valur li jirriżulta mill-kapitalizzazzjonijiet tas-suq waqt l-ewwel nofs tal-2004, li mhumiex aċċettabbli, billi din l-informazzjoni hija sussegwenti għall-bejgħ. Għalhekk, il-metodu tal-kapitalizzazzjoni tas-suq lanqas jista’ jintuża bħala metodu ta’ stima sekondarju.
Jidher li Behre Dolbear qed tattribwixxi iżjed kredibilità lill-valur miksub mill-metodu tal-introjtu, billi tiddikjara li “Matul is-snin, Behre Dolbear għamlet enfasi partikolari fuq il-valur miksub mill-Metodu tal-introjtu” (sommarju tal-valuri fuq p. 43 tar-rapport Behre Dolbear).
(70)
Il-Greċja taċċetta li, jekk jintuża r-rapport Behre Dolbear, l-metodu tal-introjtu biss jista’ jiġi aċċettat, billi huwa metodu ta’ stima primarju li jintuża fuq livell internazzjonali, u għal dak li jirrigwarda biss id-data tal-validazzjoni tiegħu (30 ta’ Ġunju 2004) u bil-kundizzjoni li jingħataw il-permessi tat-tħaffir u jsir investiment sinifikanti.
(71)
Fuq il-bażi tal-metodu tal-introjtu, il-Kummissjoni tikkalkula l-valur tal-minjieri fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003 kif ġej (ara l-paragrafi 72-79).
(72)
L-metodu tal-introjtu jikkalkula l-valur ġust tas-suq tal-minjieri Cassandra f’livell li jqarreb lejn il-produzzjoni (21), kif muri mill-operat tal-minjieri, bi spejjeż definiti tajjeb u riżervi evidenzjati u probabbli (22). Ir-rapport juża tliet xenarji differenti għad-determinazzjoni tal-valur, ibbażati fuq il-prezzijiet applikabbli tul il-perjodi li ġejjin: a) medja tal-1993-2003; b) l-ewwel nofs tal-2004 biss; u c) medja tal-1993-2003 kif ukoll l-ewwel nofs tal-2004 (diviż bi 2). Il-Kummissjoni jidhrilha li tista’ tikkunsidra biss ix-xenarju medju tal-1993-2003, u mhux it-tnejn l-oħra, peress li huwa bbażat fuq prezzijiet u spejjeż li kienu magħrufa fiż-żmien tal-bejgħ, li sar f’Diċembru 2003. Barra dan, il-prezzijiet storiċi tal-1993-2003 użati minn Behre Dolbear ma juru l-ebda tendenza speċifika matul il-perjodu 1993-2003 kollu, jiġifieri huma jiffluttwaw matul is-snin differenti, u għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-medja tal-1993-2003 tinkorpora aħjar l-iżviluppi storiċi fuq is-suq tal-metalli. Barra dan, il-prezzijiet fl-ewwel nofs tal-2004 mhumiex rappreżentattivi tal-valur tal-minjieri, peress li huma biss temporanji u ma jikkunsidrawx il-fluttwazzjoni. Huwa importanti li jiġu kkunsidrati l-fluttwazzjonijiet sabiex jiġi minimizzat l-effett ta’ kwalunkwe tibdil mhux tas-soltu jew avvenimenti każwali u sabiex tinkiseb stampa ċara tal-valur tal-minjieri.
(73)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu li Behre Dolbear jikkalkula l-valur preżenti nett tal-minjieri Cassandra li jqarrbu lejn il-produzzjoni bħala negattiv u huwa ta’ - 2,59 miljun USD (paġna 37, Tabella 5.3 tar-rapport), sabiex b’hekk il-prezz li effettivament tħallas (11-il miljun EUR) qabeż il-valur tas-suq tal-minjieri.
(74)
Il-Kummissjoni tinnota li, fuq bażi stand alone, il-valuri netti preżenti (fil-livell li jqarreb lejn il-produzzjoni) attribwiti mill-metodu tal-introjtu għat-tliet proġetti tal-minjieri huma: a) għall-Olympias, - 28,79 miljun USD, jiġifieri - 23,7 miljun EUR; b) għal Stratoni, 10,48 miljun USD, jiġifieri 8,6 miljun EUR; u c) għal Skouries, 15,72 miljun USD, jiġifieri 12,9 miljun EUR. Is-somma ta’ dawn it-tliet valuri hija daqs valur negattiv ta’ - 2,59 miljun USD.
(75)
Madankollu, il-Kummissjoni ma taċċettax l-argument ta’ hawn fuq tal-Greċja u l-benefiċjarju. Hija tinnota mill-valuri ta’ hawn fuq li l-valur nett preżenti (fuq livell li jqarreb lejn il-produzzjoni) tal-Olympias fiż-żmien tal-bejgħ kien tabilħaqq negattiv. Madankollu, jidhrilha li l-valur negattiv nett preżenti tal-Olympias ifisser li, fiż-żmien tal-bejgħ, il-profitti li kienu mistennija li jirriżultaw mill-operat tal-minjiera fil-livell tal-prezzijiet osservati tul dawn l-aħħar 11-il sena kellhom ikunu negattivi. Meta wieħed jikkunsidra l-prezz tad-deheb, kwalunkwe proprjetarju tal-Olympias kien jagħżel li ma joperax il-minjiera u kemm jista’ jkun possibbli kien ifittex li jevita t-telf. Kif muri, jekk ma joperax il-minjiera, ix-xerrej seta’ jillimita t-telf għal 5,5 miljun EUR, li jirrappreżentaw spejjeż li x-xerrej kellu jagħmel skont il-kuntratt għal raġunijiet ta’ ħarsien ambjentali u għal finijiet ta’ manutenzjoni. Madankollu, wieħed ma jistax jikkonkludi minn dan biss li l-valur tal-Olympias għandu jiġi kkalkulat fi - 5,5 miljun EUR, peress li, fil-prinċipju, is-sjieda ta’ minjiera tagħti wkoll valur ta’ opzjoni: il-proprjetarju jista’ jopera l-minjiera meta ż-żminijiet ikunu opportuni (il-prezzijiet tad-deheb ikunu għolja biżżejjed) u jagħżel li ma joperax meta ż-żminijiet ma jkunux opportuni (il-prezzijiet tad-deheb ma jkunux għolja biżżejjed). Fid-dawl ta’ dan, l-Ellinikos Xrysos setgħet għażlet li ssir il-proprjetarja tal-minjiera bħala parti mill-pakkett tal-minjieri Cassandra jew bl-għan li iżjed tard tkun tista’ tagħmel l-investimenti meħtieġa fil-minjiera tal-Olympias sabiex tibda l-isfruttament mill-ġdid bi profitt jekk il-prezzijiet tad-deheb jogħlew sa ma jilħqu livelli (sostanzjalment) ‘il fuq mil-livell osservat matul il-perjodu 1993-2003 preċedenti.
(76)
Il-ksib ta’ stima affidabbli ta’ dan il-valur ta’ opzjoni huwa pjuttost kumplikat. Ta’ iżjed importanza huwa li, kwalunkwe valur bħal dan ikollu jiġi aġġustat sabiex tiġi kkunsidrata l-probabbiltà (possibilment għolja) li, anke jekk il-prezzijiet tad-deheb ikunu għolja biżżejjed li jiġġustifikaw operat bi profitt, il-permess għal din il-minjiera jista’ ma jingħatax. Kif indikat hawn fuq (ara l-paragrafu 12), il-permessi tat-tħaffir u l-ipproċessar tad-dehab ta’ Olympias kienu ġew annullati għal raġunijiet ambjentali li ġew meqjusa serji. Għalhekk jidher xieraq li jiġi kkunsidrat li l-Olympias għandha valur ta’ opzjoni li jista’ jiġi kkalkulat b’mod konservattiv bħala żero. Fid-dawl ta’ dan, il-valur nett tal-Olympias għandu jiġi kkalkulat bħala - 5,5 miljun EUR.
(77)
Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni jidhrilha li l-valuri individwali ta’ Stratoni u Skouries jammontaw għal 21,5 miljun EUR, li hija s-somma tal-valuri taż-żewġ minjieri skont ir-rapport Behre Dolbear (8,6 miljun EUR u 12,9 miljun EUR rispettivament, ara l-paragrafu 74), peress li:
a.
Stratoni kellha permess tat-tħaffir validu, infrastruttura tat-tħaffir stabbilita u valur pożittiv miksub mill-operat tagħha (valur nett pożittiv preżenti), u għalhekk kienet operattiva fiż-żmien tal-bejgħ;
b.
għal dak li jirrigwarda Skouries, il-Kummissjoni jidhrilha li ma kien hemm l-ebda tfixkil amministrattiv jew ekonomiku fl-għoti tal-permessi tat-tħaffir jew il-bini ta’ infrastruttura tat-tħaffir u t-twettiq ta’ operat ta’ tħaffir; Skouries kellha wkoll valur pożittiv miksub mill-operat tagħha (valur nett pożittiv preżenti).
(78)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu li l-valur tal-minjieri kkalkulat minnn Behre Dolbear ma jistax jiġi kkunsidrat minħabba li jirrigwarda l-assi flimkien mal-permessi tat-tħaffir rilevanti, waqt li l-Ellinikos Xrysos xtrat biss l-assi, u l-permessi tat-tħaffir kellhom jingħataw iktar tard mill-Istat Grieg. Il-Kummissjoni ma taċċettax dan l-argument peress li, kif intwera hawn fuq, Stratoni kellha permess għat-tħaffir validu fiż-żmien tal-bejgħ. Kif intwera hawn fuq ukoll, ma kien hemm l-ebda tfixkil amministrattiv għall-għoti ta’ permess għat-tħaffir għal Skouries. L-ispiża tal-applikazzjoni għal u l-ksib ta’ permess għat-tħaffir għal Skouries kienet limitata għat-tariffi tal-ġeoloġi u esperti oħra għall-preparazzjoni tal-istudji meħtieġa għall-permess, u għat-tariffi relatati ma’ ittra ta’ garanzija meħtieġa mill-Ministeru kompetenti. Skont is-sottomissjoni tal-awtoritajiet Griegi, l-ispejjeż ta’ hawn fuq jammontaw (rispettivament) għal massimu ta’ madwar 5 000 EUR fuq bażi ta’ darba kif ukoll 600 000 EUR kull sena. Il-Kummissjoni tikkunsidra dawn l-ammonti baxxi, meta mqabbla mal-ispejjeż kapitali ġenerali għall-iżvilupp u l-bini tal-minjieri fi Skouries, li laħqu 268 miljun USD fl-2004, jiġifieri 220 miljun EUR (ara l-paragrafu 66). Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-ispejjeż tal-permess għat-tħaffir msemmija hawn fuq ma kinux ta’ tfixkil għal kumpanija li riedet tinvesti fi Skouries. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li r-rapport Behre Dolbear jinkludi wkoll spejjeż “amministrattivi” fil-kalkolu tal-valur nett preżenti tal-minjiera. Għalhekk il-Kummissjoni jidhrilha li l-ispejjeż ta’ hawn fuq (għall-applikazzjoni għal u l-ksib ta’ permess għat-tħaffir għal Skouries) ġew ikkunsidrati fir-rapport Behre Dolbear.
(79)
Fuq il-bażi ta’ dak preċedenti, il-valur tal-minjieri huwa kkalkulat f’16-il miljun EUR għat-tliet minjieri kollha (21,5 miljun EUR - 5,5 miljun EUR).
a.b Kalkolu tal-valur tal-art
(80)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li l-art miksuba minn kumpanija tat-tħaffir tista’ tintuża biss għal attivitajiet ta’ tħaffir u m’għandhiex valur tas-suq peress li l-liġi Griega tagħti prijorità lill-attivitajiet ta’ tħaffir f’żoni bħal dawn. Għalhekk, it-tnaqqis fil-valur tad-drittijiet tat-tħaffir minħabba l-interruzzjoni twila tal-operat u l-annullament tal-permessi tat-tħaffir irriżultaw ukoll fi tnaqqis fil-valur tal-art.
(81)
Rigward il-kwistjoni ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra l-art inkwistjoni bħala assi ta’ impriża ta’ tħaffir u mhux bħala “proprjetà ta’ beni immobili” fit-tifsira wiesgħa tat-terminu, minħabba l-karatteristiċi partikolari tal-operat tat-tħaffir (tniġġis, diżordni ambjentali, eċċ), li minħabba fihom il-possibbiltà tal-bejgħ fis-suq ta’ dawk l-assi b’mod separat mill-minjieri tista’ tkun tranżazzjoni dubjuża.
(82)
Madankollu, il-Kummissjoni jidhrilha wkoll li kwalunkwe assi kummerċjali għandu valur, minħabba li jikkontribwixxi jew jista’ jikkontribwixxi għall-operat tal-kumpanija u għat-twettiq ta’ qligħ. Il-minjieri Cassandra kienu jikkostitwixxu impriża li kienet operattiva fiż-żmien tal-bejgħ, u għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-art setgħet intużat għall-operat tal-minjieri u għalhekk kellha valur. Konsegwentement il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument imressaq mill-Greċja u l-Ellinikos Xrysos.
(83)
Il-Hellenic Mining Watch issostni li l-assi tal-minjieri Cassandra jinkludu wkoll proprjetà ta’ beni immobili sostanzjali li żżid b’mod konsiderevoli l-valur totali tal-minjieri iżda ma ġietx ikkunsidrata fir-rapport Behre Dolbear.
(84)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li r-rapport Behre Dolbear ma jikkunsidrax tal-art, b’mod separat mill-minjieri. Ir-rapport Behre Dolbear jikkunsidra l-art bħala assi mhux minerali tal-minjieri Cassandra u jagħti stima tal-valur tagħha ta’ 6 miljun EUR (23), b’mod indipendenti mill-metodu tal-metodu tal-introjtu.
(85)
Iżda Behre Dolbear tiddikjara fir-rapport tagħha li l-valur attribwit għall-art huwa l-valur rapportat minn Ellinikos Xrysos, u li ma kkalkulatx il-valur tal-art infisha. Għalhekk il-Kummissjoni teħtieġ li tivverifika dan il-valur.
(86)
Sabiex tagħmel dan, il-Kummissjoni użat il-prezz imħallas għall-art fl-offerta miftuħa tal-1995 għall-bejgħ tal-minjieri Cassandra lil TVX Hellas (ara l-paragrafu 6). Dan mhuwiex kalkolu primarju iżda sekondarju, maħsub li jittestja l-validità tal-valur mogħti fir-rapport Behre Dolbear (6 miljun EUR).
(87)
L-awtoritajiet Griegi jaċċettaw li l-valur determinat bl-offerta miftuħa tal-1995 jista’ jiġi kkunsidrat, u li l-valur tal-art jista’ jiġi kkunsidrat bħala mhux mibdul. Il-Kummissjoni tinnota li fil-kuntest tal-bejgħ tal-1995 tal-minjieri Cassandra lil TVX Hellas, l-art ġiet assenjata prezz ta’ 1,2 biljun GRD. Il-Kummissjoni tenfasizza l-fatt li ma hemm l-ebda referenzi ta’ prezzijiet jew indiċi ta’ prezzijiet għall-art tal-minjieri Cassandra, li hija kkunsidrata bħala assi ta’ impriża tat-tħaffir u mhux bħala “proprjetà ta’ beni immobili” fit-tifsira wiesgħa tat-terminu (ara l-paragrafu 81). Kieku kien hemm referenzi ta’ prezzijiet jew indiċi ta’ prezzijiet validi bħal dawn, kien ikun possibbli li jiġi kkalkulat valur ta’ referenza aġġornat. Fl-assenza tagħhom, il-Kummissjoni tikkunsidra l-prezz tal-1995 bħala l-aħjar stima disponibbli fil-każ li qed jiġi eżaminat. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra bħala valur tal-bidu 1,2 biljun GDR jew 3,5 miljun EUR (bl-użu tar-rata tal-kambju ta’ 340,75 GRD/EUR li biha l-Greċja daħlet fiż-żona ewro fl-2001) bħala valur tas-suq ġust tal-art.
(88)
Wara l-1995, TVX Hellas akkwistat 70 plott addizzjonali (matul il-perjodu 1997-2000, l-iżjed fl-1998 u l-1999). Il-Kummissjoni tinnota li l-valur tal-akkwiżizzjoni ta’ dawk is-70 plott addizzjonali jammonta għal 1,1 miljun EUR, kif ippreżentat fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ TVX Hellas. Il-Kummissjoni tikkunsidra dan il-valur tal-akkwiżizzjoni bħala wieħed orjentat lejn is-suq, billi kien stabbilit mis-suq. Meta jingħaddu ż-żewġ valuri ta’ hawn fuq (3,5 miljun EUR u 1,1 miljun EUR), il-valur totali tas-suq ġust tal-art jista’ jiġi stabbilit f’4,6 miljun EUR.
(89)
Dan l-ammont ta’ 4,6 miljun EUR jirrappreżenta l-valur nominali tal-art fl-2003, ibbażat fuq il-prezzijiet tal-1995 u l-1997-2000. Il-Kummissjoni jidhrilha li dan il-valur jeħtieġ li jiġi aġġustat skont l-indiċi ġenerali Grieg tal-prezzijiet tal-produzzjoni industrijali għall-perjodi 1995-2003 u 1998-2003. L-indiċi tal-prezzijiet tal-produzzjoni industrijali jintuża minħabba li l-art inkwistjoni hija assi ta’ kumpanija industrijali, u l-aġġustament irid ikun rappreżentattiv tal-bdil fil-prezzijiet fis-settur industrijali. Dan l-aġġustament tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-1995 u l-1997-2000 iwassal għal figura finali ta’ 5,9 miljun EUR f’Diċembru 2003.
(90)
Il-Kummissjoni tinnota li l-valur ta’ hawn fuq ta’ 5,9 miljun EUR huwa qrib ħafna l-valur ta’ 6 miljun EUR mogħti minn Behre Dolbear fir-rapport ta’ stima tagħha (ara l-paragrafu 84). Il-Kummissjoni jidhrilha li dan il-qbil strett jikkonferma kemm kienet tajba l-istima tal-art magħmula minn Ellinikos Xrysos użata fir-rapport Behre Dolbear, u għalhekk tiġġustifika li l-figura ta’ 6 miljun EUR tittieħed bħala waħda rappreżentattiva tal-valur ġust tas-suq f’Diċembru 2003.
a.c Kalkolu tal-valur tar-riżervi minerali
(91)
Il-bejgħ tal-2003 jinkludi wkoll kwantità ta’ riżervi minerali b’konċentrati tad-deheb (24). L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li fl-2003 r-riżervi ta’ hawn fuq kellhom valur negattiv minħabba l-prezz relattivament baxx tad-deheb u l-ispejjeż relatati relattivament għolja.
(92)
L-awtoritajiet Griegi pprovdew kalkolu tal-punt tal-prezz tal-“pariġġ” (break even), li fih il-kummerċ fir-riżervi ta’ hawn fuq għandu jrendi l-qligħ. B’kunsiderazzjoni tal-konċentrazzjoni tad-deheb fil-mineral, jiġifieri 0,7 uqijiet ta’ deheb kull tunnellata, u l-prezz tad-deheb tat-12 ta’ Diċembru 2003, jiġifieri 407 USD kull uqija, il-valur tad-deheb ikkonċentrat fir-riżervi tad-deheb kien 284,9 USD kull tunnellata. L-awtoritajiet Griegi pprovdew ukoll l-ispejjeż relatati mal-kummerċ fir-riżervi ta’ hawn fuq: spejjeż tal-ipproċessar ta’ 245 USD kull uqija u 171,5 USD kull tunnellata; spejjeż tat-trasport ta’ 50 USD kull tunnellata; penali ta’ ħasil ta’ 270 USD kull tunnellata; u imposti tal-ipproċessar ta’ 5 USD kull uqija u 4,1 USD kull tunnellata. Il-komputazzjoni tar-riżultati ta’ hawn fuq tirriżulta fi prezz tal-bejgħ negattiv ta’ - 210,7 USD kull tunnellata.
(93)
Il-Kummissjoni vverifikat il-kalkolu ta’ hawn fuq. Hija tikkunsidra li, għar-raġunijiet ta’ hawn fuq ta’ prezz u spiża, il-prezz tar-riżervi fiż-żmien tal-bejgħ ma kienx iħalli qligħ. Il-kummerċ fir-riżervi minerali tad-deheb jista’ forsi jħalli qligħ jekk l-ispejjeż tat-trasport inbidlu jew kien mistenni li jinbidlu, iżda dan ma setax jiġi kkalkulat. Barra dan, ir-rapport Behre Dolbear ma jagħtix il-valur tar-riżervi minerali tad-deheb. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-valur ta’ dawn ir-riżervi ma jistax jiġi kkalkulat.
(94)
Hellenic Mining Watch tallega li r-riżervi minerali bid-deheb kellhom valur sinifikanti, li jammonta għal 80 miljun EUR. Il-Kummissjoni tinnota li dan il-valur ta’ 80 miljun EUR ma huwa appoġġjat mill-ebda dejta jew evidenza pprovduta minn Hellenic Mining Watch. Fuq din il-bażi, u b’kunsiderazzjoni tal-komputazzjoni ta’ hawn fuq, li minnha jidher li l-valur ta’ dawn ir-riżervi ma jistax jiġi kkalkulat, il-Kummissjoni tiċħad l-argument ta’ Hellenic Mining Watch.
(95)
Il-Kummissjoni tinnota li l-assi mibjugħa f’Diċembru 2003 kienu jinkludu wkoll żewġ depożiti ta’ minerali ta’ ċomb u żingu. Ir-rapport Behre Dolbear jinkludi stima tal-valur tal-konċentrati eżistenti ta’ ċomb u żingu fit-30 ta’ Ġunju 2004 (25). L-istima hija separata mill-kalkolu tal-valur nett preżenti tal-minjieri u ma tagħmilx parti mill-valutazzjoni taħt l-metodu tal-introjtu. Hija tipprovdi ritorn nett mit-titwib tal-metalli (26) għall-proprjetarju tal-minjiera: l-ewwelnett, jiġi kkalkulat il-valur tal-kontenut tal-metall (ċomb, fidda u żingu), fuq il-bażi ta’ prezzijiet attwali u kwantitajiet disponibbli; it-tieni, l-“iskeda tal-ħlas tat-titwib” (l-ispiża ta’ iżjed proċessar, imposta mix-xerrej tal-minerali fuq il-produttur tagħhom) tiġi applikata, b’kunsiderazzjoni ta’ kundizzjonijiet speċifiċi għat-tnaqqis ta’ dik l-ispiża (perċentwali ta’ deprezzament speċifiku, tariffi ta’ proċessar u raffinar u spejjeż tat-trasport tal-merkanzija); finalment, l-iskeda tal-ħlas tat-titwib titnaqqas mill-valur ta’ hawn fuq tal-kontenut tal-metall (27).
(96)
Il-Kummissjoni tinnota li l-metodu ta’ hawn fuq huwa l-metodu standard għall-kalkolu tal-ħlasijiet tal-metall. Għalhekk, il-Kummissjoni ser tuża l-metodu ta’ hawn fuq sabiex tagħmel stima tal-valur tas-suq tad-depożiti ta’ minerali miksuba minn Ellinikos Xrysos f’Dicembru 2003, fuq bażi tal-kwantitajiet ta’ depożiti ta’ minerali u prezzijiet tal-metall f’Diċembru 2003 (28). Bl-applikazzjoni tal-metodu ta’ hawn fuq għall-kwantitajiet ta’ minerali, il-prezzijiet tal-metall ta’ Diċembru 2003 u t-termini speċjali tal-iskeda tal-ħlasijiet tat-titwib ta’ Ellinikos Xrysos, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-valur tas-suq tad-depożiti ta’ minerali akkwistati minn Ellinikos Xrysos f’Diċembru 2003 kienu jammontaw għal 3,7 miljun USD jew 3 miljun EUR (bl-użu tar-rata tal-kambju ta’ 1,2254 USD/EUR fid-data meta l-minerali nbiegħu lill-Ellinikos Xrysos, jiġifieri t-12 ta’ Diċembru 2003.
(97)
Il-Kummissjoni tinnota li, skont is-sottomissjoni tal-benefiċjarju, id-depożiti ta’ minerali taċ-ċomb u ż-żingu, akkwistati f’Diċembru 2003, inbiegħu f’Diċembru 2004 (1 ta’ Diċembru 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2004), jiġifieri wara li r-rapport Behre Dolbear ġie kkumpilat. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-kundizzjonijiet speċifiċi applikabbli għall-metodu ta’ hawn fuq (kalkolu tal-valur tad-depożiti f’Ġunju 2004, ara l-paragrafu 95) japplikaw ukoll għall-kalkolu tal-valur tad-depożiti ta’ minerali ta’ Diċembru 2003, billi ma kien hemm l-ebda bejgħ ieħor ta’ minerali bejn Diċembru 2003 u Ġunju 2004 li seta’ stabbilixxa kundizzjonijiet ġodda.
a.d Konklużjoni dwar il-vantaġġ
(98)
Il-kalkolu ta’ hawn fuq jipproduċi valur totali għall-minjieri Cassandra ta’ 25 miljun EUR, li hija s-somma tal-valur tal-minjieri (16-il miljun EUR), l-art (6 miljun EUR) u r-riżervi minerali (3 miljun EUR).
(99)
Dan il-valur totali huwa iżjed baxx b’mod sinifikanti mill-valur ippreżentat mir-rapport Behre Dolbear bħala valur ġust tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra (500 miljun USD jew 411 miljun EUR, ara l-paragrafu 19). Il-valur ippreżentat mir-rapport Behre Dolbear ġie msemmi fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta’ Diċembru 2008 li tibda l-investigazzjoni formali bħala indikazzjoni li l-prezz tal-bejgħ kien iżjed baxx mill-valur tas-suq tal-minjieri.
(100)
Ir-raġjuni għad-differenza mill-valur tar-rapport Behre Dolbear (500 miljun USD) hija li huwa joriġina miż-żewġ metodi ta’ valutazzjoni li mhumiex adatti għall-każ li qed jiġi eżaminat (ara t-Tabella ta’ hawn fuq), jiġifieri t-“tranżazzjonijiet relatati” u l-metodi tal-“kapitalizzazzjoni tas-suq”, li ma jistgħux jiġu aċċettati peress li: a) il-bażi tal-evalwazzjoni tat-tranżazzjonijet relatati hija dubjuża, peress li żewġ minjieri differenti ma jistgħux ikunu identiċi: kull depożitu ta’ minerali, anke jekk ikun tal-istess komodità, huwa differenti sa ċertu punt minn depożiti oħra; b) il-kapitalizzazzjoni tas-suq hija rakkomandata bħala metodu tal-evalwazzjoni sekondarju jew bħala metodu ġenerali, adatt għall-verifika tal-evalwazzjonijiet magħmula bl-użu ta’ metodi primarji bħall-metodu tal-introjtu; fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-metodu tal-kapitalizzazzjoni tas-suq lanqas ma jista’ jintuża bħala metodu tal-evalwazzjoni sekondarju, peress li jivverifika biss il-valur tal-metodu tal-introjtu li jirriżulta mill-kapitalizzazzjonijiet tas-suq waqt l-ewwel nofs tal-2004, li ma jistgħux jiġu aċċettati minħabba li din l-informazzjoni hija sussegwenti għad-data tal-bejgħ; u c) Behre Dolbear jattribwixxi iżjed kredibilità għall-valur miksub mill-metodu tal-introjtu.
(101)
Il-valur totali li waslet għalih il-Kummissjoni (25 miljun EUR) huwa wkoll ħafna iżjed baxx mill-firxa ta’ prezzijiet ipprovduti mill-metodu tal-introjtu (107,2 miljun EUR - 331,1 miljun EUR, ara l-paragrafu 69). Ir-raġjuni għal dan hija li l-prezz tal-aħħar jinkludi: a) il-valuri tal-assi li ma ġewx ittrasferiti f’Diċembru 2003, pereżempju ammonti riċevibbli, flussi ta’ kontanti u riżervi ta’ minerali (il-valuri ta’ Ġunju 2004 huma differenti minn dawk ta’ Diċembru 2003, ara l-kalkolu fil-paragrafi 91-97); u b) ir-riżorsi minerali kkaratterizzati fir-rapport Behre Dolbear bħala spekulattivi u mhux ċerti (29) (materjal li jista’ jiġi estratt bit-tħaffir jew potenzjal ta’ esplorazzjoni). Dawn tal-aħħar mhumiex inklużi fil-flussi tal-kontanti għad-determinazzjoni tal-valur nett preżenti taħt l-metodu tal-introjtu (ara l-paragrafu 72), li joriġina biss minn riżervi evidenzjati u probabbli, eskluż ir-riżorsi l-oħra kollha. Barra dan, il-firxa tal-valuri ta’ hawn fuq tinkludi wkoll valuri differenti għall-Olympias taħt tliet xenarji ta’ prezzijiet differenti. Il-Kummissjoni ma taċċettax dawn il-valuri (ara l-paragrafi 72-76). Finalment, il-firxa tal-valuri ta’ hawn fuq hija influwenzata mix-xenarji differenti ta’ prezzijiet, li minnhom il-Kummissjoni taċċetta wieħed biss (ara l-paragrafu 72).
(102)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra kien jammonta għal 25 miljun EUR fiż-żmien tal-bejgħ tagħhom lill-Ellinikos Xrysos.
(103)
Il-Kummissjoni jidhrilha li l-valur tal-vantaġġ li minnu bbenefikat l-Ellinikos Xrysos jammonta għal 14-il miljun EUR, billi din hija d-differenza bejn il-valur totali ġust tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra (25 miljun EUR) u l-prezz imħallas fil-bejgħ (11-il miljun EUR).
(104)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq tal-argumenti mressqa mill-Greċja u l-benefiċjarju, u b’kunsiderazzjoni tal-kalkolu tal-valur tas-suq tal-assi mibjugħa u l-paragun ta’ dan il-valur tas-suq mal-prezz li effettivament tħallas minn Ellinikos Xrysos, il-Kummissjoni jidhrilha li l-kriterju tal-vantaġġ intlaħaq.
b. Riżorsi tal-Istat
(105)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li l-Greċja aġixxiet biss bħala intermedjarju fil-bejgħ tal-2003 u qatt ma kienet il-proprjetarja tal-minjieri. Huma jsostnu wkoll li l-Greċja ma rċeviet l-ebda flus mill-bejgħ tal-2003, billi l-11-il miljun EUR tħallsu direttament lil TVX Hellas. Finalment, l-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li t-tranżazzjoni tal-bejgħ tal-1995 saret bejn TVX Hellas u l-proprjetarju ta’ qabel, kumpanija privata li ġiet żmantellata.
(106)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja kienet parti attiva fiż-żewġ tranżazzjonijiet, li saru permezz ta’ żewġ kuntratti differenti. Fit-tieni kuntratt, il-Greċja assumiet l-obbligi ta’ bejjiegħ iżda kienet intitolata wkoll għad-dħul mill-bejgħ. Dan id-dħul tħallas direttament lil TVX Hellas sabiex ikopri obbligu speċifiku tal-Istat Grieg, li għal darb’oħra juri r-rwol tal-Greċja bħala bejjiegħ u mhux biss bħala intermedjarju. Rigward l-argument li l-bejgħ tal-1995 sar bejn TVX Hellas u kumpanija privata, il-Kummissjoni jidhrilha li huwa irrilevanti għall-kwistjoni tar-riżorsi tal-Istat fil-każ li qed jiġi eżaminat, peress li dan il-kriterju qed jiġi eżaminat biss għall-bejgħ tal-2003.
(107)
Għalhekk, il-Kummissjoni ma taċċettax l-argumenti mressqa mill-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju, u jidhrilha li l-kriterju tar-riżorsi tal-Istat huwa milħuq.
c. Selettività
(108)
Il-minjieri Cassandra inbiegħu lill-Ellinikos Xrysos, u għalhekk l-Ellinikos Xrysos ibbenefikat b’mod selettiv mid-differenza bejn il-prezz tal-bejgħ u l-valur tas-suq tal-assi mibjugħa. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-miżura hija selettiva billi tiffavorixxi biss lil din il-kumpanija speċifika.
(109)
La l-Greċja u lanqas il-benefiċjarju ma kkontestaw dan il-punt.
d. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(110)
Ellinikos Xrysos hija attiva f’settur li l-prodotti tiegħu jiġu kummerċjalizzati b’mod wiesgħa fl-Istati Membri. It-tħaffir għaż-żingu, ir-ram, iċ-ċomb, id-deheb u l-fidda jsir fi ħdax-il Stat Membru minbarra l-Greċja, prinċipalment fir-Renju Unit, l-Italja, il-Finlandja, il-Polonja, is-Slovakkja, ir-Rumanija, il-Bulgarija, Spanja, l-Irlanda, il-Portugall u l-Isvezja (30). Iż-żingu, ir-ram, iċ-ċomb, id-deheb u l-fidda huma kummerċjalizzati fl-Istati Membri kollha (31). Barra dan, il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni taw lill-Ellinikos Xrysos vantaġġ fuq il-kompetituri tagħha (ara l-paragrafi 39-104). Fejn l-għajnuna mill-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża meta mqabbla ma’ impriżi oħra li jkunu qegħdin jikkompetu fil-kummerċ bejn l-Istati Membri, għandu jiġi kkunsidrat li dawk l-impriżi l-oħra jkunu ġew affettwati minn dik l-għajnuna. Għalhekk, il-kriterju tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri huwa milħuq.
(111)
La l-Greċja u lanqas il-benefiċjarju ma kkuntestaw dan il-punt.
e. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna fil-miżura 1
(112)
Fid-dawl tal-preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bejgħ tal-2003 tal-minjieri Cassandra lill-Ellinikos Xrysos jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur Ellinikos Xrysos skont l-Artikolu 107(1) TFUE. L-ammont tal-għajnuna huwa 14-il miljun EUR, li hija d-differenza bejn il-prezz imħallas fl-2003, jiġifieri 11-il miljun EUR, u l-valur tas-suq tal-assi mibjugħa fiż-żmien tal-bejgħ, jiġifieri 25 miljun EUR.
MIŻURA 2: EŻENZJONI MIT-TAXXA U TNAQQIS TAT-TARIFFI LEGALI
a. Riżorsi tal-Istat
(113)
Skont il-Greċja u l-benefiċjarju, it-tnaqqis tat-tariffi legali ma jinvolvix ir-riżorsi tal-Istat, peress li l-avukati huma professjonisti privati, mhux impjegati pubbliċi, u t-taxxa u l-imposti fuq it-tariffi tagħhom tħallsu kif xieraq. Barra dan, skont il-Greċja, it-tariffi legali ma tħallsux mill-Istat. Madankollu, it-tnaqqis tat-tariffi legali huwa stipulat fl-Artikolu 5 tal-kuntratt tal-bejgħ, li jipprovdi li d-drittijiet legali u t-tariffi legali “għandhom jitnaqqsu għal 5 % tat-tariffa minima, kif stabbilit fil-leġiżlazzjoni rilevanti”.
(114)
Il-Kummissjoni taqbel mal-opinjoni li l-avukati mhumiex impjegati pubbliċi. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li n-nutara huma tabilħaqq qaddejja pubbliċi. Madankollu, in-nutara ma jirċevux salarju; id-dħul tagħhom jiġi esklużivament mill-klijenti tagħhom, u mhux mill-baġit tal-Istat.
(115)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li, fil-kuntratti tal-bejgħ, it-tariffi legali jitħallsu mill-partijiet. Fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-Kummissjoni taċċetta s-sottomissjoni tal-awtoritajiet Griegi li l-Istat ma ħallasx it-tariffi ta’ hawn fuq minflok ix-xerrej.
(116)
Għalhekk il-Kummissjoni jidhrilha li t-tnaqqis tat-tariffi legali ma jinvolvix ir-riżorsi tal-Istat u għalhekk ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE.
(117)
Rigward l-eżenzjoni mit-taxxa, l-għan tat-taxxi huwa l-finanzjament tal-baġit tal-Istat. Għalhekk in-nuqqas ta’ ġbir tat-taxxi jċaħħad lill-Istat minn riżorsi. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-eżenzjoni mit-taxxa tinvolvi tabilħaqq ir-riżorsi tal-Istat.
b. Vantaġġ
(118)
Il-Kummissjoni tinnota li żewġ taxxi setgħu jiġu imposti fuq il-bejgħ tal-minjieri Cassandra: 1) taxxa fuq it-trasferiment tal-minjieri, b’rata ta’ 5 %; u 2) taxxa fuq it-trasferiment tal-art, b’rata ta’ 7 % sa 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos issostni li l-impożizzjoni ta’ kwalunkwe taxxa fil-bejgħ tal-2003 tista’ tkun immatura, billi l-kuntratt tal-bejgħ ma kienx definittiv minnħabba klawżola tal-annullament. Il-Kummissjoni ma taċċettax dan l-argument, peress li din il-klawżola partikolari tal-annullament tipprovdi għall-annullament tal-bejgħ biss f’każijiet fejn il-partijiet jonqsu milli jikkonformaw ma’ ċertu obbligi, sabiex jiġi salvagwardat l-effett tagħha; din hija klawżola standard fil-parti l-kbira tal-kuntratti u ma tfissirx li dawn il-kuntratti mhumiex definittivi. Barra dan, il-kuntratt jistipula kif għandu jidħol fis-seħħ: L-Artikolu 9 ta’ dan jipprovdi li l-kuntratt għandu jidħol fis-seħħ fid-data tal-pubblikazzjoni tal-liġi li tirratifikah fil-Gazzetta tal-Gvern Grieg. Finalment, il-kuntratt ma jagħmel l-ebda referenza għal xi tip ta’ stat mhux definittiv. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-kuntratt tabilħaqq kien definittiv, u li kellhom jiġu imposti t-taxxi xierqa.
(120)
L-awtoritajiet Griegi u l-benefiċjarju jsostnu li l-valur tal-minjieri kien negattiv, u li għalhekk kien meħtieġ inċentiv għax-xerrejja potenzjali. Għal dak li jirrigwarda dan l-argument, il-Kummissjoni tinnota li l-valur tal-minjieri fiż-żmien tal-bejgħ ma kienx negattiv iżda pożittiv, u kien jammonta għal 16-il miljun EUR (kif ikkalkulat fil-paragrafi 68-79).
(121)
Il-Kummissjoni tinnota li skont il-Kodiċi Grieg tat-Tħaffir, it-trasferiment tal-minjieri huwa ntaxxat b’rata ta’ 5 % fuq il-bażi tal-valur tagħhom, u li dan huwa applikabbli għat-tranżazzjonijiet “skont kunsiderazzjoni” (“με επαχθή αιτία”). L-awtoritajiet Griegi jsostnu li t-tranżazzjonijiet “skont kunsiderazzjoni” huma tranżazzjonijiet li jinħolqu minn inċidenti sfortunati, pereżempju l-mewt tal-proprjetarju, għalhekk it-taxxa ta’ 5 % tapplika biss għat-tranżazzjonijiet bħal dawn u ma kinitx applikabbli fil-każ li qed jiġi eżaminat. Il-Kummissjoni ma tistax taċcetta dan l-argument minħabba li, skont l-investigazzjoni tagħha, it-tranżazzjonijiet “skont kunsiderazzjoni” huma dawk fejn il-persuna li takkwista assi tagħti xi tip ta’ ritorn bħala kumpens u, b’mod iżjed ġenerali, fejn ikun hemm xi tip ta’ kunsiderazzjoni għall-akkwist. Din hija l-interpretazzjoni stabbilita tajjeb u aċċettata (32).
(122)
Fl-2003, il-valur tas-suq tal-minjieri kien 16-il miljun EUR (kif ikkalkulat fil-paragrafi 68-79). Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li t-taxxa korrispondenti għall-minjieri mibjugħa fl-2003 għandha tkun 0,8 miljun EUR.
(123)
Barra dan, il-Greċja tirrikonoxxi li taxxa ta’ bejn 7 % u 9 % tinġabar tabilħaqq fil-każijiet kollha tal-bejgħ tal-artijiet, irrispettivament jekk ikunx bejgħ ta’ assi ta’ kumpanija jew assi ta’ individwi privati. Il-Kummissjoni rċeviet żewġ ittri differenti li jikkontradixxu lil xulxin dwar din il-kwistjoni, waħda mill-Ministeru tal-Finanzi u waħda mill-Ministeru tal-Ambjent, l-Enerġija u t-Tibdil tal-Klima (kompetenti għall-kwistjonijiet ta’ tħaffir). Il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni tal-awtoritajiet Griegi dwar din il-kontradizzjoni iżda ma rċevietx ittra b’opinjoni finali. Għalhekk, il-Kummissjoni taċċetta l-informazzjoni sottomessa mill-Ministeru tal-Finanzi, li huwa d-dipartiment responsabbli għall-kwistjonijiet ta’ tassazzjoni.
(124)
Fl-2003, il-valur tas-suq tal-art kien ta’ 6 miljun EUR (kif ikkalkulat fil-paragrafi 80-90). Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-bejgħ tal-art tal-2003 kellu jirriżulta f’taxxa ta’ 0,54 miljun EUR (33).
(125)
Billi l-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 pprovda għal rata tat-taxxa żero għat-trasferiment, il-Kummissjoni jidhrilha li l-ammonti ta’ hawn fuq (ta’ total ta’ 1,34 miljun EUR) kienu jikkostitwixxu l-vantaġġ li minnu bbenefikat Ellinikos Xrysos.
(126)
Il-Greċja u l-benefiċjarju jsostnu li l-eżenzjoni mit-taxxa kienet tammonta għal 38 000 EUR u għalhekk kienet inqas mil-limitu de minimis (34) u ma tagħtx vantaġġ lix-xerrej. Il-Kummissjoni ma tistax taċcetta dan l-argument, peress li l-limitu de minimis, li kien ta’ 100 000 EUR fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003, japplika irrispettivament mill-għamla tal-għajnuna jew l-għan li jkun irid jintlaħaq. Għalhekk wieħed ma jistax l-ewwel jissepara l-miżuri differenti ta’ għajnuna inkwistjoni, jiġifieri l-miżuri 1 u 2, u wara jħares biss lejn parti tal-miżura 2, jiġifieri l-eżenzjoni mit-taxxa. Il-Kummissjoni kkunsidrat iż-żewġ miżuri ta’ għajnuna fil-każ u sabet li flimkien jinvolvu ammonti ta’ għajnuna li jaqbżu l-limitu de minimis ta’ 100 000 EUR, u fid-dawl ta’ dan hija tal-opinjoni li l-għajnuna mogħtija tonqos milli tikkonforma mal-kundizzjonijiet għall-għajnuna de minimis. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni żżomm il-konklużjoni li waslet għaliha fil-paragrafu 125.
c. Selettività
(127)
Il-kriterju tas-selettività jintlaħaq bl-istess mod kif spjegat fil-paragrafu 108.
d. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(128)
Finalment, il-kriterju tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri jintlaħaq bl-istess mod bħal dak spjegat fil-paragrafu 110.
e. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna fil-miżura 2
(129)
Fid-dawl tal-preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-eżenzjoni mit-taxxa tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li tammonta għal 1,34 miljun EUR favur Ellinikos Xrysos skont l-Artikolu 107(1) TFUE. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni jidhrilha li t-tnaqqis tat-tariffi legali ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.b. KONFORMITÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
ĠENERALI
(130)
Billi l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE, il-konformità tagħhom għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-eżenzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dak l-Artikolu.
(131)
L-Artikoli 107(2) u 107(3) tat-TFUE jipprovdu għal eżenzjonijiet tar-regola ġenerali li l-għajnuna mill-Istat mhijiex konformi mas-suq intern, li hija stabbilita fl-Artikolu 107(1).
(132)
F’dan li ġej, il-Kummissjoni ser tevalwa l-konformità tal-miżuri taħt dawn l-eżenzjonijiet.
EŻENZJONI TAĦT L-ARTIKOLU 107(2) TFUE
(133)
L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107(2) TFEU ma japplikawx fil-każ preżenti: din il-miżura m’għandhiex karattru soċjali, ma ngħatatx lil konsumaturi individwali, mhijiex iddisinjata sabiex tirranġa ħsara maħluqa minn diżastri naturali jew avvenimenti eċċezzjonali, u ma ngħatatx lill-ekonomija ta’ ċertu żoni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja affettwati mid-diviżjoni ta’ dak il-pajjiż.
EŻENZJONI TAĦT L-ARTIKOLU 107(3) TFUE
(134)
Iżjed eżenzjonijiet huma stabbiliti fl-Artikolu 107(3) TFUE. Huwa ċar li l-eżenzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(3)(b), (d) u (e) mhumiex applikabbli, u ma ntalbux mill-awtoritajiet Griegi. F’dan li ġej, il-Kummissjoni ser tevalwa l-konformità potenzjali tal-miżuri taħt l-Artikolu 107(3)(a) u (c).
(135)
L-Artikolu 107(3)(a) jiddikjara li l-“għajnuna għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn l-istandard tal-għixien huwa baxx b’mod anormali jew fejn hemm nuqqas serju ta’ impjiegi” tista’ tiġi ddikjarata konformi mas-suq intern. Il-minjieri Cassandra jinsabu f’żona eliġibbli għal assistenza taħt l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, u għalhekk Ellinikos Xrysos tista’ tkun potenzjalment eliġibbli għal għajnuna reġjonali.
(136)
Il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali applikabbli fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003 (“il-Linji Gwida Reġjonali tal-1998” (35)) stabbilew il-kundizzjonijiet għall-approvazzjoni ta’ għajnuna tal-investiment reġjonali.
(137)
Skont il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998, l-għan tal-għajnuna reġjonali huwa li jiġi garantit jew l-investiment produttiv (investiment tal-bidu) jew il-ħolqien ta’ impjiegi li jkunu konnessi mal-investiment.
(138)
Għal dak li jirrigwarda l-possibbiltà li l-miżuri jitqiesu bħala għajnuna għall-ħolqien ta’ impjiegi, għandu jiġi enfasizzat li għall-finijiet ta’ għajnuna reġjonali, il-ħolqien ta’ impjiegi jfisser żieda netta fin-numru ta’ impjiegi fl-impriża li tkun qiegħda tiġi skrutinata meta mqabbel mal-medja fuq perjodu partikolari, u li kwalunkwe impjieg mitluf waqt dak il-perjodu għandu għalhekk jitnaqqas min-numru apparenti ta’ impjiegi maħluqa matul l-istess perjodu. Barra dan, l-ammont ta’ għajnuna għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-kost tal-paga; b’mod partikolari, m’għandux jaqbeż ċertu perċentwal tal-kost tal-paga tal-persuna mislufa, ikkalkulat fuq perjodu ta’ sentejn.
(139)
Għal dak li jirrigwarda dawn ir-rekwiżiti, il-Kummissjoni tosserva li l-kuntratt tal-bejgħ kien jinkludi biss klawżola vaga li tagħti lill-Ellinikos Xrysos id-diskrezzjoni li timpjega kwalunkwe numru ta’ impjegati, skont il-ħtiġijiet tagħha, u li l-kundizzjonijiet ta’ hawn fuq għalhekk ma ntlaħqux. Għalhekk il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li ma kienux saru l-provvedimenti għall-ħolqien ta’ impjiegi skont il-Linji Gwida.
(140)
Il-Linji Gwida għall-Għajnuna Reġjonali tal-1998 jiddefinixxu investiment tal-bidu bħala investiment f’kapital fiss relatat mat-twaqqif ta’ stabbiliment ġdid, l-estensjoni ta’ stabbiliment eżistenti, jew il-bidu ta’ attività li tinvolvi bdil fundamentali fil-prodott jew il-proċess tal-produzzjoni ta’ stabbiliment eżistenti (permezz ta’ razjonalizzazzjoni, diversifikazzjoni jew modernizzazzjoni) (36).
(141)
Il-Kummissjoni taċċetta li l-akkwist ta’ Skouries jikkwalifika bħala investiment tal-bidu, fuq il-bażi tad-definizzjoni ta’ hawn fuq tal-Linji Gwida. Fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003, ma kien hemm l-ebda infrastruttura ta’ tħaffir stabbilita fi Skouries, u kien hemm ħtieġa għal investiment f’kapital fiss bl-għan li jinbeda l-operat tal-minjiera l-ġdida (ara l-paragrafu 66).
(142)
Għal dak li jirrigwarda Stratoni, il-Kummissjoni għandha dubji dwar jekk il-bejgħ ta’ assi jistax jiġi kkunsidrat bħala investiment tal-bidu skont il-Linji Gwida (37).
(143)
Madankollu, skont il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998, investiment f’kapital fiss magħmul fil-forma tax-xiri ta’ stabbiliment li jkun għalaq jew li kien jagħlaq li kieku ma nxtarax jista’ jiġi kkunsidrat ukoll bħala investiment tal-bidu.
(144)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja tabilħaqq uriet li l-minjieri ingħalqu jew kienu jingħalqu li kieku ma nxtrawx minn Ellinikos Xrysos (38). Għalhekk, investiment bħal dan jista’ jiġi kkunsidrat bħala investiment tal-bidu.
(145)
Madankollu, il-fatt li l-bejgħ tal-minjieri Cassandra għandu jiġi kkunsidrat bħala investiment tal-bidu ma jfissirx li dan l-investiment huwa konformi skont il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998. Żewġ kundizzjonijiet stabbiliti minn dawk il-Linji Gwida ma ntlaħqux, kif muri fil-paragrafi 146-152 ta’ hawn taħt.
(146)
L-ewwelnett, il-bejgħ tal-minjieri Cassandra hija miżura ad hoc. F’dan ir-rigward, il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998 jipprovdu b’mod speċifiku dan li ġej: “Deroga mill-prinċipju tan-nuqqas ta’ konformità stabbilit bl-Artikolu [107(1)] tat-Trattat tista’ tingħata rigward l-għajnuna reġjonali biss jekk il-bilanċ bejn id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li jirriżultaw u l-vantaġġi tal-għajnuna f’termini tal-iżvilupp ta’ reġjun żvantaġġat jista’ jiġi garantit. Il-ħlas ta’ għajnuna individwali ad hoc magħmul lil impriża singola, jew għajnuna limitata għal żona waħda ta’ attività, jista’ jkollhom impatt kbir fuq il-kompetizzjoni fis-suq rilevanti, u l-effetti tagħhom fuq l-iżvilupp reġjonali probabbilment ikun limitat wisq. Għajnuna bħal din ġeneralment taqa’ fl-ambitu ta’ politiki industrijali speċifiċi jew settorjali u ħafna drabi ma tkunx eżattament konformi mal-ispirtu tal-politika ta’ għajnuna reġjonali. Din tal-aħħar għandha tibqa’ newtrali fl-allokazzjoni ta’ riżorsi produttivi bejn is-setturi u l-attivitajiet ekonomiċi differenti. Il-Kummissjoni jidhrilha li, sakemm ma jkunx jista” jintwera mod ieħor, għajnuna bħal din ma tilħaqx ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu ta’ qabel (it-tieni paragrafu tal-punt 2 tal-Linji Gwida).
(147)
Minkejja l-fatt li fiż-żmien tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni tal-10 ta’ Diċembru 2008 il-Greċja intalbet li tesprimi opinjoni dwar il-konformità tal-għajnuna taħt l-Artikolu 107(3)(a) TFUE u l-Linji Gwidi tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998, il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja naqset milli turi fi kwalunkwe mod li l-bejgħ tal-minjieri Cassandra osserva bilanċ bejn id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li rriżultaw u l-vantaġġi tal-għajnuna f’termini tal-iżvilupp ta’ reġjun żvantaġġat.
(148)
It-tieni, l-għajnuna reġjonali għandu jkollha effett ta’ inċentiv, jiġifieri għandha tipprovdi inċentiv reali sabiex tagħmel investiment li nkella ma jsirx fiż-żoni mgħejjuna. F’dan l-ispirtu, il-Linji Gwida jsemmu li “l-iskemi ta’ għajnuna għandhom jistabbilixxu li applikazzjoni għal għajnuna għandha tiġi sottomessa qabel ma jinbeda x-xogħol fuq il-proġetti” (39). Din il-kundizzjoni hija valida wkoll għall-miżuri ta’ għajnuna ad hoc (40). Il-Greċja ma writx li l-benefiċjarju kkonforma mar-rekwiżit ta’ hawn fuq, u lanqas li ssottometta applikazzjoni għal għajnuna qabel ma beda l-proġett.
(149)
Barra dan, għal dak li jirrigwarda l-effett tal-inċentiv tal-għajnuna, il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja ma għamlitx offerta miftuħa u mhux kondizzjonata għall-bejgħ tal-minjieri Cassandra. Il-Kummissjoni jidhrilha li offerta miftuħa u mhux kondizzjonata bħal din kienet tkun it-test sabiex jiġi verifikat jekk fis-suq kienx hemm investituri interessati fil-minjieri. Billi ma kien hemm l-ebda offerta bħal din, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-Greċja ma vverifikatx il-livell ta’ rieda tas-suq li jinvesti fil-minjieri Cassandra, u għalhekk ma vverifikatx il-ħtieġa għal għajnuna b’effett ta’ inċentiv.
(150)
Barra dan, il-Kummissjoni tinnota li l-akkwist tal-minjieri Cassandra kien jikkostitwixxi investiment fis-settur tat-tħaffir. Is-settur huwa industrija ta’ inċentiv kapitali fejn ammonti sinifikanti ta’ investimenti huma meħtieġa għall-iżvilupp u l-operat kummerċjali. Fil-każ li qed jiġi eżaminat, skont ir-rapport Behre Dolbear, l-ispejjeż kapitali għall-iżvilupp u l-bini tal-minjieri fi Skouries kienu ta’ 220 miljun EUR (ara l-paragrafu 66). Il-Kummissjoni tinnota li dan l-ammont huwa ogħla b’mod konsiderevoli mill-ammont tal-għajnuna inkwistjoni, jiġifieri 15,34 miljun EUR (ara l-ammonti kkombinati fil-paragrafi 111 u 124). B’mod partikolari, l-ammont tal-għajnuna ta’ hawn fuq jirrappreżenta biss 7 % tal-investiment meħtieġ f’waħda mill-minjieri. Barra dan, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda evidenza li turi li Ellinikos Xrysos ma kinitx kapaċi li twettaq l-investiment mingħajr għajnuna. Għall-kuntrarju, il-Greċja u l-Ellinikos Xrysos qablu li din tal-aħħar kellha tabilħaqq twettaq investimenti kapitali għall-iżvilpp tal-minjieri (41). Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-għajnuna inkwistjoni ma kelliex effett ta’ inċentiv u ma kinitx meħtieġa għall-investituri li xtaqu jakkwistaw il-minjieri Cassandra.
(151)
Finalment, il-Greċja naqset milli turi bi kwalunkwe mod l-effett ta’ inċentiv tal-għajnuna inkwistjoni.
(152)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni jidhrilha li l-bejgħ tal-minjieri Cassandra ma jissodisfax it-testijiet tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998 sabiex l-għajnuna tiġi ddikjarata konformi bħala għajnuna ta’ investiment tal-bidu.
(153)
Jista’ jiġi kkunsidrat ukoll jekk l-għajnuna tistax tiġi ddikjarata konformi bħala għajnuna tal-operat taħt il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998. Il-Linji Gwida jiddefinixxu l-għajnuna tal-operat bħala għajnuna mmirata għat-tnaqqis tal-ispejjeż kurrenti ta’ impriża. Skont il-Linji Gwida, l-għajnuna tal-operat tista’ tingħata fuq bażi eċċezzjonali f’reġjuni eliġibbli taħt id-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(154)
Madankollu, skont il-Linji Gwida, l-għajnuna tal-operat hija għajnuna “mmirata għat-tnaqqis tal-ispejjeż kurrenti ta’ impriża” (punt 4.15). L-ispejjeż kurrenti huma n-nefqa mhux kapitali u ġeneralment rikorrenti meħtieġa għall-operat ta’ negozju. L-għajnuna inkwistjoni ma ffinanzjatx l-ispejjeż kurrenti f’dak is-sens, iżda investiment f’kapital fiss (akkwist ta’ minjieri u art) u eżenzjoni mit-taxxa dovuta għall-investiment ta’ hawn fuq (taxxa tat-trasferiment). Għalhekk, l-għajnuna inkwistjoni ma ffinanzjatx infiq kurrenti. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-għajnuna inkwistjoni ma tissodisfax id-definizzjoni ta’ għajnuna ta’ operat skont il-Linji Gwida.
(155)
Barra dan, skont il-Linji Gwida, għajnuna tal-operat tista’ tingħata fir-reġjuni eliġibbli, bil-kundizzjoni li l-livell tagħha jkun proporzjonali mal-iżvantaġġi li tkun qiegħda tipprova tnaqqas, u huwa l-Istat Membru li għandu juri l-eżistenza ta’ kwalunkwe żvantaġġ u jivvaluta l-importanza tiegħu. Fil-każ li qed jiġi eżaminat, il-Greċja ma pprovdiet l-ebda tip ta’ kejl jew kalkolu tal-iżvantaġġi tar-reġjun u tal-livell tal-għajnuna sabiex jintwera li din tal-aħħar hija proporzjonali ma’ dawk ta’ qabel.
(156)
Finalment, skont il-Linji Gwida, għajnuna tal-operat għandha tkun limitata fiż-żmien u titnaqqas b’mod progressiv. Il-Kummissjoni tinnota li l-bejgħ inkwistjoni ma kien soġġett għall-ebda tip ta’ limitu ta’ żmien jew tnaqqis progressiv. Tabilħaqq, kemm il-prezz tal-bejgħ kif ukoll l-eżenzjoni mit-taxxa, kif iffissati fil-kuntratt tal-bejgħ, ġew determinati u validati mingħajr l-ebda referenza għall-ebda tip ta’ limitu jew tnaqqis ta’ żmien.
(157)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-għajnuna ma tistax tiġi ddikjarata konformi taħt il-Linji Gwida
(158)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tistax tiġi ddikjarata konformi taħt il-linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali tal-1998.
(159)
Għal dak li jirrigwarda l-konformità tal-għajnuna taħt ir-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, li jiddikjara ċertu kategoriji ta’ għajnuna konformi mas-suq komuni fl-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 TFUE (42), il-Kummissjoni jidhrilha li fuq il-bażi tal-figuri finanzjarji sottomessi mill-awtoritajiet Griegi, l-Ellinikos Xrysos hija impriża kbira, kif muri fil-paragrafu 12 ta’ hawn fuq. Skont l-Artikolu 1(5) tar-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, l-għajnuna ad hoc lill-kumpaniji l-kbar hija eskluża mill-ambitu tar-Regolament.
(160)
Barra dan, skont l-Artikolu 8(3) tar-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, fejn tingħata għajnuna koperta mir-Regolament lil impriża kbira, l-Istat Membru għandu jikkonferma l-effett tal-inċentiv materjali tal-għajnuna, fuq il-bażi ta’ dokument li janalizza l-vijabbiltà tal-proġett jew l-attività benefiċjarji, bl-għajnuna u mingħajrha. Il-Kummissjoni ma ġietx ipprovduta b’evidenza bħal din.
(161)
Finalment, skont ir-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, l-akkwist ta’ assi kapitali konnessi direttament ma’ stabbiliment li jkun għalaq jew kien jagħlaq li kieku ma nxtarax huwa kkunsidrat spiża eliġibbli bil-kundizzjoni li t-tranżazzjoni tkun saret skont il-kundizzjonijiet tas-suq. L-awtoritajiet Griegi jammettu li t-tranżazzjoni saret mingħajr offerta miftuħa, mhux kondizzjonata u trasparenti jew evalwazzjoni indipendenti tal-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra. Għalhekk, il-Kummissjoni jidhrilha li l-bejgħ inkwistjoni ma sarx skont kundizzjonijiet tas-suq.
(162)
Bħala konklużjoni, l-għajnuna mogħtija lill-Ellinikos Xrysos mhijiex konformi taħt ir-Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa.
(163)
L-Artikolu 107(3) TFUE jiddikjara li l-“għajnuna mogħtija sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċertu attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċertu żoni ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma taffettwax b’mod avvers il-kundizzjonijiet kummerċjali sa punt li jkun kuntrarju għall-interess komuni” tista’ tiġi ddikjarata konformi mas-suq intern.
(164)
Il-Kummissjoni jidhrilha li l-eżenzjoni fl-Artikolu 107(3)(c) ma tapplikax fil-każ li qed jiġi eżaminat u li l-Ellinikos Xrysos mhijiex eliġibbli għal għajnuna ta’ salvataġġ u/jew ristrutturazzjoni. Skont il-punt 7 tal-Linji Gwida tal-Komunità tal-1999 dwar l-għajnuna tal-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni ta’ impriżi f’diffikultà, applikabbli fiż-żmien tal-bejgħ tal-2003 (43), “impriża ġdida mhijiex eliġibbli għal għajnuna tas-salvataġġ jew tar-ristrutturazzjoni, anke jekk il-pożizzjoni finanzjarja tal-bidu ma tkunx sigura. Dan huwa l-każ, pereżempju, fejn impriża ġdida tinħoloq mil-likwidazzjoni ta’ impriża preċedenti jew sempliċiment tieħu l-pussess tal-assi ta’ din l-impriża”. Ellinikos Xrysos hija kumpanija li ġiet stabbilita tliet ijiem qabel l-akkwist tal-minjieri Cassandra. Barra dan, l-għajnuna tar-ristrutturazzjoni tingħata skont l-eżistenza ta’ pjan tajjeb ta’ ristrutturazzjoni, u l-Greċja ma ssottomettitx pjan ta’ ristrutturazzjoni bħal dan. Bħala konklużjoni, l-għajnuna mogħtija lill-Ellinikos Xrysos mhijiex konformi skont ir-regoli tal-għajnuna tas-salvataġġ u/jew tar-ristrutturazzjoni.
(165)
Fl-aħħarnett, rigward l-għajnuna ambjentali, Ellinikos Xrysos kienet obbligata li tilħaq l-istandards ambjentali applikabbli. B’mod partikolari, kienet obbligata li twettaq investimenti għall-ħarsien tal-ambjent u li twettaq l-operat tat-tħaffir tagħha skont il-liġijiet ambjentali tal-Greċja u l-UE. Billi dawn ta’ hawn fuq kienu obbligatorji skont il-liġi, ma kienx meħtieġ li l-Ellinikos Xrysos tingħata għajnuna sabiex tikkonforma mal-liġi.
KONKLUŻJONI DWAR IL-KONFORMITÀ
(166)
Fid-dawl tal-preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri tal-għajnuna inkwistjoni mhumiex konformi mat-TFUE.
(167)
B’mod partikolari, il-Kummissjoni jidhrilha li li d-differenza bejn il-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra u l-prezz li nbiegħu lill-Ellinikos Xrysos tikkostitwixxi għajnuna mhux konformi favur Ellinikos Xrysos. Il-Kummissjoni jidhrilha wkoll li l-ammont ta’ taxxa li kellu jitħallas minn Ellinikos Xrysos għall-akkwist tal-minjieri u l-art jikkostitwixxi għajnuna mhux konformi favur Ellinikos Xrysos.
V KONKLUŻJONI
(168)
Fuq il-bażi tal-preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri preżenti jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat favur Ellinikos Xrysos skont l-Artikolu 107(1) TFUE. B’mod partikolari, il-Kummissjoni jidhrilha li d-differenza bejn il-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra u l-prezz li bih inbiegħu lill-Ellinikos Xrysos tikkostitwixxi għajnuna favur Ellinikos Xrysos, u li l-ammont ta’ taxxa li kellu jitħallas minn Ellinikos Xrysos għall-akkwist tal-minjieri u l-art jikkostitwixxi wkoll għajnuna favur Ellinikos Xrysos.
(169)
Barra dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri ta’ għajnuna preżenti mhumiex konformi mas-suq intern. B’mod partikolari, il-Kummissjoni jidhrilha li d-differenza bejn il-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra u l-prezz li bih inbiegħu lill-Ellinikos Xrysos tikkostitwixxi għajnuna mhux konformi favur Ellinikos Xrysos, u li l-ammont ta’ taxxa li kellu jitħallas minn Ellinikos Xrysos għall-akkwist tal-minjieri u l-art jikkostitwixxi wkoll għajnuna mhux konformi favur Ellinikos Xrysos.
(170)
Skont it-TFUE u l-każistika tal-liġi stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti li tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jabolixxi jew jibdel l-għajnuna meta jsib li ma tkunx konformi mas-suq intern (44). B’mod konsistenti l-Qorti sostniet ukoll li l-obbligu ta’ Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala mhux konformi mas-suq intern hu ddisinjat sabiex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (45). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li l-għan jinkiseb ladarba r-riċevitur ikun ħallas mill-ġdid l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna illegali, u b’hekk jitlef il-vantaġġ li kellu qabel fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tiġi restawrata s-sitwazzjoni ta’ qabel il-ħlas tal-għajnuna (46).
(171)
Skont il-każistika tal-liġi ta’ hawn fuq, l-Artikolu 14 tar-Regolment tal-Kunsill (KE) Nru 659/99 (47) jistipula li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi rigward għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(172)
Għalhekk, billi l-miżuri preżenti huma kkunsidrati bħala għajnuna illegali u mhux konformi, l-ammonti ta’ għajnuna għandhom jiġu rkuprati sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. Il-bidu tal-irkupru għandu jkun iż-żmien meta jkun ingħata l-vantaġġ lill-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna saret disponibbli għall-benefiċjarju, li għandu jħallas imgħax tal-irkupru sakemm l-irkupru jkun effettiv.
(173)
L-element ta’ għajnuna mhux konformi tal-miżuri huwa s-somma ta’ a) id-differenza bejn il-valur tas-suq tal-assi tal-minjieri Cassandra u l-prezz li bih ikunu nbiegħu lill-Ellinikos Xrysos (14-il miljun EUR) u b) l-ammont ta’ taxxa li kellu jitħallas minn Ellinikos Xrysos għall-akkwist tal-assi, jiġifieri l-minjieri u l-art (1,34 miljun EUR). Dawn ta’ hawn fuq jagħmlu s-somma ta’ 15,34 miljun EUR.
(174)
Barra dan, rigward l-irkupru, il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 4 tal-kuntratt tal-bejgħ tal-2003 kien jinkludi żewġ dispożizzjonijiet ta’ annullament, li jispeċifikaw li Ellinikos Xrysos tista’ tannulla l-bejgħ f’każ ta’: a) att amministrattiv jew legali min-naħa tal-awtoritjiet Griegi li jibdel l-istat tal-permessi tat-tħaffir; jew b) deċiżjoni ġudizzjarja (relatata mal-istat tal-permessi tat-tħaffir) sabiex jitwaqqaf l-operat jew għat-twettiq tal-pjan ta’ investiment. Fiż-żewġ każijiet, Ellinikos Xrysos għandha tirrestitwixxi l-assi lill-Istat Grieg u għandha tingħata lura l-ammont totali ta’ 11-il miljun EUR, bil-possibbiltà ta’ remunerazzjoni addizzjonali.
(175)
L-awtoritajiet Griegi ssottomettew li dawn iż-żewġ dispożizzjonijiet jistgħu jiġu attivati b’deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar l-irkupru tal-għajnuna mhux konformi. Jekk dan huwiex il-każ hija kwistjoni ta’ kif il-kuntratt u l-liġi nazzjonali jiġu interpretati. Jekk, madankollu, id-dispożizzjonijiet jiġu attivati, dan ma għandu jkollu l-ebda effett fuq l-obbligu tal-Greċja li tirkupra l-ammont tal-għajnuna indikat f’din id-Deċiżjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna tal-Istat li tammonta għal 15,34 miljun EUR mogħtija b’mod illegali mill-Greċja lill-Ellinikos Xrysos SA bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea permezz tal-bejgħ ta’ assi u art taħt il-valur tagħhom u eżenzjoni tat-taxxi assoċjati, bl-għan li jiġu mħarsal-impjiegi u l-ambjent u li jinħoloq inċentiv għax-xerrejja potenzjali tal-minjieri Cassandra, mhijiex konformi mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandhom iħallu imgħax mid-data li fiha kienu saru disponibbli lill-benefiċjarju sad-data li fiha jiġu effettivament irkuprati.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi ta’ imgħax kompost skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (48) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (49) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Greċja għandha tħassar il-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur min-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (imgħax ewlieni u tal-irkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u ġew ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(ċ)
dokumenti li juru li l-benfiċjarju ġie ordnat li jħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha żżomm lill-Kummissjoni mgħarrfa bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni sakemm ikun kompletat l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1. Għandha tissottometti minnufih, fuq talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u ġew ippjanati sabiex ikun hemm konformità mad-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax fuq l-irkupru li diġà jkunu ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Greċja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Frar 2011.