ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Lulju 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.23839 (C 44/2007) ta' Franza favur l-impriża FagorBrandt
(notifikata bid-dokument C(2012) 5043)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/283/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2), l-ewwel subparagrafu tiegħu (1),
wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
wara li l-partijiet interessati ġew mistiedna jressqu l-kummenti tagħhom skont dawn l-Artikoli (2), u wara li ġew ikkunsidrati dawn il-kummenti,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra ddatata s-6 ta’ Awwissu 2007, Franza nnotifikat lill-Kummissjoni b’għajnuna għar-ristrutturar favur il-grupp FagorBrandt.
(2)
Permezz ta’ ittra ddatata l-10 ta’ Ottubru 2007, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem it-“TFUE”) fir-rigward ta’ din l-għajnuna.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura (minn hawn ’il quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet ta’ tliet partijiet interessati, li huma żewġ kompetituri u l-benefiċjarju tal-għajnuna. Electrolux issottomettiet xi osservazzjonijiet b’ittra ddatata l-14 ta’ Diċembru 2007. Wara laqgħa mas-servizzi tal-Kummissjoni fl-20 ta’ Frar 2008, din l-impriża ssottomettiet xi osservazzjonijiet oħra b’ittra ddatata s-26 ta’ Frar 2008 u tat-12 ta’ Marzu 2008. Kompetitur li jixtieq jibqa’ anonimu ssottometta xi osservazzjonijiet b’ittra ddatata s-17 ta’ Diċembru 2007 (4). FagorBrandt issottometta xi osservazzjonijiet b’ittra ddatata s-17 ta’ Diċembru 2007. Il-Kummissjoni tat dawn l-osservazzjonijiet lil Franza bl-ittri ddatati l-15 ta’ Jannar 2008 u t-13 ta’ Marzu 2008 filwaqt li tatha l-possibbiltà li tikkumenta dwarhom u rċeviet il-kummenti tagħha rispettivament b’ittra ddatata l-15 ta’ Frar 2008 u b’dokument sottomess waqt il-laqgħa tat-18 ta’ Marzu 2008 (ara l-premessa (5)).
(5)
B’ittra ddatata t-13 ta’ Novembru 2007, Franza tat l-osservazzjonijiet tagħha lill-Kummissjoni dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura. Fit-18 ta’ Marzu 2008, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi u FagorBrandt. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Franċiżi ssottomettew xi informazzjoni b’ittri ddatati l-24 ta’ April 2008 u s-7 ta’ Mejju 2008. Saret laqgħa oħra bejn l-istess partijiet fit-12 ta’ Ġunju 2008. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Franċiżi ssottomettew xi informazzjoni b’ittra ddatata d-9 ta’ Lulju 2008. Fil-15 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni talbet għal informazzjoni addizzjonali, li ġiet ipprovduta mill-awtoritajiet Franċiżi fis-16 ta’ Lulju 2008.
(6)
Fil-21 ta’ Ottubru 2008, il-Kummissjoni ħadet deċiżjoni pożittiva taħt ċerti kundizzjonijiet dwar l-għajnuna għar-ristrutturar ta’ EUR 31 miljun mogħtija lil FagorBrandt (5) (minn hawn ‘il quddiem “id-deċiżjoni tal-21 ta’ Ottubru 2008”).
(7)
Din id-deċiżjoni ġiet annullata mill-Qorti fl-14 ta’ Frar 2012 (6) (minn hawn ‘il quddiem “is-sentenza tal-Qorti tal-14 ta’ Frar 2012”) minħabba żewġ żbalji manifesti fl-evalwazzjoni: minn naħa waħda, miżura kompensatorja tqieset bħala mhux valida u, min-naħa l-oħra, kien hemm nuqqas ta’ analiżi tal-effett kumulattiv fuq il-kompetizzjoni ta’ għajnuna qadima mhux kompatibbli mogħtija mill-awtoritajiet Taljani (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “l-għajnuna Taljana”) li kienet għadha ma ġietx irkuprata, mal-għajnuna approvata.
(8)
B’konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni jkollha tieħu deċiżjoni finali ġdida. F’konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti (7), il-Kummissjoni ma tistax ma tqisx l-informazzjoni li kellha dak iż-żmien, jiġifieri fil-21 ta' Ottubru 2008 (ara t-Taqsima “6.2.2. Qafas taż-żmien tal-analiżi”).
2. DESKRIZZJONI
(9)
L-għajnuna inkwistjoni hija għajnuna għar-ristrutturar. L-ammont previst tal-għajnuna huwa ta’ EUR 31 miljun. Din l-għotja ġejja mill-Ministeru Franċiż tal-Ekonomija, tal-Finanzi u tax-Xogħol. Il-benefiċjarju tal-għajnuna huwa FagorBrandt S.A., li għandu bosta sussidjarji li fi ħdanhom isiru l-attivitajiet ta’ produzzjoni u ta’ kummerċjalizzazzjoni.
(10)
L-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li, bir-riżorsi disponibbli, u fin-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat, FagorBrandt S.A. ma jkunx kapaċi jħabbat wiċċu mad-diffikultajiet li jinsab fihom. Skont Franza, l-għotja diretta ta’ EUR 31 miljun tippermetti li jitħallsu nofs il-ħlasijiet tar-ristrutturar (8).
(11)
Il-grupp FagorBrandt (minn hawn ’il quddiem “FagorBrandt”) huwa indirettament il-proprjetà tal-kumpanija Fagor Electrodomésticos S. Coop (minn hawn ’il quddiem “Fagor”), kooperattiva taħt il-liġi Spanjola. Il-kapital ta’ din il-kumpanija kooperattiva huwa mqassam bejn madwar 3 500 membru (impjegati-assoċjati), u l-ebda wieħed minnhom ma jista’ jkun fil-pussess ta’ aktar minn 25 % tal-kapital tal-kooperattiva.
(12)
Fagor stess hija parti minn grupp ta’ kooperattivi bl-isem ta’ Mondragón Corporación Cooperativa (minn hawn ’il quddiem “MCC”), li fi ħdanha kull kooperattiva żżomm l-awtonomija ġuridika u finanzjarja tagħha. Fagor tappartjeni għad-diviżjoni “Domestika” tal-grupp settorjali “Industrija” tal-MCC.
(13)
FagorBrandt kellha fatturat ta’ EUR 903 miljun fl-2007. Hija preżenti fl-oqsma kollha tal-apparat domestiku kbir, u b’hekk ikopri tliet gruppi kbar ta’ prodotti: il-ħasil (magni tal-ħasil tal-platti, magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ, magni tat-tnixxif tal-ħwejjeġ, magni tal-ħasil u tat-tnixxif tal-ħwejjeġ), it-tkessiħ (friġġijiet, chest freezers u friżers wieqfa) u t-tisjir (fran tradizzjonali, majkrowejvs, kukers, hobs, hoods).
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(14)
Fid-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-ħames raġunijiet li ġejjin: riskju ta’ evażjoni tal-projbizzjoni ta’ għoti ta’ għajnuna għar-ristrutturar lill-impriżi ġodda; riskju ta’ evażjoni tal-obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli; dubju dwar ir-ritorn tal-impriża għall-vijabilità fit-tul; insuffiċjenza tal-miżuri kompensatorji; dubju dwar il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ, u b’mod partikolari dwar il-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju.
3.1. Riskju ta’ evażjoni tal-projbizzjoni ta’ għoti ta’ għajnuna għar-ristrutturar lill-impriżi ġodda;
(15)
Peress li FagorBrandt twaqqfet f’Jannar 2002, huwa kien, skont il-punt 12 tal-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi f’diffikultà (minn hawn ’il quddiem “il-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar”) (9) impriża ġdida sa Jannar 2005, jiġifieri tliet snin wara li twaqqfet. Dan ifisser li kemm fil-mument meta l-impriża ibbenefikat mill-eżenzjoni fiskali li kienet prevista fl-Artikolu 44f tal-Kodiċi Ġenerali tat-Taxxa (minn hawn ’l quddiem imsejħa “l-għajnuna 44f”), kif ukoll fil-mument meta, f’Diċembru 2003, il-Kummissjoni ddikjarat li din l-għajnuna kienet inkompatibbli u ordnat l-irkupru tagħha (10), FagorBrandt kienet impriża ġdida. Skont il-punt 12 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, ma kinitx eliġibbli għal għajnuna għar-ristrutturar. Għaldaqstant, il-fatt li meta l-impriża ma baqgħetx impriża ġdida u għalhekk saret eliġibbli biex tirċievi għajnuniet għar-ristrutturar, Franza kienet għadha ma rkupratx l-għajnuna li kienet iddikjarata bħala inkompatibbli f’Diċembru 2003 jista’ jitqies bħala evażjoni tal-projbizzjoni prevista fil-punt 12 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
3.2. Riskju ta’ evażjoni tal-obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli
(16)
Wara li osservat li deher li l-biċċa l-kbira tal-għajnuna nnotifikata kellha tintuża biex tiffinanzja r-rimborż tal-għajnuna 44f, il-Kummissjoni iddubitat jekk din l-għajnuna nnotifikata tikkostitwix evażjoni tal-obbligu ta’ rimborż ta’ din l-għajnuna inkompatibbli u jekk tneħħix is-sustanza u l-effett utli tal-irkupru ta’ din l-għajnuna.
3.3. Dubji dwar il-vijabilità fit-tul tal-impriża
(17)
Fir-rigward tar-ritorn tal-impriża għall-vijabilità fit-tul, il-Kummissjoni esprimiet żewġ dubji. Minn naħa, wara li osservat li l-fatturat mistenni għall-2007 żdied b’madwar 20 % meta mqabbel ma’ dak tas-sena ta’ qabel, il-Kummissjoni staqsiet fuq liema elementi kien ibbażat dan it-tbassir. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni nnutat li l-pjan għar-ristrutturar ma kienx jindika kif FagorBrandt kienet se tagħmel biex tiffaċċja r-rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li ngħatat lis-sussidjarja Taljana tagħha.
3.4. Insuffiċjenza tal-miżuri kompensatorji
(18)
Il-Kummissjoni esprimiet ukoll xi dubji jekk in-nuqqas ta’ implimentazzjoni tal-miżuri kompensatorji addizzjonali flimkien ma’ dawk li diġà ttieħdu fil-qafas tal-pjan għar-ristrutturar kienx aċċettabbli. Il-Kummissjoni fakkret li:
(i)
il-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar (il-punti 38 sa 41) jobbligaw lill-benefiċjarji li jissodisfaw il-kriterju ta’ “impriża kbira” li jimplimentaw xi miżuri kompensatorji;
(ii)
minn naħa, mingħajr l-għajnuna, FagorBrandt toħroġ mis-suq u, min-naħa l-oħra, il-kompetituri ta’ FagorBrandt huma, fil-maġġoranza tagħhom, Ewropej. B’konsegwenza ta’ dan it-tluq ta’ FagorBrandt ikun jippermetti lill-kompetituri Ewropej iżidu l-bejgħ u l-produzzjoni tagħhom għal ammonti sinifikattivi;
(iii)
jidher li l-miżuri kollha diġà implimentati, fuq il-bażi tal-punt 40 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, ma jistgħux jitqiesu bħala miżuri kompensatorji;
(iv)
fl-aħħar nett, il-Kummissjoni enfasizzat li l-linji gwida li kienu fis-seħħ meta ġew investigati l-każijiet Bull (11) u Euromoteurs (12), li kienu invokati minn Franza, ma kinux jobbligaw l-implimentazzjoni ta’ miżuri kompensatorji. Hija indikat ukoll differenzi oħra ewlenin bejn dawn il-każijiet u l-każ preżenti.
3.5. Dubji dwar il-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju
(19)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kundizzjonijiet previsti fil-punti 43 u 44 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar ġewx sodisfatti. Minn naħa, l-awtoritajiet Franċiżi ma inkludewx ir-rimborż tal-għajnuna 44f fl-ispejjeż għar-ristrutturar u, min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Franċiżi ma spjegawx minn fejn kienu ġejjin ċerti ammonti mniżżlin bħala “sforz proprju tal-benefiċjarju”.
4. OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. Osservazzjonijiet tal-impriża Electrolux
(20)
Electrolux tindika li sabiex tiffaċċja l-isfidi tal-kompetizzjoni dinjija, hija implimentat xi pjanijiet għar-ristrutturar kbar u għaljin ħafna. Sabiex tibqa’ kompetittiva, l-impriża kienet obbligata tieħu miżuri drastiċi bħall-għeluq ta’ tmien fabbriki fl-Ewropa tal-Punent, il-produzzjoni tagħhom tressqet prinċipalment lejn fabbriki oħra li jeżistu fl-Ewropa u lejn fabbriki ġodda fil-Polonja u fl-Ungerija. Il-maġġoranza tal-impriżi tas-settur “apparat domestiku kbir” għamlu operazzjonijiet għar-ristrutturar simili. B’konsegwenza ta’ dan, din l-impriża tilmenta dwar il-fatt li FagorBrandt tista’ tieħu sussidju biex tiffaċċja sitwazzjoni li l-bqija tas-settur għandu jaffronta mingħajr ma jirċievi għajnuna simili. L-għajnuna tikkostitwixxi distorsjoni tal-kompetizzjoni b’dannu għal impriżi oħra.
4.2. Osservazzjonijiet tat-tieni kompetitur
(21)
L-ewwel nett, dan il-kompetitur, li jixtieq jibqa’ anonimu, iqis li l-għajnuna ppjanifikata mhux se tippermetti li l-impriża terġa’ tistabbilixxi l-vijabilità fit-tul. Huwa jqis li riorganizzazzjoni industrijali sostanzjali hija meħtieġa biex tiżgura s-sopravivenza tal-impriża. Madankollu, dan il-kompetitur iqis li FagorBrandt mhux se jkollha mezzi biex tiffinanzja l-investimenti meħtieġa. L-għajnuna lanqas ma hi se tippermetti li FagorBrandt tilħaq id-daqs meħtieġ biex ittejjeb il-pożizzjoni tagħha fin-negozjati fir-rigward tad-distributuri kbar li jippreferu l-fornituri li għandhom preżenza aktar importanti importanti fl-Unjoni Ewropea.
(22)
It-tieni nett, il-kompetitur iqis li l-għajnuna mhijiex limitata għall-minimu meħtieġ għaliex FagorBrandt tista’ tikseb il-finanzjamenti meħtieġa għar-ristrutturar tagħha mill-azzjonist tagħha u mill-kooperattiva (jiġifieri l-MCC, li jagħmel parti minnha l-bank Caja Laboral) li lilha jappartjeni dan tal-aħħar.
(23)
It-tielet nett, il-kompetitur iqis li l-għajnuna x’aktarx taffettwa l-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Minn naħa, il-maġġoranza tal-impriżi tas-settur jipproduċu fl-Ewropa u għalhekk jistgħu jitqiesu bħala Ewropej. Il-kompetituri Ażjatiċi u Torok huma preżenti b’mod sinifikanti biss fuq ċerti prodotti. Min-naħa l-oħra, FagorBrandt hijaa l-ħames l-akbar attur fuq il-livell Ewropew u għandha pożizzjoni b’saħħitha fis-swieq Franċiżi, Spanjoli u Pollakki. B’konsegwenza ta’ dan, il-kompetitur iqis li, fin-nuqqas ta’ miżuri kompensatorji, l-għajnuna ma tkunx tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mill-Kummissjoni.
(24)
Ir-raba’ nett, l-għotja fil-passat ta’ għajnuniet illegali minn Franza u l-Italja jwasslu għal żewġ konklużjonijiet: minn naħa, id-diffikultajiet ta’ FagorBrandt huma rikorrenti, u dan jitfa’ dubju fuq il-vijabilità tagħha; min-naħa l-oħra, l-għajnuna nnotifikata probabbilment tintuża għar-rimborż tal-għajnuniet illegali, u b’hekk tkun qiegħda ssir evażjoni tar-rimborż.
4.3. Osservazzjonijiet ta’ FagorBrandt
(25)
L-osservazzjonijiet ta’ FagorBrandt huma simili għall-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Franċiżi, li huma miġbura fil-qosor hawn taħt.
5. KUMMENTI TA’ FRANZA
5.1. Kummenti ta’ Franza dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura
(26)
Fir-rigward ta’ evażjoni possibbli tal-projbizzjoni tal-għotjiet ta’ għajnuniet għar-ristrutturar għall-impriżi ġodda, l-awtoritajiet Franċiżi ma jikkuntestawx il-fatt li FagorBrandt għandha tiġi kkunsidrata bħala “impriża ġdida” matul it-tliet snin mit-twaqqif tagħha b’mod konformi mal-punt 12 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Madankollu, huma josservaw li l-kwistjoni tal-possibbiltà ta’ għajnuna għar-ristrutturar għall-benefiċċju ta’ FagorBrandt bdiet tiġi kkunsidrata biss fl-2006 wara d-diffikultajiet li ħabbtet wiċċha magħhom mill-2004 u minħabba d-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha mill-2005, jiġifieri matul il-ħames sena tal-eżistenza tagħha. Fi kliem ieħor, l-impriża ma kellhiex raġunijiet biex titlob għal għajnuna għar-ristrutturar qabel ma kienet f’sitwazzjoni li tiġġustifika din l-għajnuna, jiġifieri fl-2006. B’konsegwenza ta’ dan, ma hemm l-ebda kwistjoni dwar evażjoni possibbli tar-Regolament tat-“tliet snin”.
(27)
Fir-rigward tal-possibbiltà li l-għajnuna nnotifikata tneħħi l-effett utli tal-obbligu ta’ rimborż, Franza tfakkar li l-impriża mhijiex f’diffikultà biss minħabba r-rimborż tal-għajnuna. Id-diffikultajiet finanzjarji fil-fatt bdew fl-2004 u s-sitwazzjoni marret ħafna għall-agħar fl-2005 u l-2006. Kif ikkonkludiet il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, l-impriża hija tassew f’diffikultà skont il-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Minn dan Franza tikkonkludi li l-impriża hija, skont dan, eliġibbli għal għajnuna għar-ristrutturar jekk il-kundizzjonijiet l-oħra għal għajnuna bħal din jkunu sodisfatti wkoll. Ma hemm l-ebda kwistjoni jekk l-impriża jirnexxiliex tasal sas-sena 2007 jew l-2008 jekk ma jkollhiex tħallas lura l-għajnuna, għaliex ir-rimborż tal-għajnuna huwa obbligatorju, u dan ħareġ mid-deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni dwar l-iskema tal-Artikolu 44f fl-2003. Għalhekk hija tassew l-akkumulazzjoni tad-diffikultajiet finanzjarji li tiġġustifika t-talba għall-għajnuna, diffikultajiet li ġejjin mill-ispejjeż għar-ristrutturar diġà mħallsa mill-impriża, min-nuqqas ta’ finalizzazzjoni tar-ristrutturar u wkoll mill-ispejjeż kollha l-oħra li l-impriża għandha tqis, u dan jinkludi r-rimborż tal-għajnuna.
(28)
Rigward ir-ritorn għall-vijabilità fit-tul u ż-żewġ dubji relatati li jissemmew fid-deċiżjoni tal-ftuħ, l-awtoritajiet Franċiżi josservaw l-elementi li ġejjin. Fir-rigward tat-tbassir dwar iż-żieda b’20 % tal-fatturat tal-2007 meta mqabbel mas-sena finanzjarja 2006, dan jista’ jiġi spjegat prinċipalment mill-modifikazzjoni tal-medda tal-attivitajiet ta’ FagorBrandt li saret fl-2006. Fir-rigward tan-nuqqas ta’ konsiderazzjoni tar-rimborż tal-għajnuna illegali mogħtija lis-sussidjarja Taljana (allokata fil-qafas tat-teħid ta’ kontroll tal-attivitajiet tal-apparati domestiċi ta’ Ocean Spa minn Brandt Italia), l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li dan ir-rimborż ma għandux jaffettwa l-vijabilità tal-impriża, meta jitqies li l-ammont li fl-aħħar għandu jitħallas minn Brandt Italia għandu jkun inqas minn EUR 200 000, peress li l-bilanċ huwa mħallas mill-bejjiegħ tal-attivitajiet inkwistjoni.
(29)
Fir-rigward tan-nuqqas ta’ miżuri kompensatorji, Franza tirrepeti li l-impriża kienet diġà biegħet il-kumpanija Brandt Components fl-2004 (is-sit ta’ Nevers). Min-naħa l-oħra, il-kumpanija naqset il-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha billi waqfet il-produzzjoni ta’ chest freezers u ta’ majkrowejvs għalihom waħidhom. L-awtoritajiet Franċiżi jfakkru wkoll li l-għajnuna wasslet għal distorsjoni żgħira ħafna, u dan inaqqas il-ħtieġa ta’ miżuri kompensatorji. Fil-fatt, FagorBrandt għandha anqas minn [0-5] % (*) tas-sehem tas-suq fil-livell Ewropew, li huwa ammont żgħir ħafna meta mqabbel mal-kompetituri ewlenin tagħha. L-awtoritajiet Franċiżi jqisu wkoll li l-preżenza tal-impriża fis-suq tippermetti li jiġu evitati sitwazzjonijiet ta’ oligopolju. Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Franċiżi pproponew li jimplimentaw xi miżuri kompensatorji addizzjonali.
(30)
Fir-rigward tad-dubji tal-Kummissjoni dwar il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu u l-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju, l-awtoritajiet Franċiżi josservaw l-elementi li ġejjin. Fir-rigward tan-nuqqas ta’ konsiderazzjoni tar-rimborż tal-għajnuna fl-ispejjeż għar-ristrutturar, huma jindikaw li r-rimborż ta’ għajnuna inkompatibbli ma jistax ikun, a priori, ikkwalifikat bħala spejjeż għar-ristrutturar. Fir-rigward tal-“isforz proprju tal-benefiċjarju” kif imsemmi fin-notifika, l-awtoritajiet Franċiżi jispjegaw li dan kien self mill-bank.
5.2. Kummenti ta’ Franza dwar l-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati
(31)
Fir-rigward tal-kummenti ta’ Electrolux, Franza tenfasizza li l-miżuri għar-ristrutturar li ttieħdu minn Electrolux u minn kompetituri oħra ma kellhomx l-iskop li jirranġaw is-sitwazzjoni ekonomika diffiċli iżda li jsaħħu pożizzjoni fis-suq tal-apparat domestiku kbir. Għaldaqstant, Franza tqis li s-sitwazzjonijiet ta’ FagorBrandt u l-kompetituri tagħha, li barra minn hekk għandhom mezzi finanzjarji ħafna akbar minħabba li huma ta’ daqs akbar, ma humiex komparabbli.
(32)
Fir-rigward tal-kummenti dwar il-vijabilità fit-tul ta’ FagorBrandt mill-impriża li talbet li tibqa’ anonima, l-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw, l-ewwel nett, li FagorBrandt ħadet xi miżuri li għall-ewwel kellhom l-iskop li “jwaqqfu t-telf u jsaħħu l-marġini ta’ qligħ sabiex tkun tista’, fl-aħħar, tilħaq pożizzjoni aħjar fis-suq, b’mod partikolari bl-iżvilupp ta’ […]”.
(33)
Fir-rigward tal-affermazzjoni li l-għajnuna mhijiex limitata għall-minimu għaliex FagorBrandt tista’ ssib finanzjament mill-azzjonisti tagħha, l-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li l-MCC mhijiex kumpanija holding iżda moviment kooperattiv. F’dan il-moviment kooperattiv, kull kooperattiva inkluża Fagor jew il-bank Caja Laboral hija indipendenti u tiddependi fuq id-deċiżjonijiet tal-ħaddiema-kooperaturi proprji tagħha, li huma l-proprjetarji. Għalhekk, FagorBrandt tista’ biss tiddependi fuq l-appoġġ finanzjarju ta’ Fagor, li hija limitata għall-kapaċitajiet attwali ta’ din tal-aħħar. L-akkwist ta’ FagorBrandt naqqas il-marġini ta’ manuvrar ta’ Fagor fil-fondi u Fagor illum ma tistax tapprova finanzjamenti aktar għoljin minn ċertu livell.
(34)
It-tielet nett, b’risposta għall-effetti negattivi preżunti fuq il-kompetizzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi nnutaw xi kontradizzjonijiet fl-osservazzjonijiet tal-parti interessata li talbet li tibqa’ anonima. Minn naħa din tal-aħħar tafferma li l-għajnuna tista’ taffettwa l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fi ħdan is-suq Ewropew. Min-naħa l-oħra, hija tafferma li FagorBrandt għandha daqs żgħir wisq meta mqabbel mal-impriżi ewlenin, u dan ipoġġi l-vijabilità tagħha fil-periklu. Barra minn hekk, fir-rigward tan-nuqqas ta’ miżuri kompensatorji, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li huma diġà implimentaw xi miżuri kompensatorji validi u li qegħdin jipproponu li jimplimentaw oħrajn ġodda.
(35)
Ir-raba’ nett, b’risposta għall-affermazzjonijiet ibbażati fuq l-għotjiet fil-passat ta’ għajnuniet illegali minn Franza u l-Italja, Franza tfakkar li dawn l-għajnuniet illegali ma kinux qegħdin jimmiraw għal programm ta’ ristrutturar tal-impriża iżda sistema bl-iskop li tiffavorixxi ż-żamma tax-xogħol fit-territorju. Barra minn hekk, Franza tenfasizza, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta fis-17 ta’ Diċembru 2007 lill-Kummissjoni minn FagorBrandt, li ma hemm l-ebda relazzjoni reali bejn l-ammont tal-għajnuna allokata (madwar EUR 20 miljun ta’ għajnuna netta wara t-taxxa) u l-ammont tal-għajnuna inkompatibbli (madwar EUR 27,3 miljun wara l-kalkolu tal-imgħax). Barra minn hekk, l-ispejjeż għar-ristrutturar ġew evalwati għal EUR 62,5 miljun u għalhekk huma ħafna aktar mill-ammont mitlub tal-għajnuna għar-ristrutturar. Fl-aħħar nett, huma jfakkru fin-natura funġibbli tal-infiq.
(36)
Fir-rigward tal-kummenti li ssottomettiet FagorBrandt lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li huma jaqblu mal-elementi ta’ kjarifika, aktar u aktar minħabba li dawn ġew ippreżentati bħala suppliment għall-osservazzjonijiet tagħhom stess.
6. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
6.1. Eżistenza ta’ għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(37)
Il-Kummissjoni tqis li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Hija tieħu l-forma ta’ għotja mill-gvern Franċiż u b’konsegwenza ta’ dan hija ffinanzjata mir-riżorsi tal-Istat u attribwibbli għall-Istat. Il-miżura tindirizza b’mod uniku lil FagorBrandt u għalhekk hija selettiva. L-għotja tiffavorixxi lil FagorBrandt billi ttiha riżorsi addizzjonali u tevitaha milli twaqqaf l-attivitajiet tagħha. Għalhekk, din il-miżura thedded li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni bejn il-produtturi ta’apparat domestiku kbir. Fl-aħħar nett, is-suq tal-apparat domestiku kbir huwa kkaratterizzat minn kummerċ importanti bejn l-Istati Membri. B’konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura nnotifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Franza ma tikkontestax din il-konklużjoni.
6.2. Bażi ġuridika tal-evalwazzjoni
6.2.1. Bażi ġuridika tal-kompatibilità tal-għajnuna
(38)
L-Artikolu 107(2 u 3) tat-TFUE jipprevedi xi derogi għall-inkompatibilità ġenerali prevista fil-paragrafu 1 tal-istess Artikolu. Id-derogi previsti fl-Artikolu 107(2) tat-TFUE mhumiex applikabbli b’mod ċar f’dan il-każ.
(39)
Fir-rigward tad-derogi previsti fl-Artikolu 107(3) tat-TFUE, il-Kummissjoni tosserva li peress li l-għan tal-għajnuna mhuwiex reġjonali u d-deroga tal-punt b) tal-paragrafu inkwistjoni mhijiex applikabbli b’mod ċar, tapplika biss id-deroga stabbilita fil-punt c). Dan jipprevedi l-awtorizzazzjoni tal-għajnuniet mill-Istat li għandhom l-iskop li jiffaċilitaw l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi, meta dawn ma jbiddlux il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jmur kontra l-interess komuni. F’dan il-kuntest, huwa ċar li l-għajnuniet ingħataw bl-iskop li tiġi rrestawrata l-vijabilità fit-tul ta’ impriża f’diffikultà. Il-Kummissjoni wriet kif tevalwa l-kompatibilità ta’ għajnuniet bħal dawn fil-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Għalhekk huma dawn tal-aħħar li se jintużaw bħala bażi ġuridika għall-evalwazzjoni. Il-Kummissjoni tqis li ma jista’ japplika ebda qafas Komunitarju ieħor għall-każ preżenti. Barra minn hekk, Franza ma invokat l-ebda deroga oħra tat-TFUE. Barra minn hekk, l-ebda parti interessata ma kkritikat l-għażla ta’ din il-bażi ġuridika, li diġà tħabbret fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura.
6.2.2. Qafas taż-żmien tal-analiżi
(40)
Sabiex tkun konformi mal-ġurisprudenza tal-Qorti (13), il-Kummissjoni trid, wara li tirrevoka waħda mid-deċiżjonijiet tagħha, tibbaża l-analiżi l-ġdida tagħha b’mod esklużiv fuq l-informazzjoni li kellha fil-mument tal-adozzjoni tad-deċiżjoni rrevokata, li f’dan il-każ huwa l-21 ta’ Ottubru 2008.
(41)
Għaldaqstant, l-avvenimenti sussegwenti li setgħu ġraw mill-21 ta’ Ottubru 2008 ma għandhomx jitqiesu. It-tibdil jew l-evoluzzjonijiet tas-suq jew li jikkonċernaw is-sitwazzjoni tal-benefiċjarju tal-għajnuna jridu jiġu esklużi mill-analiżi. Bl-istess mod, il-Kummissjoni ma tqisx il-perjodu tat-twettiq tal-pjan ta’ ristrutturar lil hinn minn Ottubru 2008 (14).
(42)
Bl-istess mod, il-Kummissjoni ma għandiex l-obbligu li tibda l-investigazzjoni tal-każ mill-bidu, u lanqas li tlestih permezz ta’ għarfien tekniku espert ġdid (15). L-annullament ta’ att li jtemm proċedura amministrattiva li tiġbor fiha fażijiet differenti ma jagħtix neċessarjament lok għall-annullament tal-proċedura kollha. F’każijiet bħal dawn meta, minkejja l-fatt li jittieħdu miżuri ta’ investigazzjoni li jippermettu analiżi eżawrjenti tal-kompatibilità tal-għajnuna l-analiżi mwettqa mill-Kummissjoni ma tkunx kompluta u għalhekk tikkawża l-illegalità tad-deċiżjoni, il-proċedura maħsuba biex tibdel din id-deċiżjoni tista’ ssir abbażi tal-miżuri ta’ investigazzjoni li jkunu diġà twettqu (16).
(43)
Barra minn hekk, ġaladarba l-Kummissjoni jkollha tibbaża l-analiżi ġdida tagħha b’mod esklużiv fuq informazzjoni li hi kellha f’Ottubru 2008, informazzjoni li l-awtoritajiet Franċiżi u FagorBrandt diġà ħadu pożizzjoni dwarha, ma hemmx bżonn li jerġgħu jiġu kkonsultati (17). Fl-aħħar nett, id-dritt li partijiet terzi kkonċernati jesponu l-osservazzjonijiet tagħhom ġie żgurat permezz tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura fil-Ġurnal Uffiċjali (18) u l-ebda dispożizzjoni tar-Regolament Nru 659/1999 ma timponi li dawn għandhom jingħataw din il-possibbiltà mill-ġdid meta l-operazzjoni inizjali tkun ġiet emendata matul l-investigazzjoni (19).
(44)
Għaldaqstant, id-deċiżjoni preżenti hija bbażata biss fuq l-elementi disponibbli fid-data tal-21 ta’ Ottubru 2008.
6.3. Eliġibilità tal-impriża għall-għajnuniet għar-ristrutturar
(45)
Sabiex tibbenefika minn għajnuniet għar-ristrutturar, l-impriża għandha, l-ewwel nett, tkun tista’ titqies bħala impriża f’diffikultà, kif stabbilit fit-Taqsima 2.1 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
(46)
Fil-punt 24 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni indikat li l-impriża dehret f’diffikultà skont il-punt 11 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Fil-punt 27 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni indikat ukoll li, b’mod konformi mal-punt 13 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, id-diffikultajiet tal-impriża kienu saru serji wisq biex ikunu jistgħu jiġu ffinanzjati mill-azzjonist Spanjol tagħha. Għall-kuntrarju ta’ din l-evalwazzjoni preliminari, il-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu jqis li FagorBrandt setgħet tikseb l-appoġġ finanzjarju meħtieġ biex tiffaċċja d-diffikultajiet tagħha minn Fagor u MCC. Għaldaqstant, għandu jiġi analizzat jekk l-evalwazzjoni preliminari li saret fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura għandhiex tiġi emendata. Il-Kummissjoni tosserva li l-kompetitur jibbaża l-affermazzjoni tiegħu fuq artiklu li deher fl-istampa (20) li donnu jindika li Fagor tista’ faċilment tiġġenera fondi mis-swieq finanzjarji. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li dan l-artiklu ġie ppubblikat f’April 2005 u li s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Fagor marret ħafna għall-agħar wara din id-data. L-awtoritajiet Franċiżi jfakkru f’dan ir-rigward li d-djun finanzjarji ta’ Fagor (eskluża l-konsolidazzjoni tad-djun ta’ FagorBrandt) ittriplaw fl-2005, b’mod partikolari wara l-akkwist tat-titoli ta’ FagorBrandt u wara investimenti industrijali kbar minn Fagor. Barra minn hekk, Fagor investiet EUR 26,9 miljun ta’ kapital f’FagorBrandt fl-2006. Dawn l-elementi kollha kważi ħlew il-kapaċità tal-kooperattiva li tħallas id-dejn, li għandha proporzjonijiet ta’ dejn li qabżu sew il-limiti li ġeneralment huma awtorizzati.
(47)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li Fagor, l-uniku azzjonarju tal-grupp FagorBrandt, hija kooperattiva ta’ ħaddiema-assoċjati taħt il-liġi Spanjola. Il-kapital tagħha jinqasam bejn madwar 3 500 membru li huma esklużivament impjegati-assoċjati, u l-ebda wieħed minnhom ma jista’ jkun fil-pussess ta’ aktar minn 25 % tal-kapital tal-kooperattiva.
(48)
Minħabba din il-forma ġuridika, Fagor ma tistax timxi għal żidiet fil-kapital miftuħa għal abbonati terzi. Il-kooperattiva tista żżid il-kapital tagħha biss billi ddur għall-membri tagħha stess, li għandhom kapaċitajiet finanzjarji limitati għat-tfaddil personali tagħhom. L-unika possibilità li għandha biex tiffinanzja l-iżvilupp tagħha hi li tissellef mill-banek jew li toħroġ bonds.
(49)
MCC hija kombinament ta’ kooperattivi li Fagor tagħmel parti minnhom. Fi ħdan dan il-kombinament, kull kooperattiva żżomm l-awtonomija ġuridika u finanzjarja tagħha. Fi kliem ieħor, ma hemm l-ebda relazzjoni finanzjarja bejn Fagor u MCC. Għalhekk, MCC mhijiex kumpanija holding iżda moviment kooperattiv. Kull kooperattiva inkluża f’dan il-kombinament, bħal Fagor jew il-bank Caja Laboral, hija indipendenti u tiddependi fuq deċiżjonijiet mill-ħaddiema-kooperaturi proprji tagħha, li huma l-proprjetarji. Għalhekk, ir-relazzjonijiet bejn MCC u l-membri tagħha ma jistgħux jitqiesu bħal dawk bejn grupp finanzjarju tradizzjonali.
(50)
B’konsegwenza ta’ dan, minħabba l-foma ġuridika tagħha, MCC ma setgħetx issib fondi bħal kumpanija pubblika, u ma tistax titqies bħala kumpanija prinċipali fis-sens tal-punt 13 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Għalhekk, FagorBrandt kellha tiddependi biss fuq l-appoġġ tal-kumpanija prinċipali tagħħa, Fagor, fil-limiti tal-kapaċitajiet tagħha li tikkontribwixxi.
(51)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li mhux meħtieġ li tiġi riveduta l-evalwazzjoni li saret fid-deċiżjoni tal-ftuħ dwar l-eliġibilità tal-impriża fuq il-bażi tal-punti 11 u 13 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
(52)
Fir-rigward tal-eliġibilità tal-impriża abbażi tal-kundizzjonijiet stabbiliti fit-Taqsima 2.1 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, id-deċiżjoni tal-ftuħ twassal għal dubju wieħed biss, li huwa l-evażjoni possibbli tal-projbizzjoni tal-għajnuna għar-ristrutturar għall-impriżi ġodda (ara t-Taqsima 3 “Raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura”).
(53)
Il-Kummissjoni analizzat is-sitwazzjoni finanzjarja tal-impriża, li hija spjegata fit-Tabella Nru 1 hawn taħt. Jidher b’mod ċar li, matul l-ewwel tliet snin ta’ eżistenza tagħha, l-impriża, minkejja li kienet ħallset lura l-għajnuna 44f, ma kinitx tissodisfa l-kriterji previsti fil-punti 10 u 11 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar sabiex titqies f’diffikultà: fir-rigward tal-punt 10 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, jidher li, minkejja li l-impriża kienet ħallset lura l-għajnuna ta’ EUR 22,5 miljun mill-2004 (jiġifieri fix-xhur wara d-Deċiżjoni finali negattiva tal-Kummissjoni), hija kienet għadha ma tilfitx nofs il-fondi proprji tagħha fl-2004. Fir-rigward tal-punt 11 tal-linji gwida għar-ristrutturar, minkejja li l-impriża kienet ħallset lura l-għajnuna ta’ EUR 22,5 miljun mill-2004, hija kellha biss sena waħda li fiha sar telf (2004), u dan mhuwiex biżżejjed sabiex titqies f’diffikultà abbażi ta’ dan il-punt. Għalhekk, għandu jiġi kkonstatat li d-diffikultajiet finanzjarji tal-grupp FagorBrandt marru għall-agħar mis-sena 2005, b’mod li l-impriża setgħet titqies bħala impriża f’diffikultà skont il-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar (jiġifieri impriża li, “fin-nuqqas ta’ intervent estern mill-awtoritajiet pubbliċi” timxi “lejn mewta ekonomika kważi ċerta fuq żmien qasir jew medju”) mingħajr dubju mis-sena ta’ wara (filwaqt li jitqies l-obbligu li titħallas lura l-għajnuna 44f) u ċertament fl-2007.
Tabella 1
miljun EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Fatturat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Marġini gross
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Qligħ nett
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Fondi proprji
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Il-Kummissjoni nnutat ukoll li, matul l-ewwel semestru tas-sena 2005, il-grupp Fagor ħa d-deċiżjoni li jixtri 90 % tal-ishma tal-impriża bi prezz ta’ EUR [150-200] miljun. Dan juri li s-suq ma kienx iqis li l-impriża kienet f’diffikultà skont il-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, jiġifieri impriża li, fin-nuqqas ta’ intervent estern tal-awtoritajiet pubbliċi, qiegħda timxi lejn mewta ekonomika kważi ċerta fuq żmien qasir jew medju.
(55)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tqis li l-impriża, li twaqqfet f’Jannar 2002, ma setgħetx titqies f’diffikultà matul l-ewwel tliet snin tal-eżistenza tagħha, anke jekk kienet ħallset lura l-għajnuna 44f minnufih. Għaldaqstant, hija tqis li l-fatt li f’Jannar 2005 Franza kienet għadha ma rkupratx l-għajnuniet 44f - jiġifieri tliet snin wara t-twaqqif ta’ FagorBrandt - ma kellux l-effett li jżomm impriża ħajja b’mod artifiċjali, li, fin-nuqqas ta’ dan, kienet toħroġ mis-suq. Hija tqis ukoll li matul dan il-perjodu, l-impriża ma kellhiex raġuni biex titlob għajnuna għar-ristrutturar. Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tqis li l-fatt li f’Jannar 2005 Franza kienet għadha ma rkupratx l-għajnuniet 44f ma jikkostitwix evażjoni tal-projbizzjoni tal-għajnuna għar-ristrutturar favur l-impriżi ġodda skont il-punt 12 tal-linji gwida għar-ristrutturar.
(56)
B’konklużjoni, id-dubji dwar l-eliġibilità tal-impriża twarrbu u l-Kummissjoni tqis li l-kundizzjonijiet previsti fit-Taqsima 2.1 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar huma sodisfatti.
6.4. Dispożizzjonijiet fir-rigward tal-għajnuniet illegali u inkompatibbli
6.4.1. L-għajnuna mogħtija minn Franza
(57)
Fuq il-bażi tal-punt 23 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar u mill-fatt li l-għajnuna nnotifikata tidher li fil-biċċa l-kbira tagħha tintuża biex tiffinanzja r-rimborż tal-għajnuna 44f, fil-punt 30 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura l-Kummissjoni indikat li kellha dubji jekk l-għajnuna nnotifikata kinitx tikkostitwixxi evażjoni mill-obbligu ta’ rimborż u tneħħix is-sustanza u l-effett utli ta’ dan tal-aħħar.
(58)
Fl-evalwazzjoni tagħha ta’ din il-kwistjoni, il-Kummissjoni qieset l-elementi li ġejjin.
(59)
L-ewwel nett, skont ġurisprudenza kostanti, ir-rimborż ta’ għajnuniet inkompatibbli bl-imgħax jippermetti li terġa’ tiġi stabbilita s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel ma ngħatat l-għotja tal-għajnuna u għalhekk tiġi eliminata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni li din tikkawża. Għaldaqstant, f’dan il-każ, ir-rimborż tal-għajnuna 44f bl-imgħax - li l-ħlas tal-għajnuna l-ġdida hija subordinata għalih - għandu jerġa’ jistabbilixxi s-sitwazzjoni li kien hemm qabel l-għotja tagħha.
(60)
It-tieni nett, l-impriża hija eliġibbli għal għajnuniet għar-ristrutturar. Fil-fatt, l-ewwel nett, id-diffikultajiet finanzjarji tal-impriża mhumiex ġejjin prinċipalment mir-rimborż tal-għajnuna inkompatibbli. Dawn ġejjin minn sorsi oħra, li huma l-kawża tat-telf li sar mill-2004 (ara t-Tabella 1). Ir-rimborż fil-futur tal-għajnuna inkompatibbli jiggrava biss dawn id-diffikultajiet sa’ punt fejn l-impriża ma tkunx tista’ tiffaċċjahom aktar mingħajr l-għajnuna mill-Istat. It-tieni nett, ġie implimentat pjan għar-ristrutturar tal-attivitajiet li l-ispiża tiegħu kienet ta’ EUR 62,5 miljun. Dan juri li r-ristrutturar operattiv meħtieġ sabiex terġa’ tiġi stabbilita l-profitabilità tal-attivitajiet jikkawża spejjeż kbar ħafna, akbar mir-rimborż tal-għajnuna 44f li hija ta’ EUR 22,5 miljun, bl-imgħaxijiet mhux inklużi. Dawn l-elementi juru li FagorBrandt hija impriża f’diffikultà li l-eżistenza tagħha tinsab fil-periklu. Għalhekk tista’, bħal kull impriża f’sitwazzjoni bħal din, tibbenefika minn għajnuniet għar-ristrutturar jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet l-oħra previsti mill-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
(61)
It-tielet nett, fid-Deċiżjoni tagħha tal-1991 dwar il-każ Deggendorf (21), li josserva li l-“għajnuniet allokati b’mod illegali li Deggendorf ilha tirrifjuta li tħallas lura mill-1986 u l-għajnuniet ġodda (…) għandhom bħala effett akkumulat li jagħtu lil din il-kumpanija vantaġġ eċċessiv u indebitu li jbiddel il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess komuni”, il-Kummissjoni kkunsidrat l-għajnuniet ġodda huma kompatibbli bil-kundizzjoni li “l-awtoritajiet (…) huma obbligati li jwaqqfu l-ħlas tal-għajnuniet lill-kumpanija Deggendorf (…)sakemm ikunu għadhom ma pproċedewx għall-irkupru tal-għajnuniet inkompatibbli (…)”. Fis-sentenza tagħha tal-15 ta’ Mejju 1997 (22), il-Qorti tal-Ġustizzja approvat l-approċċ adottat mill-Kummissjoni. Minn dak iż-żmien, il-Kummissjoni adottat bosta deċiżjonijiet li fihom tuża l-istess approċċ, jiġifieri tikkunsidra li għajnuna ġdida hija kompatibbli filwaqt li tobbliga t-twaqqif tal-ħlas tagħha sakemm titħallas lura l-għajnuna illegali (23). Il-Kummissjoni tosserva li f’dan il-każ, sakemm l-għajnuna ġdida tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fil-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, ma jidher li hemm l-ebda element li jopponi l-applikazzjoni tal-approċċ meħud fil-każ Deggendorf, jiġifieri li l-għajnuna ġdida titqies kompatibbli bil-kundizzjoni li l-ħlas tagħha jkun sospiż sal-irkupru tal-għajnuna 44f.
(62)
Fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet imsemmijin qabel, id-dubji tal-Kummissjoni twarrbu.
(63)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tixtieq tippreċiża dan li ġej. Il-punt 23 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar jobbliga lill-Kummissjoni, fil-qafas tal-investigazzjoni ta’ għajnuna għar-ristrutturar, li “tikkunsidra, l-ewwel nett, l-effett akkumulat tal-għajnuna li ngħatat qabel u tal-għajnuna l-ġdida, it-tieni nett, il-fatt li l-għajnuna li ngħatat qabel ma tħallsitx lura.” Kif ġie indikat fin-nota nru 2 tal-punt 23 tal-linji gwdida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, din id-dispożizzjoni tibbaża fuq il-każistika Deggendorf (24). Fil-każ preżenti, Franza impenjat ruħha li tirkupra l-għajnuna 44f qabel ma tipproċedi għall-ħlas tal-għajnuna l-ġdida. Fid-Deċiżjoni preżenti, il-Kummissjoni għandha l-obbligu, skont il-każistika Deggendorf, li tbiddel dan l-impenn f’kundizzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna nnotifikata. B’hekk hija tkun qiegħda tiżgura li ma jkunx hemm akkumulazzjoni tal-għajnuna ta’ qabel mal-għajnuna l-ġdida u li l-għajnuna ta’ qabel titħallas lura.
6.4.2. L-għajnuna Taljana illegali
(64)
Fil-21 ta’ Ottubru 2008, Brandt Italia, il-kumpanija sussidjarja Taljana ta’ Fagor Brandt, baqgħet responsabbli minn parti mill-għajnuna mogħtija mill-awtoritajiet Taljani. Din l-għajnuna ġiet iddikjarata inkompatibbli mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tat-30 ta’ Marzu 2004 (25).
(65)
F’dan il-każ, kif diġà ntqal fil-premessa (61), il-każistika Deggendorf (26) tikkonferma li l-Kummissjoni ma tmurx lil hinn mis-setgħa diskrezzjonali tagħha meta timponi l-irkupru tal-għajnuna li ngħatat qabel bħala kundizzjoni preċedenti għall-ħlas tal-għajnuna l-ġdida. Jekk il-Kummissjoni tikkundizzjona l-għotja tal-għajnuna prevista għall-irkupru preċedenti tal-għajnuna jew għajnuniet li ngħatat/w qabel, hija mhijiex obbligata li tgħaddi għal eżami tal-effett kumulattiv ta’ dawn l-għajnuniet fuq il-kompetizzjoni, liema kundizzjoni tippermetti li jiġi evitat li l-vantaġġ mogħti mill-għajnuna prevista jiżdied ma dak mogħti mill-għajnuniet li ngħataw qabel (27).
(66)
B’hekk, fil-qafas tal-prattika tat-teħid tad-deċiżjonijiet tagħha, il-Kummissjoni privileġġat l-irkupru tal-għajnuniet inkompatibbli qabel il-ħlas ta’ għajnuniet ġodda (28) minflok ma privileġġat l-applikazzjoni tal-punt 23 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar li jippermetti li jitqies l-effett kumulattiv tal-għajnuna illegali flimkien mal-għajnuna l-ġdida.
(67)
Madankollu, minħabba ċ-ċirkustanzi partikulari tal-każ preżenti, il-Kummissjoni beħsiebha tapplika l-punt 23 tal-linji gwida. Fil-fatt, f’dan il-każ il-Kummissjoni trid tadotta deċiżjoni ġdida wara l-annullament tad-deċiżjoni tagħha tal-21 ta’ Ottubru 2008 mill-Qorti. F’dan il-qafas, il-Kummissjoni ma tistax tqis elementi ta’ informazzjoni li hi ma kellhiex meta ħadet l-ewwel deċiżjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax tqis impenji ġodda mill-Istati Membri u lanqas modalitajiet ta’ rkupru ta’ għajnuniet illegali li setgħu seħħew wara dik id-data.
(68)
Għaldaqstant, kif stabbilit fis-sentenza tal-Qorti tal-14 ta’ Frar 2012 (29), il-Kummissjoni trid teżamina l-effett kumulattiv tal-għajnuna Taljana fuq il-kompetizzjoni flimkien mal-għajnuna nnotifikata għar-ristrutturar.
(69)
Madankollu, jeħtieġ li jiġi determinat minn qabel kemm hu l-ammont tal-għajnuna Taljana li kellu jitqies fil-21 ta’ Ottubru 2008.
Determinazzjoni tal-ammont tal-għajnuna Taljana
(70)
FagorBrandt tqis li r-rimborż tal-għajnuna Taljana minn Brandt Italia għandu jkun probabbilment inqas minn EUR 200 000.
(71)
Fil-fatt, fl-2003, permezz tas-sussidjarja tagħha Brandt Italia, FagorBrandt xtrat il-fabbrika ta’ Verolanuova u l-assi tagħha mill-kumpanija Ocean, li kienet falliet. Il-prezz li Brandt Italia offriet għall-assi kkonċernati għola għal EUR 10 miljun.
(72)
L-amministraturi ġudizzjarji tal-kumpanija Ocean qiesu dan l-ammont bħala insuffiċjenti, u l-awtoritajiet Taljani xtaqu jestendu d-dispożizzjonijiet li ġejjin mir-reġimi ta’ “Mobilita” u ta’ “Cassa Integrazione” għal dawn l-operazzjonijiet ta’ rkupru, liema dispożizzjonijiet ġew iddikjarati kumpatibbli mal-liġi Ewropea applikabbli. Dawn ippjanaw b’mod notevoli li l-impriżi li jimpjegaw ħaddiema qiegħda jkunu jistgħu jibbenefikaw minn eżenzjoni ta’ kontribuzzjonijiet soċjali. L-għan tal-estenzjoni ta’ dawn il-miżuri kien li l-benefiċċju għax-xerrej iżid b’mod korrispondenti l-prezz tal-bejgħ tal-assi kkonċernati.
(73)
Huwa għalhekk li l-awtoritajiet Taljani għaddew digriet tal-liġi fl-14 ta’Frar 2003 li kien jipprevedi li x-xerrej tal-assi kollha ta’ kumpanija li tkun falliet li tkun tħaddem aktar minn 1 000 impjegat jibbenifika minn eżenzjonijiet soċjali u minn kontribuzzjonijiet addizzjonali għal kull impjegat li jżomm. L-operazzjoni ta’ akkwist tal-attivitajiet ta’ apparat domestiku ta’ Océan SpA minn Brandt Italia fis-7 ta’ Marzu 2003 kienet eliġibbli għal dan ir-reġim li tqiegħed fis-seħħ minħabba dan id-digriet tal-liġi. Għalhekk, l-ammont ta’ dawn l-eżenzjonijiet, li huma stmati għal EUR 8,5 miljun, żied il-prezz tal-akkwist propost minn Brandt Italia, li tela’ għal EUR 18,5-il miljun.
(74)
Fid-deċiżjoni tagħha tat-30 ta' Marzu 2004 (30), il-Kummissjoni qieset li d-digriet tal-liġi tal-14 ta' Frar 2003, li ġie kkonvertit f’liġi fis-17 ta’ April 2003, kien jikkostitwixxi reġim ta’ għajnuna illegali u inkompatibbli. Malli Brandt Italia ġiet mgħarrfa b’din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni, fil-5 ta’ Lulju 2004 hija kisbet is-sekwestru tal-aħħar parti tal-ħlas tal-prezz tal-bejgħ (EUR 5,7 miljuni) mill-Qorti tal-Kummerċ ta’ Brescia u avviċinat lill-korpi tal-proċedura ta’ Ocean bil-għan li tirkupra l-ammont imħallas b’mod eċċessiv. Fil-fatt, Brandt Italia kienet qieset li l-Istat Taljan kellu jirkupra l-għajnuna illegali mill-benefiċjarju reali.
(75)
Għalhekk, anke jekk il-benefiċjarju tal-għajnuna inkwistjoni għar-reġim ikkundannat mill-Kummissjoni kien Brandt Italia (kumpanija li effettivament ibbenefikat mill-eżenzjonijiet), FagorBrandt qieset li l-benefiċċju finali ta' din l-għajnuna ġie ttrasferit kważi kollu lill-kredituri rrikonoxxuti mill-amministraturi ġudizzjarji tal-kumpanija Ocean permezz ta’ żieda fil-prezz tal-bejgħ tal-assi (żieda fil-prezz ta’ EUR 8,5 miljuni, meta mqabbla ma’ EUR 8 624 283 ta’ eżenzjonijiet effettivament mogħtija). B’konsegwenza ta’ dan, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-bilanċ ta’ Brandt Italia/ FagorBrandt ikun ta’ EUR 124 283, ammont li miegħu jrid jiżdied l-imgħax.
(76)
Madankollu, l-awtoritajiet Taljani pprovdew informazzjoni lill-Kummissjoni li tikkontradixxi dan ir-raġunament.
(77)
Fit-13 ta’ Mejju 2008, l-awtoritajiet Taljani bagħtu żewġ sentenzi mill-Qorti ta’ Brescia lill-Kummissjoni. Dawn jikkonċernaw tilwima bejn l-Istitut Nazzjonali tas-Sigurtà Soċjali (INSS) u Brandt Italia dwar id-determinazzjoni tal-ammont tal-għajnuna, jiġifieri eżenzjonijiet mill-kontribuzzjonijiet soċjali, li minnhom ibbenifikat Brandt Italia.
(78)
L-ewwel sentenza tal-1 ta’ Frar 2008 tissospendi l-ordni ta’ rkupru maħruġ mill-INSS kontra Brandt Italia fit-18 ta’ Diċembru 2007. L-INSS appellat din is-sentenza. Fit-29 ta’ April 2008, Il-Qorti tal-Appell annullat is-sospensjoni tal-ordni ta’ rkupru.
(79)
It-tielet sentenza ddatata t-8 ta’ Lulju 2008, mibgħuta lill-Kummissjoni fl-20 ta’ Ottubru 2008, sostanzjalment taqbel mal-INSS u timponi li Brandt Italia tħallas lura l-għajnuna kollha. Din is-sentenza ġiet notifikata lil Brandt Italia fil-15 ta’ Settembru 2008.
(80)
Għalhekk, il-Kummissjoni trid tistabbilixxi, fid-dawl ta' din l-informazzjoni, l-ammont ta' għajnuna li għandha tintradd lura minn Brandt Italia/FagorBrandt, li setgħet tiġi stmata b’mod raġonevoli fil-21 ta’ Ottubru 2008. B’hekk, il-Kummissjoni tosserva li s-sentenza tal-Qorti ta’ Brescia tat-8 ta’ Lulju 2008 tordna li Brandt Italia trodd lura EUR 8 890 878,02.
(81)
Madankollu, il-Kummisjoni tqis li minn dan l-ammont irid jitnaqqas l-ammont issekwestrat ta’ EUR 5,7 miljun. Fil-fatt, Brandt Italia ma użatx din is-somma miżmuma bħala prekawzjoni mill-5 ta’ Lulju 2004 meta nqatgħet is-sentenza tal-Qorti tal-Kummerċ ta’ Brescia. Din id-deċiżjoni ttieħdet minħabba d-deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni fit-30 ta’ Marzu 2004 u huwa għalhekk li din is-somma nżammet f’każ ta’ bżonn ta' rkupru. Għaldaqstant, fil-21 ta’ Ottubru 2008, wieħed seta’ jimmaġina li din is-somma setgħet tintuża biex tħallas lura parti mill-għajnuna inkwistjoni. Din il-konklużjoni hija appoġġjata mill-fatt li:
-
id-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ Marzu 2004 tippreċiża fil-premessa (18) tagħha li kemm ix-xerrejja tal-impriżi f’diffikultà kif ukoll l-impriżi f’diffikultà jistgħu jibbenefikaw mir-reġim ta’ għajnuna kkundannata. Fi kliem ieħor, wieħed seta’ jimmaġina li parti mill-irkupru jew inqas kienet se taqa’ taħt ir-responsabilità tal-kumpanija Ocean;
-
is-sentenza tal-Qorti ta' Brescia tat-8 ta' Lulju 2008 issemmi l-eżistenza ta' din is-somma miżmuma f'kont issekwestrat u huwa meqjus “evidenti” li din is-somma setgħet isservi biex tħallas lura parzjalment lill-INSS.
(82)
B’konsegwenza ta’ dan, meta wieħed iqis l-elementi esposti fil-premessi (76) sa (81), il-Kummissjoni tqis li l-ammont definittiv tal-għajnuna Taljana li għandu jitqies għall-finijiet tal-analiżi preżenti jitla’ għal EUR 3 190 878,02, li magħhom irid jiżdied l-imgħax sal-21 ta’ Ottubru 2008.
(83)
F’dak li għandu x’jaqsam mal-imgħaxijiet, fil-fatt il-Kummissjoni tqis li d-data li għandha titqies biex jiġi ddeterminat l-ammont tagħhom mhix dik tal-irkupru effettiv tal-għajnuna iżda dik tad-deċiżjoni li ġiet annullata għaliex, f’dan il-każ, il-Kumissjoni tanalizza l-kompatibilità tal-għajnuna Franċiża fil-21 ta’ Ottunru 2008. Madankollu, fil-21 ta’ Ottubru 2008, l-għajnuna Franċiża żdiedet mal-għajnuna Taljana, flimkien mal-imgħaxijiet sa dik id-data. Għalhekk, il-Kummissjoni trid tqis l-akkumulazzjoni ta’ dawn l-elementi u ma żżidx l-imgħaxijiet sad-data tal-irkupru effettiv.
(84)
Barra minn hekk, il-vantaġġ ikkostitwit mill-imgħaxijiet bejn il-21 ta’ Ottubru 2008 u d-data tal-irkupru effettiv jinżamm mill-irkupru stess li, naturalment, ikollu jinkludihom.
Eżami tal-effett kumulattiv tal-għajnuna għar-ristrutturar tal-għajnuna Taljana
(85)
B’konsegwenza ta’ dan, FagorBrandt żammet somma ta’ EUR 3 190 878,02 (li magħhom iridu jiżdiedu l-imgħaxijiet) flimkien mal-EUR 31 miljun f’għajnuna mogħtija mill-awtoritajiet Franċiżi. Dan il-vantaġġ għandu impatt fuq il-kompetizzjoni: l-impriża kellha likwidità addizzjonali li kieku hi ma kienx ikollha f’kundizzjonijiet normali tas-suq (jiġifieri fin-nuqqas tal-għajnuna Taljana inkompatibbli).
(86)
B’mod konformi mal-punt 23 tal-linji gwida għar-restawr u s-sentenza tal-Qorti tal-14 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni beħsiebha teżamina l-effett kumulattiv tal-għajnuna Taljana u l-għanjuna għar-ristrutturar fil-qafas tal-analiżi tal-kompatibilità ta’ din tal-aħħar.
(87)
Dan l-eżami tal-effett kumulattiv iwassal lill-Kummissjoni għal kontroll doppju. Minn naħa waħda, il-Kummissjoni trid tivverifika li l-miżuri kompensatorji (ara l-premessa (89) u l-premessi sussegwenti, b’mod partikolari (118) u l-premessi sussegwenti) jippermettu preċiżament li jikkumpensaw għall-ħsara fil-kompetizzjoni bil-pussess minn FagorBrandt tal-likwidità addizzjonali. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni beħsiebha tiżgura li l-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju tkun eżentata minn għajnuna (ara l-premessa (154) u l-premessi sussegwenti). Fil-fatt, wieħed ma jistax jeskludi li fil-kontribuzzjoni proprja prevista mill-impriża hemm is-somma inkwistjoni.
(88)
Waqt dan il-kontroll doppju, il-Kummissjoni tista’ timponi kundizzjonijiet ġodda lill-Istat Membru kkonċernat, indipendentament mid-dispożizzjonijiet eventwali tiegħu (f’dan il-każ, il-Kummissjoni ma tistax tqis jekk dawn sarux wara l-21 ta Ottubru 2008). Kif inhu kkonfermat fil-punt 46 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, “il-Kummissjoni tista' timponi l-kundizzjonijiet u l-obbligazzjonijiet li hi tħoss li huma meħtieġa sabiex il-kompetizzjoni ma toħloqx distorsjoni fil-miżura li tmur kontra l-interess komuni, f’każ fejn l-Istat Membru kkonċernat ma jimpenjax ruħu li jadotta dawn id-dispożizzjonijiet”.
6.5. Prevenzjoni ta’ kull distorsjoni eċċessiva tal-kompetizzjoni
6.5.1. Analiżi tal-ħtieġa ta’ miżuri kompensatorji
(89)
Il-punt 38 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar jipprevedi li, sabiex l-għajnuniet għar-ristrutturar ikunu jistgħu jiġu awtorizzati mill-Kummissjoni, għandhom jittieħdu xi miżuri kompensatorji biex itaffu l-effetti negattivi tal-għajnuniet fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ. Jekk ma jsirx dan, l-għajnuniet għandhom jiġu kkunsidrati bħala “kontra l-interess komuni” u jiġu ddikjarati inkompatibbli mas-suq komuni. Din il-kundizzjoni bosta drabi tirriżulta f’limitazzjoni tal-preżenza li l-impriża jista’ jkollha fuq is-suq jew swieq tagħha wara l-perjodu għar-ristrutturar.
(90)
Fin-notifika tagħha, Franza affermat li jidher li mhumiex meħtieġa miżuri kompensatorji f’dan il-każ, b’mod partikolari għaliex l-għajnuna m’għandhiex effetti ta’ distorsjoni eċċessivi. Fil-punti 37, 38 u 40 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni spjegat b’mod konċiż għaliex irrifjutat din l-affermazzjoni.
(91)
Fil-premessi li ġejjin, il-Kummissjoni tispjega aktar fid-dettall għaliex hija tqis li l-għajnuna twassal għal distorsjoni u għaliex l-implimentazzjoni ta’ miżuri kompensatorji hija meħtieġa, kontra l-affermazzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi.
(92)
Kif diġà ntqal, FagorBrandt hija preżenti fis-settur tal-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni mad-distributuri (b’oppożizzjoni għad-distribuzzjoni u l-bejgħ lill-individwi) ta’ apparat domestiku kbir. Rigward id-dimensjoni ġeografika tas-suq tal-apparat domestiku kbir, il-Kummissjoni qieset fil-passat li din kienet għallinqas fuq l-iskala tal-Unjoni Ewropea, minħabba, b’mod partikolari, in-nuqqas ta’ ostakoli għad-dħul, l-armonizzazzjoni teknika u l-ispejjeż ta’ trasport relattivament baxxi (31). L-informazzjoni pprovduta minn FagorBrandt u miż-żewġ kompetituri li taw xi kummenti tikkonferma li s-suq huwa fuq skala tal-Unjoni.
(93)
Il-Kummissjoni tqis li għajnuna għar-ristrutturar toħloq awtomatikament distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tfixkel il-ħruġ tal-benefiċjarju mis-suq u billi twaqqaf b’hekk l-iżvilupp tal-impriżi kompetituri. Għalhekk hija tmur kontra l-irtirar tal-impriżi l-inqas effikaċi, li “huwa fatt normali ta’ kif jaħdem is-suq”, kif jindika l-paragrafu 4 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. L-għajnuna nnotifikata favur FagorBrandt għalhekk twassal għad-distorsjoni tal-kompetizzjoni msemmija qabel. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li l-elementi li ġejjin għandhom it-tendenza li jillimitaw id-daqs ta’ din id-distorsjoni tal-kompetizzjoni. L-ewwel nett, fis-suq Ewropew tal-apparat domestiku kbir, FagorBrandt għandha parti mis-suq ta’ ammont massimu ta’ [0-5] % (32). It-tieni nett, hemm erba’ kompetituri f’dan is-suq b’ishma fis-suq ta’ 10 % jew aktar (Indesit, Whirlpool, BSH u Electrolux) (33). Barra minn hekk, il-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu jirrikonoxxi li FagorBrandt huwa attur relativament żgħir fis-suq Ewropew (ara hawn fuq id-dubji espressi minn dan il-kompetitur dwar ir-ritorn għall-vijabilità tal-impriża u relatati mad-daqs żgħir tagħha), li l-ishma tiegħu fis-suq qegħdin jonqsu (34). It-tielet nett, l-ammont ta’ għajnuna huwa limitat meta mqabbel mal-fatturat Ewropew ta’ FagorBrandt (l-għajnuna tirrappreżenta inqas minn 4 % tal-fatturat tal-2007), u aktar u aktar meta mqabbel ma’ dak tal-erba’ atturi ewlenin tas-suq li għandhom fatturat aktar għoli minn dak ta’ FagorBrandt (35).
(94)
Filwaqt li l-premessa preċedenti tanalizza d-distorsjoni tal-kompetizzjoni maħluqa mill-għajnuna, għandu jiġi analizzat ukoll id-daqs tal-“effetti sfavorevoli fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ” bejn l-Istati Membri, kif indikat fil-punt 38 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar li jirrifletti l-Artikolu 107 (3) (c) tat-TFUE. Kif diġà ġie osservat fil-punt 38 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, l-għajnuna toħloq distorsjoni fil-post tal-attivitajiet ekonomiċi bejn l-Istati Membri, u b’konsegwenza ta’ dan anke fil-kummerċ ta’ bejniethom. FagorBrandt hija impriża li l-parti l-kbira tal-attivitajiet tal-produzzjoni u tal-impjegati tagħha jinsabu fi Franza ([80-100] % tal-volumi prodotti mill-impriża huma prodotti fi Franza). Mingħajr l-għajnuna tal-Istat Franċiż, FagorBrandt malajr toħroġ mis-suq. Madankollu, il-prodotti ffabbrikati fis-siti ta’ produzzjoni ta’ FagorBrandt huma f’kompetizzjoni prinċipalment ma’ prodotti li jipproduċu l-kompetituri fl-Istati Membri l-oħra (36). Għaldaqstant, l-għejba ta’ FagorBrandt kienet tippermetti lill-kompetituri Ewropej iżidu ħafna l-bejgħ tagħhom u għalhekk anke l-produzzjoni tagħhom. L-għajnuna għandha l-effett li żżomm attivitajiet ta’ produzzjoni fi Franza li kieku parti minnhom kienu jmorru lejn Stati Membri oħra. Għalhekk hija għandha effett sfavorevoli fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ, billi tnaqqas il-possibbiltajiet ta’ esportazzjoni tal-kompetituri li qegħdin fi Stati Membri oħra lejn Franza (37). L-għajnuna tnaqqas ukoll il-possibbiltajiet ta’ bejgħ lejn il-pajjiżi fejn FagorBrandt se tkompli tesporta l-prodotti tagħha. Meta jitqies l-ammont ta’ bejgħ ta’ FagorBrandt u n-numru ta’ postijiet tax-xogħol rispettiv, dawn l-effetti sfavorevoli fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ mhumiex negliġibbli.
(95)
Fuq il-bażi tal-analiżi preċedenti, il-Kummissjoni tqis li huma meħtieġa miżuri kompensatorji reali (jiġifieri mhux negliġibbli) iżda xorta waħda ta’ ambitu limitat.
6.5.2. Analiżi tal-miżuri li diġà ġew implimentati
(96)
Fil-punt 39 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni esprimiet xi dubji dwar jekk il-miżuri nnotifikati mill-awtoritajiet Franċiżi jistgħux jitqiesu bħala miżuri kompensatorji, peress li l-punt 40 tal-linji gwida għar-ristrutturar jindika li “t-tpaċija tal-kontijiet u l-waqfien ta’ attivitajiet b’telf li xorta ser ikunu meħtieġa biex tiġi stabbilita mill-ġdid il-vijabilità mhux ser jiġu kkunsidrati bħala tnaqqis tal-kapaċità jew tal-preżenza fis-suq għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kontropartijiet.” Jidher li l-miżuri kollha deskritti mill-awtoritajiet Franċiżi jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din l-esklużjoni. Fil-qafas tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, Franza tenniet li hija kkunsidrat li l-waqfien tal-produzzjoni taċ-chest freezers u tal-majkrowejvs għalihom waħidhom, u anke l-bejgħ ta’ Brandt Components, jikkostitwixxu tliet miżuri kompensatorji validi. Għaldaqstant il-Kummissjoni bdiet analiżi dettaljata ta’ dawn il-miżuri u waslet għall-konklużjonijiet li ġejjin.
(97)
Fir-rigward tal-għeluq tal-fabbrika għall-produzzjoni taċ-chest freezers fl-2005 (is-sit ta’ Lesquin) Franza indikat, fin-notifika tagħha tas-6 ta’ Awwissu 2007, li dan is-sit “li kien jiffabbrika chest freezers u kantini tal-inbejjed għall-grupp FagorBrandt kollu, kien laħaq daqs … li ma ppermettilux aktar ikopri la l-ispejjeż li jvarjaw u lanqas l-ispejjeż fissi tiegħu u kien iġġenera EUR 5,8 miljun telf ta’ produzzjoni fl-2004.” Għalhekk m’hemm ebda dubju li fil-każ inkwistjoni dan huwa għeluq ta’ attività b’defiċit li huwa meħtieġ sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid il-vijabilità (38) u b’applikazzjoni tal-punt 40 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, ma jistax jitqies bħala miżura kompensatorja.
(98)
Fir-rigward tal-waqfien ta’ produzzjoni ta’ majkrowejvs għalihom waħidhom fis-sit ta’ Azenay, dan kien ukoll għeluq ta’ attività b’defiċit meħtieġ sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid il-vijabilità, u li l-awtoritajiet Franċiżi fil-fatt irrikonoxxew b’mod espliċitu fl-osservazzjonijiet tagħhom (39). In-nuqqas ta’ profitabilità ta’ din l-attività mhijiex sorpriża peress li l-majkrowejvs għalihom waħidhom huma wieħed mis-segmenti tas-suq fejn daħlu l-aktar il-prodotti li ġejjin mill-pajjiżi rħas (40). Barra minn hekk, il-fabbrika ta’ Azenay kienet tilfet xi kuntratti kbar ta’ produzzjoni ta’ majkrowejvs għal gruppi oħra (41). B’konklużjoni, fuq il-bażi tal-punt 40 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, din il-miżura għalhekk ma tistax titqies bħala miżura kompensatorja.
(99)
Għall-kuntrarju ta’ dan, f’Marzu 2004, l-impriża ċediet is-sussidjarja tagħha Brandt Components (il-fabbrika ta’ Nevers) lill-grupp Awstrijak ATB għal ammont ta’ EUR 3 miljun. Għaldaqstant din mhix tpaċija tal-kontijiet (42) u lanqas waqfien tal-attività. Għalhekk din il-miżura mhijiex eskluża mid-dispożizzjoni msemmija qabel tal-punt 40 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. L-attività ċeduta f’Marzu 2004 (43) kellha fatturat ta’ EUR 35,4 miljun fl-2003 - ekwivalenti għal 4 % tal-fatturat tal-impriża fl-2003 - u kienet tħaddem 306 impjegat - ekwivalenti għal 6 % tal-ħaddiema tal-impriża. Hija kienet involuta fit-tfassil, fl-iżvilupp, fil-produzzjoni u fil-kummerċjalizzazzjoni tal-muturi tal-elettriku għall-magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ. Għalhekk din iċ-ċessjoni wasslet għat-tnaqqis tal-preżenza tal-impriża fis-suq tal-komponenti tal-magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ.
(100)
Madankollu, din l-aħħar miżura ma tistax tinżamm bħala miżura kompensatorja valida. Fil-fatt, il-bejgħ ta’ Brandt Components twettaq madwar tliet snin u nofs qabel in-notifika tal-għajnuna eżaminata. Min-naħa l-oħra, din il-miżura ma tnaqqasx il-preżenza ta’ FagorBrandt fis-suq tal-apparat domestiku kbir (44), li huwa s-suq ewlieni li fih se tibqa’ preżenti FagorBrandt. B’konsegwenza ta’ dan, din il-miżura ma kellhiex l-għan li tnaqqas id-distorsjonijiet fil-kompetizzjoni ġġenerati mill-għoti tal-għajnuna prevista, u ma setax ikollha dan l-effett.
6.5.3. Miżuri kompensatorji proposti mill-awtoritajiet Franċiżi
(101)
Bħala risposta għad-dubji mqajma fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura dwar is-suffiċjenza tal-miżuri kompensatorji nnotifikati, l-awtoritajiet Franċiżi jipproponu l-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-“tkessiħ” u tal-prodotti tat-“tisjir” Vedette għal ħames snin. Barra minn hekk, huma jipproponu l-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-magni tal-ħasil tal-platti Vedette, jew iċ-ċessjoni tal-marka […].
(102)
Kif kien indikat qabel, FagorBrandt tagħmel [50-80] % tal-bejgħ tagħha fis-suq Franċiż, fejn fl-2006 l-impriża kellha sehem mis-suq ta’ [10-20] % fil-valur u ta’ [10-20] % fl-ammont. Dan ifisser li kieku FagorBrandt waqqfet l-attivitajiet tagħha, kienu jibbenefikaw minn dan b’mod partikolari l-kompetituri tagħha fis-suq Franċiż billi jżidu l-bejgħ tagħhom. Għalhekk huma dawn l-impriżi li huma affettwati l-aktar mis-sopravivenza ta’ FagorBrandt permezz tal-għajnuna. Min-naħa l-oħra, il-bejgħ ta’ FagorBrandt fis-suq Taljan huwa limitat ħafna. Bħala miżura kompensatorja, il-Kummissjoni għalhekk tippreferi l-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-magni tal-ħasil tal-platti taħt il-marka Vedette milli ċ-ċessjoni tal-marka […], peress li l-prodotti tal-marka Vedette (45) huma kkummerċjalizzati esklużivament fis-suq Franċiż filwaqt li l-prodotti […] jinbiegħu prinċipalment […].
(103)
Għalhekk għandu jiġi analizzat id-daqs ta’ dawn il-miżuri kompensatorji addizzjonali, sabiex jiġi stabbilit jekk humiex biżżejjed.
Il-prodotti tat-tkessiħ
(104)
Il-bejgħ tal-prodotti tat-tkessiħ (friġġijiet u friżers) tal-marka Vedette kien jirrappreżenta, fl-2007, EUR [10-20] miljun, jiġifieri [0-5] % tal-fatturat tal-grupp FagorBrandt.
(105)
Il-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-tkessiħ għal perjodu ta’ ħames snin se jippermetti lill-kompetituri preżenti fis-suq Franċiż li jsaħħu l-pożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-prodotti tat-tkessiħ. Skont l-istudju GfK tal-2007, il-kompetituri ewlenin ta’ FagorBrandt - li għandhom sehem mis-suq għall-valur ta’ […] % - fis-suq tal-friġġijiet fi Franza huma Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) u Electrolux ([…] %). Fis-suq tal-friżers, il-kompetituri ewlenin ta’ FagorBrandt ([…] %) huma Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) u Electrolux ([…] %).
Il-prodotti tat-tisjir
(106)
Il-bejgħ ta’ prodotti tat-tisjir tal-marka Vedette kien jirrappreżenta, fl-2007, EUR [5-10] miljun, jiġifieri [0-5] % tal-fatturat tal-grupp FagorBrandt.
(107)
B’konsegwenza ta’ dan, il-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-tisjir għal perjodu ta’ ħames snin se jippermetti lill-kompetituri li jsaħħu l-pożizzjoni tagħhom fis-suq tal-kukers. Skont l-istudju GfK tal-2007, il-kompetituri ewlenin ta’ FagorBrandt (li għandhom sehem mis-suq għall-valur ta’ […] %) fis-suq tal-kukers fi Franza huma Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) u Candy ([…] %).
Il-magni tal-ħasil tal-platti
(108)
Il-bejgħ tal-magni tal-ħasil tal-platti tal-marka Vedette kienu jirrappreżentaw, fl-2007, EUR [5-10] miljun, jiġifieri [0-5] % tal-fatturat tal-grupp FagorBrandt.
(109)
Skont l-istudju GfK tal-2007, il-kompetituri ewlenin ta’ FagorBrandt (li għandhom sehem mis-suq għall-valur ta’ […] %) fis-suq tal-magni tal-ħasil tal-platti fi Franza huma BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) u Electrolux ([…] %). B’konsegwenza ta’ dan, il-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-magni tal-ħasil tal-platti taħt il-marka Vedette se jippermetti lill-kompetituri li jżidu l-preżenza tagħhom fis-suq.
Konklużjoni
(110)
Fil-qosor, il-prodotti Vedette li l-kummerċjalizzazzjoni tagħhom se titwaqqaf jirrappreżentaw [0-5] % tal-fatturat tal-grupp (46). L-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li dan se jkun jeħtieġ aġġustamenti sinifikattivi fi ħdan l-impriża […].
6.5.4. Konklużjoni dwar il-miżuri kompensatorji proposti mill-awtoritajiet Franċiżi u l-impożizzjoni ta’ miżura kompensatorja addizzjonali mill-Kummissjoni
(111)
Il-miżuri kompensatorji proposti huma l-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni għal perjodu ta’ ħames snin ta’ ċerti prodotti (tat-tisjir, tat-tkessiħ u tal-ħasil tal-platti) tal-marka Vedette (47) u ċ-ċessjoni ta’ Brandt Components. Dan huwa tnaqqis tal-preżenza fis-suq reali (jiġifieri mhux negliġibbli) iżda ta’ daqs limitat.
(112)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-miżura kompensatorja proposta mill-awtoritajiet Franċiżi fuq il-marka Vedette hija l-unika miżura kompensatorja valida u li mhijiex suffiċjenti. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tiddeċiedi li timponi, bħala kundizzjoni ta’ kompatibilità, l-estensjoni tal-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-marka Vedette bi tliet snin oħra. Fil-fatt, peress li l-projbizzjoni proposta kienet ta’ ħames snin, din se tiġi estiża bi tliet snin għal total ta’ tmien snin.
(113)
Skont l-informazzjoni li kellha l-Kummissjoni fil-21 ta’ Ottubru 2008, l-impatt ta’ din il-miżura kompensatorja (“MK”) f’termini ta’ telf ta’ fatturat tista titqies b’żewġ modi kif jidher fit-Tabella 2 hawn taħt (48).
Tabella 2
EUR Miljuni
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Fatturat ta’ FagorBrandt
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
Impatt tal-MK, stima għolja
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Impatt tal-MK, stima baxxa
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Iċ-ċifri tat-Tabella 2 tas-snin 2009 sa 2012 huma ċ-ċifri mogħtija mill-awtoritajiet Franċiżi u FagorBrandt fir-rigward tal-impatt tal-miżura kompensatorja li jipproponu huma (dwar dan l-impatt ara wkoll il-premessa (143) u l-premessi sussegwenti.
(115)
L-ewwel mod kif jiġi kkalkulat l-impatt tal-miżura kompensatorja addizzjonali imposta mill-Kummissjoni huwa billi jiġi mmultiplikat bi 3 it-telf ta’ profitt tal-aħħar sena evalwata mill-awtoritajiet Franċiżi (jiġifieri l-2012). F’xenarju ottimist għall-impriża, dan l-impatt huwa għalhekk ta’ 3 × [40-60] miljun, jew EUR [120-180] miljun.
(116)
It-tieni mod kif jista’ jiġi kkalkulat l-impatt tal-miżura kompensatorja addizzjonali huwa billi jiġu kkalkulati ċ-ċifri mill-2013 sal-2016 billi tiġi applikata żieda lineari ta’ [1,5-3] % fuq iċ-ċifri tal-2012 fl-estensjoni taż-żieda fil-fatturat li hija stmata għal [1,5-3] % mill-impriża bejn l-2009 u l-2012. Minħabba r-raġunijiet stabbiliti fil-premessa (125) u l--premessi sussegwenti, din l-ipoteżi taż-żieda tal-fatturat hija fil-fatt meqjusa bħala raġonevoli fid-dawl tal-istrateġija tal-grupp u l-perspettivi tas-suq. Minn dan il-lat, il-miżura kompensatorja se ċċaħħad lil FagorBrandt, f’xenarju ottimist għall-impriża, minn fatturat ta’ EUR [120-180] miljun.
(117)
Għalhekk, jidher li l-miżura kompensatorja proposta hija xierqa u biżżejjed biex tnaqqas waħidha b'mod proporzjonat l-effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni li rriżultaw mill-għotja tal-għajnuna inkwistjoni: f’xenarju ottimist, dan iċaħħad lill-impriża minn fatturat bejn EUR [120-180] miljun fil-perjodu 2014-2016. Dan il-fatturat mhux miksub se jippermetti lill-kompetituri li jżidu l-bejgħ tagħhom. Din il-miżura kompensatorja se tikkomplika aktar ukoll għall-impriża l-introduzzjoni mill-ġdid tal-prodotti Vedette kkonċernati wara 8 snin ta’ assenza (attwalment il-magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ Vedette biss huma kkumerċjalizzati). Fil-fatt anke jekk il-marka ma tgħebx għalkollox, l-ispejjeż biex tirritorna huma proporzjonati mas-snin ta’ assenza mis-suq. Aktar ma l-marka ddum assenti mis-suq, aktar se tonqos il-fama tagħha.
(118)
Barra minn hekk, irid jiġi vverifikat ukoll jekk din il-miżura kompensatorja ġdida tippermettix li jiġi kkumpensat ukoll il-vantaġġ kompetittiv maħruġ mill-effett kumulattiv tal-għajnuna Taljana u l-għajnuna għar-ristrutturar. Fil-fatt, wieħed jista’ jqis li, fil-21 ta’ Ottubru 2008, FagorBrandt kellha somma ta’ EUR 3 190 878,02 (jew madwar EUR 4 miljun bl-imgħax) li hi ma kellhiex tibbenefika minnha. Dan il-vantaġġ għandu impatt fuq il-kompetizzjoni: l-impriża kellha likwidità addizzjonali. Madankollu, il-miżura kompensatorja addizzjonali tikkumpensa għal din il-ħsara fil-kompetizzjoni.
(119)
It-Tabella 3 hawn taħt turi t-telf nett (jew il-likwidità ħielsa negattiva) marbuta mal-miżura kompensatorja. Iċ-ċifri għas-snin 2009-2012 huma ċ-ċifri nnotifikati lill-Kummissjoni mill-awtoritajiet Franċiżi. Iċ-ċifri għas-snin 2013-2016 huma kkalkulati billi ċ-ċifri tas-sena 2012 jiżdiedu b’[1,5-3] % kull sena (49).
Tabella 3
EUR Miljuni
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Riżultat finali mingħajr MK
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Impatt tal-MK, stima għolja
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Impatt tal-MK, stima baxxa
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Għaldaqstant jidher li f’xenarju ottimist (għall-impriża), tliet snin addizzjonali jċaħħdu lil FagorBrandt mil-likwidità għal ammont bejn EUR [10-20] miljun (jekk wieħed jimmultipla bi 3 ċ-ċifra tal-2012) u EUR [10-20] miljun (jekk wieħed iżid iċ-ċifri kkalkulati). Fi kliem ieħor, l-impożizzjoni ta’ din il-miżura kompensatorja ġdida tpatti bil-kbir għall-vantaġġ ta’ likwidità ta’ madwar EUR 4 miljun.
(121)
Fl-aħħar nett, il-fatt li l-miżuri kompensatorji huma estiżi lil hinn minn tmiem il-perjodu ta’ ristrutturar (li hu ffissat għall-31 ta’ Diċembru 2012) ma jagħmilhomx inadegwati. Fil-fatt, jekk il-miżuri kompensatorji jitħallsu fir-rigward tal-għotja ta’ għajnuna għar-ristrutturar, dawn ma jkunux parti mill-proċess ta’ ristrutturar innifsu iżda jirrappreżentaw kumpens mogħti lill-kompetituri tal-impriża megħjuna fid-dawl li tissewwa l-ħsara għall-kompetizzjoni li dawn setgħu soffrew. Għalhekk, l-effett tagħhom u l-ħtieġa tagħhom mhumiex diskussi minħabba l-fatt li dawn jiġu estiżi fuq perjodu li jmur lil hinn mill-perjodu għar-ristrutturar, għaldaqstant dawn tpoġġew fis-seħħ minħabba operazzjoni ta’ ristrutturar iffaċilitata minn għajnuna mill-Istat u għaldaqstant huma għandhom l-għan u l-effett li jsewwu l-ħsara li tirriżulta minn din l-għajnuna.
(122)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li dawn il-miżuri jippermettu li jiġu evitati distorsjonijiet tal-kompetizzjoni eċċessivi skont il-punti 38 sa 40 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
6.6. Ritorn għall-vijabilità tal-impriża
6.6.1. Pjan ta’ ristrutturar, prospetti tas-suq u kredibbiltà tat-tbassir inklużi fil-pjan għar-ristrutturar
(123)
Il-pjan għar-ristrutturar ta’ FagorBrandt, li diġà beda, essenzjalment jipprevedi:
-
li jiġi ffukat mill-ġdid u li jkun hemm żvilupp iffukat fuq […];
-
razzjonalizzazzjoni tal-politika tal-bejgħ u […];
-
it-twaqqif ta’ attivitajiet u l-għeluq ta’ siti (50);
-
it-tnaqqis ta’ impjegati (51);
-
miżuri bl-iskop li jsaħħu s-sostenibbiltà tal-impriża (52).
(124)
Wara l-eżami, il-Kummissjoni kkonfermat dak li kienet ħabbret fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, jiġifieri li hi tqis li dan il-pjan jikkonforma mal-eżiġenzi previsti fil-punti 35 sa 37 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Fi kliem ieħor, il-pjan għar-ristrutturar jidher li jippermetti li tiġi stabbilita mill-ġdid il-vijabilità tal-impriża fit-tul.
(125)
Madankollu, il-Kummissjoni tixtieq turi l-analiżi u l-konklużjonijiet tagħha fir-rigward tal-prospetti tas-suq u l-kredibbiltà tal-previżjonijiet li jidhru fil-pjan ta’ ristrutturar.
(126)
Il-Kummissjoni evalwat il-previżjonijiet li rriżultaw mill-pjan għar-ristrutturar, b’mod partikolari l-prospetti ta’ tkabbir. Il-Kummissjoni tixtieq tfakkar li fid-deċiżjoni preżenti tqieset biss l-informazzjoni disponibbli f’Ottubru 2008
(127)
Skont is-CECED (53), l-iżvilupp fis-suq Ewropew f’termini ta’ volum bejn l-2005 u l-2007 juri żieda moderata fl-Ewropa tal-Punent (madwar 2 % kull sena) u stabbli fl-Ewropa tal-Lvant (madwar 7 % kull sena). Madankollu, din l-aħħar rata ta’ żieda hija aleatorja, għaliex tiddependi fuq il-varjazzjonijiet tal-ekonomija, fejn żieda b’2 ċifri u nuqqas b’2 ċifri wkoll jistgħu jalternaw wara xulxin.
(128)
Jekk, fuq perjodu ta’ żmien twil, tista’ ssir konverġenza tal-imġiba tax-xiri tal-Ewropa tal-Lvant mal-Ewropa tal-Punent, is-saħħa tax-xiri dgħajfa fil-pajjiżi tal-Ewropa tal-Lvant twassal għal konċentrazzjoni tad-domanda fuq il-prodotti essenzjali (magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ jew friġġijiet) u ta’ kwalità baxxa. Madankollu, huwa f’dawn is-swieq li daħlu l-kompetituri Torok u Asjatiċi.
(129)
Is-swieq li għandhom potenzjal għal FagorBrandt għalhekk huma fl-Ewropa tal-Punent, għaliex huma akbar f’termini ta’ valur, iżda wkoll f’termini ta’ volum, u jikkonċentraw inqas fuq il-prodotti rħas, li bihom FagorBrandt ma jistax aktar ikun kompetittiv u li huma r-raġuni tat-tkabbir kbir fl-Ewropa tal-Lvant.
(130)
B’mod aktar partikolari, is-suq ta’ referenza ta’ FagorBrandt huwa s-suq Franċiż fejn il-grupp jagħmel [50-80] % tal-bejgħ tiegħu, jipproduċi [80-100] % tal-ammonti tiegħu u jħaddem [80-100] % tal-impjegati tal-grupp. Skont il-GIFAM (54), fi Franza, is-suq tal-apparat domestiku kbir żdied fl-2007, b’1 % meta mqabbel mal-2006, kemm fil-volum kif ukoll fil-valur. B’mod aktar speċifiku, is-suq tal-apparat […] li fuqu tixtieq tikkonċentra FagorBrandt żdied b’[…] % meta mqabbel mal-2006 filwaqt li għall-apparat […], il-bejgħ naqas b’[…] %.
(131)
L-iżviluppi għal kull tip ta’ prodott juru li s-swieq li għandhom potenzjal li qegħdin jiżviluppaw fl-Ewropa u b’mod partikolari fi Franza huma essenzjalment dawk tal-prodotti […]. It-tkabbir tal-prodotti […] huwa sinifikanti, filwaqt li s-settur tat-tkessiħ huwa kważi wieqaf kif turi t-tabella li ġejja meħuda mill-istudju GIFAM:
Tabella 4
(132)
B’konsegwenza ta’ dan, l-għażla ta’ FagorBrandt, minn naħa, li tikkonċentra b’mod partikolari fuq […] u, min-naħa l-oħra, li tiżviluppa […], tidher koerenti mal-iżvilupp tas-segmenti u prodotti differenti.
(133)
Il-Kummissjoni, wara li analizzat l-elementi fundamentali l-oħra tal-pjan għar-ristrutturar li għandhom l-iskop li jiġġustifikaw ir-rilevanza tal-previżjonijiet fir-rigward tal-profitabilità operattiva ta’ FagorBrandt fiż-żmien, tqis li dawn il-previżjoijiet huma realistiċi.
Tabella 5
EUR Miljuni
2009
2010
2011
2012
Fatturat ta’ FagorBrandt
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
[900-1 200 ]
Riżultat finali
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Għaldaqstant, il-bqija tal-analiżi se tillimita ruħha għaż-żewġ dubji preċiżi dwar in-natura realistika u suffiċjenti tal-pjan għar-ristrutturar li tqajmu fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura.
(135)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni talbet spjegazzjonijiet dwar iż-żieda mistennija ta’ 20 % tal-fatturat fl-2007. L-awtoritajiet Franċiżi spjegaw li l-medda ta’ attività ta’ FagorBrandt tbiddlet fl-2006 bit-trasferiment tad-distribuzzjoni tal-marka Fagor minn Fagor għal FagorBrandt fis-swieq Brittaniċi u Franċiżi, u mbagħad tal-attivitajiet Franċiżi kollha ta’ Fagor (55). Il-fatturat ta’ dawn l-attivitajiet ġie stmat għal EUR [50-100] miljun għall-2007 u ġie inkluż fil-fatturat ta’ FagorBrandt għas-sena 2007. Fuq medda kostanti, iż-żieda prevista tal-fatturat kienet biss ta’ [5-10] %. Minn dak iż-żmien, Franza kkomunikat l-fatturat li sar realment fl-2007 lill-Kummissjoni. Dan kien EUR 903 miljun mqabbel ma’ EUR 779,7 miljun fl-2006, jiġifieri żieda ta’ madwar 16 % minn sena għall-oħra.
(136)
It-tieni nett, il-Kummissjoni osservat li l-pjan għar-ristrutturar ma kienx jindika kif FagorBrandt kienet se tagħmel biex tiffaċċja r-rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li ngħatat mis-sussidjarja Taljana tagħha u li għalhekk b’dan il-mod inħoloq riskju għar-ritorn għall-vijabilità tal-impriża. L-awtoritajiet Franċizi ppreċiżaw li r-rimborż tal-għajnuna Taljana minn Brandt Italia għandu jkun probabbilment inqas minn EUR 200 000 (ara l-premessa (70) u l-premessi sussegwenti). Madankollu, kif il-Kummissjoni diġà indikat (ara l-premessa (76) u l-premessi sussegwenti), l-ammont tal-għajnuna Taljana li għandu jitqies għall-finijiet tad-deċiżjoni preżenti jitla’ għal EUR 3 190 878,02, li magħhom irid jiżdied l-imgħax sal-21 ta’ Ottubru 2008. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li r-rimborż ta’ din is-somma ma jqajjimx dubju dwar ir-ritorn għall-vijabilita tal-impriża, għaldaqstant FagorBrandt hija mistennija li żżid il-kontribuzzjoni proprja tagħha għal ammont ekwivalenti għal EUR 3 190 878,02 u l-imgħax (f’dan ir-rigward ara l-premessa (149) u l-premessi sussegwenti).
(137)
Fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-dubji dwar ir-ritorn għall-vijabilità li tqajmu fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura huma mwarrba.
6.6.2. Dubji dwar ir-ritorn għall-vijabilità mqajmin minn parti interessata
(138)
Kif ġie indikat qabel, il-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu jikkontesta l-fatt li r-ristrutturar jista’ jerġa’ jistabbilixxi l-vijabilità tal-impriża fit-tul. L-ewwel nett, huwa jqis li l-impriża kellha ċċaqlaq parti mill-produzzjoni tagħha lejn iż-żoni ta’ produzzjoni rħas, fejn tkun tista’ tibbenefika minn ekonomiji ta’ skala. It-tieni nett, l-impriża mhux se tkun tista’ tiffaċċja l-investimenti meħtieġa sabiex ittejjeb il-prodotti tagħha f’industrija li kull sena tirrikjedi investimenti kbar fl-għodda industrijali, it-tfassil, ir-riċerka u l-iżvilupp. Fl-aħħar nett, huwa jenfasizza li l-impriża għadha żgħira wisq meta mqabbla mal-kompetituri tagħha. Fil-premessi li ġejjin, il-Kummissjoni se tagħmel mezz li tivverifika jekk dawn l-osservazzjonijiet tal-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu jqajmux dubju dwar il-konklużjonijiet dwar ir-ritorn għall-vijabilità.
(139)
Fir-rigward tal-ħtieġa li ċċaqlaq parti mill-produzzjoni f’pajjiżi irħas, il-Kummissjoni tosserva li l-awtoritajiet Franċiżi rrispondew b’mod preċiż għal dan il-punt. Huma jfakkru li l-iżvilupp immirat minn FagorBrandt (prodotti b’valur miżjud għoli u innovattivi), kif ukoll dak ta’ xi wħud mill-kompetituri strettament Ewropej tagħha, ma jaqbilx ma’ sistematizzazzjoni tal-produzzjoni tagħhom fil-pajjiżi rħas. […] Għall-impriżi ewlenin, l-istabbiliment ta’ unitajiet ta’ produzzjoni fil-pajjiżi rħas huwa wkoll pass għar-rieda li jiġi żviluppat il-bejgħ hemmhekk.
(140)
Fir-rigward tal-affermazzjonijiet tal-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu dwar l-impossibbiltà għal FagorBrandt li tiffaċċja l-investimenti kbar meħtieġa sabiex tibqa’ kompetittiva u dwar id-daqs żgħir wisq tal-impriża meta mqabbla mal-impriżi ewlenin, il-Kummissjoni tosserva li hija stess indikat fil-punt 8 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura li dawn l-elementi kkontribwixxew għad-diffikultajiet tal-impriża. Madankollu hija tosserva li l-pjan għar-ristrutturar jidher li jilqa’ dawn l-isfidi. Fil-fatt, l-impriża beħsiebha tikkonċentra fuq […]. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li ċerti impriżi fis-settur, minkejja d-daqs żgħir tagħhom meta mqabbla mal-impriżi l-kbar u l-produzzjoni kbira tagħhom fil-pajjiżi tal-Ewropa tal-Punent, jirnexxielhom jibqgħu kompetittivi billi jikkonċentraw fuq ċerti prodotti u segmenti (dawn huma atturi li sabu settur komdu għalihom bħal Miele, Smeg, Liebherr, Teka, jew fabbrikanti żgħar ta’ daqs nazzjonali bħal Candy u Gorenje). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-integrazzjoni aktar u aktar avvanzata ta’ FagorBrandt fil-grupp Fagor tikkontribwixxi wkoll biex jiġu solvuti dawn il-problemi relatati mad-daqs. Fil-qosor, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-punti msemmija mill-kompetitur huma sfidi għal FagorBrandt iżda temmen li l-pjan għar-ristrutturar huwa ta’ tali natura li tiffaċċjahom u għandha probabilità suffiċjenti ta’ ritorn għall-vijabilità.
(141)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tqis li l-kummenti li saru mill-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu ma jitfgħux dubju fuq l-evalwazzjoni li minnha ħareġ li l-pjan għar-ristrutturar jippermetti li terġa’ tiġi stabbilita l-vijabilità ta’ FagorBrandt fit-tul.
6.6.3. Effett tal-miżuri kompensatorji addizzjonali fuq ir-ritorn għall-vijabilità
(142)
Fl-aħħar nett, dejjem fir-rigward tar-ritorn għall-vijabilità fit-tul, il-Kummissjoni, kif previst fl-aħħar sentenza tal-punt 38 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, trid tivverifika jekk il-miżuri kompensatorji previsti jpoġġux fil-periklu l-vijabilità tal-impriża. Kif diġà ġie analizzat, l-awtoritajiet Franċiżi pproponew miżuri kompensatorji li ma kinux inklużi fil-previżjonijiet finanzjarji mehmuża man-notifika. Peress li l-Kummissjoni dehrilha li dawn il-miżuri kienu meħtieġa, dawn għandhom għaldaqstant ikunu implimentati. Fir-rigward ta’ dawn il-miżuri - il-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-tkessiħ, tat-tisjir u tal-ħasil tal-platti tal-marka Vedette għal perjodu ta’ ħames snin - li jwasslu għal deterjorazzjoni fir-riżultati finanzjarji tal-impriża, għandu jiġi żgurat li l-impriża tista’ tiflaħ għalihom.
(143)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, it-Tabelli 6 u 7 li ġejjin jindikaw ir-riżultati finanzjarji tal-impriża, filwaqt li jqisu l-implimentazzjoni tal-miżuri kompensatorji proposti mill-awtoritajiet Franċiżi. It-Tabella 6 tiddeskrivi xenarju ottimist u t-Tabella 7 xenarju pessimist.
Tabella 6
Waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-tkessiħ, tat-tisjir u tal-ħasil tal-platti tal-marka Vedette (EUR Miljuni)
Xenarju ottimist
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Fatturat
903,0
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
Marġini gross
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Introjtu operatorju qabel l-elementi mhux rikorrenti
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Introjtu operatorju (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Qligħ qabel it-taxxa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Qligħ nett
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Likwidità Ħielsa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Likwidità Ħielsa akkumulata
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabella 7
Waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tat-tkessiħ, tat-tisjir u tal-ħasil tal-platti tal-marka Vedette (EUR Miljuni)
Xenarju pessimist
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Fatturat
903,0
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
[900-1 000 ]
Marġini gross
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Introjtu operatorju qabel l-elementi mhux rikorrenti
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Introjtu operatorju (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Qligħ qabel it-taxxa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Qligħ nett
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Likwidità Ħielsa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Likwidità Ħielsa akkumulata
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
It-Tabelli 6 u 7 huma bbażati fuq l-ipoteżijiet li ġejjin dwar it-telf fil-fatturat li se jwassal għall-irtirar ta’ bosta familji ta’ prodotti kkummerċjalizzati taħt il-marka Vedette. Irtirar bħal dan jista’ jwassal għall-effetti li ġejjin:
a)
tnaqqis tal-bejgħ fil-familja tal-prodotti tal-marka Vedette li l-kummerċjalizzazzjoni tagħhom hija sospiża;
b)
tnaqqis tal-bejgħ fil-familji l-oħra ta’ prodotti kkummerċjalizzati taħt il-marka Vedette (56) (l-effett negattiv tal-marka fuq il-prodotti tal-marka Vedette);
c)
tnaqqis tal-bejgħ tal-marki l-oħra (l-effett ta’ portafoll negattiv fuq il-marki kollha tal-grupp FagorBrandt).
(145)
Ix-xenarju ottimist jikkunsidra biss l-effetti a) u b) tal-premessa (144) u t-telf relatat mal-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodott jirrappreżenta telf ta’ [70-90] % tal-fatturat tal-familja ta’ prodotti mwaqqfa (l-[10-30] % li jifdal jiġu rkuprati minn FagorBrandt permezz taż-żieda fil-bejgħ ta’ prodotti identiċi mibjugħa taħt marki oħra li mhumiex Vedette) u ta’ [20-30] % tal-fatturat ta’ prodotti oħra kkummerċjalizzati taħt il-marka Vedette. Ix-xenarju pessimist iqis l-effett imsemmi fil-punt c) tal-premessa (144) billi jissupponi rata ta’ telf ta’ [110-130] % għall-familja ta’ prodotti mwaqqfa (it-telf jista’ mhux biss jaffettwa 100 % tal-fatturat tal-familja ta' prodotti mwaqqfa iżda jista’ wkoll jaffettwa prodotti u marki oħra mill-familja li titwaqqaf il-kummerċjalizzazzjoni tagħha) u ta’ [20-40] % għall-prodotti l-oħra kkumerċjalizzati taħt il-marka Vedette. L-awtoritajiet Franċiżi jispjegaw li ipoteżi pessimista bħal din tikkorrispondi għal esperjenza magħrufa mill-impriża: fl-2003 hija kienet iddeċidiet li tabbanduna l-kummerċjalizzazzjoni tal-majkrowejvs taħt il-marka Vedette fi Franza sabiex tikkonċentra biss fuq il-marka Brandt li kienet tibbenefika minn forza ta’ bejgħ speċifika. Dan it-twaqqif kellu effett sekondarju negattiv ħafna, għaliex mhux biss il-fatturat kollu magħmul taħt il-marka Vedette intilef iżda t-telf laħaq ukoll lill-marka Brandt (telf totali fuq dawn iż-żewġ marki ta’ […] apparati f’sentejn fuq bejgħ inizjali ta’ […] unitajiet, fosthom […] taħt il-marka Vedette, jiġifieri telf ta’ [120-140] % tal-ammonti abbandunati) (57).
(146)
Fuq il-bażi tal-analiżi tal-istatistiċi inklużi fiż-żewġ tabelli preċedenti u informazzjoni oħra pprovduta mill-awtoritajiet Franċiżi, il-Kummissjoni tosserva li l-miżuri kompensatorji magħżula se jdgħajfu l-impriża, għaliex se jwasslu għal deterjorazzjoni tal-qligħ tal-impriża mill-2009, is-sena li fiha ġew implimentati. Madankollu, l-impriża jerġa’ jkollha qligħ nett pożittiv mill-2010, li jiżdied fis-snin ta’ wara. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri kompensatorji proposti mill-awtoritajiet Franċiżi, anke jekk idgħajfu l-impriża, mhux se jimpedixxu r-ritorn għall-vijabilità.
(147)
L-impożizzjoni ta’ miżura kompensatorja addizzjonali mill-Kummissjoni, jiġifieri l-ħtieġa li l-waqfien tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti kkonċernati tal-marka Vedette, ma tqajjimx dubju dwar din il-konklużjoni.
(148)
Fil-fatt, kif jirriżulta mit-Tabella 3 li tippreżenta l-impatt tal-miżura kompensatorja addizzjonali fuq ir-riżultat finali tal-impriża, dan tal-aħħar jibqa’ pożittiv fis-snin 2014 sa 2016, u jkun hemm żieda stamata ta’ [1,5-3] %. Għaldaqstant, wieħed jasal għall-istess konklużjoni fir-rigward tal-miżura kompensatorja imposta mill-Kummissjoni: għalkemm din iddgħajjef lill-impriża, mhix se ċċaħħadha milli tirritorna għall-vijabilità.
6.7. Limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu: kontribuzzjoni reali, eżenta minn għajnuna
(149)
Sabiex l-għajnuna tkun tista’ tiġi awtorizzata, jeħtieġ li, b’applikazzjoni tal-punti 43 sa 45 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, l-ammont u l-intensità tal-għajnuna jkunu limitati strettament għall-minimu meħtieġ sabiex jippermettu li jsir ir-ristrutturar skont id-disponibilitajiet finanzjarji tal-impriża, tal-azzjonisti tagħha jew tal-grupp li hija parti minnu. Il-benefiċjarji tal-għajnuna jridu jikkontribwixxu b’mod sostanzjali għall-pjan għar-ristrutturar mir-riżorsi proprji tagħhom, inkluż bil-bejgħ ta’ assi li mhumiex indispensabbli għas-sopravivenza tal-impriża, jew minn finanzjament estern miksub bil-kundizzjonijiet tas-suq.
(150)
Kif huwa indikat fil-punt 43 tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, l-ispejjeż għar-ristrutturar, bħal ma huma deskritti fin-notifika tal-awtoritajiet Franċiżi, jitilgħu għal EUR 62,5 miljun. L-impriża beħsieba tikkontribwixxi għal EUR 31,5 miljun u tirċievi għajnuna ta' EUR 31 miljun.
EUR Miljuni
%
Spejjeż għar-ristrutturar
62,5
100 %
Iffinanzjati minn:
Sforz proprju tal-benefiċjarju
4,6
7,4 %
Provvista tal-azzjonist
26,9
43 %
Għajnuna mill-Istat
31
49,6 %
(151)
Fil-punt 44 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni tqajjem żewġ dubji dwar din l-informazzjoni. Minn naħa, il-Kummissjoni titlob lill-awtoritajiet Franċiżi biex jiġġustifikaw għaliex ma inkludewx ir-rimborż tal-għajnuna 44f fl-ispejjeż għar-ristrutturar. Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni titlob spjegazzjoni tan-natura tal-isforz proprju tal-benefiċjarju.
(152)
L-awtoritajiet Franċiżi taw risposta għat-tieni dubju u indikaw li l-isforz proprju tal-benefiċjarju huwa self mill-bank li tneħħa minn FagorBrandt minn fuq is-suq. Huma jispeċifikaw li fl-2006 l-impriża ħadet xi self mill-bank għal ammont ta’ EUR [20-40] miljun li sar EUR [20-40] miljun fl-2007 (58). Dan is-self ġie żgurat minn […]. Il-Kummissjoni tosserva li dan huwa “finanzjament estern miksub bil-kundizzjonijiet tas-suq” bħal ma huwa stabbilit fil-punt 43 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar u għalhekk huwa kontribuzzjoni valida.
(153)
Fir-rigward tal-ewwel dubju li tqajjem mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li r-rimborż ta’ għajnuna inkompatibbli ma jistax ikun, a priori, ikkwalifikat bħala spiża għar-ristrutturar (u lanqas bħala sforz proprju tal-impriża benefiċjarja skont il-punti 43 u 44 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar). Huwa għal din ir-raġuni li ma għaddewx l-għajnuna 44f mal-ispejjeż għar-ristrutturar. Madankollu, huma jindikaw li, ovvjament, dan ir-rimborż, ikkalkulat għal madwar EUR [25-30] miljun (inklużi l-imgħaxijiet), huwa integrat fil-pjan kummerċjali mehmuż man-notifika bħal kull spiża finanzjarja oħra normali. Il-Kummissjoni taħseb li huwa indispensabbli li r-rimborż jitqies fil-pjan kummerċjali, li huwa l-każ hawnhekk (59).
(154)
Madankollu, ta’ min iqis ukoll li fil-21 ta’ Ottubru 2008 l-għajnuna Taljana riċevuta minn Brandt Italia telgħet għal EUR 3 190 878,02, ammont li miegħu wieħed għandu jżid l-imgħax. Għaldaqstant, wieħed ma jistax jeskludi li fil-kontribuzzjoni proprja prevista mill-impriża hemm is-somma inkwistjoni. B’konsegwenza ta’ dan, il-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju taqa’ taħt il-50 % mitluba mill-punt 44 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar.
(155)
Għaldaqstant, sabiex jiġi żgurat li l-kontribuzzjoni proprja tal-impriża tkun eżenti mill-għajnuna u tirappreżenta mill-inqas 50 % tal-ispejjeż tar-ristrutturar, il-Kummissjoni timponi bħala kundizzjoni għad-deċiżjoni pożittiva preżenti żieda fil-kontribuzzjoni proprja li tikkorrispondi għall-ammont tal-għajnuna Taljana, jiġifieri EUR 3 190 878,02, ammont li wieħed irid iżid miegħu l-imgħax sal-21 ta’ Ottubru 2008.
(156)
B’mod konkret, il-kontribuzzjoni proprja għall-ispejjeż tar-ristrutturar proposti minn FagorBrandt trid tiżdied b’dan l-ammont (b’self, permezz tal-azzjonisti je b’mezzi oħra) qabel tmiem il-perjodu tar-ristrutturar tal-impriża stabbilita fil-31 ta’ Diċembru 2012. L-awtoritajiet Franċiżi iridu juru prova ta’ din iż-żieda fi żmien xahrejn mill-iskadenza fil-31 ta’ Diċembru 2012.
(157)
Fir-rigward tal-affirmazzjoni tal-kompetitur li talab li jibqa’ anonimu li l-għajnuna mhijiex limitata għall-minimu, il-Kummissjoni tikkonferma li lil hinn mill-verifika tar-rispett tal-kriterju formali ta’ kontribuzzjoni proprja li taqbeż il-50 %, hija evalwat ukoll jekk l-għajnuna kinitx limitata għall-minimu possibbli, b’mod partikolari fuq il-bażi tal-kriterji definiti fil-punt 45 tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar. Il-Kummissjoni tqis li dan huwa l-każ u li l-ammont tal-għajnuna ma jippermettix lill-impriża li jkollha “assi likwidi aktar minn dawk li hija tista’ tiddedika għal attivitajiet aggressivi li jistgħu jipprovokaw distorsjonijiet fuq is-suq li ma jkunux relatati mal-proċess tar-ristrutturar.”
(158)
Il-Kummissjoni tosserva b’mod partikolari li wara l-għotja tal-għajnuna u fi tmiem il-perjodu ta’ ristrutturar, il-grupp xorta se jkollu dejn kbir bil-proporzjon dejn-għal-ekwità iżjed minn 1. Għalhekk, FagorBrandt trid tindirizza bi prijorità l-likwidità maħluqa biex tnaqqas dan il-livell tad-dejn.
6.8. Prinċipju ta’ għajnuna unika
(159)
B’mod konformi mal-punti 72 u l-punti sussegwenti tal-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar, għajnuna għar-ristrutturar tingħata darba waħda biss f’perjodu ta’ għaxar snin.
(160)
F’dan il-każ, l-għajnuniet Franċiżi u Taljani li bbenefikat minnhom FagorBrandt ma setgħux jikkwalifikaw bħala għajnuniet għas-salvataġġ u r-ristrutturar. Fil-fatt, meta ingħataw dawn l-għajnuniet, fl-2002 u l-2003 rispettivament, FagorBrandt ma kinitx f’diffikultà kif deher fil-premessi (45) sa (56).
(161)
B’konsegwenza ta’ dan, il-prinċipju ta’ għajnuna unika mitlub mil-linji gwida dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar kien rispettat.
6.9. Implimentazzjoni kompluta tal-pjan
(162)
Il-pjan għar-ristrutturar ta’ FagorBrandt, inklużi l-impenji kollha ta’ Franza, għandu jkun eżegwit b’mod sħiħ (60). Il-Kumissjoni titlob li tiġi infurmata bl-iżvilupp tal-implimentazzjoni tal-pjan kif ukoll bl-impenji relatati miegħu.
7. KONKLUŻJONI
(163)
L-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern jekk il-kundizzjonijiet kollha imposti jkunu sodisfatti.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna li Franza qed tippjana li timplimenta favur l-impriża FagorBrandt għal ammont ta’ EUR 31 miljun hija kompatibbli mas-suq intern bil-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 2.
Artikolu 2
1. L-awtoritajiet Franċiżi għandhom jissospendu l-ħlas tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 ta’ din id-Deċiżjoni lill-impriża FagorBrandt sakemm ma jsirx l-irkupru minn FagorBrandt tal-għajnuna inkompatibbli msemmija fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/343/KE tas-16 ta’ Diċembru 2003 (61).
2. Il-pjan għar-ristrutturar ta’ FagorBrandt, bħal ma kien ippreżentat lill-Kummissjoni minn Franza fis-6 ta’ Awwissu 2007, għandu jiġi eżegwit b’mod sħiħ.
3. Il-kontribut proprju għall-ispejjeż tar-ristrutturar propost minn FagorBrandt ta’ EUR 31,5 miljun irid jiżdied bi EUR 3 190 878,02 u l-imgħax fuq dan l-ammont mid-data li fiha l-għajnuna Taljana tpoġġiet għad-dispożizzjoni ta’ FagorBrandt fl-21 ta’ Ottubru 2008. Din iż-żieda trid isseħħ qabel tmiem il-perjodu tar-ristrutturar tal-impriża stabbilit fil-31 ta’ Diċembru 2012. L-awtoritajiet Franċiżi iridu juru prova ta’ din iż-żieda fi żmien xahrejn mill-iskadenza fil-31 ta’ Diċembru 2012.
4. FagorBrandt twaqqaf il-produzzjoni tal-prodotti tat-tkessiħ, tat-tisjir u tal-ħasil tal-platti tal-marka Vedette għal perjodu ta’ tmien snin.
5. Sabiex jiġi żgurat li jkunu sodisfatti l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 4 ta’ dan l-Artikolu, Franza tinforma lill-Kummissjoni, permezz ta’ rapporti annwali, dwar is-sitwazzjoni tal-iżvilupp tar-ristrutturar ta’ FagorBrandt, dwar l-irkupru tal-għajnuna inkompatibbli deskritt fil-paragrafu 1, dwar il-ħlas tal-għajnuna kompatibbli, u dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri kompensatorji.
Artikolu 3
Franza tinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri li ttieħdu sabiex tkun konformi magħha.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Lulju 2012.