PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 541/2012
ze dne 21. června 2012,
kterým se ukončuje prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se tato opatření zrušují
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
V roce 1995 Rada uložila nařízením (ES) č. 95/95 (2) konečné antidumpingové opatření ve formě zvláštního cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Sazba zvláštního cla byla stanovena na 352 EUR za tunu.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce byla opatření zachována nařízením Rady (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
(3)
V dubnu 2005 na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužilo nařízení Rady (ES) č. 639/2005 (4) opatření o dalších pět let.
(4)
V květnu 2011 na základě dalšího přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 (5) opatření o dalších pět let. Zvláštní celní sazba byla stanovena na stejné úrovni jako v původních antidumpingových opatřeních, tj. 352 EUR za tunu.
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(5)
V 84. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 453/2011 se uvádí, že Rada považuje za vhodné zhodnotit, zda výše cla je stále přiměřená, vzhledem k tomu, že zvláštní clo bylo stanoveno na základě zjištění původního šetření v roce 1995 a nikdy nebylo revidováno. Komise by proto zvážila zahájení prozatímního přezkumu ex officio podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem a poté, co dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu ex officio, dne 5. července 2011 oznámila zahájení prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(7)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla výrobní odvětví Unie, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány dotčené země.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byli vyvážející výrobci v ČLR vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Vzhledem k tomu, že žádní vyvážející výrobci se však ke spolupráci nepřihlásili, výběr vzorku nebyl nutný.
3.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým stranám, jichž se to týká. Žádné další strany se nepřihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Nebyly obdrženy žádné odpovědi na dotazníky od dvou výrobců v Unii, od čínských vyvážejících výrobců ani od dovozců ani uživatelů. Na otázky uvedené v dotazníku odpověděl jeden výrobce ve srovnatelné zemi - Argentině.
(13)
Vzhledem k nespolupráci stran nebyly uskutečněny žádné inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako v původním šetření a následných přezkumech uvedených výše, tedy furfurylaldehyd pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2932 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Furfurylaldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(15)
Furfurylaldehyd je nažloutlá kapalina s charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfurylaldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, který se používá pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(16)
Shodně s předchozími šetřeními se usuzovalo, že furfurylaldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do EU, furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země Argentiny a furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecně
(17)
Při šetření nespolupracoval ani nepředložil žádné informace žádný čínský vyvážející výrobce. Proto níže uvedené závěry týkající se dumpingu musely vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu, úředních statistických údajů o vývozu ČLR a z informací předložených společností ve srovnatelné zemi Argentině.
2. Srovnatelná země
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla určena běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(19)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení navržena Argentina. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované srovnatelné zemi.
(20)
Jeden výrobce furfurylaldehydu v Argentině spolupracoval při šetření a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfurylaldehyd, který je asi z 90 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovoz ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 70 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do EU v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(21)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při předchozích šetřeních, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(22)
Běžná hodnota byla stanovena na základě údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny, kterou odběratelé, kteří nejsou ve spojení, na argentinském domácím trhu zaplatili, nebo ceny, kterou musí zaplatit, neboť bylo zjištěno, že tento prodej je prováděn v rámci běžného obchodního styku.
(23)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž spolupracující výrobce v Argentině prodává dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(24)
Nejprve bylo určeno, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tedy zda představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do EU. Prodej jediného spolupracujícího výrobce z Argentiny na domácím trhu byl v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní.
(25)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu Argentiny v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej obdobného výrobku v období přezkumného šetření byl ziskový, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech prodejních cen.
3.2 Vývozní cena
(26)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do EU při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Jako nejvhodnější výchozí základna byly zjištěny údaje o dovozu dotčeného výrobku do EU poskytnuté Eurostatem. Třebaže většina tohoto dovozu byla prováděna v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfurylaldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměl představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen.
3.3 Srovnání
(27)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, úvěrových nákladech a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.4 Dumpingové rozpětí
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Toto srovnání vedlo k dumpingovému rozpětí 5,6 %.
4. Trvalá povaha změny okolností
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: čínská domácí poptávka a spotřeba a vývoj čínského vývozu do EU v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(31)
Podle dostupných údajů domácí spotřeba furfurylaldehydu v ČLR od roku 2007 roste rychleji (předpokládaný průměrný roční růst za období let 2007-2012 činí přibližně 9 %) než čínská výrobní kapacita dotčeného výrobku (přibližně + 6 %). Zvýšení čínské domácí spotřeby furfurylaldehydu se většinou vysvětluje rostoucí poptávkou po furfurylalkoholu, hlavním navazujícím výrobku furfurylaldehydu. Čínská výroba furfurylalkoholu se od roku 1999 výrazně zvýšila, což odráží význam výroby produktů z furfuralu s vyšší hodnotou a rostoucí poptávku po furanových pryskyřicích ze strany slévárenského průmyslu.
(32)
Kromě toho se zvýšila domácí poptávka po kukuřičných palicích, hlavní surovině používané čínskými výrobci furfurylaldehydu. S růstem světové populace, zejména v ČLR a Indii, a s přechodem ze stravy založené na obilí ke stravě založené na proteinech se předpokládá zvýšený růst celosvětové poptávky po kukuřici. ČLR je druhým největším světovým spotřebitelem kukuřice. Kromě zvýšení průmyslového využití kukuřice se čínská poptávka po krmivech a živočišné produkci zvyšuje ročně o 3 % až 6 %. Zatímco spotřeba kukuřice v ČLR během několika posledních let rychle vzrostla, její produkce zaostávala za poptávkou. Očekává se, že během období let 2011 až 2015 se vývoz kukuřice z USA do ČLR zpětinásobí. Je třeba rovněž poznamenat, že čínští výrobci furfuralu čelí čím dál větší konkurenci výrobců xylózy a xylitolu, s nimiž sdílejí stejné vstupní suroviny (kukuřičné palice).
(33)
Pokud jde o čínský vývoz do EU v období přezkumného šetření, je třeba uvést, že prakticky veškerý furfurylaldehyd z dotčené země se dováží výhradně v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku. Tato praxe byla zahájena v roce 2000 s tím, že do Unie bylo dopraveno přibližně 75 % čínského ročního množství furfurylaldehydu za účelem jeho dalšího zpracování na furfurylalkohol určený na vývoz do třetích zemí, a to aniž by se na něj vztahovalo antidumpingové clo. Od roku 2001 téměř úplně ustal dovoz na volný trh z dotčené země.
(34)
Dlouhodobé změny v domácí poptávce po furfuralu v ČLR a kritická situace nabídky a poptávky na čínském trhu s kukuřicí společně se strukturou dovozu z Číny do EU, jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, patrně vedly ke změně úrovně dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců. Srovnání veškerých náležitě upravených údajů týkajících se čínských vývozních cen do EU s běžnou hodnotou dotčeného výrobku ukazuje pokles dumpingového rozpětí během období přezkumného šetření ve srovnání s předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(35)
Závěrem lze říci, že z výše uvedené analýzy vyplývá, že změny v čínské domácí poptávce a spotřebě kukuřičných palic a furfurylaldehydu a následně cen jsou trvalé povahy. Proto lze dojít k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínský vývoz do Unie by se významně nezvýšil.
D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(36)
Výrobní odvětví Unie zahrnuje dvě společnosti: společnost Lenzing AG (Rakousko) a společnost Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Slovinsko), které dohromady představují 100 % výroby obdobného výrobku v období přezkumného šetření v Unii. Na tomto základě uvedení dva výrobci z Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Společnosti neodpověděly na dotazníky, které jim byly zaslány, ani při šetření plně nespolupracovaly.
(37)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie byly údaje pro posouzení situace na trhu Unie a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR získány z dostupných údajů, včetně údajů odvozených z informací získaných v rámci nedávného přezkumu před pozbytím platnosti, který se týkal období od 1. ledna 2007 do 31. března 2010. Není-li stanoveno jinak, veškeré zdroje související s údaji v níže uvedených tabulkách se tudíž vztahují k období 2007-2009. Společnost Nutrafur, španělský výrobce, který podal původní stížnost v roce 1994 pod názvem Furfural Espanol S.A., ukončila výrobu v říjnu 2008. Údaje o výrobě společnosti Nutrafur v roce 2008 byly zahrnuty do spotřeby na trhu Unie. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Unie uváděny pouze v podobě indexu.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(38)
Spotřeba furfurylaldehydu za roky 2008 a 2009 v Unii se stanovila na základě ověřeného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje společnosti Nutrafur do října 2008, dokud vyráběla furfurylaldehyd) a dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR a dovozů z dalších třetích zemí do volného oběhu na základě údajů dovozce, společnosti International Furan Chemicals BV (dále jen „IFC“), ověřených při předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a Eurostatu. Jelikož Eurostat nezveřejňuje veškeré údaje z důvodů ochrany důvěrných informací, byly údaje Eurostatu použity pouze pro dovoz ze třetích zemí kromě ČLR a Dominikánské republiky, protože IFC je jediným dovozcem furfurylaldehydu z těchto zdrojů.
(39)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany odvětví Unie i jediného dovozce a z důvodu důvěrné povahy velkého množství údajů, které jsou obvykle k dispozici od Eurostatu, byly použity dostupné údaje pro rok 2010 a období přezkumného šetření. Při nedostatku důkazů o opaku nebyl žádný důvod se domnívat, že došlo k znatelnému posunu ve spotřebě Unie od roku 2009, a bylo shledáno, že spotřeba zůstala na stejné úrovni v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření.
(40)
V posuzovaném období se tak spotřeba Unie snížila o 17 %, z 45 738 tun v roce 2008 na 38 000 tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1 - Spotřeba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
45 738
38 175
38 000
38 000
Index (2008 = 100)
100
83
83
83
Meziroční vývoj
-17
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a IFC, Eurostat.
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny
(41)
Podle čínských statistik vývozu se dovoz z Číny během období přezkumného šetření uskutečňoval v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Objem čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku se zvýšil z 10 002 tun v roce 2008 na 13 975 tun v období přezkumného šetření, tj. o 40 %. V posuzovaném období vzrostl podíl čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku na trhu z 22 % na 37 %, tj. o 15 procentních bodů.
(42)
Cena čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku vzrostla o 47 % z 1 014 EUR na členský stát v roce 2008 na 1 488 EUR v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že během období přezkumného šetření ceny čínského dovozu rychle vzrostly až na vysokou hodnotu přesahující 1 700 EUR na členský stát.
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
10 002
5 159
8 375
13 975
Index (2008 = 100)
100
52
84
140
Meziroční vývoj
-48
32
56
Podíl na trhu
22 %
14 %
22 %
37 %
Cena (v EUR za tunu)
1 014
690
1 362
1 488
Index (2008 = 100)
100
68
134
147
Zdroj:
Ověřené odpovědi společnosti IFC na dotazník, čínské vývozní statistiky.
3. Objem a ceny dovozu z jiných třetích zemí
(43)
Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvořil dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Proto ceny uplatňované při těchto transakcích jsou cenami mezi spřízněnými společnostmi, jež nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany dotčeného dovozce a z důvodu důvěrné povahy údajů Eurostatu se předpokládá, že dovoz z Dominikánské republiky a příslušné ceny zůstaly v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření stejné.
Tabulka 3 - Dovoz do Unie z Dominikánské republiky
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
27 662
24 996
25 000
25 000
Index (2008 = 100)
100
90
90
90
Meziroční vývoj
-10
0
0
Podíl na trhu
60 %
65 %
66 %
66 %
Cena (v EUR za tunu)
982
582
582
582
Index (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu furfurylaldehydu do Unie z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely takto:
Tabulka 4 - Dovoz do Unie z jiných třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
1 583
1 226
138
162
Index (2008 = 100)
100
77
9
10
Meziroční vývoj
-23
-68
1
Podíl na trhu
3 %
3 %
1 %
1 %
Cena (v EUR za tunu)
997
632
1 473
1 685
Index (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Objem vývozu a ceny z EU do ostatních třetích zemí
(45)
Během posuzovaného období byly k dispozici pouze údaje pro roky 2008 a 2009. Nebyly k dispozici žádné spolehlivé statistické údaje k posouzení vývoje datového souboru v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Při absenci spolupráce ze strany odvětví Unie byly použity dostupné údaje a byl učiněn předpoklad, že vývoz z EU by pokračoval na stejné úrovni objemu jako v roce 2009 se zvýšením ceny v souladu s cenou zjištěnou na trhu Unie.
Tabulka 5 - Objem vývozu a ceny výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Objem - Index (2008 = 100)
100
155
155
155
Meziroční vývoj
55
0
0
Ceny - Index (2008 = 100)
100
77
134
147
Meziroční vývoj
-23
57
13
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(46)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie, tj. dvou společností Lenzing a Tanin, je analyzována níže za použití údajů shromážděných během přezkumu před pozbytím platnosti a dostupných údajů pro stávající období přezkumného šetření (OPŠ).
5.1 Výroba
(47)
Celková výroba výrobního odvětví Unie obdobného výrobku vzrostla o 5 % do roku 2009. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje, předpokládalo se, že výroba zůstala stálá v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 6 - Výroba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
105
105
105
Meziroční vývoj
5
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.2 Výrobní kapacita a využití kapacity
(48)
Celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v letech 2008 a 2009 stejná. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že kapacita a její využití zůstaly stejné v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 7 - Kapacita Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
92 %
96 %
96 %
96 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.3 Úroveň zásob
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že úrovně zásob zůstaly stejné, jako byly na konci roku 2009.
Tabulka 8 - Zásoby
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
56
56
56
Meziroční vývoj
-44
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.4 Objem prodeje a podíl na trhu
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie se v období let 2008-2009 zvýšil o 12 %. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici údaje ze strany výrobního odvětví Unie, předpokládalo se, že se objem prodeje v roce 2010 nebo v období přezkumného šetření nezvýšil.
Tabulka 9 - Objem prodeje a podíl na trhu Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
112
112
112
Rozpětí podílu na trhu
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazní.
5.5 Průměrné prodejní ceny
(51)
V posuzovaném období došlo k významnému nárůstu průměrných prodejních cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie o 36 %. To bylo způsobeno velkým zvýšením cen během roku 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 10 - Průměrná prodejní cena v EU
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
89
108
136
Meziroční vývoj
-11
19
28
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník a fakta zpřístupněná Komisi.
5.6 Průměrné výrobní náklady
(52)
Jelikož výrobní odvětví Unie nezpřístupnilo údaje o výrobních nákladech za rok 2010 a období přezkumného šetření, byly údaje z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti zvýšeny o 6 % s cílem zohlednit inflaci v průběhu daného období.
Tabulka 11 - Průměrné výrobní náklady
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
102
106
Meziroční vývoj
0
2
4
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.7 Ziskovost a peněžní tok
(53)
Výpočet zisku výrobního odvětví Unie vycházející z výše uvedených údajů o cenách a nákladech ukázal významný nárůst během posuzovaného období, a to z důvodu zvýšení cen na trhu Unie v kombinaci s neexistencí důkazů o zvýšení výrobních nákladů očištěném o inflaci. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné další údaje, se má za to, že se peněžní tok vyvíjel podobně jako ziskovost.
Tabulka 12 - Ziskovost a peněžní tok
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost - Index (2008 = 100)
100
96
153
297
Meziroční vývoj
-4
57
144
Peněžní toky - Index (2008 = 100)
100
34
69
69
Meziroční vývoj
-66
35
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.8 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty údaje ze strany výrobního odvětví Unie, se vzhledem ke zvýšení cen v roce 2010 a v období přezkumného šetření předpokládalo, že došlo k návratu na úroveň investic z roku 2007. Předpokládalo se, že návratnost investic sleduje stejný základní trend jako ziskovost uvedená v tabulce 12.
Tabulka 13 - Investice a návratnost investic
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice - Index (2008 = 100)
100
3
163
163
Meziroční vývoj
-97
160
0
Návratnost investic - Index (2008 = 100)
100
-4
100
200
Meziroční vývoj
- 104
104
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.9 Zaměstnanost a produktivita
(55)
Vzhledem k nedostatku informací ze strany výrobního odvětví Unie za rok 2010 a období přezkumného šetření se vycházelo z předpokladu, že zaměstnanost a produktivita během posuzovaného období zůstaly stejné.
Tabulka 14 - Zaměstnanost a produktivita
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost - Index
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanci) - Index
100
100
100
100
Náklady na pracovní sílu - Index
100
100
100
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(56)
I přes nedostatečnou spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců provedl Eurostat analýzu objemu a hodnoty dovozu společně s odhadem podílu na trhu. Výrazné zvýšení cen v letech 2010 a 2011 podstatně snížilo dumpingové rozpětí z ČLR od období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
5.11 Zotavení z účinků dumpingového dovozu
(57)
Jak naznačuje pozitivní vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, ekonomická situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období plně zotavila ze škodlivých účinků silného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR, který byl zjištěn předchozími šetřeními.
6. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(58)
Opatření vůči ČLR měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci ve výrobním odvětví Unie, neboť většina ukazatelů újmy vykázala příznivý vývoj: zvýšila se výroba, objem prodeje a hodnota prodeje mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Vzhledem k podstatnému zvýšení cen na trhu Unie však výrobní odvětví Unie nyní dosahuje mnohem vyšších zisků, než představuje cílový zisk stanovený v původním šetření ve výši 5 %, s cílem zajistit svůj rozvoj.
(59)
Vzhledem k významnému zvýšení cen na trhu Unie v průběhu období přezkumného šetření a při neexistenci důkazů souběžného nárůstu nákladů byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5.
7. Závěr ohledně trvalé povahy těchto změněných okolností
(60)
Zvažovalo se, zda zvýšení cen na trhu Unie je trvalá změna okolností, a to na základě zjištění předchozích šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Z dostupných údajů vyplývá, že ceny na trhu Unie se výrazně zvýšily a dosáhly úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté tyto částky překročily, zatímco v šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ceny klesaly. Kromě toho na rozdíl od přezkumu před pozbytím platnosti bylo zjištěno, že neexistuje žádný důkaz o podbízení. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti měla ziskovost klesající tendenci, avšak údaje po skončení tohoto šetření ukázaly, že ziskovost výrazně vzrostla a dosáhla úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté ji překročila.
(61)
Bylo však analyzováno, zda by se změny cen od konce období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti mohly zakládat na velmi nízké sklizni v ČLR, jelikož furfurylaldehyd se tam vyrábí ze zemědělských odpadů. Nicméně cena se podstatně nesnížila od sklizně na konci roku 2010, a proto nebyla tato možnost zohledněna. Zdálo se, že došlo k nárůstu cen dovozu pocházejícího z ČLR, způsobenému dlouhodobým růstem domácí poptávky po furfurylaldehydu a rostoucími náklady na suroviny v dotčené zemi. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nemohla být tato skutečnost ověřena, avšak Komise neobdržela žádné důkazy, že tomu tak nebylo.
(62)
Vzhledem k výše uvedeným důkazům, které má Komise k dispozici, a k nedostatku informací prokazujících, že uvedený růst cen byl dočasný, byl učiněn závěr, že tato změna je trvalé povahy.
F. UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ A ZRUŠENÍ PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(63)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a platná antidumpingová opatření zrušena.
(64)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Nebyly předloženy žádné připomínky.
(65)
Z výše uvedeného vyplývá, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z ČLR by měla být ukončena a platná cla zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Prozatímní přezkum antidumpingového cla vztahujícího se na dovoz 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfurylaldehyd nebo furfural), v současné době kódu KN 2932 12 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se ukončuje.
Článek 2
Prováděcí nařízení (EU) č. 453/2011 se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 21. června 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 541/2012
tal-21 ta’ Ġunju 2012
li jtemm ir-reviżjoni interim tal-miżuri antidumping għall-importazzjonijiet tal-furfuraldeid li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li jirrevoka dawk il-miżuri
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. Il-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Fl-1995, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 95/95 (2), impona dazju antidumping definittiv fil-forma ta’ dazju speċifiku fuq l-importazzjonijiet tal-furfuraldeid li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”) (“il-miżuri antidumping oriġinali”). Ir-rata speċifika ta’ dazju ġiet stabbilita għal EUR 352 kull tunnellata.
(2)
Wara reviżjoni interim li ngħatat bidu f’Mejju 1997 fuq talba ta’ esportatur Ċiniż, permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2722/1999 (3), il-miżuri nżammu għal perjodu ieħor ta’ erba’ snin.
(3)
F’April 2005, il-Kunsill, wara reviżjoni tal-iskadenza, estenda l-miżuri għal perjodu ieħor ta’ ħames snin permezz tar-Regolament (KE) Nru 639/2005 (4).
(4)
F’Mejju 2011, wara reviżjoni oħra tal-iskadenza, il-Kunsill estenda l-miżuri għal perjodu ieħor ta’ ħames snin, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 453/2011 (5). Ir-rata speċifika tad-dazju kienet stabbilita fl-istess livell bħal fil-miżuri antidumping oriġinali, jiġifieri EUR 352 kull tunnellata.
2. Bidu ta’ reviżjoni interim
(5)
Il-premessa (84) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 453/2011 tgħid li l-Kunsill qies li kien xieraq li jiġi vvalutat jekk il-livell tad-dazju kienx għadu relevanti, billi d-dazju speċifiku kien ġie stabbilit fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni oriġinali fl-1995 u qatt ma ġie rivedut. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra tagħti bidu ex officio għal reviżjoni interim konformi mal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
(6)
Wara li ddeterminat li kien hemm biżżejjed evidenza prima facie għad-dispożizzjoni tagħha għall-bidu ta’ reviżjoni interim ex officio, u wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, il-Kummissjoni ħabbret fil-5 ta’ Lulju 2011, f’notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
3. L-Investigazzjoni
3.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(7)
L-investigazzjoni dwar id-dumping kopriet il-perjodu bejn l-1 ta’ Lulju 2010 u t-30 ta’ Ġunju 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
3.2. Il-partijiet ikkonċernati minn din l-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-industrija tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lill-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat dwar il-bidu tar-reviżjoni interim.
(9)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu.
3.3. It-teħid ta’ kampjun tal-produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(10)
Minħabba li jidher li hemm għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, tqies xieraq li jiġi eżaminat jekk għandux jittieħed kampjun, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ li jittieħed kampjun u, jekk iva, biex jintgħażel kampjun, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ intalbu jagħtu d-dettalji tagħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu. Billi l-ebda produttur esportatur ma ppreżenta ruħu biex jikkopera, ma kienx hemm bżonn jittieħed kampjun.
3.4. It-tweġibiet tal-kwestjonarju u l-verifiki
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati. L-ebda parti oħra ma ppreżentat ruħha qabel l-iskadenzi stipulati fin-notifika ta’ bidu.
(12)
Ma waslu l-ebda tweġibiet tal-kwestjonarji la miż-żewġ produtturi tal-Unjoni, la mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u lanqas minn importaturi jew utenti. Produttur wieħed fil-pajjiż analogu, l-Arġentina, wieġeb il-kwestjonarju.
(13)
Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-partijiet, ma sarux żjarat ta’ verifika.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(14)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali u r-reviżjonijiet li ġejjin imsemmijin hawn fuq, jiġifieri l-furfuraldeid li joriġina mir-RPĊ, u li bħalissa għandu l-kodiċi NM 2932 12 00 (“il-prodott ikkonċernat”). Il-furfuraldeid huwa magħruf ukoll bħala 2-furaldeid jew furfural.
(15)
Il-furfuraldeid huwa likwidu isfar ċar b’riħa punġenti karatteristika li jinkiseb bl-ipproċessar ta’ tipi differenti ta’ skart tal-agrikoltura. Il-furfuraldeid għandu żewġ applikazzjonijiet ewlenin: bħala solvent selettiv fir-raffinar taż-żejt mhux maħdum għall-produzzjoni taż-żjut lubrifikanti u bħala materja prima għall-ipproċessar fl-alkoħol furfuril, li jintuża biex issir reżina sintetika għall-forom li jintużaw fil-funderiji.
2. Il-prodott simili
(16)
Bħalma seħħ fl-investigazzjonijiet ta’ qabel, tqies li l-furfuraldeid prodott fir-RPĊ u esportat lejn l-UE, il-furfuraldeid prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu: l-Arġentina, u l-furfuraldeid immanifatturat u mibjugħ fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi, u l-istess użi bażiċi. Għalhekk, tqiesu bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Ġenerali
(17)
L-ebda produttur esportatur Ċiniż ma kkopera fl-investigazzjoni u l-ebda wieħed ma bagħat informazzjoni. Għaldaqstant, is-sejbiet dwar id-dumping stipulati hawn taħt kellhom jiġu bbażati fuq il-fatti disponibbli, b’mod partikolari d-dejta tal-Eurostat, l-istatistika uffiċjali dwar l-esportazzjonijiet tar-RPĊ u l-informazzjoni mibgħuta mill-pajjiż analogu, l-Arġentina.
2. Il-pajjiż analogu
(18)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie ddeterminat skont il-prezz jew il-valur kostrutt miksub f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dan ma jkunx possibbli, fuq kull bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li kieku jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b’mod xieraq jekk ikun meħtieġ biex jinkludi marġni ta’ profitt raġonevoli.
(19)
Bħalma seħħ fl-investigazzjoni oriġinali, fin-notifika ta’ bidu ġiet proposta l-Arġentina bħala l-pajjiż analogu xieraq biex jiġi stabbilit il-valur normali skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Wara l-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu, ma wasal l-ebda kumment li jikkonċerna l-pajjiż analogu propost.
(20)
Produttur wieħed tal-furfuraldeid fl-Arġentina kkopera mal-investigazzjoni billi wieġeb kwestjonarju. L-investigazzjoni wriet li l-Arġentina għandha suq kompetittiv għall-furfuraldeid b’madwar 90 % tas-suq fornut bi produzzjoni lokali u l-bqija fornuta bl-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Il-volum tal-produzzjoni fl-Arġentina jirrappreżenta aktar minn 70 % tal-volum tal-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat lill-UE għall-ipproċessar attiv. Għalhekk is-suq Arġentin tqies bħala rappreżentattiv biżżejjed sabiex jiġi ddeterminat il-valur normali għar-RPĊ.
(21)
Għaldaqstant ġie konkluż, bħal fl-investigazzjonijiet ta’ qabel, li l-Arġentina hija pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
3.1. Il-valur normali
(22)
Il-valur normali ġie stabbilit skont l-informazzjoni mressqa mill-produttur li qed jikkopera fil-pajjiż analogu, jiġifieri skont il-prezz imħallas jew li kieku jitħallas fis-suq domestiku tal-Arġentina minn klijenti li mhumiex relatati, peress li dan il-bejgħ instab li jsir fl-andament normali tal-kummerċ.
(23)
B’riżultat ta’ dan, il-valur normali ġie stabbilit bħala l-prezz tal-bejgħ domestiku medju peżat lil klijenti li mhumiex relatati mill-produttur li kkopera fl-Arġentina.
(24)
L-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv f’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk kienx jirrappreżenta 5 % jew aktar tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-UE. Il-bejgħ domestiku tal-produttur li kkopera fl-Arġentina kien rappreżentattiv biżżejjed tul il-PIR.
(25)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies li qed jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi, għall-prodott simili mibjugħ fis-suq tal-Arġentina, ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti matul il-PIR. Billi l-bejgħ kollu tal-prodott simili tul il-PIR sar bi profitt, il-valur normali kien imsejjes fuq il-medja peżata tal-bejgħ domestiku kollu.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(26)
Minħabba li l-ebda esportatur Ċiniż lejn l-UE ma kkopera fl-investigazzjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti skont il-fatti disponibbli. Il-bażi l-aktar xierqa nstabet li kienet l-informazzjoni mogħtija mid-dejta tal-Eurostat fir-rigward tal-importazzjonijiet lejn l-UE tal-prodott ikkonċernat. Għalkemm il-maġġoranza ta’ dawn l-importazzjonijiet saru b’sistema ta’ pproċessar attiv (il-furfuraldeid Ċiniż kompla jiġi pproċessat f’alkoħol furfuril għall-esportazzjoni), ma kien hemm l-ebda raġuni biex jitqies li ma kinux bażi raġonevoli sabiex jiġu stabbiliti l-prezzijiet tal-esportazzjoni.
3.3. Tqabbil
(27)
Għall-finijiet li jkun żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, saret konċessjoni dovuta fil-forma ta’ aġġustamenti fir-rigward ta’ ċerti differenzi fit-trasport, il-kostijiet tal-kreditu u l-assigurazzjoni, li affettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
3.4. Il-marġni tad-dumping
(28)
F’konformità mal-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit abbażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju differenzjat mal-prezzijiet tal-esportazzjoni medji differenzjati fl-istess livell ta’ kummerċ. Dan it-tqabbil wera marġni ta’ dumping ta’ 5,6 %.
4. In-natura permanenti taċ-ċirkostanzi mibdula
(29)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, ġiet investigata l-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping f’każ li jiġu revokati l-miżuri. Minħabba l-fatt li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkopera f’din l-investigazzjoni, il-konklużjonijiet hawn taħt huma msejsa fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(30)
F’dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: id-domanda domestika u l-konsum domestiku fiċ-Ċina, u l-iżvilupp tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lill-UE bis-sistema tal-ipproċessar attiv (IPR, inward processing regime).
(31)
Skont l-informazzjoni disponibbli, mill-2007 ’l hawn, il-konsum domestiku tal-furfuraldeid fir-RPĊ kien qed jiżdied b’rata iktar mgħaġġla (previżjoni tat-tkabbir annwali medju għall-perjodu bejn l-2007 u l-2012 ta’ madwar 9 %) mill-kapaċità tal-produzzjoni Ċiniża ta’ dak il-prodott (madwar + 6 %). Iż-żieda fil-konsum domestiku Ċiniż tal-furfural jista’ jiġi spjegat fil-biċċa l-kbira mid-domanda dejjem ikbar għall-prodott ipproċessat mill-furfuraldeid, l-alkoħol furfuril. Il-produzzjoni Ċiniża tal-alkoħol furfuril kienet qed tiżdied drastikament mill-1999 ’l hawn, b’mod li tirrifletti enfasi fuq il-manifattura ta’ prodotti b’valur ogħla tal-furfural u domanda ikbar għar-reżina tal-furan mill-industrija tal-funderija.
(32)
Barra minn hekk, id-domanda domestika għaċ-ċifċiegħa tal-qamħirrum, il-materja prima ewlenija li jużaw il-produtturi Ċiniżi tal-furfuraldeid, kienet qed tiżdied. Minżabba l-popolazzjoni globali dejjem ikbar, speċjalment fir-RPĊ u l-Indja, u l-bidla minn dieta bbażata fuq iċ-ċereali għal waħda bbażata fuq il-proteina, id-domanda globali għall-qamħirrum hija prevista li se tikber b’rata iktar mgħaġġla. Ir-RPĊ hija t-tieni l-ikbar konsumatur tal-qamħirrum fid-dinja. Barra miż-żieda fl-użi industrijali tal-qamiħirrum, id-domanda Ċiniża għall-produzzjoni tal-għalf u l-bhejjem qed tiżdied bi 3 % sa 6 % kull sena. Filwaqt li l-konsum tal-qamħirrum tar-RPĊ kien qed jikber b’mod rapidu f’dawn l-aħħar ftit snin, il-produzzjoni tiegħu ma kinitx qed tlaħħaq mad-domanda. Huwa mistenni li matul il-perjodu bejn l-2011 u l-2015, l-esportazzjonijiet tal-qamħirrum mill-Istati Uniti għar-RPĊ se jiżdiedu b’ħames darbiet. Wieħed għandu jinnota wkoll li l-produtturi Ċiniżi tal-furfural qed jiffaċċjaw dejjem iktar kompetizzjoni mill-produtturi tal-ksilożi u l-ksilitol, li jużaw l-istess materja prima (iċ-ċifċiegħa tal-qamħirrum).
(33)
Dwar l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE matul il-PIR, ta’ min jinnota li prattikament il-furfuraldeid kollu mill-pajjiż ikkonċernat jiġi impurtat esklużivament b’arranġamenti ta’ pproċessar attiv (IPR). Din il-prassi bdiet fl-2000 u madwar 75 % tal-kwantitajiet annwali Ċiniżi ta’ furfurladeid jiġu esportati lejn l-Unjoni mingħajr dazju antidumping, bil-għan li jkomplu jiġu pproċessati fl-alkoħol furfuril maħsub għall-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi. Mill-2001, l-importazzjonijiet tas-suq ħieles mill-pajjiż ikkonċernat kważi waqfu kompletament.
(34)
Il-bidliet fit-tul fid-domanda domestika għall-furfural fir-RPĊ u s-sitwazzjoni diffiċli tal-provvista u d-domanda fis-suq tal-qamħirrum fiċ-Ċina, flimkien mal-istruttura tal-importazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE kif spjegat fil-premessa preċedenti, jidhru li wasslu għal bidla fil-livell tad-dumping li jsir mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Tqabbil tal-prezzijiet Ċiniżi tal-esportazzjoni lejn l-UE mal-valur normali tal-prodott ikkonċernat, ilkoll aġġustati kif xieraq, juri tnaqqis fil-marġni tad-dumping matul il-PIR, meta mqabbel mal-investigazzjoni preċedenti tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(35)
B’konklużjoni, l-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-bidliet fid-domanda domestika Ċiniża u l-konsum fiċ-Ċina taċ-ċifqiegħa tal-qamħirrum u l-furfuraldeid u, konsegwentement, tal-prezzijiet, huma ta’ natura permanenti. Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li jekk il-miżuri antidumping jiġu revokati, l-esportazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni mhumiex se jiżdiedu b’mod sinifikanti.
D. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(36)
L-industrija tal-Unjoni (“IU”) tikkonsisti minn żewġ kumpaniji: Lenzing AG (l-Awstrija) u Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (is-Slovenja), li flimkien jirrappreżentaw 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-prodott simili fil-PIR. Abbażi ta’ dan, iż-żewġ produtturi tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku. L-ebda waħda miż-żewġ kumpaniji ma wieġbet il-kwestjonarji li ntbagħtulhom jew ikkoperat bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(37)
Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-industrija tal-Unjoni, id-dejta għall-eżami tas-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni u l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet oġġett tad-dumping mir-RPĊ ittieħdet mill-fatti disponibbli, inkluż id-dejta estrapolata mill-informazzjoni miġbura fir-reviżjoni tal-iskadenza riċenti li kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-31 ta’ Marzu 2010. Għaldaqstant, kull sors mogħti għad-dejta fit-tabelli ta’ hawn taħt jirreferi għall-perjodu bejn l-2007 u l-2009, sakemm mhux speċifikat mod ieħor. Nutrafur, il-produttur Spanjol li ressaq l-ilment oriġinali fl-1994 bl-isem ta’ Furfural Espanol S.A., waqqaf il-produzzjoni tiegħu f’Ottubru 2008. Iċ-ċifri tal-produzzjoni ta’ Nutrafur fl-2008 ġew inklużi fil-konsum fis-suq tal-Unjoni. Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, id-dejta dwar il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tingħata biss f’forma indiċjata.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(38)
Il-konsum fl-Unjoni tal-furfuraldeid għall-2008 u l-2009 ġie stabbilit skont il-volumi tal-bejgħ ivverifikati tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni (inkluż il-bejgħ ta’ Nutrafur sa Ottubru 2008 meta kien għadu qed jipproduċi l-furfuraldeid) flimkien mal-importazzjonijiet taħt is-Sistema ta’ Pproċessar Attiv (IPR) mir-RPĊ u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra f’ċirkolazzjoni ħielsa, imsejsa fuq dejta tal-importatur International Furan Chemicals BV (“IFC”) ivverifikata fl-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza u l-Eurostat. Billi l-Eurostat ma jiżvelax l-informazzjoni kollha minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, id-dejta tal-Eurostat intużat biss għall-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra għajr ir-RPĊ u r-Repubblika Dominikana, billi l-IFC huwa l-uniku importatur tal-furfuraldeid minn dawn is-sorsi.
(39)
Il-fatti disponibbli ntużaw għall-2010 u l-PIR minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni kemm tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll tal-importatur uniku u l-kunfidenzjalità ta’ ammonti kbar ta’ dejta li normalment ikunu disponibbli mill-Eurostat. Fin-nuqqas ta’ indikazzjonijiet għall-kuntrarju, ma hemm ebda raġuni biex wieħed jemmen li kien hemm xi bidla notevoli fil-konsum tal-Unjoni mill-2009 ’l hawn u dan tqies li baqa’ fl-istess livelli matul l-2010 u l-PIR.
(40)
Abbażi ta’ dan, matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni naqas bi 17 %, minn 45 738 tunnellata fl-2008 għal 38 000 tunnellata matul il-PIR.
Tabella 1 - Il-konsum tal-Unjoni
Sena
2008
2009
2010
PIR
Tunnellati
45 738
38 175
38 000
38 000
Indiċi (2008 = 100)
100
83
83
83
Xejra S/S
-17
0
0
Sors:
tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni u IFC, il-Eurostat
2. L-importazzjonijiet mir-RPĊ
2.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet
(41)
Skont l-istatistika tal-esportazzjoni Ċiniża, l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu qed isiru bl-IPR matul il-PIR. Il-volum tal-IPR Ċiniż żdied minn 10 002 tunnellati fl-2008 għal 13 975 tunnellata fil-PIR, jiġifieri b’40 %. Matul il-perjodu kkunsidrat is-sehem Ċiniż mis-suq għall-IPR żdied minn 22 % għal 37 %, jiġifieri bi 15-il punt perċentwali.
(42)
Il-prezz tal-IPR Ċiniż żdied b’47 % minn EUR 1 014 kull TM fl-2008 għal EUR 1 488 fil-PIR. Ta’ min jinnota li matul il-PIR, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod rapidu u laħqu quċċata ta’ iktar minn EUR 1 700 kull TM.
Tabella 2 - L-importazzjonijiet mir-RPĊ
Sena
2008
2009
2010
PIR
Tunnellati
10 002
5 159
8 375
13 975
Indiċi (2008 = 100)
100
52
84
140
Xejra S/S
-48
32
56
Is-sehem mis-suq
22 %
14 %
22 %
37 %
Il-prezz, EUR/tunnellata
1 014
690
1 362
1 488
Indiċi (2008 = 100)
100
68
134
147
Sors:
Tweġiba vverifikata tal-kwestjonarju ta’ IFC, l-istatistika tal-esportazzjoni Ċiniża
3. Il-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(43)
Ta’ min jinnota li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Dominikana kienu kollha kemm huma konsenji minn kumpanija possedenti lis-sussidjarja Ewropea tagħha, sabiex tipproduċi l-alkoħol furfuril. Għalhekk, il-prezzijiet użati f’dawn it-tranżazzjonijiet huma prezzijiet ta’ trasferiment bejn kumpaniji relatati li jistgħu ma jirriflettux il-prezzijiet reali tas-suq. Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-importatur ikkonċernat u l-kunfidenzjalità tad-dejta fil-Eurostat, ġie preżunt li l-importazzjonijiet u l-prezzijiet mir-Repubblika Dominikana baqgħu kostanti matul l-2010 u l-PIR.
Tabella 3 - L-importazzjonijiet fl-Unjoni mir-Repubblika Dominikana
Sena
2008
2009
2010
PIR
Tunnellati
27 662
24 996
25 000
25 000
Indiċi (2008 = 100)
100
90
90
90
Xejra S/S
-10
0
0
Is-sehem mis-suq
60 %
65 %
66 %
66 %
Il-prezz, EUR/tunnellata
982
582
582
582
Indiċi (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Skont il-Eurostat, il-volumi tal-importazzjoni tal-furfuraldeid fl-Unjoni minn pajjiżi oħra għajr ir-RPĊ, flimkien mal-prezzijiet medji tagħhom, żviluppaw kif ġej:
Tabella 4 - L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni minn pajjiżi terzi oħra
Sena
2008
2009
2010
PIR
Tunnellati
1 583
1 226
138
162
Indiċi (2008 = 100)
100
77
9
10
Xejra S/S
-23
-68
1
Is-sehem mis-suq
3 %
3 %
1 %
1 %
Il-prezz, EUR/tunnellata
997
632
1 473
1 685
Indiċi (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-UE lejn pajjiżi terzi oħra
(45)
Matul il-perjodu meqjus, id-dejta kienet disponibbli biss għall-2008 u l-2009. Ma kinitx disponibbli statistika affidabbli biex tiġi vvalutata l-evoluzzjoni tas-sett ta’ dejta għall-2010 u l-PIR. Fin-nuqqas tal-koperazzjoni mill-industrija tal-Unjoni, intużaw il-fatti disponibbli u saret il-preżunzjoni li l-esportazzjonijiet mill-UE se jkomplu fl-istess livelli ta’ volum bħall-2009 b’żieda fil-prezz konformi ma’ dik misjuba fis-suq tal-UE.
Tabella 5 - Il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tal-Industrija tal-Unjoni lejn pajjiżi terzi oħra
Sena
2008
2009
2010
PIR
Il-kwantitajiet - Indiċi (2008 = 100)
100
155
155
155
Xejra S/S
55
0
0
Il-prezzijiet - Indiċi (2008 = 100)
100
77
134
147
Xejra S/S
-23
57
13
5. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(46)
Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri ż-żewġ kumpaniji Lenzing u Tanin, qiegħda analizzata hawn taħt bid-dejta miġbura matul ir-reviżjoni tal-iskadenza flimkien mal-fatti disponibbli għall-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni attwali (PIR).
5.1. Il-produzzjoni
(47)
Il-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili żdiedet b’5 % sal-2009. Fin-nuqqas ta’ dejta oħra, ġie preżunt li l-produzzjoni baqgħet stabbli fl-2010 u l-PIR.
Tabella 6 - Produzzjoni tal-Unjoni
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
105
105
105
Xejra S/S
5
0
0
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.2. Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(48)
Il-kapaċità totali tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni baqgħet l-istess fl-2008 u l-2009. Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-industrija tal-Unjoni, ġie preżunt li l-kapaċità u l-użu baqgħu l-istess fl-2010 u l-PIR.
Tabella 7 - Il-kapaċitá tal-Unjoni
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
100
100
100
L-użu tal-kapaċità
92 %
96 %
96 %
96 %
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.3. Il-livell tal-ħażniet
(49)
Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-industrija tal-Unjoni, ġie preżunt li l-livelli tal-ħażniet baqgħu bħalma kienu fi tmiem l-2009.
Tabella 8 - Il-ħażniet
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
56
56
56
Xejra S/S
-44
0
0
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.4. L-ammont ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(50)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti li mhumiex relatati fis-suq tal-Unjoni żdied bi 12 % mill-2008 sal-2009. Fin-nuqqas ta’ dejta mill-industrija tal-Unjoni, ġie preżunt li l-volum tal-bejgħ ma żdiedx fl-2010 jew fil-PIR.
Tabella 9 - Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-Unjoni
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
112
112
112
Il-firxa tas-sehem mis-suq
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.5. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ
(51)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet medji tal-bejgħ applikati mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdiedu sostanzjalment b’36 %. Dan kien ikkawżat minn żieda kbira fil-prezz matul l-2010 u l-PIR.
Tabella 10 - Il-prezz medju tal-bejgħ fl-UE
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
89
108
136
Xejra S/S
-11
19
28
Sors:
Tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni flimkien mal-fatti disponibbli għall-Kummissjoni
5.6. Il-kost medju tal-produzzjoni
(52)
Billi l-industrija tal-Unjoni ma għamlitx disponibbli dejta tal-kostijiet tal-produzzjoni għall-2010 u d-dejta tal-PIR mir-reviżjoni preċedenti tal-iskadenza żdiedet b’6 % biex tqis l-inflazzjoni f’dak il-perjodu.
Tabella 11 - Il-kost medju tal-produzzjoni
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi (2008 = 100)
100
100
102
106
Xejra S/S
0
2
4
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.7. Il-profitabbiltà u l-fluss tal-flus
(53)
Il-kalkolu tal-profitti li għamlet l-industrija tal-Unjoni, abbażi tad-dejta tal-prezz u l-kost ta’ hawn fuq, wera żieda sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat minħabba żidiet fil-prezz fis-suq tal-Unjoni flimkien ma’ nuqqas ta’ evidenza ta’ żieda fil-kostijiet tal-produzzjoni minbarra l-inflazzjoni. Il-likwidità hija meqjusa, fin-nuqqas ta’ dejta oħra, li segwiet xejra simili għall-profittabbiltà.
Tabella 12 - Il-profitabbiltà u l-fluss tal-flus
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi tal-Profitabbiltà (2008 = 100)
100
96
153
297
Xejra S/S
-4
57
144
Il-fluss tal-flus - Indiċi (2008 = 100)
100
34
69
69
Xejra S/S
-66
35
0
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.8. L-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital
(54)
Fin-nuqqas ta’ dejta mill-industrija tal-Unjoni, fid-dawl taż-żidiet fil-prezzijiet fl-2010 u l-PIR, ġie preżunt li kien hemm ritorn għal-livell ta’ investiment bħal dak fl-2007. Ir-redditu fuq l-investiment ġie preżunt li kellu l-istess xejra bażika bħall-profittabbiltà murija fit-Tabella 12.
Tabella 13 - L-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti
Sena
2008
2009
2010
PIR
Indiċi tal-investimenti (2008 = 100)
100
3
163
163
Xejra S/S
-97
160
0
Indiċi tar-redditu fuq l-investimenti (2008 = 100)
100
-4
100
200
Xejra S/S
- 104
104
100
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.9. L-impjiegi u produttività
(55)
Minħabba n-nuqqas ta’ informazzjoni mill-industrija tal-Unjoni għall-2010 u l-PIR, tqies li l-impjiegi u l-produttività baqgħu kostanti matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 14 - L-impjiegi u l-produttività
Sena
2008
2009
2010
PIR
L-impjiegi - Indiċi
100
100
100
100
Il-produttività (tunnellati/impjegati) - Indiċi
100
100
100
100
Il-kostijiet tax-xogħol - Indiċi
100
100
100
100
Sors:
It-tweġibiet verifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
5.10. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(56)
Minkejja n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-volum u l-valur tal-importazzjonijiet ġie analizzat mill-Eurostat flimkien ma’ stima tas-sehem mis-suq. Iż-żieda sinifikanti fil-prezz fl-2010 u l-2011 naqqset drammatikament il-marġni tad-dumping mir-RPĊ mill-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza ’l hawn.
5.11. Irkupru mill-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(57)
Kif muri mill-evoluzzjoni pożittiva tal-biċċa l-kbira tal-indikaturi elenkati hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat il-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni rkuprat kollha mill-effett dannuż tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping sinifikanti li kienu identifikati fl-investigazzjoni preċedenti u li joriġinaw mir-RPĊ.
6. Il-konklużjoni dwar il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(58)
Il-miżuri kontra r-RPĊ kellhom impatt pożittiv fuq il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, billi l-biċċa l-kbira tal-indikaturi tal-ħsara wrew żvilupp pożittiv: il-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u l-valur tal-bejgħ żdiedu bejn l-2008 u l-PIR. Madankollu, minħabba ż-żieda sostanzjali fil-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni issa qed tagħmel profitti ferm ogħla minn dak immirat, li fl-investigazzjoni oriġinali ġie stabbilit bħala 5 %, sabiex ikun żgurat l-iżvilupp tagħha.
(59)
Minħabba ż-żieda sinifikanti fil-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR, mingħajr evidenza ta’ żieda parallela fil-kostijiet, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5).
7. Konklużjoni dwar in-natura permanenti ta’ dawn iċ-ċirkostanzi mibdula
(60)
Ġie kkunsidrat jekk iż-żieda fil-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni hix bidla permanenti fiċ-ċirkostanzi mis-sejbiet tal-investigazzjoni preċedenti tar-reviżjoni tal-iskadenza. Id-dejta disponibbli turi li l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni qed jirkupraw sewwa, u jilħqu l-livelli tal-2008 u mbagħad jaqbżu dawn l-ammonti, filwaqt li fl-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza, il-prezzijiet kienu qed jaqgħu. Barra minn hekk, bil-kontra tar-reviżjoni tal-iskadenza, ma nstabitx evidenza ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet. Fir-reviżjoni tal-iskadenza, il-profittabbiltà kellha xejra negattiva iżda d-dejta wara tmiem dik l-investigazzjoni turi li l-profittabbiltà kienet qed tirkupra sewwa, u tilħaq il-livelli tal-2008 u mbagħad taqbiżhom.
(61)
Ġie analizzat jekk il-bidla fil-prezzijiet minn tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza setgħetx tkun minħabba staġun tal-ħsad partikolarment ħażin fir-RPĊ, billi l-furfuraldeid jiġi prodott mill-iskart agrikolu. Madankollu, il-prezz ma waqax b’mod sinifikanti mill-istaġun tal-ħsad fi tmiem l-2010 u għalhekk din it-teorija ġiet skartata. Deher li kien hemm żieda fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ ikkawżati mit-tkabbir fit-tul fid-domanda domestika għall-furfuraldeid u ż-żieda fil-kostijiet tal-materja prima fil-pajjiż ikkonċernat. Minħabba n-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, dan ma setax jiġi vverifikat, iżda l-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda evidenza li turi li dan ma kienx il-każ.
(62)
Fid-dawl tal-evidenza disponibbli għall-Kummissjoni li tissemma hawn fuq, u n-nuqqas ta’ informazzjoni li turi li ż-żidiet fil-prezzijiet imsemmija kienu temporanji, ġie konkluż li din il-bidla hija ta’ natura permanenti.
F. TERMINAZZJONI TAL-PROĊEDIMENT TAL-ANTIDUMPING U TNEĦĦIJA TAL-MIŻURI ANTIDUMPING FIS-SEĦĦ
(63)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, qed jitqies li għandha titwaqqaf ir-reviżjoni preżenti kontra d-dumping u li għandhom jitneħħew il-miżuri antidumping fis-seħħ.
(64)
Il-partijiet kollha ġew infurmati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jitwaqqfu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. Ma waslu l-ebda kummenti.
(65)
Minn dan ta’ hawn fuq jista’ jiġi konkluż li għandha titwaqqaf ir-reviżjoni antidumping preżenti u li għandhom jitwaqqfu l-miżuri antidumping imposti mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 453/2011 fuq l-importazzjonijiet tal-furfuraldeid li joriġinaw mir-RPĊ u jitneħħa d-dazju eżistenti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni interim tad-dazji antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ 2-furaldeid (magħruf ukoll bħala furfuraldeid jew furfural) li bħalissa għandu l-kodiċi NM 2932 12 00 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina hija b’dan imwaqqfa.
Artikolu 2
Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 453/2011 huwa b’dan imħassar.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-21 ta’ Ġunju 2012.