NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 387/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nebývalá světová finanční krize a nebývalý hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních a hospodářských podmínek v několika členských státech. Zvláště některé členské státy mají závažné obtíže nebo jim takové obtíže hrozí, zejména problémy týkající se jejich hospodářského růstu, finanční stability a zhoršení jejich schodku a zadlužení, což je kromě jiného způsobeno také mezinárodním hospodářským a finančním prostředím.
(2)
Přestože již byla přijata řada významných opatření včetně změn v právním rámci, která mají vyvážit negativní vlivy finanční krize, její dopad na reálnou ekonomiku, trh práce a občany je pociťován v mnoha směrech. Tlak na vnitrostátní finanční zdroje vzrůstá, a proto by měly být podniknuty další kroky k jeho zmírnění, a to maximálním a optimálním využitím finančních prostředků z Evropského rybářského fondu.
(3)
V souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle nějž může Unie poskytnout finanční pomoc členskému státu, jemuž z důvodu mimo jiné mimořádných událostí, které nemůže ovlivnit, nastaly obtíže nebo je vážně ohrožen závažnými obtížemi, byl nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (3) zaveden evropský mechanismus finanční stabilizace s cílem zachovat finanční stabilitu celé Unie.
(4)
Prováděcími rozhodnutími Rady 2011/77/EU (4) a 2011/344/EU (5) poskytla Unie takovou finanční pomoc Irsku a Portugalsku.
(5)
Finanční stabilita Řecka byla postižena vážnými obtížemi již před vstupem nařízení (EU) č. 407/2010 v platnost. Finanční pomoc udělená Řecku proto nemohla vycházet z uvedeného nařízení.
(6)
Dohoda mezi věřiteli a dohoda o mechanismu úvěrů pro Řecko, podepsané dne 8. května 2010, vstoupily v platnost dne 11. května 2010. Dohoda mezi věřiteli má být plně platná a účinná po tříleté programové období, dokud budou v rámci dohody o mechanismu úvěrů existovat dlužné částky.
(7)
Nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (6), stanoví, že Rada poskytne vzájemnou pomoc, pokud je platební bilance členského státu, který nepřijal euro, v obtížích nebo jí takové obtíže vážně hrozí.
(8)
Rozhodnutími Rady 2009/102/ES (7), 2009/290/ES (8) a 2009/459/ES (9) Unie takovou pomoc poskytla Maďarsku, Lotyšsku a Rumunsku.
(9)
Období, během kterého je Irsku, Maďarsku, Lotyšsku, Portugalsku a Rumunsku finanční pomoc k dispozici, je uvedeno v příslušných rozhodnutích Rady. Období, během kterého byla finanční pomoc k dispozici Maďarsku, skončilo dne 4. listopadu 2010.
(10)
Období, během kterého je finanční pomoc k dispozici Řecku na základě dohody mezi věřiteli a dohody o mechanismu úvěrů, je pro každý členský stát, jenž se na těchto nástrojích podílí, různé.
(11)
Po rozhodnutí Evropské rady ze dne 25. března 2011 podepsali dne 11. července 2011 ministři financí sedmnácti členských států eurozóny Smlouvu o založení Evropského mechanismu stability. Po rozhodnutí hlav států a vlád členských států eurozóny ze dnů 21. června a 9. prosince 2011 byla smlouva změněna s cílem zlepšit účinnost mechanismu a podepsána 2. února 2012. Podle této smlouvy převezme Evropský mechanismus stability do roku 2013 úkoly, které v současnosti plní evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace. Tento budoucí mechanismus by proto měl být zohledněn již v tomto nařízení.
(12)
Evropská rada v závěrech ze svého zasedání konaného ve dnech 23. a 24. června 2011 uvítala záměr Komise posílit součinnost mezi úvěrovým programem pro Řecko a finančními prostředky Unie a podpořila snahy zaměřené na zvýšení schopnosti Řecka využívat prostředky Unie k podpoře růstu a zaměstnanosti, čehož se dosáhne zaměřením pozornosti na zvyšování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. Evropská rada také uvítala a podpořila přípravu souhrnného programu technické pomoci Řecku, kterou se zabývá Komise společně s členskými státy. Toto nařízení přispívá k tomuto úsilí o posílení součinnosti.
(13)
S cílem usnadnit řízení finančních prostředků Unie, urychlit investice v členských státech a regionech a zvýšit dopad poskytnutých finančních prostředků na hospodářství je nezbytné - v odůvodněných případech, dočasně a aniž by bylo dotčeno programové období 2014 až 2020 - umožnit zvýšení průběžných plateb z Evropského rybářského fondu o částku odpovídající deseti procentním bodům nad platnou míru spolufinancování pro každou prioritní osu pro členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena vážnými problémy a jež požádají o využívání tohoto opatření, což vede k odpovídajícímu snížení příspěvku členského státu. Vzhledem k dočasné povaze uvedeného zvýšení a v zájmu zachování původních měr spolufinancování jakožto referenčního bodu pro výpočet dočasně zvýšených částek by se změny plynoucí z uplatňování mechanismu neměly odrazit ve finančním plánu operačních programů. Mělo by však být možné operační plány aktualizovat s cílem soustředit finanční prostředky na konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost a s cílem přizpůsobit jejich cíle snížení celkových dostupných prostředků.
(14)
Členský stát, který žádá Komisi o využití výjimky podle tohoto nařízení, by měl uvést všechny informace potřebné k tomu, aby Komise mohla na základě údajů o makroekonomické a fiskální situaci členského státu stanovit, že zdroje pro příspěvek členského státu nejsou dostupné. Rovněž by měl prokázat, že zvýšení plateb vyplývající z udělení výjimky je nezbytné pro zachování dalšího provádění operačních programů a že problémy se schopností využívat prostředky přetrvávají i při využití maximálních stropů pro míry spolufinancování stanovených v čl. 53 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (10).
(15)
Členský stát, který žádá Komisi o využití výjimky podle tohoto nařízení, by měl dále poskytnout odkaz na příslušné rozhodnutí Rady nebo na jiný právní akt, z něhož vyplývá, že má na udělení výjimky nárok. Je nezbytné, aby Komise měla po podání žádosti členského státu dostatek času na ověření správnosti předložených informací a na vznesení případných námitek. V zájmu účinnosti a funkčnosti výjimky by měl platit předpoklad, že pokud Komise nevznese námitku, je tato žádost oprávněná. Pokud Komise námitku vůči žádosti členského státu vznese, měla by o této záležitosti přijmout prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí s uvedením důvodů.
(16)
Pravidla pro výpočet průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku pro operační programy v období, v němž členské státy dostávají finanční podporu Unie pro řešení závažných obtíží postihujících jejich finanční stabilitu, by měla být odpovídajícím způsobem revidována.
(17)
Je nutné zajistit náležité podávání zpráv o využití zvýšených částek poskytnutých členským státům požívajícím dočasné zvýšení průběžných plateb podle tohoto nařízení.
(18)
Po skončení období, během něhož byla k dispozici finanční pomoc, je možné, že bude třeba, aby hodnocení provedená v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 mimo jiné posoudila, zda snížení vnitrostátního spolufinancování nevedlo k významnému odchýlení od původně stanovených cílů. Taková hodnocení by mohla vést k revizi operačního programu.
(19)
Protože si nebývalá krize, která zasáhla mezinárodní finanční trhy, a nebývalý hospodářský útlum, který vážně poškodil finanční stabilitu několika členských států, vyžadují rychlou reakci s cílem potlačit dopady na celé hospodářství, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve. S ohledem na výjimečné okolnosti v dotčených členských státech by se mělo toto nařízení v závislosti na postavení žádajícího členského státu použít zpětně od rozpočtového roku 2010 nebo ode dne, kdy byla finanční pomoc k dispozici, pro období, během nichž členské státy obdržely finanční pomoc ze strany Unie nebo ostatních členských států eurozóny, jejímž účelem bylo řešit závažné obtíže postihující jejich finanční stabilitu.
(20)
V případech, kdy se předpokládá dočasné zvýšení průběžných plateb, by toto dočasné zvýšení mělo též být posuzováno s ohledem na rozpočtová omezení všech členských států a tato rozpočtová omezení by se měla náležitě projevit v souhrnném rozpočtu Evropské unie. Uplatňování tohoto mechanismu by navíc mělo být časově omezené, neboť jeho hlavním účelem je reagovat na konkrétní aktuální potíže. Mechanismus by proto měl být uplatňován od 1. ledna 2010 a měl by fungovat po omezenou dobu do 31. prosince 2013.
(21)
Nařízení (ES) č. 1198/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1198/2006 se mění takto:
1)
Články 76 a 77 se nahrazují tímto:
„Článek 76
Pravidla pro výpočet průběžných plateb
1. Průběžné platby se vypočítávají tak, že se míra spolufinancování stanovená v platném finančním plánu pro danou prioritu a daný cíl použije na příspěvek z veřejných zdrojů uvedený ve výkazu výdajů certifikovaném certifikačním orgánem u každé prioritní osy a každého cíle „Konvergence“ nebo cíle pro oblasti mimo cíl „Konvergence“.
2. Odchylně od odstavce 1, na zvláštní a řádně odůvodněnou žádost členského státu, se výše průběžné platby vypočte jako částka pomoci Unie, která byla nebo má být vyplacena příjemcům v rámci dané prioritní osy a daného cíle. Tuto částku musí členský stát uvést ve výkazu výdajů.
3. Odchylně od čl. 53 odst. 3 se na žádost členského státu zvyšují průběžné platby o částku odpovídající deseti procentním bodům nad mírou spolufinancování pro každou prioritní osu až do maximální výše 100 %, přičemž toto zvýšení se použije na částku způsobilých veřejných výdajů nově uvedených v každém certifikovaném výkazu výdajů předloženém v průběhu období, v němž členský stát splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
členskému státu je dána k dispozici finanční pomoc podle nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (11) nebo mu byla dána k dispozici jinými členskými státy eurozóny před vstupem uvedeného nařízení v platnost;
b)
členskému státu je dána k dispozici střednědobá finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (12);
c)
členskému státu je dána k dispozici finanční pomoc v souladu se Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability, podepsanou dne 2. února 2012.
4. Při výpočtu průběžných plateb poté, co členský stát přestane využívat finanční pomoci Unie uvedené v odstavci 3, nebere Komise v úvahu zvýšené částky vyplacené v souladu s uvedeným odstavcem.
Tyto částky však jsou brány v úvahu pro účely čl. 79 odst. 1.
5. Zvýšené průběžné platby vyplývající z použití odstavce 3 jsou řídicímu orgánu poskytnuty co nejdříve a smějí být využívány pouze k platbám souvisejícím s prováděním operačního programu.
6. V souvislosti s výročními zprávami v souladu s čl. 67 odst. 1 poskytnou členské státy Komisi náležité informace o využití výjimky uvedené v odstavci 3 tohoto článku, jež ukáží, jak zvýšená podpora přispěla v daném členském státě k posílení konkurenceschopnosti, růstu a zaměstnanosti. Komise tyto informace zohlední při vypracovávání výročních zpráv podle čl. 68 odst. 1.
Článek 77
Pravidla pro výpočet plateb zůstatku
1. Platba zůstatku je omezena na nižší z těchto dvou částek:
a)
částka vypočítaná tak, že se míra spolufinancování stanovená v platném finančním plánu pro danou prioritu a daný cíl použije na příspěvek z veřejných zdrojů uvedený v závěrečném výkazu výdajů certifikovaném certifikačním orgánem u každé prioritní osy a každého cíle „Konvergence“ nebo cíle pro oblasti mimo cíl „Konvergence“;
b)
částka pomoci Unie, která byla nebo má být vyplacena příjemcům v rámci každé prioritní osy a každého cíle. Tuto částku musí členský stát uvést v závěrečném výkazu výdajů certifikovaném certifikačním orgánem u každé prioritní osy a každého cíle.
2. Odchylně od čl. 53 odst. 3 se platby konečného zůstatku na žádost členského státu zvyšují o částku odpovídající deseti procentním bodům nad mírou spolufinancování pro každou prioritní osu až do maximální výše 100 %, přičemž toto zvýšení se použije na částku způsobilých veřejných výdajů nově uvedených v každém certifikovaném výkazu výdajů předloženém v průběhu období, v němž členský stát splňuje jednu z podmínek stanovených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c).
3. Při výpočtu platby konečného zůstatku poté, co členský stát přestane využívat finanční pomoci Unie uvedené v čl. 76 odst. 3, nebere Komise v úvahu zvýšené částky vyplacené v souladu s uvedeným odstavcem.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 77a
Omezení příspěvku Unie prostřednictvím průběžných plateb a plateb zůstatku
1. Bez ohledu na čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 nesmí být příspěvek Unie prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného zůstatku vyšší než příspěvek z veřejných zdrojů a maximální částka pomoci z fondu pro každou prioritní osu a každý prioritní cíl, jak byly stanoveny v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
2. Výjimku uvedenou v čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 Komise uděluje na základě písemné žádosti členského státu, který splňuje jednu z podmínek stanovených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c). Žádost musí být podána do 17. července 2012 nebo do dvou měsíců ode dne, kdy členský stát splní jednu z podmínek stanovených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c).
3. Ve své žádosti předložené Komisi členský stát odůvodní nezbytnost výjimky podle čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 poskytnutím informací nutných pro ověření toho:
a)
že na základě údajů o makroekonomické a fiskální situaci členského státu nejsou pro jeho příspěvek dostupné žádné zdroje;
b)
že je zvýšení plateb uvedených v čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 nezbytné pro zachování dalšího provádění operačních programů;
c)
že problémy přetrvávají, i když se využijí maximální stropy platné pro míru spolufinancování stanovené v čl. 53 odst. 3;
d)
že splňuje jednu z podmínek uvedených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c), což je podloženo odkazem na rozhodnutí Rady nebo na jiný právní akt, a rovněž konkrétního data, od kterého byla členskému státu dána k dispozici finanční pomoc.
Komise ověří, zda předložené informace odůvodňují udělení výjimky. Komise vznese veškeré námitky k předloženým informacím do 30 dnů ode dne podání žádosti. Pokud se Komise rozhodne vznést námitku proti žádosti členského státu, přijme o tom prostřednictvím prováděcích aktů příslušné rozhodnutí s uvedením důvodů.
Pokud Komise námitku proti žádosti členského státu nevznese, považuje se tato žádost za odůvodněnou.
4. V žádosti členského státu musí být též podrobně popsáno zamýšlené využití výjimky stanovené v čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 a poskytnuty informace o doplňkových opatřeních, jež mají vést k soustředění finančních prostředků na konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost, včetně případné úpravy operačních programů.
5. Výjimka stanovená v čl. 76 odst. 3 a čl. 77 odst. 2 se nevztahuje na výkazy výdajů předložené po 31. prosinci 2013.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
U následujících členských států se však použije se zpětnou působností:
a)
v případě Irska, Řecka a Portugalska s účinkem ode dne, kdy byla těmto členským státům dána k dispozici finanční pomoc v souladu s čl. 76 odst. 3;
b)
v případě Maďarska, Lotyšska a Rumunska s účinkem od 1. ledna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 387/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tad-19 ta’ April 2012
li jemenda ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 dwar il-Fond Ewropew għas-Sajd, fir-rigward ta’ ċerti dispożizzjonijiet marbutin mal-amministrazzjoni finanzjarja għal ċerti Stati Membri li għandhom jew li jinsabu mhedda b’diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1)
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-kriżi finanzjarja globali ta’ bla preċedent u t-tnaqqis ta’ bla preċedent fir-ritmu ekonomiku kkawżaw ħsara serja fit-tkabbir ekonomiku u fl-istabbiltà finanzjarja u wasslu għal tnaqqis qawwi fil-kondizzjonijiet finanzjarji u ekonomiċi f’diversi Stati Membri. B’mod partikolari, ċerti Stati Membri qed ikollhom jew jinsabu mhedda b’ diffikultajiet serji, partikolarment bi problemi fir-rigward tat-tkabbir ekonomiku u l-istabbiltà finanzjarja tagħhom, u bit-tnaqqis fil-pożizzjoni tagħhom tad-defiċit u d-djun, ukoll minħabba l-ambjent internazzjonali finanzjarju u ekonomiku.
(2)
Filwaqt li diġà ttieħdu azzjonijiet biex jilqgħu kontra l-effetti negattivi tal-kriżi, inklużi emendi fil-qafas leġiżlattiv, l-impatt tal-kriżi finanzjarja fuq l-ekonomija reali, fuq is-suq tax-xogħol u ċ-ċittadini qed jinħass ma’ kullimkien. Il-pressjoni fuq ir-riżorsi finanzjarji nazzjonali qed tiżdied u għandhom jittieħdu aktar miżuri biex tittaffa din il-pressjoni permezz tal-aqwa użu massimali tal-fondi mill-Fond Ewropew għas-Sajd.
(3)
B’konformità mal-Artikolu 122(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, li jipprovdi għall-possibbiltà li tingħata għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lil Stat Membru li għandu diffikultajiet jew li huwa mhedded serjament b’diffikultajiet gravi kkawżati inter alia minn okkorrenzi eċċezzjonali li ma jkunux fil-kontroll tiegħu, ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 (3) stabbilixxa mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni Finanzjarja bil-ħsieb li tiġi ppreservata l-istabbiltà finanzjarja tal-Unjoni.
(4)
Bid-Deċiżjonijiet ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/77/UE (4) u 2011/344/UE (5) rispettivament, l-Irlanda u l-Portugall ingħataw din l-għajnuna finanzjarja mill-Unjoni.
(5)
Il-Greċja kienet diġà tinsab f’diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħha qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament (UE) Nru 407/2010. L-għajnuna finanzjarja lill-Greċja ma setgħetx, għalhekk, tiġi bbażata fuq dak ir-Regolament.
(6)
Il-Ftehim bejn il-Kredituri u l-Ftehim dwar Faċilità ta’ Self għall-Greċja ffirmati fit-8 ta’ Mejju 2010 daħlu fis-seħħ fil-11 ta’ Mejju 2010. Il-Ftehim bejn il-Kredituri għandu jibqa’ fis-seħħ bis-sħiħ u b’effett għall-perjodu ta’ tliet snin sakemm ikun fadal ammonti li jridu jitħallsu skont il-Ftehim dwar Faċilità ta’ Self.
(7)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja għal żmien medju għall-bilanċi ta’ pagament tal-Istati Membri (6) jipprovdi li l-Kunsill għandu jagħti għajnuna reċiproka f’każijiet fejn Stat Membru li ma adottax l-euro jkun f’diffikultà jew ikun serjament mhedded b’diffikultajiet fir-rigward tal-bilanċ tal-pagamenti tiegħu.
(8)
Bid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2009/102/KE (7), 2009/290/KE (8) u 2009/459/KE (9) rispettivament, l-Ungerija, il-Latvja u r-Rumanija ngħataw tali għajnuna finanzjarja mill-Unjoni.
(9)
Il-perjodu li matulu l-għajnuna finanzjarja kienet disponibbli għall-Irlanda, l-Ungerija, il-Latvja, il-Portugall u r-Rumanija huwa stipulat fid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill rilevanti. Il-perjodu li matulu kienet disponibbli għajnuna finanzjarja lill-Ungerija skada fl-4 ta’ Novembru 2010.
(10)
Il-perjodu li matulu hija disponibbli għall-Greċja għajnuna finanzjarja taħt il-Ftehim bejn il-Kredituri u l-Ftehim dwar Faċilità ta’ Self huwa differenti għal kull Stat Membru li jipparteċipa f’dawk l-istrumenti.
(11)
Wara d-deċiżjoni tal-Kunsill Ewropew tal-25 ta’ Marzu 2011, il-Ministri tal-finanzi tas-17-il Pajjiż Membru taż-żona euro iffirmaw it-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà fil-11 ta’ Lulju 2011. Wara d-deċiżjonijiet meħuda mill-Kapijiet ta’ Stat u Gvern taż-żona tal-euro fil-21 ta’ Lulju u d-9 ta’ Diċembru 2011, it-Trattat pie modifikat sabiex tittejjeb l-effettività tal-mekkaniżmu u ffirmat fit-2 ta’ Frar 2012. Taħt dan it-Trattat, il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà se, sal-2013, jassumi l-kompiti li bħalissa qed jitwettqu mill-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja u mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilizzazzjoni Finanzjarja. Dan il-mekkaniżmu tal-futur għaldaqstant għandu diġà jiġi kkunsidrat f’dan ir-Regolament.
(12)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011, il-Kunsill Ewropew jilqa’ l-ħsieb tal-Kummissjoni li ssaħħaħ is-sinerġiji bejn il-programm ta’ self għall-Greċja u l-fondi tal-Unjoni, u jappoġġa l-isforzi biex tiżdied il-kapaċità tal-Greċja li tassorbi l-fondi tal-Unjoni sabiex tistimula t-tkabbir u l-impjiegi billi tiffoka mill-ġdid fuq it-titjib tal-kompetittività u l-ħolqien tal-impjiegi. Barra minn hekk, jilqa’ u jappoġġa l-preparazzjoni, mill-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri, ta’ programm komprensiv ta’ għajnuna teknika lill-Greċja. Dan ir-Regolament jikkontribwixxi għal dawn l-isforzi biex tiżdied is-sinerġija.
(13)
Sabiex tkun iffaċilitata l-amministrazzjoni tal-fondi tal-Unjoni, biex jitħaffu l-investimenti fl-Istati Membri u r-reġjuni u biex jiżdied l-impatt tal-fondi fuq l-ekonomija, huwa meħtieġ li jkun permess, f’każijiet ġustifikati, temporanjament u mingħajr preġudizzju għall-perjodu ta’ programmar 2014-2020, li jiżdiedu l-ħlasijiet interim mill-Fond Ewropew għas-Sajd b’ammont li jikkorrispondi għal għaxar punti perċentwali iktar mir-rata ta’ kofinanzjament applikabbli għal kull assi prijoritarju għall-Istati Membri li qed iħabbtu wiċċhom ma diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom u li talbu biex jibbenefikaw minn din il-miżura, b’riżultat ta’ tnaqqis korrispondenti fil-kontropoarti nazzjonali. Minħabba n-natura temporanja taż-żieda u sabiex jinżammu r-rati ta’ kofinanzjament oriġinali bħala l-punt ta’ referenza għall-kalkolu tal-ammonti miżjuda temporanjament, it-tibdiliet li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-mekkaniżmu m’għandhomx ikunu riflessi fil-pjan finanzjarju inkluż fil-programmi operattivi. Madankollu, għandu jkun possibbli li l-programmi operattivi jiġu aġġornati sabiex il-fondi jiġu kkonċentrati fuq il-kompetittività, it-tkabbir u l-impjiegi u biex il-miri u l-objettivi tagħhom jiġu allinjati mat-tnaqqis fil-finanzjament totali disponibbli.
(14)
Stat Membru li jagħmel talba lill-Kummissjoni biex jibbenefika minn deroga taħt dan ir-Regolament għandu jressaq l-informazzjoni kollha meħtieġa biex il-Kummissjoni, permezz ta’ data dwar is-sitwazzjoni makroekonomika u fiskali tal-Istati Membru, tkun tista’ tistabbilixxi li r-riżorsi għall-kontroparti nazzjonali ma jkunux disponibbli. Għandu wkoll juri li żieda fil-ħlasijiet li tirriżulta mill-għoti ta’ deroga hija meħtieġa biex tiġi salvagwardjata l-implimentazzjoni kontinwa tal-programmi operattivi u li l-problemi tal-kapaċità ta’ assorbiment jippersistu anki jekk jintużaw il-limiti massimi applikabbli għar-rati ta’ kofinanzjament, stabbiliti fl-Artikolu 53(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 (10).
(15)
L-Istat Membru li jagħmel talba lill-Kummissjoni biex igawdi minn deroga taħt dan ir-Regolament għandu wkoll jipprovdi r-referenza għad-Deċiżjoni tal-Kunsill rilevanti jew atti legali oħra li jagħmlu lill-Istat Membru eliġibbli biex jibbenefika mid-deroga. Jeħtieġ li l-Kummissjoni jkollha perjodu adegwat, li jibda mit-tressiq tat-talba tal-Istat Membru, biex tivverifika l-korrettezza tal-informazzjoni mressqa u biex tqajjem kwalunkwe oġġezzjoni. Sabiex id-deroga tkun effettiva u operattiva, għandu jkun hemm preżunzjoni li tali talba hija ġustifikata jekk il-Kummissjoni ma tqajjem ebda oġġezzjoni. Jekk il-Kummissjoni tqajjem oġġezzjoni għat-talba tal-Istat Membru, hija għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, deċiżjoni dwar dan fejn għandhom jingħataw ir-raġunijiet.
(16)
Ir-regoli tal-kalkolu tal-ħlasijiet interim u tal-ħlasijiet ta’ bilanċ finali għall-programmi operattivi matul il-perjodu li fih l-Istati Membri jirċievu l-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni sabiex jiġu indirizzati diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom, għandhom jiġu riveduti skont dan.
(17)
Jeħtieġ li jiġi żgurat li jkun hemm rappurtar adegwat dwar l-użu tal-ammonti miżjuda magħmula disponibbli għall-Istati Membri li jibbenefikaw minn żieda temporanja fi ħlasijiet interim skont dan ir-Regolament.
(18)
Wara t-tmiem tal-perjodu li matulu kienet disponibbli l-għajnuna finanzjarja, jista’ jkun meħtieġ li l-evalwazzjonijiet imwettqa skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1198/2006 iqisu, fost l-oħrajn, jekk it-tnaqqis ta’ kofinanzjament nazzjonali jwassalx għal tbegħid sinifikanti mill-għanijiet li kienu stabbiliti fil-bidu. Dawn l-evalwazzjonijiet jistgħu jwasslu għar-reviżjoni tal-programm operattiv.
(19)
Minħabba li l-kriżi finanzjarja globali ta’ bla preċedent u t-tnaqqis ta’ bla preċedent fir-ritmu ekonomiku kkawżaw ħsara serja fl-istabbiltà finanzjarja ta’ bosta Stati Membri teħtieġ rispons malajr sabiex jiġu affrontati l-effetti fuq l-ekonomija b’mod inġenerali, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ kemm jista’ jkun malajr. Meta jitqiesu ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali tal-Istati Membri kkonċernati, għandu japplika b’mod retroattiv, jew sa mis-sena baġitarja 2010 jew mid-data li fiha ssir disponibbli l-għajnuna finanzjarja, skont l-istatus tal-Istat Membru li jressaq it-talba, għall-perjodi li matulhom l-Istati Membri rċevew għajnuna finanzjarja mill-Unjoni jew minn Stati Membri oħra taż-żona euro sabiex jiġu indirizzati d-diffikultajiet serji fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom.
(20)
Meta titqies żieda temporanja fil-ħlasijiet interim, din iż-żieda temporanja għandha wkoll tiġi kkunsidrata fil-kuntest tar-restrizzjonijiet baġitarji li qed jiffaċċjaw l-Istati Membri kollha, u dawk ir-restrizzjonijiet baġitarji għandhom ikunu riflessi kif xieraq fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, peress li l-għan ewlieni tal-mekkanżimu huwa li jiġu indirizzati diffikultajiet attwali, l-applikazzjoni tiegħu għandha tkun limitata fiż-żmien. Għalhekk, il-mekkaniżmu għandu jibda japplika fl-1 ta’ Jannar 2010 u għandu jopera għal perijodu limitat sal-31 ta’ Diċembru 2013.
(21)
Ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
L-Artikoli 76 u 77 jinbidlu b’dan li ġej:
“Artikolu 76
Regoli għall-kalkolu ta’ ħlasijiet interim
1. Il-ħlasijiet interim għandhom jiġu kkalkulati bl-applikazzjoni - lill-kontribuzzjoni pubblika dikjarata fid-dikjarazzjoni ta’ nefqa ċertifikata mill-awtorità ta’ ċertifikazzjoni taħt kull assi prijoritarju u taħt kull objettiv ta’ konverġenza/mhux ta’ konverġenza - tar-rata ta’ kofinanzjament stabbilita taħt il-pjan attwali ta’ finanzjament għal dak l-assi prijoritarju u dak l-objettiv.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, b’rispons għal talba speċifika u b’raġunijiet xierqa mill-Istat Membru, ħlas interim għandu jkun ikkalkulat bħala l-ammont tal-għajnuna mill-Unjoni mħallsa jew li jkun dovut lill-benefiċjarji fir-rigward tal-assi prijoritarju u tal-objettiv. Dan l-ammont għandu jiġi speċifikat mill-Istat Membru fid-dikjarazzjoni tan-nefqa.
3. B’deroga mill-Artikolu 53(3), fuq it-talba ta’ Stat Membru, il-ħlasijiet interim għandhom jiżdiedu b’ammont li jikkorrispondi għal għaxar punti perċentwali iktar mir-rata ta’ kofinanzjament applikabbli għal kull assi prijoritarju, sa massimu ta’ 100 %, li għandu jiġi applikat għall-ammont ta’ nefqa pubblika eliġibbli li tkun għadha kif ġiet dikjarata f’kull dikjarazzjoni tan-nefqa ċertifikata mressqa matul il-perjodu li fih l-Istat Membru iwettaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għajnuna finanzjarja tkun disponibbli għalih skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (*), jew ikun disponibbli għalih minn Stati Membri oħra taż-żona Euro qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dak ir-Regolament;
(b)
l-għajnuna finanzjarja għal żmien medju tkun disponibbli għalih skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja għal żmien medju għall-bilanċi ta’ pagament tal-Istati Membri (**);
(c)
l-għajnuna finanzjarja tkun disponibbli għalih skont it-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà iffirmat fit-2 ta’ Frar 2012.
4. Għal finijiet tal-kalkolu tal-ħlasijiet interim wara li l-Istat Membru ma jibqax jibbenefika mill-għajnuna finanzjarja mill-Unjoni imsemmija fil-paragrafu 3, il-Kummissjoni ma għandhiex tqis l-ammonti miżjuda mħallsa skont dak il-paragrafu.
Madankollu, dawk l-ammonti għandhom jitqiesu għall-fini tal-Artikolu 79(1).
5. Il-ħlasijiet interim miżjuda li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-paragrafu 3 għandhom fl-iqsar perjodu ta’ żmien ikunu disponibbli għall-awtorità amministrattiva u għandhom jintużaw biss biex isiru ħlasijiet b’rabta mal-implimentazzjoni tal-programm operattiv.
6. Fil-kuntest tar-rappurtar annwali skont l-Artikolu 67(1), l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b’informazzjoni adatta dwar l-użu tad-deroga msemmija fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, u juru kif l-ammonti miżjuda ta’ appoġġ ikkontribwixxew għall-promozzjoni tal-kompetittività, it-tkabbir u l-impjiegi fl-Istat Membru kkonċernat. Din l-informazzjoni għandha titqies mill-Kummissjoni fit-tħejjija tar-rappurtar annwali previst fl-Artikolu 68(1).
Artikolu 77
Regoli għall-kalkolu tal-ħlasijiet tal-bilanċ
1. Il-ħlasijiet tal-bilanċ għandhom ikunu limitati għal liema minn dawn iż-żewġ ammonti li ġejjin ikun l-iżgħar:
(a)
l-ammont ikkalkulat bl-applikazzjoni lill-kontribuzzjoni pubblika dikjarata fid-dikjarazzjoni tan-nefqa finali ċertifikat mill-awtorità ta’ ċertifikazzjoni taħt kull assi prijoritarju u taħt kull objettiv ta’ konverġenza/mhux ta’ konverġenza, ir-rata ta’ kofinanzjament stabbilit taħt il-pjan attwali ta’ finanzjament għal dak l-assi prijoritarju u għal dak l-objettiv;
(b)
l-ammont tal-għajnuna mill-Unjoni mħallas jew li jkun dovut lill-benefiċjarji fir-rigward ta’ kull assi prijoritarju u għal kull objettiv. Dan l-ammont għandu jiġi speċifikat mill-Istat Membru fid- dikjarazzjoni tan-nefqa aħħarija ċertifikata mill-awtorità ta’ ċertifikazzjoni fir-rigward ta’ kull assi prijoritarju u għal kull objettiv.
2. B’deroga mill-Artikolu 53(3), fuq it-talba ta’ Stat Membru, il-ħlasijiet tal-bilanċ tal-aħħar għandhom jiżdiedu b’ammont li jikkorrispondi għal għaxar punti perċentwali iktar mir-rata ta’ kofinanzjament applikabbli għal kull assi prijoritarju, sa massimu ta’ 100 %, li għandhom jiġu applikati għall-ammont ta’ nefqa pubblika eliġibbli li tkun għadha kif ġiet dikjarata f’kull dikjarazzjoni tan-nefqa ċertifikata mressqa matul il-perjodu li fih l-Istat Membru jissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 76(3):
3. Għal finijiet tal-kalkolu tal-ħlasijiet tal-bilanċ finali wara li l-Istat Membru ma jibqax jibbenefika mill-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 76(3), il-Kummissjoni ma għandhiex tqis l-ammonti miżjuda mħallsa skont dak il-paragrafu.
(*) ĠU L 118, 12.5.2010, p. 1." 						
(**) ĠU L 53, 23.2.2002, p. 1.”;" 						
(2)
jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 77a
Limiti għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni permezz ta’ ħlasijiet interim u ħlasijiet tal-bilanċ
1. Minkejja l-Artikoli 76(3) u 77(2), il-kontribuzzjoni tal-Unjoni permezz ta’ ħlasijiet interim u ħlasijiet tal-aħħar bilanċ, m’għandhiex tkun ogħla mill-kontribuzzjoni pubblika u l-ammont massimu ta’ għajnuna mill-FES għal kull assi prijoritarju u objettiv kif stabbilit fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova l-programm operattiv.
2. Id-deroga, imsemmija fl-Artikoli 76(3) u 77(2), għandha tingħata mill-Kummissjoni fuq talba bil-miktub minn Stat Membru li jissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 76(3). Dik it-talba għandha titressaq sas-17 ta’ Lulju 2012 jew fi żmien xahrejn mid-data li fiha Stat Membru jissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 76(3).
3. Fit-talba tiegħu preżentata lill-Kummissjoni, l-Istat Membru għandu jiġġustifika l-ħtieġa tad-deroga, imsemmija fl-Artikoli 76(3) u 77(2), billi jipprovdi l-informazzjoni neċessarja biex jistabbilixxi:
(a)
permezz ta’ data dwar is-sitwazzjoni makroekonomika u fiskali tiegħu, li ma jkunux disponibbli riżorsi għall-kontroparti nazzjonali;
(b)
li żieda fil-ħlasijiet msemmija fl-Artikoli 76(3) u 77(2) hija neċessarja sabiex tkun salvagwardjata l-kontinwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-programmi operattivi;
(c)
li l-problemi jippersistu anke jekk jintużaw il-limiti massimi applikabbli għar-rati ta’ kofinanzjament tal-Artikolu 53(3);
(d)
li jissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 76(3) kif ġustifikat b’referenza għad-Deċiżjoni tal-Kunsill jew ta’ att legali ieħor, kif ukoll id-data reali minn meta tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-Istat Membru l-għajnuna finanzjarja.
Il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk l-informazzjoni mressqa tiġġustifikax l-għoti tad-deroga. Il-Kummissjoni għandha tqajjem kwalunkwe oġġezzjoni dwar l-informazzjoni mressqa sa tletin jum mid-data tat-tressiq tat-talba. Jekk il-Kummissjoni tiddeċiedi li tqajjem oġġezzjoni għat-talba tal-Istat Membru, hija għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tadotta deċiżjoni għal dan il-għan u tagħti r-raġunijiet.
Jekk il-Kummissjoni ma tqajjem l-ebda oġġezzjoni għat-talba tal-Istat Membru, din għandha tiġi kkunsidrata bħala ġustifikata.
4. It-talba tal-Istat Membru għandha tagħti dettalji wkoll dwar l-użu maħsub tad-deroga, imsemmija fl-Artikoli 76(3) u 77(2), u għandha tagħti informazzjoni dwar miżuri komplementari previsti sabiex il-fondi jikkonċentraw fuq il-kompetittività, it-tkabbir u l-impjiegi, inkluż, fejn adatt, modifika tal-programmi operattivi.
5. Id-deroga msemmija fl-Artikoli 76(3) u 77(2) mgħandhiex tapplika għal dikjarazzjonijiet ta’ nefqa mressqa wara l-31 ta’ Diċembru 2013.”.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu, huwa għandu japplika b’mod retroattiv għall-Istati Membri li ġejjin:
(a)
fil-każijiet tal-Irlanda, il-Greċja u l-Portugall, b’effett mid-data li fiha l-għajnuna finanzjarja saret disponibbli għal dawk l-Istati Membri skont l-Artikolu 76(3);
(b)
fil-każijiet tal-Ungerija, il-Latvja u r-Rumanija b’effett mill-1 ta’ Jannar 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, id-19 ta’ April 2012.