ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-21 ta’ Marzu 2012
dwar Għajnuna mill-Istat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) implimentata mir-Repubblika Ċeka għal České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - il-possibbiltà ta’ implikazzjonijiet ta’ Għajnuna mill-Istat fuq self li ngħata minn Osinek a.s.)
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 1664)
(It-test biċ-Ċek biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/637/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), fir-rigward tal-għajnuna SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
F'Mejju 2009, abbażi ta’ informazzjoni pubblikament disponibbli, il-Kummissjoni skopriet li kumpanija tal-Istat li qiegħda fi proċess ta’ likwidazzjoni, imsejħa Osinek a.s. (‘Osinek’), kienet qablet li tagħti self ta’ CZK 2,5 biljun (madwar EUR 100 miljun) lil ČSA - Czech airlines, a. s. (“ČSA”). Il-Kummissjoni talbet informazzjoni mir-Repubblika Ċeka permezz ta’ ittri datati l-14 ta’ Mejju 2009 u l-24 ta’ Settembru 2009. Ir-Repubblika Ċeka pprovdiet il-Kummissjoni b'informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri datati l-10 ta’ Settembru 2009 u l-25 ta’ Novembru 2009.
(2)
Permezz tal-ittra datata l-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika Ċeka bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Ir-Repubblika Ċeka pprovdiet kummenti għal dik id-deċiżjoni f'ittra datata s-26 ta’ April 2010. Il-Kummissjoni staqsiet aktar mistoqsijiet f'ittra datata s-6 ta’ Lulju 2010, li r-Repubblika Ċeka rrispondiet fil-15 ta’ Settembru 2010.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni stiednet lil partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn erba' partijiet interessati: Travel Service u Icelandair Group fl-10 ta’ Marzu 2011, Czech Connect Airlines a.s. fil-11 ta’ Marzu 2011, JOB AIR Technic a.s. fl-10 ta’ Marzu 2011, u ČSA fl-14 ta’ Marzu 2011. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lir-Repubblika Ċeka, li ngħatat l-opportunità li twieġeb; il-Kummissjoni rċeviet it-tweġiba permezz ta’ ittra datata t-12 ta’ Mejju 2011.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
2.1. Is-self minn Osinek
(5)
Il-miżura taħt investigazzjoni huwa self mogħti fit-30 ta’ April 2009 minn Osinek lil-linja nazzjonali tal-ajru Ċeka, ČSA. Is-self ingħata fi tliet partijiet hekk kif ġej:
(a)
l-ewwel parti, ta’ CZK 800 miljun, inġibdet fil-11 ta’ Mejju, 2009;
(b)
it-tieni parti, ta’ CZK 900 miljun, inġibdet fit-30 ta’ Lulju, 2009; u
(c)
it-tielet parti, ta’ CZK 800 miljun, inġibdet fl-24 ta’ Settembru, 2009;
(6)
Id-data mistennija tal-ħlas lura kienet it-30 ta’ Novembru 2010, bil-possibbiltà ta’ tiġdid. Ir-rata tal-imgħax fuq is-self kienet ir-Rata Inter-Bankarja Offruta ta’ Praga (Prague Inter Bank Offered Rate) (“PRIBOR”) fuq tliet xhur plus 300 punt bażi bħala primjum ta’ riskju, jiġifieri 5,51 % fid-data li fiha kien iffirmat il-ftehim ta’ self. L-imgħax kien dovut kull tliet xhur fl-aħħar ġurnata tan-negozju ta’ tliet xhur kalendarji (perjodu ta’ imgħax). L-imgħax kien ikkalkolat kuljum mill-ġurnata ta’ qabel il-ħlas lura tas-self minn Osinek.
(7)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-marġini tar-riskju ta’ 300 punt bażi jirrifletti korrettament marġini ta’ riskju xieraq għas-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija, li kellha klassifikazzjoni B minn Standard & Poor's (sitwazzjoni finanzjarja vulnerabbli), u l-livell ta’ kollateralizzazzjoni tal-ammont tas-self, li jammonta għal 110 % tal-ammont tas-self.
(8)
Il-kollateral użat biex jiggarantixxi s-self kien jinkludi l-bini li jinsab fl-ajruport ta’ Praga Ruzyne, artijiet, inventarji u spare parts. Il-valur tas-suq ta’ ħafna mill-kollateral kien stabbilit minn espert indipendenti. Erba' addenda għall-ftehim tas-self minn Osinek ġew konklużi, li estendew u mmodifikaw l-assi kollaterali (3). L-awtoritajiet Ċeki jsostnu li dawn il-bidliet kollha jirrispettaw il-kundizzjonijiet stipulati fil-ftehim tas-self minn Osinek li l-ammont tas-self attwali m'għandux jeċċedi 90 % tal-valur tal-kollateral fi kwalunkwe żmien jew l-ammont massimu ta’ self miftiehem.
(9)
Is-self minn Osinek ma tħallasx lura kif kien inizjalment maħsub, iżda minflok ġie dekollateralizzat u d-dejn ġie kapitalizzat fit-30 ta’ Ġunju 2010 (tibdil ta’ self f'ekwità).
Tabella 1
Ħarsa ġenerali lejn l-assi li jiggarantixxu s-self ipprovdut minn Osinek
Kollateral
Valur f'CZK (miljun)
Valur determinat minn
Perjodu ta’ użu
Bini operazzjonali - Hangar F (inkluża l-art taħt il-bini)
[925-990] (*)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-1 ta’ Ġunju 2009
mill-11 ta’ Mejju 2009 (l-ewwel parti)
Bini amministrattiv - “APC” (inkluża l-art taħt il-bini)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-30 ta’ Lulju 2009 (it-tieni parti) sad-9 ta’ Diċembru 2009 (ikkanċellata bit-tielet Addendum)
Spare parts (spare parts li jduru u/jew magni ta’ sostituzzjoni)
[150-165]
Valutazzjoni bbażata fuq il-valur nett skont il-kotba fit-30 ta’ Settembru 2009
mill-24 ta’ Settembru 2009 (it-tielet parti)
Spare parts (li jduru, it-tip A310 (kollha) u Boeing
[520-575]
Valutazzjoni bbażata fuq il-valur nett skont il-kotba fit-30 ta’ Settembru 2009
mill-24 ta’ Settembru 2009 (it-tielet parti) sal- 25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
L-art madwar il-bini amministrattiv “APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum) sal- 25 ta’ Jannar 2010
L-art madwar u li tmiss mal-Hangar F
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum)
Spare parts, tip: A319/320
[265-290]
Abbażi tal-valur nett skont il-kotba
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum)
Spare parts, tip: A310, ATR u Boeing
[440-485]
Abbażi tal-valur nett skont il-kotba
mit-22 ta’ Settembru 2009 (it-tieni Addendum)
Simulatur tat-titjiriet
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-10 ta’ Settembru 2009
mit-22 ta’ Settembru 2009 (it-tieni Addendum)
1 Boeing 737-55s, marka tar-reġistrazzjoni: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tas-7 ta’ Diċembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
2 Boeing 737-55s, marki tar-reġistrazzjoni: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tas-7 ta’ Diċembru 2010
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum) sal- 25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., Opinjoni esperta tat-30 ta’ Novembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
It-trejdmark “ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, Opinjoni esperta tat-30 ta’ Novembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
Is-sehem ta’ ČSA f'ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., Opinjoni esperta tal-20 ta’ Jannar 2010
mill-25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
2.2. Kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni
(10)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ datata l-24 ta’ Frar 2010 tirreferi għas-self mogħti minn Osinek ta’ CZK 2,5 biljun fuq il-bażi tal-ftehim tas-self konkluż fit-30 ta’ April 2009 u tassumi li d-dekollateralizzazzjoni tas-self abbażi tar-Riżoluzzjoni Nru. 1343 tal-Gvern Ċek tas-26 ta’ Ottubru 2009 kienet diġà twettqet. Madanakollu, id-dekollateralizzazzjoni tas-self u l-kapitalizzazzjoni tiegħu (it-tibdil ta’ self f'ekwità) ġie nnotifikat lill-Kummissjoni fit-12 ta’ Mejju 2010 (SA.30908 CSA - Czech Airlines - Pjan ta’ ristrutturar) u implimentat f'Ġunju 2010. Għalhekk, din id-deċiżjoni tittratta biss is-self minn Osinek ta’ CZK 2,5 biljun abbażi tal-ftehim tas-self konkluż fit-30 ta’ April 2009. Il-valutazzjoni tal-dekollateralizzazzjoni u t-tibdil sussegwenti ta’ self f'ekwità fir-rigward tas-self minn Osinek se jkunu s-suġġett tad-deċiżjoni finali fil-Każ SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek kienet korporazzjoni finanzjarja mwaqqfa sabiex tissorvelja l-għeluq tal-minjieri tal-faħam fir-Repubblika Ċeka u r-rivitalizzazzjoni tagħhom. Fiż-żmien meta ngħata s-self, kienet 100 % sjieda tal-awtoritajiet Ċeki taħt is-sorveljanza tal-Ministeru tal-Finanzi. Fil-5 ta’ Novembru 2008, Osinek bdiet il-likwidazzjoni. Qabel il-likwidazzjoni tagħha, Osinek kien għad fadlilha fondi għad-dispożizzjoni tagħha, u kienet irrapurtata li qed tfittex possibilitajiet differenti ta’ investiment. Il-ftehim ta’ self minn Osinek ġie konkluż u ffirmat fit-30 ta’ April 2009 f'isem Osinek mil-likwidatur tagħha. Sabiex jiġu identifikati r-riskji potenzjali assoċjati mas-self, Osinek ikkummissjonat analiżi ekonomika ta’ ČSA minn espert indipendenti, European Business Consulting spol. s.r.o. (‘EBC’), kif ukoll analiżi legali mid-ditta legali, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Fid-29 ta’ Settembru 2009, Osinek u l-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ tar-Repubblika Ċeka ffirmaw ftehim li permezz tiegħu l-kontijiet ta’ Osinek riċevibbli mingħand ČSA bħala riżultat tal-ftehim tas-self minn Osinek kienu assenjati lill-Ministeru b'riżultat tal-proċedura ta’ likwidazzjoni ta’ Osinek. ČSA irċeviet avviż ta’ din l-assenjazzjoni fl-istess jum. Fit-8 ta’ Marzu 2010, il-proċedura ta’ likwidazzjoni ta’ Osinek kienet finalizzata.
(13)
Fit-3 ta’ Mejju 2010, il-Gvern Ċek adotta r-Riżoluzzjoni Nru. 333 dwar pjan ta’ ristrutturar għal ČSA li permezz tagħha l-Gvern Ċek ta struzzjonijiet lill-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ biex jimplimenta r-rilaxx ta’ rahan fuq xi kollateral qabel iż-żieda tal-kapital reġistrat ta’ ČSA. Il-kapitalizzazzjoni ta’ self (tibdil ta’ self f'ekwità) kienet legalment ibbażata fuq dik ir-Riżoluzzjoni u implimentata fit-30 ta’ Ġunju 2010.
2.4. Il-benefiċjarju, ČSA
(14)
ČSA ilha t-trasportatur nazzjonali tal-ajru tar-Repubblika Ċeka mill-1923. Il- kwartieri ġenerali tagħha qegħdin fi Praga u topera mill-ajruport Prague Ruzyně. ČSA hija l-akbar linja tal-ajru bbażata fl-ajruport Prague Ruzyně, b'rappreżentanza ta’ 37 % tal-passiġġieri li l-vjaġġ tagħhom joriġina jew jispiċċa fi Praga. ČSA hija membru tal-alleanza Sky Team. Qabel ir-ristrutturar, il-flotta ta’ ČSA kienet magħmula minn 51 inġenju tal-ajru. ČSA toffri servizzi skedati ta’ trasport bl-ajru (sa 104 destinazzjoni f'44 pajjiż). ČSA tipprovdi wkoll titjiriet charter, servizzi ta’ merkanzija, servizzi ta’ assistenza fuq l-art (tiġġestixxi madwar 60 % tal-passiġġieri kollha fl-ajruport Prague Ruzyně), servizzi ta’ manutenzjoni ta’ inġenji tal-ajru, servizzi ta’ taħriġ tal-ekwipaġġ, servizzi ta’ kejtering, u topera ħwienet mingħajr dazju fl-ajruport Prague Ruzyně u bejgħ ħieles mid-dazju fuq l-ajruplani.
2.4.1. Struttura tas-sjieda
(15)
ČSA hija kumpanija statali li 95,69 % tal-ishma tagħha huma proprjetà tar-Repubblika Ċeka permezz tal-Ministeru tal-Finanzi. L-azzjonisti minoritarji huma Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), il-Belt ta’ Praga (1,53 %) u l-Belt ta’ Bratislava (0,51 %).
(16)
Hekk kif jitlesta l-proċess ta’ ristrutturar, l-Istat għandu l-għan li jsib sieħeb strateġiku għal ČSA. Bħala tħejjija għall-privatizzazzjoni ppjanata, il-Gvern Ċek iddeċieda li joħloq struttura korporattiva ġdida taħt l-umbrella ta’ Český Aeroholding, a.s. (“ČAH”).
(17)
Fil-25 ta’ Ottubru 2011, l-awtorità Ċeka għall-kompetizzjoni approvat il-ħolqien ta’ ČAH li se tinkludi lil ČSA, l-ajruport Prague Ruzyně u s-sussidjarji attwali ta’ ČSA, jiġifieri Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o. Il-ġestjoni u l-istruttura ta’ ČAH għandhom jinkludu elementi ta’ struttura azzjonarja finanzjarja, li l-għan tagħha huwa li tirristruttura l-kumpaniji miġbura fi ħdan l-azjenda biex tiffaċilita l-aċċess tagħhom għall-finanzjament kummerċjali u biex tħejjijhom għall-privatizzazzjoni li ġejja.
2.4.2. Is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija
(18)
ČSA għaddiet minn esperjenzi diffiċli li komplew jaggravaw b'mod sinifkanti fl-2009 fil-quċċata tal-kriżi ekonomika attwali. Għalkemm fl-ebda ħin il-kumpanija ma kkwalifikat għall-proċedimenti ta’ falliment taħt il-liġi nazzjonali Ċeka, hija esperjenzat xejra negattiva fl-iżvilupp tal-indikaturi finanzjarji ewlenin tagħha.
Tabella 2
L-ekwità u l-kapital reġistrat ta’ ČSA, 2006-2008 (CZK elf)
2006
2007
2008
2009
Ekwità
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Sors: Rapporti Annwali ta’ ČSA
Tabella 3
Bidliet fil-finanzi ta’ ČSA (CZK elf)
(eluf) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Profitt/Telf
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000 ]
[- 180 000 - - 165 000 ]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000 ]
[- 1 840 000 - - 1 660 000 ]
[- 2 625 000 - - 2 365 000 ]
-3 756 125
Fatturat (4)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000 ]
[10 175 000 - 11 250 000 ]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000 ]
[9 265 000 - 10 235 000 ]
[14 300 000 - 15 830 000 ]
19 789 620
Fluss nett ta’ flus minn operazzjonijiet
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000 ]
[- 640 000 - - 580 000 ]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000 ]
[- 1 320 000 - - 1 195 000 ]
-
-3 066 694
Dejn
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000 ]
[3 665 000 - 4 065 000 ]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000 ]
[5 550 000 - 6 065 000 ]
[6 290 000 - 6 960 000 ]
6 581 325
Valur nett tal-assi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000 ]
[9 535 000 - 10 065 000 ]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000 ]
[8 990 000 - 9 920 000 ]
[8 470 000 - 9 390 000 ]
7 948 571
Sors: Dikjarazzjonijiet finanzjarji pprovduti minn ČSA.
(19)
Il-kumpanija għamlet profitti fl-2007 u l-2008. Madanakollu, ir-riżultat tan-negozju tagħha ddeterjora b'mod sinifikanti fl-2009. Il-fatturtat tagħha naqas bi ftit tul l-erba' snin ta’ qabel, iżda l-fluss tal-flus kien sejjer lura b'mod konsiderevoli. Il-livell tad-dejn kien bejn wieħed u ieħor stabbli. Il-kumpanija kienet qed tikkumpensa għat-telf tagħha bil-bejgħ tal-assi, b'mod speċjali fis-sena finanzjarja 2009.
(20)
Is-sitwazzjoni tal-kumpanija kompliet sejra għall-agħar matul l-2009, b'mod partikolari wara s-sajf, li tradizzjonalment huwa perjodu profittabbli għal ČSA.
2.5. Id-deċiżjoni tal-ftuħ
(21)
Fl-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ČSA kinitx diġà f'diffikultà skont it-tifsira tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f'diffikultà (‘il-Linji Gwida S u R’) (5) fil-ħin li rċeviet is-self.
(22)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kundizzjonijiet tas-self ipprovdut minn Osinek lil ČSA, meta tiġi kkunsidrata s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha, tawhiex vantaġġ ekonomiku li l-impriża benefiċjarja ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Barra minn hekk, il-Kummissjoni staqsiet jekk, li kieku s-self kien jinvolvi għajnuna mill-Istat, din l-għajnuna setgħetx tinstab kompatibbli mar-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat, speċjalment il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni Qafas Komunitarju Temporanju għal miżuri ta’ għajnuna mill-Istat biex isostnu l-aċċess għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (“il-Qafas Temporanju”) (6). Jekk is-self ta’ Osinek jinstab li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura kieku kienet tkun detrimentali fuq il-kompetizzjoni, jiġifieri għall-kumpaniji li joperaw rotot mill-ajruport Prague Ruzyně jew li jikkompetu ma’ ČSA u s-sussidjarji tagħha fi swieq oħra.
3. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA ĊEKA
(23)
Bi tweġiba għad-deċiżjoni tal-ftuħ, ir-Repubblika Ċeka ppreżentat kummenti fejn hija sostniet li s-self minn Osinek kien jissodisfa t-test ‘prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq’ minħabba li dan ma pprovdiex lil ČSA b'benefiċċji ekonomiċi mhux xierqa.
(24)
B'mod partikolari, ir-Repubblika Ċeka hija tal-fehma li fid-data tal-iffirmar tal-ftehim tas-self minn Osinek, ČSA ma kinitx impriża f'diffikultà u saret biss impriża f'diffikultà lejn l-aħħar ta’ Awwissu 2009. Ir-Repubblika Ċeka targumenta li minkejja l-problemi dejjem jikbru tagħha, ČSA dejjem kienet kapaċi tiżgura l-vijabilità tagħha. Madanakollu, is-sitwazzjoni nbidlet fl-aħħar tal-2008 u bidu tal-2009 u kompliet tiddeterjora matul is-sena minħabba r-riċessjoni ekonomika globali, li kellha impatt qawwi fuq is-swieq tat-trasport dinjija (7). Dan, flimkien ma’ swieq taż-żejt destabilizzati u l-varjazzjonijiet tal-munita, ikkontribwew għad-deterjorament tal-kundizzjoni finanzjarja ta’ ČSA.
(25)
Matul l-2009 ČSA qagħdet fuq it-tbassir ibbażat fuq ir-riżultati tas-snin preċedenti u stenniet riżultati ferm aħjar fl-istaġun tas-sajf. Madanakollu, l-ewwel nofs tar-riżultati tal-2009 irrappurtati lill-amministrazzjoni f'nofs Awwissu wera tnaqqis sostanzjali fid-dħul medju ta’ ČSA għal Ġunju. F'Awissu 2009 kien jidher ċar għall-amministrazzjoni li l-kumpanija ma setgħetx topera iżjed mingħajr miżuri immedjati ta’ qtugħ fl-ispejjeż u assistenza finanzjarja minn sorsi esterni.
(26)
Fir-rigward tal-element possibbli tal-għajnuna mill-Istat fis-self minn Osinek, ir-Repubblika Ċeka ssostni li r-rata tal-imgħax tissodisfa r-rekwiżiti tal-komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u tal-iskont (‘il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza’) (8). B'mod partikolari, ir-Repubblika Ċeka ssostni li kien xieraq li tintuża r-rata PRIBOR ta’ tliet xhur bħala r-rata bażi biex tiddetermina l-imgħax tas-self inkwistjoni minħabba l-volatilità tas-swieq finanzjarji fil-ħin tal-iffirmar tal-ftehim tas-self ta’ Osinek.
(27)
ČSA ma tiġix ivvalutata skont sistemi ta’ klassifikazzjoni, għalhekk ir-Repubblika Ċeka ma tistax tipprovdi evidenza għas-suppożizzjoni tagħha li ČSA ikkwalifikat għal klassifikazzjoni B fil-ħin meta l-ftehim tas-self ta’ Osinek kien iffirmat. Madanakollu, ir-Repubblika Ċeka tirreferi għal rapport tas-27 ta’ April 2009 miktub minn EBC skont liema ČSA kienet solventi u ta’ sodezza kreditizja.
(28)
Ir-Repubblika Ċeka ssostni li biex tassigura s-self, ČSA kienet meħtieġa tipprovdi kollateral li jammonta għal mill-inqas 110 % tas-self għat-tul kollu tiegħu. Għalhekk, l-ammont ta’ self fil-fatt mogħti lil ČSA fl-ebda ħin ma kellu jeċċedi d-90 % tal-valur tal-kollateral kollu. Ir-Repubblika Ċeka kkonfermat li dan ir-rekwiżit ġie sodisfatt fil-każijiet kollha u ppreżentat rapporti ta’ evalwazzjoni tal-assi li ntużaw bħala kollateral għas-self.
(29)
Barra minn hekk, ir-Repubblika Ċeka targumenta li l-likwidatur ta’ Osinek, fid-dawl tal-fatt li Osinek kellha ammont konsiderevoli ta’ riżorsi finanzjarji disponibbli, fittex opportunitajiet ta’ investiment li jiġġeneraw redditu. Qabel ma daħal għall-ftehim tas-self ta’ Osinek, il-likwidatur ikkummissjona l-kumpanija ta’ konsulenza indipendenti, EBC u l-uffiċċju legali JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík biex ifasslu analiżi ekonomika u legali dwar l-offerta tas-self. L-analiżi mill-EBC ikkonfermat li ČSA tista' tiġi kkunsidrata solventi u li r-riskju li s-self lil ČSA jista' jikkawża telf jew ħsara lil Osinek kien wieħed minimu. Abbażi ta’ din l-analiżi, il-likwidatur iddeċieda li s-self lil ČSA ikun mezz vantaġġjuż ta’ depożitu fir-rigward tar-riżorsi finanzjarji disponibbli ta’ Osinek.
(30)
Addizzjonalment, ir-Repubblika Ċeka ssostni li, anki jekk il-Kummissjoni ssib li t-termini tas-self ta’ Osinek huma iktar favorevoli minn dawk offruti fis-suq, is-self ikun kompatibbli mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Qafas Temporanju.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn tliet partijiet terzi interessati u mill-benefiċjarju tal-miżura taħt investigazzjoni, ČSA (paragrafu 4).
(32)
Il-kummenti ta’ ČSA jirriflettu essenzjalment il-kummenti tar-Repubblika Ċeka dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ spjegata hawn fuq. ČSA issostni li s-self ta’ Osinek ingħata fuq kundizzjonijiet tas-suq, peress li Osinek aġixxiet bħala operatur razzjonali f'ekonomija tas-suq motivata minn objettivi kummerċjali aktar milli minn objettivi ekonomiċi jew ta’ politika soċjali. Barra minn hekk, ČSA tikkumenta dwar il-kwantifikazzjoni tal-element ta’ għajnuna possibbli, jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li s-self ta’ Osinek ingħata b'rata ta’ imgħax vantaġġuża, jiġifieri, jekk wieħed jassumi li l-klassifikazzjoni ta’ ČSA kienet agħar minn “B” u/jew il-kollateral ma kellux jiġi kklassifikat bħala “għoli”.
(33)
Il-partijiet terzi kollha interessati huma kompetituri ta’ ČSA u huma rappreżentati mill-istess uffiċċju legali: għaldaqstant, ir-raġunament tagħhom huwa sa ċertu punt identiku. Il-partijiet terzi interessati jargumentaw li s-self minn Osinek pprovda lil ČSA b'għajnuna mill-Istat li ppermettiet li l-kumpanija tikkompeti b'mod inġust billi titlob prezzijiet li l-kompetituri l-oħra li ma rċevew l-ebda sussidju mill-Istat ma jistgħux joffru mingħajr ma jitilfu l-kapaċità li jkopru l-kostijiet tagħhom u jiġġeneraw profitt raġonevoli (9).
(34)
Il-partijiet terzi interessati jargumentaw li ČSA diġà kienet f'diffikultajiet serji qabel l-1 ta’ Lulju 2008. Barra minn hekk, huma jsostnu li s-self minn Osinek ingħata b'rata ta’ imgħax sostanzjalment aktar baxxa minn dak li jeżiġi bank f'ċirkustanzi simili, meta wieħed iqis is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA, it-tul tal-ħlas lura, il-kwalità tal-kollateral u l-probabbiltà baxxa ta’ ħlas lura reali. F'ċirkostanzi bħal dawn, is-self minn Osinek jikkostitwixxi għajnuna illegali mill-Istat inkompatibbli mar-regoli tal-UE. Wieħed mill-kompetituri li pprovda kummenti jsostni li ČSA issodisfatt il-kundizzjoni li aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha kien għeb fl-2007, 2008 u 2009. Barra minn hekk, fis-snin 2008 u 2009, aktar minn kwart tal-kapital reġistrat ta’ ČSA għeb matul l-aħħar 12-il xahar. L-istess kompetitur jispjega li wieħed jista' jassumi li mit-tnaqqis ta’ kapital reġistrat ta ČSA fl-2008, fl-1 ta’ Lulju 2008 il-kumpanija diġà kienet tissodisfa ż-żewġ kundizzjonijiet ta’ ditta f'diffikultà skont it-tifsira tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida S u R.
(35)
Il-partijiet terzi interessati jsostnu wkoll li minħabba l-likwidità negattiva tal-operazzjoni, il-pluralità tal-kredituri u l-eżistenza ta’ obbligi finanzjarji dovuti u pagabbli fi żmien 30 jum, wieħed jista' jassumi li l-kumpanija sofriet minn insolvenza imminenti mill-aħħar tas-sena 2007 u kellha, għalhekk, tikkwalifika bħala impriża f'diffikultà mill-2007 (skont il-punt 10(c) tal-Linji Gwida S u R).
5. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA ĊEKA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(36)
Ir-Repubblika Ċeka ma qablitx mal-kummenti tal-partijiet terzi interessati u qablet mal-kummenti ta’ ČSA. Ir-Repubblika Ċeka sostniet l-argument tagħha li s-self minn Osinek ingħata fuq termini tas-suq u skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li ČSA kienet kapaċi topera mingħajr għajnuna mill-Istat sat-tieni nofs tal-2009. Il-kundizzjoni tal-assi ta’ ČSA ma kinitx danneġġata serjament anke fl-ewwel nofs tal-2009, u l-valur tagħha fil-fatt żdied minn CZK [8 340-9 255] miljun fl-ewwel tliet xhur tal-2009 għal CZK [8 990-9 920] miljun fit-tieni tliet xhur tal-2009.
(37)
Ir-Repubblika Ċeka tinnota li, għalkemm ČSA tippubblika r-riżultati tal-operazzjonijiet tagħha, miġbura kemm skont l-Istandards Ċeki tal-Kontabilità (“CAS”) kif ukoll skont l-Istandards Internazzjonali tar-Rappurtar Finanzjarju (“IFRS”), il-partijiet terzi interessati bbażaw il-kummenti tagħhom biss fuq riżultati miġbura skont il-CAS, li l-metodoloġija tagħhom ma tipprovdix stampa vera tal-operazzjonijiet tal-kumpanija. Kontijiet miġbura skont l-IFRS jipprovdu informazzjoni aħjar dwar il-kundizzjoni finanzjarja tal-kumpanija u għalhekk huma aktar xierqa. ČSA qed tuża lil CAS minħabba l-obbligu tagħha taħt il-liġijiet tat-taxxa Ċeki. Madanakollu, l-attivitajiet ta’ ČSA mhumiex limitati għar-Repubblika Ċeka iżda huma globali, u huwa għal din ir-raġuni li ČSA kienet qed tuża wkoll l-IFRS. Ir-Repubblika Ċeka tindika li l-IFRS huma applikati mill-banek fid-deċiżjonijiet ta’ self tagħhom minħabba li huma kkunsidrati aktar preċiżi mill-CAS.
(38)
Fl-aħħar nett, ir-Repubblika Ċeka pprovdiet xhieda li turi li fiż-żmien meta ngħata s-self minn Osinek, ČSA ma kinitx tissodisfa l-kundizzjonijiet għall-insolvenza skont l-Att Ċek dwar l-Insolvenza (10).
6. PREŻENZA TA’ GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(39)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(40)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Għaldaqstant, sabiex jiġi determinat jekk il-miżuri notifikati jirrappreżentawx għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin iridu jkunu sodisfatti. L-appoġġ finanzjarju jrid ikun:
-
mogħti mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
-
jagħti vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarju;
-
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti;
-
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni; u
-
jeffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1. Riżorsi tal-Istat u l-imputabilità
(41)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew minn kwalunkwe korp intermedjarju li qed jaġixxi bis-saħħa tas-setgħat mogħtija lilu.
(42)
Għaldaqstant, l-ewwel irid jiġi stabbilit jekk is-self minn Osinek għandux jitqies bħala riżorsi tal-Istat. Kif imsemmi hawn fuq, Osinek kienet, fiż-żmien meta ngħata s-self, 100 % sjieda tal-Ministeru tal-Finanzi tar-Repubblika Ċeka u, għal din ir-raġuni, irrispettivament mill-istatus korporattiv tagħha jew kwalunkwe status legali ieħor, hija impriża pubblika skont it-tifsira tal-Artikolu 2(b) tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/111/KE tas-16 ta’ Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (11). Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-self minn Osinek huwa ffinanzjat minn riżorsi tal-Istat.
(43)
Madanakollu, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet ukoll li, anki jekk l-Istat huwa f'pożizzjoni li jikkontrolla impriża pubblika u li jeżerċita influwenza dominanti fuq l-operazzjonijiet tagħha, l-eżerċizzju attwali ta’ dak il-kontroll f'każ partikolari ma jistax jiġi awtomatikament preżunt. Impriża pubblika tista' taġixxi b'aktar jew anqas indipendenza, skont il-grad ta’ awtonomija mogħtija lilha mill-Istat. Għalhekk, is-sempliċi fatt li impriża pubblika qiegħda taħt il-kontroll tal-Istat mhuwiex biżżejjed biex il-miżuri meħuda minn dik l-impriża, bħall-ftehim tas-self inkwistjoni, jiġu kkunsidrati imputabbli lill-Istat. Huwa wkoll meħtieġ li jiġi eżaminat jekk l-awtoritajiet pubbliċi għandhomx jitqiesu implikati, b'xi mod jew ieħor, fl-adozzjoni ta’ din il-miżura. F'dan ir-rigward, il-Qorti indikat li l-imputabilità lill-Istat ta’ miżura meħuda minn impriża pubblika tista' tiġi dedotta minn sett ta’ indikaturi li jirriżultaw miċ-ċirkostanzi tal-każ u l-kuntest li ttieħdet fih dik il-miżura (12).
(44)
Indikaturi bħal dawn jistgħu jkunu l-integrazzjoni tal-impriża fl-istrutturi tal-amministrazzjoni pubblika, in-natura tal-attivitajiet tagħha u l-eżerċizzju ta’ dawn tal-aħħar fuq is-suq fil-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni ma’ operaturi privati, l-istatus legali tal-impriża (fis-sens li tkun soġġetta għal-liġi pubblika jew għal-liġi ordinarja tal-kumpanija), l-intensità tas-sorveljanza eżerċitata mill-awtoritajiet pubbliċi fuq l-amministrazzjoni tal-impriża, jew kwalunkwe indikatur ieħor li juri, fil-każ partikolari, involviment mill-awtoritajiet pubbliċi fl-adozzjoni ta’ miżura jew l-improbabbiltà li ma jkunux involuti, wara li jiġu kkunsidrati wkoll il-kamp ta’ applikazzjoni tal-miżura, il-kontenut tagħha jew il-kundizzjonijiet li jkunu fiha.
(45)
Il-Kummissjoni tinnota li l-maġġoranza tal-membri tal-Bord tas-Sorveljanza ta’ Osinek huma rappreżentanti ta’ awtoritajiet pubbliċi (bħall-Ministeru tal-Finanzi).
(46)
Osinek bdiet il-likwidazzjoni fil-5 ta’ Novembru 2008 bis-saħħa tad-deċiżjoni tal-azzjonist uniku tagħha tal-istess data. Għalkemm, skont il-liġi Ċeka, il-likwidatur għandu jaġixxi b'mod awtonomu u mingħajr istruzzjonijiet mill-korpi tal-kumpanija waqt il-proċess ta’ likwidazzjoni, il-Kummissjoni tkompli tinnota li l-likwidatur kien maħtur mill-Ministeru tal-Finanzi tar-Repubblika Ċeka biex jaġixxi bħala l-uniku azzjonist ta’ Osinek.
(47)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki pprovdew lill-Kummissjoni b'opinjonijiet esperti minn JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík li rrakkomandaw li qabel tittieħed id-deċiżjoni biex jingħata s-self lil ČSA, il-likwidatur ta’ Osinek għandu jikkonsulta mal-azzjonist ta’ Osinek, jiġifieri r-Repubblika Ċeka.
(48)
Fir-rigward tas-sorveljanza tal-attivitajiet ta’ Osinek mill-Istat, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Gvern Ċek sussegwentement ukoll ħa d-deċiżjoni biex jiddekollateralizza s-self ta’ Osinek u jibdel is-self għall-ekwità ta’ ČSA permezz tar-Riżoluzzjoni Nru. 333.
(49)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni li jingħata s-self minn Osinek hija imputabbli lill-Istat Ċek. Is-self minn Osinek għandu, għalhekk, jitqies bħala finanzjament mir-riżorsi tal-Istat.
6.2. Vantaġġ ekonomiku
(50)
Il-Kummissjoni tinnota li, skont prinċipji stabbiliti sew tal-liġi tal-UE, jekk kapital addizzjonali jsir disponibbli mill-Istat għal impriża fuq kundizzjonijiet aħjar minn kundizzjonijiet normali tas-suq, dan jista' jaqa' fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, għax iwassal biex jiffavorixxi l-impriża partikolari skont it-tifsira ta’ dak l-Artikolu. Sabiex jiġi determinat jekk impriża tkunx ingħatat vantaġġ ekonomiku mill-Istat, vantaġġ li hija ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq, il-Kummissjoni tapplika l-“prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq” (“l-MEIP”) (13).
(51)
Skont dak il-prinċipju, l-ebda għajnuna mill-Istat ma tkun involuta fejn, f'ċirkustanzi simili, investitur privat ta’ daqs komparabbli ma’ dak tal-korpi li joperaw fis-settur pubbliku seta', waqt l-operazzjoni fil-kundizzjonijiet normali tas-suq ta’ ekonomija tas-suq, ġie mħeġġeġ jagħmel il-kontribuzzjoni tal-kapital inkwistjoni. Il-Kummissjoni għandha għalhekk tivvaluta jekk investitur privat kienx jidħol fit-tranżazzjoni inkwistjoni fuq l-istess termini. L-imġiba mbassra tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta’ investitur prudenti li l-għan tiegħu ta’ massimizzazzjoni tal-profitti huwa mtaffi minn kawtela dwar il-livell ta’ riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta’ redditu. Skont dan il-prinċipju, kapital li jitpoġġa għad-dispożizzjoni ta’ kumpanija mill-Istat, direttament jew indirettament, f'ċirkostanzi li jikkorrispondu mal-kundizzjonijiet normali tas-suq, m'għandux jitqies bħala għajnuna mill-Istat (14).
(52)
Skont każistika stabbilita, l-MEIP huwa applikabbli fuq self. Meta jiġi applikat għall-għotja ta’ self, dan il-prinċipju jqajjem il-kwistjoni ta’ jekk investitur privat kienx jagħti s-self lill-benefiċjarju skont it-termini li fil-fatt ingħata s-self (15). F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tivvaluta jekk is-self isirx fuq termini kummerċjali normali u jekk self bħal dan kienx ikun disponibbli minn bank kummerċjali. Fir-rigward tat-termini ta’ self bħal dan, il-Kummissjoni tikkunsidra b'mod partikolari r-rata tal-imgħax mitluba u s-sigurtà mfittxija biex jiġi kopert dan is-self. Il-Kummissjoni tivvaluta jekk il-garanzija mogħtija hijiex biżżejjed biex tħallas lura s-self b'mod sħiħ fil-każ ta’ inadempjenza u l-pożizzjoni finanzjarja tal-kumpanija fiż-żmien meta jsir is-self (16).
(53)
Il-Kummissjoni tinnota li ČSA hija persuna ġuridika involuta f'attivitajiet ekonomiċi u għalhekk hija meqjusa bħala impriża skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-TFUE. Sabiex jiġi ddeterminat jekk is-self minn Osinek ingħatax fuq kundizzjonijiet favorevoli jew kundizzjonijiet tas-suq, il-Kummissjoni vverifikat il-konformità tar-rata tal-imgħax għas-self inkwistjoni mar-rata ta’ referenza kif stabbilita fil-Komunikazzjoni tar-Rata ta’ Referenza, li hija applikata bħala indikatur għar-rata tas-suq.
(54)
Fir-rigward tad-data rilevanti li għandha tiġi kkunsidrata meta qed tiġi mqabbla r-rata tal-imgħax tas-self inkwistjoni mar-rata ta’ referenza, il-Kummissjoni diġà esprimiet l-opinjoni tagħha fid-deċiżjoni tal-ftuħ li din għandha tkun id-data tal-att li jorbot legalment skont liema s-self ingħata, jiġifieri t-30 ta’ April 2009 (id-data tal-konklużjoni tal-ftehim tas-self bejn Osinek u ČSA).
(55)
Ir-Repubblika Ċeka ssostni li, f'dak iż-żmien, ČSA kien għad għandha aċċess għal finanzjament estern minn banek privati u saret ditta f'diffikultajiet biss f'Awwissu 2009. Fil-bidu tal-2009 l-affidabbiltà kreditizja ta’ ČSA kienet tikkorrispondi mal-klassifikazzjoni ta’ kategorija B.
(56)
Sabiex tivverifika l-pretensjonijiet tar-Repubblika Ċeka, il-Kummissjoni kkonsultat ma’ diversi banek privati li għandhom relazzjonijiet kummerċjali ma’ ČSA dwar il-klassifikazzjoni interna tagħhom għal ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009, il-bidliet tal-klassifikazzjoni interna għal ČSA bejn Lulju 2008 u Lulju 2009, il-kundizzjonijiet ta’ self li ngħataw lil ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009, u kummenti oħra dwar l-affidabbiltà kreditizja fl-ewwel sitt xhur tal-2009. Tliet banek privati taw informazzjoni bil-kundizzjoni li l-informazzjoni tibqa' kunfidenzjali, tintuża biss għall-valutazzjoni interna tal-Kummissjoni u ma tiġix żvelata lil kwalunkwe parti terza, inklużi ČSA u l-awtoritajiet Ċeki.
(57)
Għalkemm dawn il-banek kollha jirrikonoxxu l-aggravament tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA fil-bidu tal-2009, self ta’ kapital għall-ħidma u faċilitajiet ta’ kreditu kineu provduti lil ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009. Il-klassifikazzjoni interna tat-tliet banek privati fir-rigward ta’ CSA tikkorrispondi bejn wieħed u ieħor għal klassifikazzjoni B.
(58)
Il-Kummissjoni tinnota li t-tweġibiet tal-banek huma konsistenti u ġusti. Għalkemm il-klassifikazzjoni interna tal-kumpanija marret għall-agħar, id-deklassifikar ma jidhirx sinifikanti biżżejjed biex jiġġustifika marġni ta’ riskju ogħla.
(59)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li, kif diġà ġie indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ u abbażi tal-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika Ċeka, l-UniCreditBank ipprovda kapital għall-ħidma, self fuq perjodu medju (4 snin) ta’ CZK 200 miljun lil ČSA f'Settembru 2008, garantiti permezz ta’ simulatur tat-titjiriet. Fil-25 ta’ Ġunju 2009, minħabba d-devjazzjoni mill-indikaturi finanzjarji miftiehma fil-ftehim tas-self, l-UniCreditBank żied il-marġni ta’ riskju għas-self ta’ ČSA minn 160 punt ta’ bażi (miftiehem f'Settembru 2008) għal 325 punt ta’ bażi ‘l fuq mill-PRIBOR ta’ xahar (jiġifieri rata ta’ imgħax ta’ 5,10 % fis-sena fil-25 ta’ Ġunju 2009). Il-Kummissjoni tinnota li din ir-rata ta’ imgħax, li kienet tirrifletti d-deterjorament riċenti tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA, hija inqas mir-rata ta’ imgħax tas-self minn Osinek (5,51 % fis-sena) u tikkorrispondi approssimattivament għal rata ta’ referenza għal kumpanija bi klassifikazzjoni B (b’kollateralizzazzjoni għolja).
(60)
Fid-dawl ta’ dan kollu, jista' jiġi konkluż li, bħala prinċipju, ČSA kellha aċċess għal finanzjament estern fiż-żmien li s-self minn Osinek kien mogħti u li l-affidabbiltà kreditizja ta’ ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009 tikkorrispondi ma’ klassifikazzjoni B.
(61)
Il-kollateral użat biex jiġi żgurat is-self kien jinkludi bini li jinsab fl-ajruport ta’ Prague Ruzyně, artijiet, inventarji u spare parts. Il-valur tas-suq tal-kollateral ġie stabbilit minn esperti indipendenti mir-Repubblika Ċeka, li huma rreġistrati jew fir-Reġistru tal-Istituti Esperti jew fir-Reġistru Ċentrali ta’ Esperti Awtorizzati miżmuma mill-Ministeru Ċek tal-Ġustizzja u li għandhom esperjenza fil-qasam tal-evalwazzjoni ta’ assi (17).
(62)
Il-Kummissjoni tinnota li d-data tar-rapport ta’ evalwazzjoni tal-kollateral Hangar F (ara Tabella 1) hija l-1 ta’ Ġunju 2009, waqt li l-ewwel parti tas-self minn Osinek tħallset fil-11 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Ċeki ssottomettew dikjarazzjoni mill-YBN Consult, datata s-6 ta’ Mejju 2009, li tikkonferma l-valur tal-kollateral użat. Dikjarazzjoni bħal din hija konformi mal-paragrafu 5.9.11 tal-ftehim ta’ self minn Osinek sakemm ir-rapport sħiħ ta’ evalwazzjoni jiġi sottomess fi żmien xahar mid-data tal-ħlas tal-ewwel parti. Il-Kummissjoni tinnota li din il-kundizzjoni ġiet sodisfatta.
(63)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni evalwat b'mod kritiku r-rapporti ta’ evalwazzjoni sottomessi. L-evalwazzjonijiet ma jagħtux lok għal tħassib peress li ma ġie nnutat l-ebda żball ċar, huma applikati metodoloġiji aċċettati u l-evalwazzjonijiet huma bbażati fuq suppożizzjonijiet kredibbli. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li r-riżultati tar-rapporti attwali ta’ evalwazzjoni huma approssimazzjoni xierqa għall-prezzijiet realistiċi tas-suq tal-assi użati bħala kollateral għas-self minn Osinek. Għal tip wieħed ta’ kollateral (l-ispare parts), il-valur kien ibbażat fuq il-valur nett tagħhom skont il-kotba. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-metodu ta’ valutazzjoni huwa xieraq għal dan it-tip ta’ assi peress li l-ispare parts jistgħu faċilment jiġu nnegozjati u għalhekk il-valur tagħhom għandu jikkorrispondi mal-akkwist oriġinali tagħhom bid-deprezzament akkumulat imnaqqas.
(64)
Il-ftehim tas-self stipula li l-ammont tas-self attwali m'għandux jeċċedi 90 % tal-valur tal-kollateral, jiġifieri l-valur tal-kollateral għandu jkun mill-anqas ugwali għal 110 % tal-ammont tas-self. Abbażi tal-informazzjoni ppreżentata, fiż-żmien meta l-ewwel parti kienet allokata f'Mejju 2009, il-valur tal-kollateral oriġinali kif miftiehem fil-ftehim tas-self tat-30 ta’ April 2009 kien mill-anqas [110-117]%; fiż-żmien meta t-tieni parti kienet allokata f'Lulju 2009 mill-anqas [120-132]%; u fiż-żmien meta t-tielet parti kienet mogħtija f'Settembru 2009 mill-anqas [128-141]%. Barra minn hekk, permezz ta’ diversi addenda għall-ftehim tas-self minn Osinek (ara l-premessa 8) ġew miżjuda assi kollaterali adizzjonali u xi assi ġew rilaxxati.
Tabella 4
Ħarsa ġenerali lejn il-kollateralizzazzjoni f'perjodi ta’ żmien differenti tas-self minn Osinek
Data tal-bidla
Ammont miġbud
(CZK miljun)
Valur tal-kollateral (CZK miljun)
% livell tal-kollateral
fil-11 ta’ Mejju 2009
800
[880-935]
[110-117] %
fit-23 ta’ Lulju 2009
800
[1 350 -1 485 ]
[169-186] %
fit-30 ta’ Lulju 2009
1 700
[2 040 -2 240 ]
[120-132] %
fit-22 ta’ Settembru 2009
1 700
[2 485 -2 760 ]
[146-162] %
fl-24 ta’ Settembru 2009
2 500
[3 190 -3 535 ]
[128-141] %
fid-9 ta’ Diċembru 2009
2 500
[3 275 -3 615 ]
[131-145] %
fil-25 ta’ Jannar 2010
2 500
[3 310 -3 640 ]
[132-146] %
(65)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza tassumi li kollateralizzazzjoni ‘għolja’ timplika telf fil-każ ta’ inadempjenza taħt jew ugwali għal 30 %, li jikkorrispondi għal valur tal-kollateral ta’ mill-anqas 70 % tal-ammont tas-self. Il-Kummissjoni tinnota li l-kollateralizzazzjoni pprovduta għas-self hija ogħla b'mod sinifikanti, li toħloq marġini ta’ sikurezza importanti fir-rigward ta’ kwalunkwe devjazzjoni possibbli fl-estimi tal-valur tal-kollateral.
(66)
Ir-rata ta’ imgħax xierqa wara l-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza f'dak iż-żmien tkun ta’ 5,16 % fis-sena (rata bażi ta’ 2,96 % + 220 punt bażi = 5,16 % fis-sena). Il-marġini ta’ 220 punt bażi tirrifletti klassifikazzjoni B kif ikkonfermat mill-banek privati u l-kollateralizzazzjoni għolja kif deskritta hawn fuq.
(67)
Dik ir-rata hija inqas mir-rata ta’ imgħax applikata għas-self minn Osinek (PRIBOR ta’ tliet xhur (18) + 300 punt bażi), li fit-30 ta’ April 2009 waslet għal 5,51 % fis-sena.
(68)
Analiżi tar-rata applikata (PRIBOR ta’ tliet xhur flimkien ma’ 300 mitt punt bażi) u r-rata ta’ referenza flimkien ma’ marġini ta’ 220 punt bażi juru li dawn ir-rati huma komparabbli f'termini tal-metodoloġija tal-bażi kif ukoll fil-livell ġenerali tar-rati applikati, inkluż il-marġni tar-riskju rilevanti.
(69)
PRIBOR hija l-valur ta’ referenza tar-rati tal-imgħax fuq is-suq ta’ depożiti interbankarji li huwa kkalkulat (ifissat) mill-kwotazzjonijiet tal-banek ta’ referenza għall-bejgħ ta’ depożiti (jiġifieri offerti) mill-aġent tal-kalkolu għall-Bank Nazzjonali Ċek u għall-Czech Forex Club (Assoċjazzjoni ta’ Swieq Finanzjarji tar-Repubblika Ċeka - A.C.I.) (19).
(70)
Ir-rata għas-self minn Osinek hija bbażata fuq PRIBOR ikkalkulata għall-maturità ta’ 3 xhur. Ir-rata ta’ referenza hija bbażata fuq sena rati ta’ swieq ta’ flus. Madanakollu, il-Kummissjoni tirriserva d-dritt li tuża maturitajiet iqsar jew itwal addottati għal ċerti każi.
(71)
Analiżi tal-iżvilupp taż-żewġ rati matul il-ħajja tas-self ta’ Osinek (April 2009 sa Ġunju 2010) turi li ż-żewġ rati huma tabilħaqq komparabbli. Ir-rati medji (20) għall-perjodu minn April 2009 sa Ġunju 2010 huma kważi l-istess (4,77 % għall-PRIBOR + 300 punt bażilari; 4,79 % għar-rata ta’ referenza inkluż marġini ta’ riskju ta’ 220 punt bażi). Id-differenza żgħira bejn iż-żewġ punti bażi hija dovuta għall-metodu differenti ta’ aġġustament. PRIBOR hija aġġustata kull ġurnata; ir-rata ta’ referenza tiġi aġġustata biss kull ftit xhur.
(72)
F'dan l-isfond, ir-rata ta’ imgħax applikata tista' tiġi aċċettata bħala indikatura xieraq għal rata tas-suq. Fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza, il-miżura hija konformi mas-suq u għaldaqstant ma tinvolvix vantaġġ ekonomiku lil ČSA.
(73)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-pagamenti ta’ imgħax minn ČSA lill-kreditur kienu esegwiti f'konformità sħiħa mat-termini tal-ftehim tas-self minn Osinek (21).
6.3. Selettivitá
(74)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jirrikjedi li miżura, sabiex tiġi definita bħala għajnuna mill-Istat, għandha tiffavorixxi ‘ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti’. Fil-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota li s-self minn Osinek kien mogħti lil ČSA biss. Għaldaqstant, hija selettiva skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
6.4. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(75)
Fir-rigward tal-kriterji kumulattivi ta’ għajnuna mill-Istat, fil-każ attwali l-effett fuq il-kummerċ intrakomunitarju u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni tal-miżura kkontestata huma indiskutibbli u lanqas kienu kkontestati mill-awtoritajiet Ċeki. ČSA hija f'kompetizzjoni ma’ linji oħra tal-ajru tal-Unjoni Ewropea, b'mod partikolari mid-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju ta’ liberalizzazzjoni tat-trasport tal-ajru (“it-tielet pakkett”) fl-1 ta’ Jannar 1993. Il-miżuri inkwistjoni ppermettew lil ČSA li tkompli topera b'tali mod li ma kellhiex tiffaċċja, bħal ma ġralhom kompetituri oħra, il-konsegwenzi li normalment jirriżultaw mir-riżultati finanzjarji ħżiena tagħha.
6.5. Konklużjoni
(76)
Abbażi ta’ dak kollu msemmi, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura ma tinvolvi l-ebda għajnuna mill-Istat lil ČSA peress li s-self minn Osinek kien ipprovdut taħt kundizzjonijiet li investitur f'ekonomija tas-suq ikun jeħtieġ. B'mod partikolari, ir-rata tal-imgħax li biha ngħata s-self minn Osinek f'konformità mar-rata ta’ referenza ddeterminata abbażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza fid-dawl tal-fatt li ČSA kellha klassifikazzjoni B fiż-żmien meta s-self ingħata, li kien ikkonfermat mill-banek privati u s-self kien assigurat il-ħin kollu b'kollateralizzazzjoni kemmxejn ogħla mis-70 % tal-ammont tas-self stipulat fil-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza.
7. IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(77)
Madanakollu, il-Kummissjoni analizzat ukoll jekk, li kieku s-self kien ikkunsidrat li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura tkunx kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE, abbażi tal-Qafas Temporanju.
(78)
Is-self minn Osinek ingħata fl-2009. Il-miżura għalhekk għandha l-għan li tiffaċilita l-aċċess ta’ ditta għall-finanzi esterni f'perjodu ta’ żmien meta l-funzjonament normali tas-swieq ta’ kreditu huwa severament imfixkel minħabba l-kriżi finanzjarja u meta l-kriżi finanzjarja (‘mument deċiżiv għall-kreditu’) qed taffettwa l-ekonomija usa' u qed twassal għal tfixkil serju tal-ekonomija tal-Istati Membri.
(79)
Fis-17 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni indirizzat din il-kriżi billi adottat il-Qafas Temporanju. Fil-Qafas, il-Kummissjoni rrikonoxxiet il-‘gravità tal-kriżi finanzjarja attwali u l-impatt tagħha fuq l-ekonomija globali tal-Istati Membri’. Barra minn hekk, il-Kummissjoni kkonkludiet ‘li ċerti kategoriji ta’ għajnuna mill-Istat huma ġustifikati, għal perjodu limitat, sabiex jirrimedjaw dawn id-diffikultajiet u li dawn jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq komuni abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.’
7.1. Konformità mat-taqsima 4.4.2 tal-Qafas Temporanju
(80)
Il-miżura għandha tiġi valutata kontra r-rekwiżiti tat-Taqsima 4.4.2 tal-Qafas Temporanju (‘Għajnuna fil-forma ta’ rata tal-imgħax issussidjata’).
Konformità tar-rata tal-imgħax applikata
(81)
Skont il-Qafas Temporanju, ir-rata tal-imgħax applikata għandha tkun tal-anqas ekwivalenti għar-rata mil-lum għall-għada (overnight) tal-bank ċentrali miżjuda bi primjum ekwivalenti għad-differenza bejn ir-rata medja ta’ fost il-banek għal sena waħda u r-rata mil-lum għall-għada medja tal-bank ċentrali matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-30 ta’ Ġunju 2008, flimkien mal-primjum għar-riskju tal-kreditu li jikkorrispondi għall-profil ta’ riskju tal-benefiċjarju, kif stipulat mill-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza.
(82)
Ir-rata mil-lum għall-għada għar-Repubblika Ċeka fit-30 ta’ April 2009 kienet 1,45 % (22). Id-differenza bejn ir-rata medja ta’ fost il-banek għal sena waħda u r-rata mil-lum għall-għada medja tal-bank ċentrali matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-30 ta’ Ġunju 2008 kienet ta’ 68 punt bażi.
(83)
Il-primjum tar-riskju tal-kreditu li jikkorrispondi mal-profil tar-riskju tal-benefiċjarju kien ta’ 220 punt bażi. Dan il-primjum huwa bbażat fuq klassifikazzjoni B (ara premessa 57) u livell għoli ta’ kollateralizzazzjoni minħabba l-kollateral offrut (ara premessi 64 u 65).
(84)
Skont il-Qafas Temporanju, ir-rata minima għalhekk għandha tkun 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Ir-rata attwali għas-self minn Osinek kienet ta’ 5,51 %. B'riżultat ta’ dan, is-self minn Osinek ingħata b'rata ogħla mill-minimu permess taħt il-Qafas Temporanju.
(85)
Barra minn hekk, it-Taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju teħtieġ żewġ kundizzjonijiet addizzjonali li għandhom jiġu sodisfatti sabiex self jiġi kkunsidrat bħala għajnuna kompatibbli:
Kuntratt konkluż qabel il-31 ta’ Diċembru 2010
(86)
L-ewwel, il-kuntratt kellu jiġi konkluż sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2010. Ir-rati ta’ imgħax imnaqqsa jistgħu jiġu applikati għal pagamenti ta’ imgħax qabel il-31 ta’ Diċembru 2012.
(87)
Il-ftehim ta’ self minn Osinek ġie konkluż fit-30 ta’ April 2009. Is-self kellu jitħallas lura f'pagament wieħed fit-30 ta’ Novembru 2010. Il-kuntratt tas-self għaldaqstant jissodisfa l-ewwel kundizzjoni.
Mhux ditta f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008
(88)
It-tieni, il-benefiċjarju ma kellux ikun f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008.
(89)
Il-punt 9 tal-Linji Gwida S u R jiddikjara li m'hemm l-ebda definizzjoni tal-UE ta’ x'jikkostitwixxi impriża f'diffikultà u jżid li l-Kummissjoni tikkunsidra ditta f'diffikultà fejn mhijiex kapaċi, kemm permezz tar-riżorsi proprji tagħha jew b'fondi li tista' tikseb mill-proprjetarji/azzjonisti jew kredituri tagħha, twaqqaf it-telf li, mingħajr għajnuna esterna mill-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament jikkundannaha biex tagħlaq in-negozju fi żmien qasir jew medju.
(90)
Sussegwentement, il-punt 10(b) tal-Linji Gwida S u R jiċċara li ditta hi meqjusa li tkun f'diffikultà, fil-każ ta’ kumpanija fejn mill-anqas xi membri għandhom responsabbiltà limitata għad-dejn tal-kumpanija, fejn aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha jkun għeb u aktar minn kwart ta’ dak il-kapital ikun ġie mitluf matul l-aħħar 12-il xahar.
(91)
Fl-2008 il-kapital reġistrat ta’ ČSA laħaq it-total ta’ CZK 2 735 miljun. Skont l-istandard ta’ CSA, l-ekwità tal-kumpanija waqgħet għal CZK 101 miljun fl-istess sena.
Tabella 5
Ekwità u kapital reġistrat fl-2007 u 2008 (CZK elf)
Sors: Dikjarazzjonijiet finanzjarji pprovduti minn ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Ekwità
[1 035 000 - 1 140 000 ]
[1 415 000 - 1 555 000 ]
[1 450 000 - 1 595 000 ]
[1 410 000 - 1 565 000 ]
[1 950 000 - 2 145 000 ]
[1 260 000 - 1 390 000 ]
1 238 093
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Ekwità
[585 000 - 645 000 ]
[385 000 - 420 000 ]
[110 000 - 120 000 ]
[690 000 - 755 000 ]
[860 000 - 950 000 ]
[965 000 - 1 065 000 ]
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Ekwità
[945 000 - 1 030 000 ]
[1 220 000 - 1 340 000 ]
[1 270 000 - 1 410 000 ]
[1 295 000 - 1 430 000 ]
[610 000 - 670 000 ]
101 686
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Minkejja li aktar minn nofs il-kapital reġistrat tal-kumpanija kien diġà għeb fl-1 ta’ Lulju 2008, it-tieni kundizzjoni tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida S u R - li aktar minn kwart tal-kapital reġistrat irid ikun għeb matul it-12-il xahar ta’ qabel - mhijiex sodisfatta. L-ekwità mitlufa bejn Ġunju 2007 u Lulju 2008 (CZK [31 570 000-34 875 000]) tikkorrispondi għal [0,8-1,5] % biss tal-kapital reġistrat.
(93)
Barra minn hekk, il-punt 10(c) tal-Linji Gwida S u R jikkunsidra li kumpanija tkun f'diffikultà fejn din tissodisfa l-kriterji taħt il-liġi domestika tagħha għax tkun suġġetta għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza. L-awtoritajiet Ċeki kkonfermaw li ČSA ma kinitx eliġibbli għal proċeduri ta’ insolvenza skont il-paragrafu 3 tal-Att dwar l-Insolvenza Ċeka.
(94)
Skont il-punt 11 tal-Linji Gwida S u R, anke meta ma tkun preżenti l-ebda ċirkostanza stabbilita fil-punt 10 ta’ dawk il-Linji Gwida, impriża xorta tista' titqies f'diffikultajiet, b'mod partikolari fejn hemm preżenti sinjali li s-soltu juru ditta f'diffikultà, bħal żieda fit-telf, fatturat dejjem jonqos, inventarji dejjem jiżdiedu ta’ stokks, kapaċità eċċessiva, nuqqas ta’ likwidità, dejn dejjem jikber, spejjeż dejjem jogħlew tal-imgħax u valur nett tal-assi dejjem nieżel jew li spiċċa.
(95)
Il-bidliet fir-riżultati finanzjarji ta’ ČSA matul il-perjodu rilevanti ma wrewx xejra negattiva ċara (ara Tabella 3). Il-kumpanija għamlet telf fl-aħħar tal-2006, iżda rkuprat u wriet riżultat pożittiv għall-2007. Telf ta’ CZK [800-880] miljun kien sussegwentement reġistrat fl-aħħar tal-ewwel tliet xhur tal-2008. Madanakollu, is-sitwazzjoni tjiebet sal-aħħar tat-tieni tliet xhur, jiġifieri sat-30 ta’ Ġunju 2008. Xejra simili tista' tiġi osservata fis-sitwazzjoni ta’ likwidità. Il-fatturat ta’ ČSA naqas bil-mod fuq bażi annwali fuq il-perjodu osservat. Madanakollu, ma jistax jiġi konkluż li l-fatturat naqas b'mod sinifikanti qabel it-30 ta’ Ġunju 2008.
(96)
Id-dejn tal-kumpanija naqas bejn Marzu 2008 u Ġunju 2008, u mbagħad żdied fis-sitt xhur ta’ wara. Finalment, il-valur tal-assi varja matul il-perjodu osservat mingħajr l-ebda tendenza ċara.
(97)
Bħala konklużjoni, it-tendenza fil-kriterji finanzjarji kif stabbilit fil-punt 11 tal-Linji Gwida S u R ma tindikax b'mod ċar is-sinjali kollha li s-soltu juru li ditta qiegħda f'diffikultà qabel it-30 ta’ Ġunju 2008. Barra minn hekk, ČSA xorta kellha aċċess għall-finanzi f'dak iż-żmien, kif muri mill-fatt li hija kienet f'pożizzjoni li tikseb self minn bank privat f'Settembru 2008 (ara l-premessa 59).
(98)
Il-Kummissjoni tosserva li l-għajnuna kompatibbli taħt it-taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju tista' tingħata lil ditti li ma kinux f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 iżda li daħlu f'diffikultà wara b'riżultat tal-kriżi globali finanzjarja u ekonomika. Għaldaqstant, il-fatt li ČSA saret impriża f'diffikultà f'data aktar tard huwa mingħajr preġudizzju għall-kompatibilità taħt il-Qafas Temporanju.
(99)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkunsidra li ČSA ma kinitx impriża f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 u li kienet għalhekk eliġibbli għall-applikazzjoni tal-Qafas Temporanju.
7.2. Konklużjoni
(100)
Fid-dawl ta’ dan kollu, is-self minn Osinek jissodisfa l-kundizzjonijiet kollha deskritti fit-Taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju. Għaldaqstant, anki jekk is-self minn Osinek jitqies li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura xorta tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.
8. KONKLUŻJONI
(101)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li s-self minn Osinek ma jinvolvi l-ebda għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, anki jekk is-self minn Osinek jitqies li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura xorta tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.
(102)
Din id-Deċiżjoni ma tkoprix id-dekollateralizzazzjoni u l-kapitalizzazzjoni tas-self minn Osinek tat-30 ta’ Ġunju 2010. Il-valutazzjoni ta’ din il-miżura se tkun is-suġġett tad-deċiżjoni finali fil-Każ SA.30908,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li r-Repubblika Ċeka implimentat għal České aerolinie, a.s. fil-forma ta’ self li jammonta għal CZK 2,5 biljun ipprovdut minn Osinek a.s. fuq il-bażi tal-ftehim tas-self tat-30 ta’ April 2009 ma tikkostitwixxix għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, anki li kieku kienet tagħmel dan, hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ċeka.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Marzu 2012.