PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku
(2012/92/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 17. května 2011 Rada poskytla Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc (prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU (2)) na podporu programu rozsáhlých hospodářských změn (dále jen „program“), jejichž cílem je obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu a zachovat finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé Unii.
(2)
Podle současných prognóz Komise týkajících se růstu nominálního hrubého domácího produktu (HDP) (-0,6 % v roce 2011, -1,9 % v roce 2012, 1,9 % v roce 2013 a 3,9 % v roce 2014) je postup fiskální korekce v souladu s doporučením Rady Portugalsku ze dne 2. prosince 2009 s cílem ukončit situaci nadmětného schodku veřejných financí podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a odpovídá vývoji poměru veřejného dluhu k HDP s hodnotami 107,2 % v roce 2011, 116,2 % v roce 2012, 118,1 % v roce 2013 a 116 % v roce 2014. Bude-li dále pokračovat snižování schodku, měl by se poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2013 stabilizovat a poté se začít snižovat. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, nikoliv však schodek, mimo jiné významné akvizice finančních aktiv zejména pro případnou rekapitalizaci bank a financování státních podniků a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(3)
Bylo splněno čtvrtletní kvantitativní výkonnostní kritérium pro peněžní saldo veřejných financí za druhé čtvrtletí 2011 a předběžné údaje naznačují, že tomu tak bylo i ve třetím čtvrtletí roku 2011. Podle informací, jež byly k dispozici na počátku listopadu, na základě evropských systémů účtů (ESA95), se však na celý rok 2011 předpokládá rozpočtový schodek ve výši kolem 1½ % HDP. Tohoto rozpočtového schodku bylo částečně dosaženo do srpna, zejména v důsledku překračování běžných výdajů, nižších běžných nedaňových příjmů, než předpokládaly prognózy, a vyšších kapitálových výdajů, než bylo stanoveno v rozpočtu. Portugalská vláda přijala některá opatření na snížení tohoto schodku, konkrétně zavedení jednorázového příplatku k dani z příjmů fyzických osob a zvýšení sazby DPH u zemního plynu a elektrické energie, jež bylo z roku 2012 přesunuto na 1. říjen 2011. Tato opatření však k odstranění rozpočtového schodku nepostačovala, zejména proto, že teprve nedávno byly zjištěny další negativní tendence, např. vyšší úrokové platby, nižší kapitálové příjmy a větší pokles prodeje nemovitostí, než předpokládaly prognózy. Vláda usiluje o uzavření dohody s bankami o částečném převodu jejich penzijních fondů do státního systému sociálního zabezpečení, který musí proběhnout v plném souladu s pravidly Unie pro státní podpory a který má být výjimečně použit ke splnění cílové hodnoty schodku ve výši 5,9 % HDP v roce 2011. Vláda souhlasila, že v dalších letech se pro splnění programových cílů již nebude spoléhat na převody penzijních fondů.
(4)
Úspěšně pokračují i snahy o posílení správy veřejných financí díky zlepšení v oblasti podávání zpráv a provádění dohledu a díky reformě rozpočtového rámce v souladu s doporučeními útvarů Evropské komise a Mezinárodního měnového fondu (MMF).
(5)
Objem nedoplatků by měl být v průběhu plnění programu významně snížen. Za tímto účelem by měla být vypracována strategie pro validaci a vypořádání zpožděných plateb pro subjekty veřejného sektoru, jakož i pro státní podniky mimo veřejný sektor. Tato strategie by měla obsahovat plán, v němž se stanoví, jak a kdy mají být zpožděné platby vypořádány. Měly by být také prozkoumány různé možnosti vypořádání a budou zavedeny vhodné pobídkové mechanismy, včetně možných slev za včasné platby a odměn pro subjekty, které již nekumulují nové nedoplatky.
(6)
S ohledem na značnou zátěž, kterou pro portugalské veřejné finance představuje autonomní oblast Madeira (RAM), by měla portugalská vláda připravit finanční ujednání s touto oblastí s cílem snížit přetrvávající vysokou úroveň fiskálních rizik. Ujednání by měo být vypracováno v souladu s programem a měl by obsahovat mimo jiné i analýzu udržitelnosti dluhu.
(7)
Portugalské banky usilují o splnění vyšších kapitálových požadavků stanovených v programu i povinností, které pro ně vyplývají z aktů Evropského orgánu pro bankovnictví vycházejících z hodnocení expozice státního dluhu v tržních cenách z konce září, ze zvláštního programu kontrol na místě a z převodu penzijních fondů z bank do systému státního sociálního zabezpečení. Připravuje se právní rámec, jehož účelem je poskytnout bankám dočasnou státní podporu. Kritickým bodem zůstává vyvážené a plynulé snižování zadluženosti bankovního sektoru při zajištění přiměřených úvěrů pro výrobní hospodářská odvětví. V konečné fázi je prodej banky Banco Português de Negócios, třebaže transakci musí ještě schválit orgány Unie pro hospodářskou soutěž. Bylo rovněž dosaženo pokroku při posilování dohledového a regulačního rámce, a to i pokud jde o technickou pomoc.
(8)
Pro obnovení konkurenceschopnosti a zvýšení potenciálu růstu má zásadní význam dosažení pokroku v provádění reforem na trhu práce a výrobků. Pokračují reformy trhu práce s cílem sjednotit ochranu a práva ve smlouvách na dobu určitou a neurčitou a zřídit fond pro vyplácení nároků zaměstnanců na odstupné, který by financovali zaměstnavatelé. Podle nových rámcových právních předpisů pro privatizaci se provádí program privatizace. V programu portuglaské vlády zaujímá nejvyšší místo na pořadu jednání zásadní a naléhavá restrukturalizace státních podniků. Dalšího pokroku je zapotřebí dosáhnout v úsilí o odstranění překážek vstupu do chráněných odvětví v zájmu posílení hospodářské soutěže a snížení příliš vysokých zisků. Strukturální reformy by měly být provedeny rozhodným způsobem a měly by být podrobně sledovány.
(9)
Bez ohledu na relativně značnou výši první a druhé splátky zůstává hotovostní situace portuglaské vlády napjatá. To se vysvětluje rostoucími finančními potřebami státních podniků, prudkým nárůstem výběru úspor domácností ze spořitelních certifikátů a přetrvávajícím napětím na finančních trzích.
(10)
Vzhledem k tomuto vývoji by prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 3 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU se mění takto:
1)
Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Schodek veřejných financí nesmí v souladu s požadavky postupu při nadměrném schodku překročit částku 10 068 milionů EUR (rovnající se 5,9 % HDP podle současných projekcí) v roce 2011, 7 645 milionů EUR (4,5 % HDP) v roce 2012 a 3,0 % HDP v roce 2013. Při výpočtu schodku se případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti s strategií portugalské vlády pro finanční odvětví neberou v úvahu. Konsolidace se dosáhne prostřednictvím vysoce kvalitních trvalých opatření a omezí se její dopad na nejzranitelnější skupiny obyvatel.“
2)
Odstavec 5 se mění takto:
a)
písmena a) a b) se nahrazují tímto:
„a)
Cíle rozpočtového schodku na rok 2011 musí být dosaženo výjimečným opatřením. Aktiva nabytá z převodu bankovních penzijních fondů do systému státního sociálního zabezpečení nesmí být použita způsobem poškozujícím dlouhodobou udržitelnost portugalských veřejných financí.
b)
Portugalsko přijme opatření k posílení správy veřejných financí. Portugalsko provede opatření stanovená v novém zákoně o rozpočtovém rámci, vytvoří střednědobý rozpočtový rámec a zřídí nezávislou rozpočtovou radu. Výrazně se posílí rozpočtový rámec na místní a regionální úrovni, zejména stanovením klíčových možností ke sjednocení příslušných finančních právních předpisů s požadavky zákona o rozpočtovém rámci. Portugalsko musí zlepšit předkládání zpráv a provádění dohledu nad veřejnými financemi a posílit pravidla a postupy pro plnění rozpočtu. Portugalská vláda vypracuje strategii pro validaci a vypořádání zpožděných plateb obsahující plán, v němž bude uvedeno, jak a kdy budou zpožděné platby stabilizovány, a prozkoumá různé možnosti jejich vypořádání. Pokud jde o partnerství veřejného a soukromého sektoru, vláda nevstoupí do žádných nových partnerství, dokud nebudou k dispozici výsledky studie o stávajících partnerstvích veřejného a soukromého sektoru stanovené v programu a návrhy právních a institucionálních reforem.“;
b)
písmeno e) se nahrazuje tímto:
„e)
Portugalsko pokračuje v otevírání ekonomiky hospodářské soutěži. Portugalskí vláda přijme nezbytná opatření, aby zajistila, že portugalský stát ani žádný veřejný subjekt neuzavře z pozice akcionáře dohodu, která by mohla ohrozit volný pohyb kapitálu nebo ovlivnit kontrolu řízení společností. Zásady volného pohybu kapitálu musí respektovat i nový zákon o privatizaci a nesmí připouštět, aby stát záskal nebo měl zvláštní práva. Bude provedena revize zákona o hospodářské soutěži za účelem urychlení a větší účinnosti prosazování pravidel hospodářské soutěže.“;
c)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
Portugalsko připraví finanční ujednání s autonomní oblastí Madeira (RAM) v souladu s programem. Dokud toto ujednání nebude schváleno a provedeno do rozpočtu oblasti RAM, Portugalsko bude pozorně kontrolovat plnění rozpočtu oblasti RAM, převody od státu vládě oblasti RAM ponechá pozastavené a neuzná žádné nové obchodní nebo finanční dluhy nebo záruky vlády oblasti RAM a jejích státních podniků v této oblasti, které nebyly schváleny ministerstvem financí.“
3)
Odstavec 6 se mění takto:
a)
písmena a) až d) se nahrazují tímto:
„a)
Portugalsko provede privatizační program. V roce 2012 se ukončí prodej akcií veřejného sektoru ve společnosti EDP. Dále se v roce 2012 prodají akcie veřejného sektoru ve společnostech REN a GALP, a pokud to dovolí tržní podmínky, i ve společnosti TAP. Pro společnost Parpublica se vypracuje strategie, v jejímž rámci se přehodnotí úloha dotyčného podniku jako veřejné společnosti a zváží možnost likvidace společnosti nebo jeho konsolidace v rámci veřejného sektoru. Privatizační plán na období do roku 2013 musí zahrnovat i společnosti Aeroportos de Portugal, pobočku pro nákladní dopravu společnosti Comboios de Portugal, Correios de Portugal a Caixa Seguros a řadu menších podniků.
b)
Do rozpočtu na rok 2012 se zahrnou opatření stanovená v písmenech c) a d) ve výši alespoň 8,8 miliardy EUR. K odstranění možného schodku vyplývajícího z vývoje rozpočtu v roce 2012 se přijmou další opatření, většinou na straně výdajů.
c)
Rozpočet stanoví snížení výdajů v roce 2012 ve výši alespoň 6,7 miliardy, včetně snížení mezd a počtu pracovních míst ve veřejném sektoru, omezení výdajů na důchody, úplné reorganizace ústřední státní správy, odstranění zdvojování a jiných nedostatků, omezení počtu obcí a farností, omezení výdajů na vzdělání a zdravotnictví, nižších převodů regionálním a místním orgánům a snížení kapitálových a jiných výdajů, jak stanoví program.
d)
Na straně příjmů rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření v celkové výši přibližně 2,1 miliardy EUR na celý rok, včetně rozšíření základů DPH omezováním výjimek a úpravou seznamů zboží a služeb, na které se vztahují snížené, střední a vyšší sazby, zvýšení spotřebních daní, rozšíření daňového základu daně z příjmů právnických a fyzických osob omezením daňových odpočtů a zvláštních režimů, zajištění sbližování odpočtů z daně z příjmů fyzických osob vztahujících se na důchody a na mzdové příjmy a změn ve zdanění majetku podstatným omezením osvobození od daně. Tato opatření budou doprovázena kroky k boji proti daňovým únikům, podvodům a šedé ekonomice.“;
b)
písmena k) a l) se nahrazují tímto:
„k)
Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude v době trvání programu navýšena pouze tehdy, pokud to bude možné zdůvodnit ekonomickým vývojem a vývojem na trhu práce. Budou přijata opatření k napravení nedostatků v současných systémech vyjednávání o mzdách, včetně právních předpisů, kterými se změní kritéria a způsoby rozšiřování kolektivních smluv a usnadní dohody na úrovni podniků. Do té doby bude jakékoli rozšiřování pozastaveno.
l)
Bude vypracován akční plán ke zlepšení kvality středního a odborného školství a vzdělávání.“;
c)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„p)
Portugalsko přijme opatření pro zajištění udržitelnosti vnitrostátní elektrické soustavy, která umožní odstranění tarifního dluhu do roku 2020 a zajistí její stabilizaci do roku 2013. Tato opatření omezí nadměrné marže a pokryjí všechny jejich zdroje.“
4)
Odstavec 7 se mění takto:
a)
písmena a) a b) se nahrazují tímto:
„a)
Rozpočet na rok 2013 bude obsahovat opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,4 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3.
b)
Rozpočet bude obsahovat opatření na straně příjmů, mezi nimiž budou zejména další rozšíření daňového základu daně z příjmů právnických a fyzických osob, zvýšení spotřebních daní a změny ve zdanění nemovitostí, které vynesou dodatečný příjem téměř 0,7 miliardy EUR.“;
b)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„d)
Na straně výdajů rozpočet stanoví snížení ve výši alespoň 2,7 miliardy EUR, včetně: snížení výdajů na ústřední správu, vzdělávání a zdravotnictví, převodů regionálním a místním orgánům, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru a nižších nákladů státních podniků.
e)
Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí snížením administrativní zátěže tím, že rozšíří reformy k jeho zjednodušení (jednotná kontaktní místa a projekty „bez povinného povolování“) na všechna odvětví hospodářství a zmírní úvěrová omezení malých a středních podniků včetně provedení směrnice 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti zpožděným platbám v obchodních transakcích (3)
5)
Odstavec 8 se mění takto:
a)
úvodní věty se nahrazují tímto:
„8. S cílem obnovit důvěru ve finanční sektor Portugalsko musí odpovídajícím způsobem rekapitalizovat svůj bankovní sektor a zajistit plynulé snižování zadluženosti. V tomto smyslu Portugalsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a IMF strategii pro budoucí strukturu a fungování portugalského bankovního sektoru tak, aby byla zachována finanční stabilita. Portugalsko zejména:“
b)
písmena a) až g) se nahrazují tímto:
„a)
doporučí bankám, aby na udržitelném základě posílily své rezervy kolaterálu a monitorovaly vydávání vládou zaručených bankovních dluhopisů, jež bylo v souladu s pravidly Unie pro státní podporu schváleno až do výše 35 miliard EUR;
b)
sleduje pozorně plány předkládané bankami s cílem dosáhnout poměru kapitálu core Tier 1 ve výši 9 % do konce roku 2011 a 10 % nejpozději do konce roku 2012. Kapitálové požadavky vyplývající z hodnocené státního dluhu na základě tržních cen podle Evropského orgánu pro bankovnictví budou splněny v červnu 2012, spolu s kapitálovými důsledky vyplývajícími ze zvláštního programu kontrol na místě a převodu bankovních penzijních fondů do systému státního sociálního zabezpečení. V únoru 2012 banky předloží plány, jak v uvedeném roce hodlají naplnit své kapitálové potřeby. Pokud banky nemohou dosáhnout prahových hodnot kapitálových požadavků ve stanoveném čase, mohou dočasně požádat o poskytnutí kapitálu z veřejných prostředků, který bude soukromým bankám k dispozici v rámci systému určeného na podporu platební schopnosti bank ve výši 12 miliard EUR zřízeného podle programu;
c)
zajistí vyvážené a plynulé snižování zadluženosti bankovního sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstraňování nerovnováhy v oblasti financování. Banky ve svých plánech financování usilují o snížení poměru úvěrů ke vkladům do skončení programu na přibližně 120 % a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému v průběhu trvání programu. Tyto plány financování se přezkoumají čtvrtletně, přičemž další přezkum se uskuteční před provedením třetího přezkumu programu. V případě odchýlení od bankovních plánů financování přijme portugalská centrální banka odpovídající opatření;
d)
dokončí prodej Banco Português de Negócios Unie v souladu s pravidly Unie pro státní podporu;
e)
v roce 2011 zajistí přeměnu státem vlastněné společnosti Caixa Geral de Depósitos (CGD) v efektivně fungující instituci s cílem zvýšit podle potřeby kapitálovou základnu její klíčové bankovní složky bez závislosti na prodeji její pojišťovací složky. Tento prodej přímo konečnému kupci se má uskutečnit v roce 2012 a přispět k naplnění dodatečných kapitálových potřeb v daném roce. Pokud nebude možné uspokojit tyto potřeby z vnitřních zdrojů skupiny, bude společnosti CGD poskytnuta kapitálová podpora ze státních prostředků mimo systém na podporu platební schopnosti bank;
f)
zajistí, aby se částečný převod penzijních fondů z bank do systému státního sociálního zabezpečení uskutečnil za vyvážených pojistně matematických podmínek a dodržování pravidel Unie pro hospodářskou soutěž a státní podporu. Aby nebylo nutno čerpat prostředky ze systému na podporu platební schopnosti bank v rámci prostředků určených na financování programu, nabídne portugalská vláda bankám pomoc ke zmírnění dopadu převodu na kapitál tím, že využije části převodu na získání kmenového kapitálu v bankách. Zbývající část převedených prostředků bude uložena na vázaném účtu do doby, než bude dokončen třetí přezkum programu;
g)
do konce ledna 2012 vypracuje právní rámec pro přístup ke kapitálu z veřejných prostředků v souladu s pravidly Unie pro státní podporu a v souladu se zásadami stanovenými v memorandu o porozumění;“
c)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„i)
zajistí, aby banky před třetím přezkumem programu začlenily dostupné výsledky zvláštního programu kontrol na místě do zátěžových testů s prahovou hodnotou kapitálu core Tier 1 ve výši 6 %;
j)
do konce roku 2011 vypracují právní rámec pro včasnou intervenci, řešení problémů a pojištění vkladů v bankách a ve stejné lhůtě pro restrukturalizaci dluhů podniků a domácností.“
6)
Odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. K zajištění bezproblémového plnění podmínek programu a na pomoc nápravě nevyvážeností udržitelným způsobem poskytuje Komise průběžně poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Portugalsku Komise spolu s MMF a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější části portugalské společnosti.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tal-14 ta’ Diċembru 2011
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2012/92/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fuq talba tal-Portugall, il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lilha (Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/344/UE (2)) b’appoġġ għall-programm ekonomiku u ta’ aġġustament finanzjarju b’saħħtu (“Programm”) bil-għan li terġa’ tiġi stabbilita l-fiduċja, jiġi ffaċilitat ir-ritorn tal-ekonomija lejn tkabbir sostenibbli, filwaqt li tiġi salvagwardjata l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, iż-żona euro u l-Unjoni.
(2)
Skont il-projezzjonijiet attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir tal-Prodott Domestiku Gross (PDG) nominali (- 0,6 % fl-2011, - 1,9 % fl-2012, 1,9 % fl-2013 u 3,9 % fl-2014), il-pjan ta’ aġġustament fiskali huwa konformi mar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill lill-Portugall tat-2 ta’ Diċembru 2009 bil-ħsieb li jġib fit-tmiem is-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv tal-gevrn, skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat, u konsistenti mal-pjan għall-proporzjon tad-dejn mal-PDG ta’ 107,2 % fl-2011, 116,2 % fl-2012, 118,1 % fl-2013 u 116 % fl-2014. Għaldaqstant, il-proporzjon tad-dejn mal-PDG jistabbilizza fl-2013 u jaqbad it-triq tan-niżla minn wara dik is-sena, fejn qed jiġi ssopponut progress ulterjuri fit-tnaqqis tad-defiċit. Id-dinamiċi tad-dejn huma affettwati minn diversi operazzjonijiet esklużi mit-total tal-kont, inklużi akkwiżizzjonijiet imdaqqsa ta’ assi finanzjarji, b’mod partikolari għal rikapitalizzazzjoni u finanzjament possibbli mill-banek lill-impriżi tal-istat (“SOEs”) u d-differenzi bejn il-pagamenti dovuti u dawk tal-imgħax fi flus kontanti.
(3)
Intlaħaq il-kriterju ta’ prestazzjoni kwantitattiva ta’ kull tliet xhur fuq il-bilanċ tal-flus kontanti tal-gvern ċentrali għat-tieni sett ta’ tliet xhur tal-2011 u d-data preliminari tissuġġerixxi li dan kien il-każ ukoll fit-tielet sett ta’ tliet xhur tal-2011. Madankollu, bl-informazzjoni disponibbli minn kmieni f’Novembru, fuq bażi ta’ Sistemi Ewropej ta’ Kontijiet (ESA95), hija prevista diskrepanza baġitarja ta’ madwar 1½ fil-mija tal-PDG għall-2011 kollha. Parti minn din id-diskrepanza fiskali kienet diġà ġiet determinata sa Awwissu, l-aktar minħabba l-infiq akbar milli ppjanat attwali, dħul kurrenti mhux mit-taxxa inqas minn dak previst u nfiq kapitali akbar minn dak ibbaġittjat. Il-Gvern Portugiż kien ħa xi miżuri sabiex inaqqas din id-diskrepanza, l-aktar soprataxxa ta’ darba fit-taxxa fuq id-dħul personali u żieda fir-rata tal-VAT għall-gass naturali u l-elettriku, li ġiet rapportata għall-1 ta’ Ottubru 2011 mill-2012. Iżda dawn il-miżuri ma kinux biżżejjed sabiex jegħlbu d-diskrepanza fiskali, b’mod partikolari hekk kif aktar riċenti ġew identifikati imperfezzjonijiet oħrajn, inklużi pagament ta’ imgħax ogħla, dħul kapitali u bejgħ fis-suq immobilarji inqas minn dawk previsti. Il-Gvern Portugiż qed jipprova jilħaq ftehim mal-banek dwar trasferiment parzjali tal-fondi ta’ pensjoni tagħhom fis-sistema ta’ sigurtà soċjali tal-Istat, li jrid iseħħ b’konformità sħiħa mar-regoli tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat, u li għandu jintuża f’każijiet eċċezzjonali sabiex tintlaħaq il-mira tad-defiċit ta’ 5,9 fil-mija tal-PDG fl-2011. Il-Gvern Portugiż qabel sabiex fis-snin li ġejjin ma jiddependix fuq trasferimenti ulterjuri tal-fondi ta’ pensjonijiet biex jilħaq il-miri tal-Programm.
(4)
Qed isir progress biex tissaħħaħ il-ġestjoni finanzjarja pubblika permezz ta’ rapportar u monitoraġġ imtejba, u riforma tal-qafas baġitarju b’konformità mar-rakkomandazzjonijiet tas-servizzi tal-Kummissjoni u l-persunal tal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI).
(5)
L-istokk ta’ arretrati għandhom jitnaqqsu b’mod sinifikanti matul il-perjodu tal-Programm. Għal dan il-għan, se titħejja strateġija għall-validazzjoni u l-ħlas tal-arretrati għall-entitajiet li jinsabu fl-amministrazzjoni pubblika kif ukoll għal SOEs ikklassifikati barra l-amministrazzjoni pubblika. F’din l-istrateġija, għandu jkun ipprovdut pjan direzzjonali li jistabbilixxi kif u meta għandu jiġi stabbilizzat l-istokk ta’ arretrati. Barra minn hekk, għandhom jiġu esplorati diversi għażliet ta’ ħlas tal-arretrati, billi jiġu pprovduti mekkaniżmi ta’ inċentiv xierqa inkluż il-potenzjal ta’ tnaqqis għall-ħlas bikri u l-ippremjar ta’ entitajiet li ma għadhomx jakkumulaw arretrati ġodda.
(6)
Minħabba l-ġibda sinifikanti li r-Reġjun Awtonomu ta’ Madeira eżerċita fuq il-finanzi pubbliċi tal-Portugall, il-Gvern Portugiż għandu jħejji arranġament finanzjarju ma’ dak ir-reġjun bil-għan li jiġi kontenut il-livell għoli ta’ riskji finanzjarji li għadhom preżenti. L-arranġament għandu jiġi mfassal b’konformità mal-Programm u fost l-oħrajn, jinvolvi analiżi tas-sostenibbiltà tad-dejn.
(7)
Il-banek Portugiżi għandhom jaħdmu lejn l-ilħuq ta’ rekwiżiti kapitali ogħla kif stipulat mill-Programm, billi jikkunsidraw ukoll l-implikazzjonijiet li jirriżultaw mill-eżerċizzju mmexxi mill-Awtorità Bankarja Ewropea fuq il-valutazzjoni ta’ espożizzjonijiet sovrani li għandhom jagħlqu il-prezzijiet tas-suq ta’ Settembru, il-programm speċjali ta’ spezzjoni fuq il-post u t-trasferiment tal-fondi tal-pensjonijiet tal-banek fis-sistema ta’ sigurtà soċjali tal-Istat. Qed jitħejja qafas legali, bil-għan li jipprovdi appoġġ pubbliku temporanju lill-banek. Diżingranaġġ ibbilanċjat u ordinat tas-settur bankarju jibqa’ fundamentali, filwaqt li jiġi salvagwardjat kreditu adegwat għas-setturi produttivi tal-ekonomija. Il-bejgħ tal-Banco Português de Negócios jinsab fl-istadji finali minkejja li t-tranżazzjoni għadha teħtieġ l-approvazzjoni mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni tal-Unjoni. Sar anki progress fit-tisħiħ tal-qafas superviżorju u regolatorju, inkluż permezz ta’ assistenza teknika.
(8)
Progress fir-riformi tas-suq tax-xogħol u tal-prodotti huwa essenzjali sabiex tiġi restawrata l-kompetittività u jikber il-potenzjal ta’ tkabbir. Qed javvanzaw ir-riformi tas-suq tax-xogħol sabiex jiġu allinjati l-protezzjoni u d-drittijiet taħt kuntratti fissi u indefiniti u sabiex jitwaqqaf fond iffinanzjat mill-impjegaturi sabiex jitħallsu l-intitolamenti ta’ severanza tal-ħaddiema. Il-programm ta’ privatizzazzjoni qed jiġi implimentat taħt il-liġi qafas il-ġdida għall-privatizzazzjoni. Fl-aġenda tal-gvern Portugiż ingħatat prijorità r-ristrutturar profond u urġenti tal-SOEs. Huwa meħtieġ progress ulterjuri sabiex jonqsu l-ostakli għad-dħul għas-setturi protetti bil-għan li titrawwem kompetizzjoni u tonqos ir-renta eċċessiva. Jeħtieġ li r-riformi strutturali jiġu implimentati b’mod deċisiv u sorveljati mill-qrib.
(9)
Minkejja l-ewwel u t-tieni żborżamenti relattivament kbar, il-pożizzjoni tal-likwidità tal-Gvern Portugiż għadha taħt pressjoni. Dan huwa spjegat miż-żieda tal-ħtiġijiet ta’ finanzjament mill-SOEs, żieda qawwija fit-tifdija domestika ta’ ċertifikati ta’ tfaddil, u stress persistenti fuq is-suq finanzjarju.
(10)
Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-defiċit tal-gvern ċentrali ma għandux jaqbeż il-massimu ta’ EUR 10 068 miljun (ekwivalenti għal 5,9 % tal-PDG fuq il-bażi tal-projezzjonijiet kurrenti) fl-2011, EUR 7 645 miljun (5 % tal-PDG) fl-2012 u 3,0 % tal-PDG sal-2013 b’konformità mar-rekwiżiti tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv. Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern Portugiż ma għandhomx jiġu kkunsidrati. Il-konsolidazzjoni għandha tinkiseb permezz ta’ miżuri permanenti ta’ kwalità għolja u minimizzazzjoni tal-impatt tal-konsolidazzjoni fuq gruppi vulnerabbli.”;
(2)
il-paragrafu 5 huwa emendat b’dan li ġej:
(a)
il-punti (a) u (b) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
il-mira tad-defiċit fiskali għall-2011 għandha tiġi milħuqa permezz ta’ miżura eċċezzjonali. L-assi ottenuti b’riżultat tat-trasferiment tal-fondi tal-pensjonijiet tal-banek għas-sistema tas-sigurtà soċjali tal-Istat ma għandhomx jintużaw fi kwalunkwe mod li jkun detrimentali għas-sostenibbiltà fuq terminu ta’ żmien twil tal-finanzi pubbliċi Portugiżi.
(b)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri sabiex isaħħaħ il-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi. Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri mogħtija fil-Liġi Qafas Baġitarja l-ġdida, inkluż l-istabbilment ta’ qafas baġitarju ta’ terminu medju u l-istabbilment ta’ Kunsill Fiskali indipendenti. Il-qafas baġitarju fil-livelli lokali u reġjonali għandu jissaħħaħ b’mod konsiderevoli, b’mod partikolari billi jipproponi l-għażliet ewlenin għall-allinjament tal-liġijiet finanzjarji rispettivi mar-rekwiżiti tal-Liġi Qafas Baġitarja. Il-Portugall għandu jżid ir-rapportar u l-monitoraġġ tal-finanzi pubbliċi u jirrinforza r-regoli u l-proċeduri ta’ eżekuzzjoni baġitarja. Il-Gvern Portugiż għandu jħejji strateġija għall-validazzjoni u s-saldu ta’ arretrati li se tippreżenta mappa direzzjonali li tistabbilixxi kif u meta se jiġu stabilizzati l-istokkijiet ta’ arretrati u tesplora għażliet varji għas-saldu ta’ arretrati. Rigward is-Sħubiji Pubbliċi-Privati (“PPPs”), il-Gvern Portugiż m’għandux jidħol f’PPPs ġodda qabel ma jiġu disponibbli r-riżultati tal-istudji dwar PPPs eżistenti mbassra fil-Programm u r-riformi legali u istituzzjonali proposti.”;
(b)
il-punt (e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
Il-Portugall għandu jkompli jiftaħ l-ekonomija għall-kompetizzjoni. Il-Gvern Portugiż għandu jieħu l-miżuri meħtieġa sabiex jiżgura li l-Istat Portugiż jew kwalunkwe korp pubbliku ieħor ma jikkonkludix, f’kapaċità ta’ azzjonist, ftehimiet li jistgħu jxekklu l-moviment ħieles ta’ kapital jew li jistgħu jinfluwenzaw il-kontroll amministrattiv ta’ kumpaniji. Il-Liġi ta’ Privatizzazzjoni l-ġdida għandha tirrispetta wkoll il-prinċipji ta’ moviment ħieles ta’ kapital u ma tagħti jew tippermetti l-ebda drittijiet speċjali lill-Istat. Għandha ssir reviżjoni tal-liġi tal-kompetizzjoni bil-għan li jitjiebu l-veloċità u l-effettività tal-infurzar tar-regoli tal-kompetizzjoni.”;
(c)
il-punt (h) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(h)
Il-Portugall għandu jħejji arranġament finanzjarju mar-Reġjun Awtonomu ta’ Madeira (“RAM”) b’mod konsistenti mal-Programm. Sakemm jintlaħaq ftehim dwar dak l-arranġament u l-implimentazzjoni tiegħu fil-baġit RAM, il-Portugall għandu jagħmel monitoraġġ mill-qrib tal-eżekuzzjoni tal-baġit tar-RAM, għandu jżomm it-trasferimenti mill-Istat lill-gvern tar-RAM sospiżi u ma għandu jonora l-ebda dejn jew garanziji kummerċjali jew finanzjarji ġodda mill-gvern tar-RAM u s-SOEs tiegħu li mhumiex approvati mill-Ministeru tal-Finanzi.”;
(3)
il-paragrafu 6 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a) sa (d) huma sostwiti b’dan li ġej:
“(a)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-programm ta’ privatizzazzjoni. B’mod partikolari, il-bejgħ ta’ ishma tas-settur pubblika fl-EDP għandu jitlesta fl-2012. Barra minn hekk, l-ishma tas-settur pubbliku fir-REN u l-GALP, u, jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jippermettu dan, fit-TAP, għandhom jinbiegħu fl-2012. Se titħejja strateġija għall-Parpublica, b’kunsiderazzjoni mill-ġdid tar-rwol tal-Parpublica bħala kumpanija pubblika u b’kunsiderazzjoni tal-possibbiltà ta’ stralċ tal-kumpanija jew konsolidazzjoni tagħha mal-gvern ġenerali. Il-pjan ta’ privatizzazzjoni matul l-2013 għandu jkopri anki l-Aeroportos de Portugal, il-fergħa tal-merkanzija ta’ Comboios de Portugal, Correios de Portugal u Caixa Seguros, kif ukoll għadd ta’ impriżi iżgħar;
(b)
il-miżuri definiti fil-punti (c) u (d) li jammontaw għal tal-inqas EUR 8,8 biljun għandhom jiġu inklużi fil-baġit tal-2012. Għandhom jittieħdu miżuri ulterjuri, l-aktar min-naħa tal-infiq, sabiex titneħħa kwalunkwe diskrepanza li tirriżulta mill-iżviluppi baġitarji fl-2012;
(c)
il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis tan-nefqa fl-2012 b’tal-inqas EUR 6,7 biljun, inkluż tnaqqis fil-pagi u impjiegi fis-settur pubbliku; tnaqqis fil-pensjonijiet; riorganizzazzjoni komprensiva tal-amministrazzjoni ċentrali, eliminazzjoni ta’ xogħol doppju u ineffiċjenzi oħra; tnaqqis tal-għadd ta’ muniċipalitajiet u parroċċi; tnaqqis fl-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti aktar baxxi lejn l-awtoritajiet reġjonali u lokali; u tnaqqis fin-nefqa kapitali u nefqiet oħra kif stabbilit fil-Programm;
(d)
min-naħa tad-dħul, il-baġit għandu jinkludi miżuri ta’ dħul li jammontaw għal total ta’ EUR 2,1 biljun f’sena sħiħa, inkluż billi jitwessgħu l-bażijiet tal-VAT permezz ta’ tnaqqis tal-eżenzjonijiet u jiġu rranġati mill-ġdid il-listi ta’ prodotti u servizzi soġġetti għal rati mnaqqsa, intermedji u ogħla; żieda fit-taxxi tas-sisa; twessigħ tal-bażijiet ta’ taxxa korporattiva u fuq id-dħul personali billi jonqsu t-tnaqqis tat-taxxi u r-reġimi speċjali; tiġi żgurata l-konverġenza tat-tnaqqis tat-taxxa fuq id-dħul personali applikata għal dħul minn pensjonijiet u mix-xogħol; u bidliet fit-tassazzjoni tal-proprjetà billi l-eżenzjonijiet jitnaqqsu b’mod sostanzjali. Dawn il-miżuri għandhom jiġu kkumplimentati minn azzjoni ta’ ġlieda kontra l-evażjoni tat-taxxa, il-frodi u l-informalità;”;
(b)
il-punti (k) u (l) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(k)
Il-Portugall għandu jippromwovi l-iżviluppi fil-pagi b’mod konsistenti mal-għanijiet ta’ trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u ta’ titjib tal-kompetittività tad-ditti bil-għan li jikkoreġi l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi se ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol. Għandhom jittieħdu miżuri biex jiġu indirizzati d-dgħjufiji fl-iskemi ta’ negozjar tal-pagi attwali, inkluża leġiżlazzjoni sabiex tiddefinixxi mill-ġdid il-kriterji u l-modalitajiet tal-estensjoni tal-ftehimiet kollettivi u biex jiġu faċilitati l-ftehimiet fil-livell tal-impriżi. Sa kemm isir dan, l-applikazzjoni tal-estensjonijiet se tiġi sospiża;
(l)
Għandu jitħejja pjan ta’ azzjoni sabiex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni u t-taħriġ sekondarji u vokazzjonali;”;
(c)
huwa miżjud il-punt li ġej:
“(p)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri biex jiżgura s-sostenibbiltà tas-sistema nazzjonali tal-elettriku li twassal għall-eliminazzjoni tad-dejn tat-tariffa sal-2020 u tiżgura li tistabbilxxi sal-2013. Dawn il-miżuri għandhom jikkoreġġu l-kirjiet eċċessivi u jkopru s-sorsi kollha tagħhom.”;
(4)
il-paragrafu 7, huwa emendat b’dan li ġej:
(a)
il-punti (a) u (b) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
il-baġit tal-2013 għandu jinkludi miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 3, 4 biljun bil-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fi ħdan il-perjodu ta’ żmien stipulat fl-Artikolu 3(3);
(b)
Il-baġit għandu jinkludi miżuri ta’ dħul li jinkludu b’mod partikolari l-aktar it-twessigħ ulterjuri tal-bażijiet tat-taxxa korporattiva u fuq id-dħul personali, taxxi tas-sisa ogħla u bidliet fit-tassazzjoni tal-propjetà, li jrendu kważi EUR 0,7 biljun ta’ dħul addizzjonali;”;
(b)
il-punti li ġejjin huma miżjuda:
“(d)
min-naħa tan-nefqa, il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis ta’ minimalment EUR 2.7 biljun, inkluż tnaqqis tan-nefqiet fl-amministrazzjoni ċentrali, l-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti għal awtoritajiet lokali u reġjonali; tnaqqis fl-għadd ta’ impjegati fis-settur pubbliku; u nefqiet aktar baxxi mis-SOEs;
(e)
Il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent tan-negozju billi jnaqqas il-piż amministrattiv permezz tal-estensjoni tar-riformi ta’ simplifikazzjoni (Punti ta’ Kuntatt Uniku u proġetti li ma jeħtieġu l-ebda awtorizzazzjoni) għas-setturi kollha tal-ekonomija; u billi jnaqqas ir-restrizzjonijiet ta’ kreditu għall-impriżi żgħar u medji, anki permezz tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2011/7/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 dwar il-ġlieda kontra l-ħlas tard fi transazzjonijiet kummerċjali (*)
(*) ĠU L 48, 23.2.2011, p. 1.”;" 						
(5)
il-paragrafu 8 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-kliem introduttorju huma sostwiti b’dan li ġej:
“8. Bil-għan li terġa’ tiġi stabbilita l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jirrikapitalizza b’mod adegwat is-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta’ diżingranaġġ b’mod ordinat. F’dak ir-rigward, il-Portugall għandu jiżviluppa u jiftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI dwar strateġija għall-istruttura u l-funzjonament fil-ġejjieni tas-settur bankarju tal-Portugall sabiex tiġi ppreżervata l-istabbiltà finanzjarja. B’mod partikolari, il-Portugall għandu:”;
(b)
il-punti (a) sa (g) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
jagħtu pariri lil banek biex isaħħu l-ilqugħ kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli u jimmonitorjaw il-ħruġ tal-bonds tal-bank garantiti mill-gvern, li ġew awtorizzati sa EUR 35 biljun f’konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni;
(b)
Isegwi mill-qrib il-pjanijiet ippreżentati mill-banek sabiex jintlaħaq proporzjon tal-Grad 1 Ewlieni ta’ 9 fil-mija sa tmiem l-2011 u 10 fil-mija sa mhux aktar tard minn tmiem l-2012. Ir-rekwiżiti kapitali li jirriżultaw mill-valutazzjoni tad-dejn sovran fuq il-bażi tal-prezzijiet tas-suq skont l-Awtorità Bankarja Ewropea għandhom jintlaħqu f’Ġunju 2012 flimkien mal-implikazzjonijiet kapitali mill-programm speċjali ta’ spezzjoni fuq il-post u t-trasferiment ta’ fondi tal-pensjonijiet tal-banek fis-sistema ta’ sigurtà soċjali tal-Istat. Fi Frar 2012, il-banek għandhom jippreżentaw pjanijiet dwar kif beħsiebhom jilħqu l-ħtiġijiet kapitali tagħhom f’dik is-sena. Jekk il-banek ma jistgħux jilħqu l-livelli limiti tal-kapital meħtieġ fil-ħin, jistgħu temporanjament jirrikjedu dispożizzjoni pubblika ta’ kapital, li għal banek privati għandha tkun disponibbli permezz ta’ faċilità ta’ appoġġ ta’ EUR 12 biljun f’solvenza tal-bank stabbilita skont il-Programm;
(c)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u b’mod ordinat tas-settur bankarju, li jibqa’ kritiku għall-eliminazzjoni ta’ żbilanċi fil-finanzjamenti fuq bażi permanenti. Il-pjanijiet ta’ finanzjament tal-‘Banek’ għandhom l-għan li jnaqqsu l-proporzjon tas-self mad-depożiti għal madwar 120 % sal-aħħar tal-Programm u tnaqqis mid-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosystem sakemm idum il-Programm. Dawn il-pjanijiet ta’ finanzjament għandhom jiġu riveduti kull tliet xhur, fejn li jmiss tkun mistennija qabel it-tielet reviżjoni tal-Programm. Il-Bank tal-Portugall għandu jieħu l-azzjoni xierqa fil-każ ta’ devjazzjonijiet mill-pjanijiet ta’ finanzjament tal-banek;
(d)
jiffinalizza l-bejgħ tal-Banco Português de Negócios filwaqt li jiġu rispettati r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni;
(e)
jiżgura li l-Caixa Geral de Depositos (CGD) li huwa proprjetà tal-istat, jesperjenza riforma ta’ simplifikazzjoni biex iżid il-bażi kapitali tal-fergħa bankarja ewlenija tiegħu kif meħtieġ fl-2011 mingħajr id-dipendenza fuq il-bejgħ tal-fergħa tal-assigurazzjoni tiegħu. Dan il-bejgħ huwa mistenni li jseħħ fl-2012 direttament lil xerrej aħħari u huwa mistenni jikkontribwixxi sabiex jintlaħqu l-ħtiġijiet kapitali addizzjonali ta’ dik is-sena. Sa fejn dawn il-ħtiġijiet ma jkunux jistgħu jintlaħqu minn sorsi ta’ grupp interni, is-CGD għandu jiġi pprovdut bl-appoġġ kapitali mill-gvern barra l-faċilità ta’ appoġġ għas-solvenza tal-bank;
(f)
jiżgura li t-trasferiment parzjali tal-fondi tal-pensjonijiet tal-banek fis-sistema ta’ sigurtà soċjali tal-Istat jsir bil-kundizzjonijiet attwalment ibbilanċjati, kif ukoll jirrispetta ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni u dwar l-għajnuna mill-Istat. Sabiex jiġi evitat il-bżonn ta’ rikors għall-appoġġ għas-solvenza tal-bank fi ħdan il-pakkett ta’ finanzjament tal-Programm, il-gvern Portugiż għandu joffri li jgħin lill-banek sabiex ikopru l-impatt tat-trasferiment fuq il-kapital billi juża parti mit-trasferiment sabiex jixtri ekwità komuni fil-banek. Il-bqija tal-fondi trasferiti għandhom jiġu depożitati f’kont imblukkat sat-tlestija tat-tielet reviżjoni tal-Programm;
(g)
jiffinalizza l-qafas legali għall-aċċess għall-kapital minn sorsi pubbliċi sal-aħħar ta’ Jannar 2012 b’konsistenza mar-regoli tal-għajnuna mill-istat tal-Unjoni u f’konformità mal-prinċipji stipulati fil-Memorandum ta’ Spjegazzjoni;”;
(c)
żdiedu il-punti li ġejjin:
“(i)
jiżgura li qabel it-tielet reviżjoni tal-Programm il-banek ikunu inkorporaw ir-riżultati disponibbli tal-programm tal-ispezzjonijiet fuq il-post speċjali fl-eżerċizzju tat-test tal-istress b’livell limitu ta’ 6 fil-mija tal-Grad 1 Ewlieni;
(j)
ilesti l-qafas legali għal intervent, riżoluzzjoni u assigurazzjoni tad-depożiti bikrija għall-banek sa tmiem l-2011 u dak għar-ristrutturazzjoni tad-dejn korporattiv u domestiku sal-istess data ta’ skadenza.”;
(6)
il-paragrafu 9 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“9. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza u gwida kontinwi dwar ir-riformi fiskali, tas-suq finanzjarju u strutturali sabiex tiżgura l-implimentazzjoni mingħajr intoppi tal-kundizzjonalità tal-Programm, u sabiex tgħin fil-korrezzjoni tal-iżbilanċi b’mod sostenibbli. Fi ħdan il-qafas tal-assistenza li għandha tingħata lill-Portugall, flimkien mal-FMI u l-BĊE, għandha tirrevedi b’mod perjodiku l-effettività u l-impatt ekonomiku u soċjali tal-miżuri miftiehma, u għandha tirrakkomanda l-korrezzjonijiet meħtieġa bil-għan li jiġu żgurati t-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi, tiġi garantita l-konsolidazzjoni fiskali meħtieġa u jiġu minimizzati l-impatti soċjali negattivi, b’mod partikolari fuq l-aktar partijiet vulnerabbli tas-soċjetà Portugiża.”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Diċembru 2011.