NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 360/2012
ze dne 25. dubna 2012
o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení (2),
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi stanovit nařízením strop, pod kterým se opatření podpory považují za opatření nesplňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a nepodléhají tedy oznamovacímu postupu podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(2)
Na základě uvedeného nařízení Komise přijala zejména nařízení (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (3), kterým se pro podporu de minimis stanoví obecný strop ve výši 200 000 EUR na jednoho příjemce na období tří účetních let.
(3)
Komise při používání pravidel státní podpory na podniky poskytující služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy zjistila, že strop, pod nímž lze mít za to, že výhody poskytované takovým podnikům neovlivňují obchod mezi členskými státy a/nebo nenarušují hospodářskou soutěž nebo nehrozí, že by ji narušily, se může v některých případech lišit od obecného stropu podpor de minimis stanoveného v nařízení (ES) č. 1998/2006. Přinejmenším některé tyto výhody totiž mohou představovat náhradu dodatečných nákladů souvisejících s poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu. Kromě toho má řada činností, které lze označit za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, omezený zeměpisný rozsah. Je proto vhodné doplnit nařízení (ES) č. 1998/2006 dalším nařízením, které by obsahovalo specifická pravidla podpory de minimis pro podniky poskytující služby obecného hospodářského zájmu. Pro výši podpory de minimis, kterou za dané časové období může každý podnik obdržet, by se měl stanovit strop.
(4)
Na základě zkušeností Komise by se mělo mít za to, že podpora udílená podnikům poskytujícím službu obecného hospodářského zájmu neovlivňuje obchod mezi členskými státy a/nebo nenarušuje hospodářskou soutěž ani nehrozí jejím narušením, pokud celková výše podpory udělené na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, kterou příjemce obdrží, není vyšší než 500 000 EUR za kterékoli období tří účetních let. Pro odvětví silniční osobní dopravy není vhodné uplatňovat nižší strop - vzhledem k vývoji v tomto odvětví a povětšinou místní povaze v něm poskytovaných služeb obecného hospodářského zájmu by se měl použít strop ve výši 500 000 EUR.
(5)
Období, které se bere do úvahy za účelem určení, zda je strop dosažen, by mělo sestávat z účetních let používaných podnikem pro daňové účely v dotčeném členském státě. Příslušné období tří let by se mělo posuzovat v postupných krocích, takže při každém novém přidělení podpory de minimis je třeba určit celkovou částku poskytnuté podpory de minimis v dotčeném účetním roce i během předchozích dvou účetních let. Pro tyto účely je třeba vzít do úvahy podporu poskytnutou členským státem, i když je částečně nebo zcela financována ze zdrojů pocházejících z Unie. Opatření státní podpory přesahující strop de minimis by nemělo být možné dělit na několik menších částek tak, aby uvedené částky spadaly do působnosti tohoto nařízení.
(6)
Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na podporu udílenou za poskytování služby obecného hospodářského zájmu. Přijímající podnik by tudíž měl být písemně pověřen výkonem služby obecného hospodářského zájmu, na základě které se podpora udílí. I když by pověřovací akt měl podnik informovat o službě obecného hospodářského zájmu, na základě které se podpora udílí, nemusí nutně obsahovat všechny podrobné informace stanovené v rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (4).
(7)
Vzhledem ke zvláštním pravidlům uplatňovaným v odvětví prvovýroby zemědělských produktů, rybolovu, akvakultury a silniční nákladní dopravy, ke skutečnosti, že podniky v těchto odvětvích bývají službami obecného hospodářského zájmu pověřovány zřídka, a k nebezpečí, že v těchto odvětvích může splňovat kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy dokonce i podpora menší, než je strop stanovený v tomto nařízení, by se toto nařízení nemělo vztahovat na uvedená odvětví. Pokud jsou však podniky činné v odvětví prvovýroby zemědělských produktů, rybolovu a akvakultury nebo silniční nákladní dopravy a zároveň i v jiných odvětvích nebo činnostech, toto nařízení by se mělo vztahovat na tato jiná odvětví nebo činnosti (jako je například sběr odpadků na moři) za předpokladu, že členské státy zajistí, aby činnosti ve vyloučených odvětvích nebyly předmětem podpory de minimis podle tohoto nařízení vhodnými způsoby, jako je oddělení činností nebo rozlišení nákladů. Členské státy mohou splnit tuto povinnost zejména omezením částky podpory de minimis na vyrovnání nákladů za poskytování služby, včetně přiměřeného zisku. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na odvětví uhelného průmyslu s ohledem na jeho zvláštní rysy a na skutečnost, že v tomto odvětví se podniky službami obecného hospodářského zájmu pověřují zřídka.
(8)
Zváží-li se podobnost zpracovávání a uvádění na trh zemědělských produktů na straně jedné a nezemědělských produktů na straně druhé, toto nařízení by se mělo vztahovat na zpracovávání a uvádění na trh u zemědělských produktů za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky. Činnosti probíhající v zemědělských podnicích a potřebné pro přípravu produktu k prvnímu prodeji, například sklizeň, řezání nebo mlácení obilovin či balení vajec, ani první prodej dalším prodejcům nebo zpracovatelům by se v této souvislosti za zpracovávání nebo uvádění na trh považovat neměly.
(9)
Soudní dvůr stanovil (5), že jakmile Unie přijme právní předpis o společné organizaci trhu v určitém zemědělském odvětví, nesmějí členské státy přijmout žádné opatření, které by jej mohlo porušovat nebo k němu stanovit výjimky. Z tohoto důvodu by se toto nařízení nemělo vztahovat na podpory, jejichž výše je stanovena na základě ceny nebo množství zakoupených produktů nebo produktů uvedených na trh. Nemělo by se vztahovat ani na podpory de minimis, které jsou vázány na povinnost dělit se o tuto podporu s prvovýrobcem.
(10)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na podporu de minimis napomáhající vývozu nebo na podporu de minimis zvýhodňující domácí výrobky před dováženými.
(11)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na podniky v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6), jelikož není vhodné poskytovat provozní podporu podnikům v obtížích mimo rámec konceptu restrukturalizace a dále vzhledem k obtížím spojeným se stanovením hrubého grantového ekvivalentu podpory udělované tomuto druhu podniků.
(12)
V souladu se zásadami, kterými se řídí podpora podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy, by se měla podpora de minimis považovat za poskytnutou v okamžiku, kdy podnik získá na tuto podporu právní nárok podle platného vnitrostátního právního režimu.
(13)
Aby se zamezilo obcházení maximálních intenzit podpory stanovených v různých nástrojích Unie, neměla by být podpora de minimis kumulována se státní podporou na tytéž způsobilé náklady, pokud by takováto kumulace měla za následek intenzitu podpory převyšující intenzitu upřesněnou pro konkrétní podmínky každého případu v nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí přijatém Komisí.
(14)
Tímto nařízením by nemělo být omezeno používání nařízení (ES) č. 1998/2006 na podniky poskytující služby obecného hospodářského zájmu. Členské státy by měly mít při poskytování podpor na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu možnost volně vycházet buď z tohoto nařízení, nebo z nařízení (ES) č. 1998/2006.
(15)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Altmark (7) stanovil řadu podmínek, které musí být splněny, aby vyrovnávací platba za poskytování služby obecného hospodářského zájmu nepředstavovala státní podporu. Uvedené podmínky zaručují, že vyrovnávací platba omezená na čisté náklady, které nesly efektivní podniky v souvislosti s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Vyrovnávací platba nad rámec uvedených čistých nákladů představuje státní podporu, která může být prohlášena za slučitelnou na základě platných pravidel Unie. Aby se toto nařízení nepoužívalo k obcházení podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark a aby podpora de minimis poskytnutá v rámci tohoto nařízení neovlivňovala obchod z důvodů kumulace s jinými vyrovnávacími platbami za tu samou službu obecného hospodářského zájmu, neměla by být podpora de minimis v rámci tohoto nařízení kumulována s žádnou další vyrovnávací platbou za stejnou službu bez ohledu na to, zda představuje, nebo nepředstavuje státní podporu ve smyslu rozhodnutí ve věci Altmark či slučitelnou státní podporu podle rozhodnutí 2012/21/EU nebo podle sdělení Komise - Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (8). Toto nařízení by se tedy nemělo vztahovat na vyrovnávací platby obdržené za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, za které se již vyplácí jiná vyrovnávací platba, s výjimkou případů, kdy tato jiná vyrovnávací platba představuje podporu de minimis podle jiných nařízení o podpoře de minimis a kdy jsou splněna pravidla kumulace stanovená tímto nařízením.
(16)
Pro účely transparentnosti, stejného zacházení a správného používání stropu de minimis by měly všechny členské státy používat stejnou metodu výpočtu. V zájmu zjednodušení tohoto výpočtu a v souladu se stávající praxí používání pravidla de minimis by měla být podpora, která se neposkytuje formou grantu vypláceného v hotovosti, přepočítávána na hrubý grantový ekvivalent finančního příspěvku. Pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu transparentních typů podpory jiných než grantů a podpory poskytované v několika splátkách je nutné používat tržní sazby platné v době, kdy se taková podpora poskytuje. Za účelem jednotného, transparentního a jednoduchého používání pravidel státní podpory by se tržní sazby pro účely tohoto nařízení měly považovat za referenční sazby, jak je v současné době stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (9).
(17)
Pro účely transparentnosti, stejného zacházení a účinného sledování by se toto nařízení mělo použít jen v případě podpory de minimis, která je transparentní. Transparentní podpora je podpora, pro niž lze předem přesně vypočíst hrubý grantový ekvivalent bez potřeby provádět hodnocení rizik. Tento přesný výpočet se může například uskutečnit u grantů, úrokových subvencí nebo u daňových osvobození se stanoveným stropem. Podpora obsažená v kapitálových injekcích by se neměla považovat za transparentní podporu de minimis s výjimkou případů, kdy celková částka injekce z veřejných zdrojů nedosáhne stropu de minimis. Podpora ve formě opatření týkajících se rizikového kapitálu uvedená v Pokynech Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (10) by se neměla považovat za transparentní podporu de minimis, pokud se prostřednictvím daného režimu rizikového kapitálu neposkytuje každému cílovému podniku kapitál pouze do stropu de minimis. Podpora poskytovaná formou půjček by se měla považovat za transparentní podporu de minimis, jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě tržních úrokových sazeb běžných v době udělení grantu.
(18)
Je nutné vytvořit právní jistotu pro systémy záruk, které nemají potenciál k ovlivnění trhu nebo narušení hospodářské soutěže a ke kterým je k dispozici dostatek údajů umožňující spolehlivé posouzení jakýchkoli potenciálních účinků. Toto nařízení by tudíž mělo transponovat strop de minimis ve výši 500 000 EUR do konkrétního stropu pro záruky založeného na zaručené částce individuální půjčky, jež tvoří základ dané záruky. Tento zvláštní strop by měl být vypočítán za použití metodiky k posouzení částky státní podpory zahrnuté do systémů záruk k jištění půjček životaschopným podnikům. Metodika a údaje použité k výpočtu stropu pro záruky by měly vyloučit podniky v obtížích podle Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Tento specifický strop se tudíž nepoužije na jednotlivé podpory poskytované mimo rozsah systému záruk, na podpory poskytované podnikům v obtížích ani na záruky pro transakce, které nepředstavují půjčku, např. záruky na kapitálové transakce. Specifický strop by měl být stanoven na základě skutečnosti, že při přihlédnutí k maximální sazbě (čistému podílu nesplacení) ve výši 13 % představující nejhorší možný scénář pro systémy záruk v Unii lze mít za to, že záruka ve výši 3 750 000 EUR představuje hrubý grantový ekvivalent, který je totožný se stropem de minimis ve výši 500 000 EUR. Tento specifický strop by se měl vztahovat pouze na záruky pokrývající příslušné půjčky do výše 80 %. Členské státy mohou pro účely posouzení hrubého grantového ekvivalentu obsaženého v záruce použít i oznámenou a Komisí schválenou metodiku vycházející z některého nařízení Komise v oblasti státních podpor, jestliže schválená metodika výslovně řeší daný druh záruk a příslušných transakcí v kontextu používání tohoto nařízení.
(19)
Po oznámení členským státem může Komise přezkoumat, zda opatření podpory, které nespočívá v grantu, půjčce, záruce, kapitálových injekcích, opatřeních týkajících se rizikového kapitálu nebo daňových osvobozeních se stanoveným stropem, vede k hrubému grantovému ekvivalentu, jenž nepřevyšuje strop de minimis, a mohla by se na ně tudíž vztahovat ustanovení tohoto nařízení.
(20)
Komise je povinna zajistit, aby se dodržovala pravidla státní podpory a zejména aby podpora poskytovaná podle pravidel de minimis splňovala jejich podmínky. V souladu se zásadou spolupráce stanovenou v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by členské státy měly plnění tohoto úkolu usnadnit tím, že pomocí vhodných mechanismů zajistí, aby celková výše podpory de minimis udělená jednomu podniku na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu nepřesáhla celkový povolený strop. K tomuto účelu a v zájmu zajištění souladu s ustanoveními o kumulaci podpor de minimis podle jiných nařízení o podpoře de minimis členské státy při poskytování podpory de minimis podle tohoto nařízení informují dotčený podnik o výši podpory a o jejím charakteru de minimis odkazem na toto nařízení. Kromě toho by měl dotčený členský stát před poskytnutím takové podpory obdržet od podniku prohlášení o ostatních podporách de minimis, na které se vztahuje toto nařízení nebo jiná nařízení o podpoře de minimis a které obdržel během daného účetního roku a dvou předcházejících účetních let. Alternativně by měl mít členský stát možnost zajistit dodržování stropu podpory pomocí centrálního rejstříku.
(21)
Toto nařízení se použije, aniž by byly dotčeny požadavky práva Unie v oblasti veřejných zakázek nebo dodatečné požadavky vyplývající ze Smlouvy nebo z odvětvových právních předpisů Unie.
(22)
Toto nařízení by se mělo použít na podpory, které byly uděleny před jeho vstupem v platnost podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu.
(23)
Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost hodlá Komise provést jeho přezkum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti a definice
1. Toto nařízení se použije na podporu udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy.
2. Toto nařízení se nevztahuje:
a)
na podporu poskytovanou podnikům činným v odvětvích rybolovu a akvakultury, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (11);
b)
na podporu poskytovanou podnikům v oblasti prvovýroby zemědělských produktů;
c)
na podporu poskytovanou podnikům v oblasti zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, a to v těchto případech:
i)
je-li výše podpory stanovena na základě ceny nebo množství produktů zakoupených od prvovýrobců nebo uvedených na trh danými podniky,
ii)
je-li poskytnutí podpory závislé na podmínce, že bude zčásti nebo zcela předána prvovýrobcům;
d)
na podporu na činnosti spojené s vývozem do třetích zemí nebo do členských států, zejména na podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, s vytvořením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji souvisejícími s vývozní činností;
e)
na podporu podmíněnou užitím domácích produktů na úkor produktů dovážených;
f)
na podporu poskytovanou podnikům v uhelném průmyslu vymezenou v rozhodnutí Rady 2010/787/EU (12);
g)
na podporu podnikům provozujícím silniční nákladní dopravu pro cizí potřebu;
h)
na podporu poskytovanou podnikům v obtížích.
Pokud jsou podniky činné v odvětvích uvedených v prvním pododstavci v písmenech a), b), c) nebo g) a zároveň i v jiných odvětvích nevyloučených z působnosti tohoto nařízení, toto nařízení se vztahuje pouze na podporu poskytovanou na tato jiná odvětví nebo činnosti za předpokladu, že členské státy vhodnými způsoby, jako je oddělení činností nebo rozlišení nákladů, zajistí, aby činnosti ve vyloučených odvětvích nebyly předmětem podpory de minimis podle tohoto nařízení.
3. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„zemědělskými produkty“ produkty uvedené v příloze I Smlouvy s výjimkou produktů rybolovu;
b)
„zpracováním zemědělských produktů“ jakékoli zpracování zemědělského produktu vedoucí ke vzniku produktu, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
c)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoli další způsob jeho umístění na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a s výjimkou jakýchkoli činností souvisejících s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej od prvovýrobce konečnému spotřebiteli se považuje za uvádění na trh, pokud k němu dojde v samostatných prostorách vyhrazených pro tento účel.
Článek 2
Podpora de minimis
1. Má se za to, že podpora udělovaná podnikům v souvislosti s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu nesplňuje všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a proto je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jestliže splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku.
2. Celková výše podpory de minimis udělené jednomu podniku poskytujícímu služby obecného hospodářského zájmu nesmí v žádném tříletém účetním období přesáhnout částku 500 000 EUR.
Tento strop se uplatní nezávisle na formě podpory de minimis a nezávisle na tom, zda je podpora poskytnutá členským státem zcela nebo částečně financována ze zdrojů Unie. Období se stanoví podle účetních let používaných podnikem v příslušném členském státě.
3. Strop stanovený v odstavci 2 je vyjádřen jako grant v hotovosti. U všech použitých částek se jedná o hrubé částky, tj. před srážkou daně nebo jiných poplatků. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent.
Podpora vyplácená v několika splátkách se diskontuje na svou hodnotu v okamžiku poskytnutí. Úroková sazba, která se použije pro účely diskontace, je diskontní sazba platná v době poskytnutí grantu.
4. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent bez nutnosti provádět hodnocení rizik („transparentní podpora“). Konkrétně:
a)
podpora ve formě půjček se považuje za transparentní podporu de minimis, byl-li hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě referenční sazby platné v době poskytnutí grantu;
b)
podpora ve formě kapitálových injekcí se nepovažuje za transparentní podporu de minimis s výjimkou případů, kdy celková částka injekce z veřejných prostředků nepřesáhne strop de minimis;
c)
podporu ve formě opatření týkajících se rizikového kapitálu nelze považovat za transparentní podporu de minimis s výjimkou případů, kdy je v rámci daného režimu rizikového kapitálu poskytován kapitál každému z cílových podniků pouze do stropu de minimis;
d)
jednotlivá podpora poskytnutá v rámci určitého režimu záruk podnikům, které nejsou podniky v obtížích, se považuje za transparentní podporu de minimis, jestliže zaručená část půjčky poskytnuté podle tohoto režimu nepřesáhne 3 750 000 EUR na jeden podnik. Pokud zaručená část příslušné půjčky tvoří pouze podíl tohoto stropu, má se za to, že hrubý grantový ekvivalent této záruky odpovídá témuž podílu stropu uvedeného v odstavci 2. Záruka nesmí převýšit 80 % půjčky. Režimy záruk se rovněž považují za transparentní, jestliže:
i)
před jejich prováděním byla metodika výpočtu hrubého grantového ekvivalentu záruk oznámena Komisi a schválena podle jiného nařízení přijatého Komisí v oblasti státní podpory a
ii)
schválená metodika výslovně řeší daný druh záruk a příslušných transakcí v kontextu používání tohoto nařízení.
5. Jestliže celková podpora de minimis udělená podle tohoto nařízení podniku poskytujícímu služby obecného hospodářského zájmu přesahuje strop stanovený v odstavci 2, nevztahují se na tuto podporu, a to ani na část, která tento strop nepřekračuje, výhody tohoto nařízení. Pro toto opatření podpory se v takovém případě výhod tohoto nařízení nelze dovolávat.
6. Podporu de minimis podle tohoto nařízení nelze kumulovat se státní podporou na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace zvýšila intenzitu podpory nad míru intenzity, která je pro specifické okolnosti každého případu stanovena v nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Komise.
7. Podporu de minimis podle tohoto nařízení lze kumulovat s podporou de minimis podle jiných nařízení o podpoře de minimis až do stropu stanoveného v odstavci 2.
8. Podporu de minimis udělenou podle tohoto nařízení nelze kumulovat s žádnou vyrovnávací platbou na tutéž službu obecného hospodářského zájmu bez ohledu na to, zda tato vyrovnávací platba představuje, nebo nepředstavuje státní podporu.
Článek 3
Sledování
1. Jestliže členský stát hodlá poskytnout některému podniku podporu de minimis podle tohoto nařízení, písemně jej informuje o navrhované výši podpory vyjádřené jako hrubý grantový ekvivalent, o službě veřejného hospodářského zájmu, k níž se vztahuje, a o charakteru de minimis této podpory a výslovně odkáže na toto nařízení citací jeho názvu a uvedením informace o jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V případě, že se podpora de minimis podle tohoto nařízení poskytuje různým podnikům na základě určitého režimu a těmto podnikům jsou v rámci tohoto režimu poskytnuty různě vysoké individuální podpory, může se daný členský stát rozhodnout, že uvedenou povinnost splní informováním podniků o pevné částce odpovídající maximální částce podpory, která může být v daném režimu poskytnuta. V takovém případě se tato pevná částka použije při zjišťování, zda byl dodržen strop stanovený v čl. 2 odst. 2. Před udělením podpory členský stát obdrží od podniku poskytujícího službu obecného hospodářského zájmu prohlášení v písemné či elektronické podobě o jakýchkoli dalších podporách de minimis, které daný podnik poskytující služby obecného hospodářského zájmu obdržel během dvou předcházejících účetních let a daného účetního roku podle tohoto nařízení nebo podle jiných nařízení o podpoře de minimis.
Členský stát poskytne novou podporu de minimis podle tohoto nařízení teprve po přezkoumání, zda nová podpora nezvýší celkovou podporu de minimis, kterou podnik poskytující služby obecného hospodářského zájmu obdržel podle tohoto nařízení, nad strop stanovený v čl. 2 odst. 2 a zda jsou dodržena pravidla kumulace stanovená v čl. 2 odst. 6, 7 a 8.
2. Jestliže členský stát zřídil centrální rejstřík podpory de minimis obsahující úplné informace o všech podporách de minimis, které podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu poskytly veškeré orgány daného členského státu, první pododstavec odstavce 1 se nepoužije od okamžiku, kdy rejstřík vykryje období tří let.
3. Členské státy zaznamenávají a shromažďují veškeré informace týkající se použití tohoto nařízení. Tyto záznamy musí obsahovat všechny informace, které prokáží, že byly splněny podmínky tohoto nařízení. Záznamy o individuálních podporách de minimis se archivují po dobu deseti účetních let ode dne jejich poskytnutí. Záznamy týkající se režimu podpory de minimis se archivují po dobu deseti let ode dne, kdy byla v rámci tohoto režimu poskytnuta poslední individuální podpora. Na písemnou žádost poskytne dotyčný členský stát Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo v delší lhůtě, která je v žádosti stanovena, všechny informace, které Komise považuje za nezbytné k posouzení toho, zda byly dodrženy podmínky tohoto nařízení, zejména celková výše podpory de minimis, kterou podnik obdržel podle tohoto nařízení a podle jiných nařízení o podpoře de minimis.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Toto nařízení se použije na podporu de minimis udělenou na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu před jeho vstupem v platnost, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v článcích 1 a 2. Jakákoli podpora na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, která tyto podmínky nesplňuje, bude posouzena v souladu s příslušnými rozhodnutími, rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
Po uplynutí platnosti tohoto nařízení je možné každou podporu de minimis, která splňuje podmínky tohoto nařízení, právoplatně provádět ještě dalších šest měsíců.
Článek 5
Vstup v platnost a doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 31. prosince 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. dubna 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 360/2012
tal-25 ta' April 2012
dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal għajnuna de minimis mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta' Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċerti kategoriji ta' għajnuna mill-Istat orizzontali (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 2(1) tiegħu,
Wara li ppubblikat abbozz ta' dan ir-Regolament (2),
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar l-Għajnuna mill-Istat,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 994/98 jagħti lill-Kummissjoni s-setgħa li tistabbilixxi, permezz ta' Regolament, livell limitu li taħtu l-miżuri ta’ għajnuna jitqiesu li ma jkunux jilħqu l-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għalhekk ma jaqgħux taħt il-proċedura ta’ notifika stipulata fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(2)
Fuq il-bażi ta' dak ir-Regolament, il-Kummissjoni adottat, b’mod partikolari, ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta' Diċembru 2006 dwar it-tħaddim tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat dwar għajnuna de minimis (3), li tistabbilixxi livell massimu ġenerali de minimis ta' EUR 200 000 għal kull benefiċjarju matul perjodu ta' tliet snin fiskali.
(3)
L-esperjenza tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat uriet li l-limitu li taħtu l-vantaġġi konċessi lil tali impriżi jistgħu jitqiesu li ma għandhomx impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u/jew ma joħolqux distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni tal-kompetizzjoni jista', f'ċerti każi, ivarja mil-limitu massimu ġenerali de minimis stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006. Mill-inqas uħud minn dawk il-vantaġġi x'aktarx jikkostitwixxu kumpens għal spejjeż addizzjonali marbutin mal-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. Barra minn hekk, ħafna attivitajiet li jikkwalifikaw bħala l-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali għandhom kamp ta’ applikazzjoni territorjali limitat. Għaldaqstant huwa xieraq li jiġi introdott, flimkien mar-Regolament (KE) Nru 1998/2006, Regolament li jkun jikkonsisti f'regoli de minimis speċifiċi għal impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. Għandu jiġi stabbilit limitu għall-ammont ta' għajnuna de minimis li kull impriża tista' tirċievi matul perjodu speċifiku ta' żmien.
(4)
Fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni, għajnuna mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizz ta' interess ekonomiku ġenerali għandha titqies li ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri u/jew ma toħloqx distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni tal-kompetizzjoni sakemm l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija għall-forniment ta’ servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali li tirċievi l-impriża benefiċjarja ma jeċċedix il-EUR 500 000 matul kwalunkwe perjodu ta’ tliet snin fiskali. Fid-dawl tal-iżvilupp tas-settur tat-trasport bit-triq tal-passiġġieri u l-aktar ta’ natura lokali tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali f’dan il-qasam, mhuwiex xieraq li japplika limitu massimu aktar baxx għal dan is-settur u għandu japplika limitu massimu ta’ EUR 500 000.
(5)
Is-snin li jiġu kkunsidrati għall-iskop tad-determinazzjoni jekk dak il-limitu ntlaħaqx għandhom ikunu s-snin fiskali kif użati għal skopijiet fiskali mill-intrapriżi fl-Istat Membru kkonċernat. Il-perjodu rilevanti ta’ tliet snin għandu jkun evalwat fuq bażi rotanti sabiex, għal kull għotja ġdida ta’ għajnuna de minimis, ikun jista’ jiġi determinat l-ammont totali ta’ għajnuna de minimis mogħti fis-sena fiskali kkonċernata, kif ukoll matul is-sentejn fiskali ta’ qabel. Għajnuna mogħtija minn Stat Membru għandha tittieħed f’kunsiderazzjoni għal dan l-iskop anki meta tkun iffinanzjata għal kollox jew parzjalment minn riżorsi li jkunu joriġinaw mill-Unjoni. Ma għandux ikun possibbli li miżuri ta' għajnuna mill-Istat li jaqbżu l-limitu de minimis jinqasmu f'għadd ta’ partijiet iżgħar biex dawn il-partijiet jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(6)
Dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna mogħtija għall-provvista ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali. L-impriża benefiċjarja għandha għalhekk tkun fdata bil-miktub bis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tkun qed tingħata l-għajnuna. Filwaqt li l-Att ta’ fiduċja għandu jinforma lill-intrapriża tas-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali li għalih ikun qed jingħata, ma għandux neċessarjament jinkludi l-informazzjoni dettaljata kollha kif stipulat fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2012/21/UE tal-20 ta' Diċembru 2011 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea dwar għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għas-servizz pubbliku mogħti lil ċerti imrpiżi fdati bl-operat ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (4).
(7)
Fid-dawl tar-regoli speċjali li japplikaw fis-setturi tal-produzzjoni primarja ta' prodotti agrikoli, tas-sajd, tal-akwakultura u tat-trasport tal-merkanzija bit-triq, il-fatt li l-impriżi f'dawk is-setturi huma rarament fdati b’servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, u tar-riskju li l-ammonti ta' għajnuna taħt il-limitu stabbilit f’dan ir-Regolament jistgħu jilħqu l-kriterji tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat f’dawk is-setturi, dan ir-Regolament ma għandux japplika f’dawk is-setturi. Madankollu, jekk huma impriżi attivi fis-setturi tal-produzzjoni primarja tal-prodotti agrikoli, is-sajd, l-akwakultura jew it-trasport tal-merkanzija bit-triq kif ukoll f'setturi jew attivitajiet oħra, dan ir-Regolament għandu japplika għal setturi jew attivitajiet oħra (bħal pereżempju l-ġabra ta' skart fil-baħar) l-Istati Membri jiżguraw li l-attivitajiet fis-setturi esklużi (i) ma jibbenefikawx minn għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, b'mezzi xierqa bħal separazzjoni ta' attivitajiet jew distinzjoni ta' spejjeż. L-Istati Membri jistgħu jwettqu din l-obbligazzjoni, b'mod partikolari, billi jillimitaw l-ammont ta' għajnuna de minimis għall-kumpens tal-ispejjeż tal-għoti tas-servizz, li jinkludi profitt raġonevoli. Dan ir-Regolament ma ghandux japplika għas-settur tal-faħam, minħabba l-karatteristiċi speċjali tiegħu u l-fatt li l-impriżi f'dawk is-setturi huma rarament fdati b’servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(8)
Meta jitqies ix-xebh bejn l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, fuq naħa, u dawk ta’ prodotti mhux agrikoli, fuq in-naħa l-oħra, dan ir-Regolament għandu japplika għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, sakemm jiġu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet. La attivitajiet fl-irziezet meħtieġa għat-tħejjija ta' prodott għall-ewwel bejgħ, bħall-ħsad, il-qtugħ u d-dris taċ-ċereali, jew l-ippakkjar tal-bajd, u lanqas l-ewwel bejgħ lill-pitkali jew lill-proċessuri ma għandhom hawnhekk jitqiesu bħala pproċessar jew kummerċjalizzazzjoni.
(9)
Il-Qorti tal-Ġustizzja stabbilixxiet (5) li, ladarba l-Unjoni lleġiżlat favur it-twaqqif ta’ organizzazzjoni komuni tas-suq f’settur partikolari tal-agrikoltura, l-Istati Membri huma obbligati li ma jieħdu ebda miżura li tista’ ddgħajjifha jew toħloq eċċezzjonijiet għaliha. Għal din ir-raġuni, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuna li l-ammont tagħha huwa stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew tal-kwantità tal-prodotti mixtrija jew imqiegħda fis-suq. Lanqas ma għandu japplika għal sostenn de minimis marbut ma' obbligu li l-għajnuna tinqasam mal-produtturi primarji.
(10)
Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuna de minimis għall-esportazzjoni jew għajnuna de minimis li tiffavorixxi prodotti domestiċi fuq dawk importati.
(11)
Dan ir-Regolament ma għandux japplika għall-intrapriżi f’diffikultà fis-sens tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (6) għaliex mhuwiex xieraq biex jagħtu għajnuna għall-operat lil kumpaniji f’diffikultà u barra mir-ristrutturar il-kunċett hemm tad-diffikultajiet marbuta mad-determinazzjoni tal-ammont tas-sussidju gross ekwivalenti għall-għajnuna konċessa lil impriżi ta' dan it-tip.
(12)
Skont il-prinċipji li jirregolaw l-għajnuna li taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, għandha titqies li tkun ingħatat għajnuna de minimis fil-mument li d-dritt legali biex din l-għajnuna tiġi rċevuta jkun dikjarat lill-impriża taħt ir-reġim nazzjonali legali li jkun applikabbli.
(13)
Sabiex tiġi evitata l-evażjoni tal-intensitajiet tal-għajnuna massima stabbiliti fi strumenti differenti tal-Unjoni, għajnuna de minimis ma tistax tiġi akkumulata mal-għajnuna mill-Istat fir-rigward tal-istess spejjeż eleġibbli jekk tali akkumulazzjoni tirriżulta f'intensità ta' għajnuna li taqbeż dik stipulata fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ f'Regolament għal eżenzjoni ġenerali jew Deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
(14)
Dan ir-Regolament ma għandux jirrestrinġi l-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 għal impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. L-Istati Membri għandhom jibqgħu liberi li joqogħdu jew fuq dan ir-Regolament jew fuq ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 rigward għajnuna mogħtija għall-forniment ta’ servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali.
(15)
Fis-sentenza tagħha fil-kawża Altmark (7), il-Qorti tal-Ġustizzja identifikat numru ta' kundizzjonijiet li għandhom jiġu mwettqa sabiex il-kumpens għall-forniment ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali jammontaw għal għajnuna mill-Istat. Dawk il-kundizzjonijiet jiżguraw li l-kumpens limitat għall-ispejjeż netti mġarrba minn impriżi effiċjenti għall-provvista ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Kumpens f'eċċess ta' dawk l-ispejjeż netti tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli fuq il-bażi ta' regoli tal-Unjoni applikabbli. Sabiex jiġi evitat li dan ir-Regolament jiġi applikat biex jinħarbu il-kundizzjonijiet identifikati fis-sentenza Altmark, u sabiex tiġi evitata li għajnuna de minimis mogħtija taħt dan ir-Regolament taffettwa l-kummerċ minħabba l-akkumulazzjoni b'kumpens ieħor għall-istess servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament ma għandhomx jiġu kumulati ma' kull kumpens ieħor fir-rigward tal-istess servizz, irrispettivament minn kemm jekk din tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat taħt is-sentenza Altmark jew kompatibbli ma' għajnuna mill-Istat taħt id-Deċiżjoni 2012/21/UE jew taħt il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Qafas tal-Unjoni Ewropea għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens tas-servizz pubbliku (2011) (8). Għalhekk, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal kumpens riċevut għall-provvista ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih qed jingħataw ukoll tipi oħra ta’ kumpens, ħlief meta dak il-kumpens l-ieħor jikkostitwixxi għajnuna de minimis skont regolamenti de minimis oħra u r-regoli tal-kumulazzjoni stabbiliti f’dan ir-Regolament ikunu rrispettati.
(16)
L-Istati Membri kollha għandhom japplikaw l-istess metodu ta’ kalkolu, sabiex ikun hemm it-trasparenza, it-trattament indaqs u l-applikazzjoni korretta tal-limitu de minimis. Biex dan il-kalkolu jitħaffef, u skont il-prattika preżenti ta’ applikazzjoni tar-regola de minimis, l-ammonti tal-għajnuna li ma jkunux f'forma ta’ għotja ta’ flus għandhom jinqalbu fl-ekwivalenti tagħhom ta' għotja gross. Il-kalkolu tal-ekwivalenza tal-għotja għal tipi trasparenti ta’ għajnuna barra minn għotjiet jew għajnuna li jkunu pagabbli bin-nifs jeħtieġ l-użu ta’ rati ta’ imgħax tas-suq li jkunu qed jintużaw fil-mument li tkun ingħatat tali għajnuna. Bil-ħsieb li applikazzjoni uniformi, trasparenti u sempliċi tar-regoli għall-għajnuna tal-Istat, ir-rati tas-suq għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jkunu r-rati ta’ referenza, kif attwalment stipulat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu għall-istabbiliment tar-rati ta' referenza u ta’ skont (9).
(17)
Bil-għan li jkun hemm trasparenza, trattament ugwali u monitoraġġ effettiv, dan ir-Regolament għandu japplika biss għall-għajnuna de minimis li hija trasparenti. Għajnuna trasparenti hija għajnuna li għaliha jkun possibbli li tiġi kkalkulata bi preċiżjoni l-għotja grossa ekwivalenti ex ante mingħajr il-ħtieġa li ssir analiżi tar-riskju. Dan il-kalkolu preċiż jista’, pereżempju, jintuża għal sussidji, għal titjib fir-rati tal-interessi jew għal eżenzjonijiet fiskali fissi. L-għajnuna inkluża f’injezzjonijiet ta’ kapital ma għandhiex tiġi kkunsidrata għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-ammont totali tal-injezzjoni mill-fondi pubbliċi ma jkunx inqas mil-limitu de minimis. L-għajnuna fil-forma ta' miżuri tal-kapital ta’ riskju msemmija fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għall-promozzjoni tal-investimenti f'kapital ta' riskju f'impriżi żgħar u ta’ daqs medju (10), ma għandhiex titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti sakemm l-iskema ta’ kapital ta' riskju kkonċernata tipprovdi kapital biss sal-limitu de minimis għal kull impriża fil-mira. L-għajnuna fil-forma ta' self għandha titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti meta l-ekwivalenti tal-għotja gross ikun ġie kkalkulat fuq il-bażi ta' rati ta' imgħax tas-suq li jkunu prevalenti fil-mument tal-għotja.
(18)
Teħtieġ li tingħata ċertezza legali lis-sistemi ta’ garanzija li mhumiex sensittivi li jaffettwaw l-iskambji u li jħassru l-kompetizzjoni u li għalihom hija disponibbli dejta suffiċjenti li tippermetti li teżamina l-effetti potenzjali b’mod kredibbli. Dan ir-Regolament għalhekk għandu jittrasponi l-limitu ġenerali de minimis ta’ EUR 500 000 f’limitu speċifiku garantit ibbażat fuq l-ammont totali grantit tas-self individwali li fuqhom hija bbażata garanzija bħal din. Għandu jiġi kkalkulat dan il-limitu speċifiku billi tintuża metodoloġija li tanalizza l-ammont ta’ għajnuna Statali inkluż fl-iskemi ta’ garanzija li jkopru s-self favur impriżi vijabbli. Il-metodoloġija u d-dejta użati għal kalkolu ta' dan il-limitu speċifiku ta’ garanzija għandhom jeskludu impriżi f’diffikultà kif imsemmi fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' impriżi f'diffikultà. Dan il-limitu speċifiku ma għandux għalhekk japplika għall-għajnuna individwali garantita barra l-iskop tal-iskema ta’ garanzija, għall-għajnuna garantita lill-intrapriżi f’diffikultà, jew għal garanziji dwar it-transazzjonijiet bażi li ma jikkostitwixxux self, bħal pereżempju garanziji fuq transazzjonijiet ta' ekwità. Il-limitu speċifiku għandu jkun stabbilit fuq il-bażi tal-fatt li meta wieħed jieħu kunsiderazzjoni ta' rata massima (rata netta ta' telf) ta' 13 %, li tirrappreżenta l-agħar xenarju possibbli għal skemi ta' garanzija fl-Unjoni, garanzija ekwivalenti għal EUR 3 750 000 tista' titqies li għandha ekwivalenza tal-għotja grossa identika għal-limitu ġenerali de minimis ta' EUR 500 000. Ikunu biss garanziji li jkopru sa 80 % tas-self sottostanti li għandhom ikunu koperti b'dawn il-limiti speċifiċi. Metodoloġija aċċettata mill-Kummissjoni wara n-notifika ta’ tali metodoloġija fuq il-bażi tar-Regolament tal-Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat tista' wkoll tintuża mill-Istati Membri biex jiġu vvalutati ekwivalenti għas-sussidju gross, inkluż f'garanzija fejn il-metodoloġija approvata tindirizza espliċitament it-tip ta' garanziji u t-tip ta’ transazzjonijiet sottostanti fir-riskju fil-kuntest tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(19)
Wara li ssir notifika minn Stat Membru, il-Kummissjoni tista’ teżamina jekk miżura ta’ għajnuna li ma tikkonsistix f’għotja, self, garanzija, injezzjoni ta’ kapital, mizura ta’ riskju ta’ kapital jew eżenzjoni fuq taxxa b'limitu twassalx ghall-għotja grossa ekwivalenti li ma taqbiżx il-limitu de minimis u tista’ għalhekk tkun koperta mid-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
(20)
Il-Kummissjoni għandha d-dmir li tiżgura li r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat ikunu mħarsa, u b’mod partikolari li l-għajnuna li tingħata skont ir-regoli de minimis tkun skont il-kundizzjonijiet tagħhom. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni li jinsab fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri għandhom jiffaċilitaw it-twettiq ta’ dan il-kompitu billi jistabbilixxu l-għodod meħtieġa sabiex jiżguraw li l-ammont totali tal-għajnuna de minimis mogħtija lill-istess impriża għall-forniment tas-servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż il-limitu kumplessiv permissibbli. Għal dak il-għan u sabiex jiżguraw konformità mad-dispożizzjonijiet dwar l-akkumulazzjoni b'għajnuna de minimis taħt ir-regolamenti de minimis oħra, meta jagħtu għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-intrapriża kkonċernata bl-ammont tal-għajnuna u l-karattru de minimis tagħha, billi jirreferu għal dan ir-Regolament. Barra minn hekk, qabel l-għoti ta’ għajnuna bħal din, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirċievi mingħand l-impriża dikjarazzjoni dwar għajnuna oħra de minimis koperta minn dan ir-Regolament jew minn regolamenti de minimis oħra riċevuta matul is-sena fiskali kkonċernata jew is-sentejn fiskali ta’ qabel. Alternattivament, l-Istat Membru għandu jkollu l-possibbilità li jiżgura li l-limitu jkun osservat permezz ta' reġistru ċentrali.
(21)
Dan ir-Regolament għandu japplika bla ħsara għar-rekwiżiti tal-liġi tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku jew għal rekwiżiti addizzjonali li joħorġu mit-Trattat jew mil-leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
(22)
Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali.
(23)
Il-Kummissjoni beħsiebha twettaq reviżjoni ta’ dan ir-Regolament ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tiegħu.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kamp ta' Applikazzjoni u Definizzjonijiet
1. Dan ir-Regolament japplika għal għajnuna mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat.
2. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
għajnuna mogħtija lil impriżi għal attivitajiet fis-setturi tas-sajd u tal-akwakultura, kif koperti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (11);
(b)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fil-produzzjoni primarja ta' prodotti agrikoli;
(c)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fl-ipproċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli, fil-każi segwenti:
(i)
meta l-ammont tal-għajnuna jkun ffissat fuq il-bażi tal-prezz jew kwantità ta' prodotti bħal dawn mixtrija minn produtturi primarji jew imqiegħda fis-suq mill-impriżi kkonċernati,
(ii)
meta l-għajnuna tkun bil-kundizzjoni li parti minnha jew kollha kemm hi tingħata lill-produtturi primarji;
(d)
għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jew Stati Membri, jiġifieri għajnuna marbuta direttament ma' kwantitajiet esportati, it-twaqqif u t-tħaddim ta' netwerk ta' distribuzzjoni jew nefqa oħra kurrenti marbuta mal-attività tal-esportazzjoni;
(e)
għajnuna li tiddependi mill-użu ta’ prodotti domestiċi fuq dawk importati;
(f)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fis-settur tal-faħam, kif stipulat fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/787/UE (12);
(g)
għajnuna mogħtija lill-intrapriżi li jeżegwixxu trasport tal-merkanzija bit-triq għal kiri u ħlas;
(h)
għajnuna mogħtija lil impriżi f’diffikultà.
Jekk huma impriżi attivi fis-setturi msemmija fil-punti (a), (b), (c) jew (g) tal-ewwel subparagrafu, kif ukoll f’setturi mhux esklużi mill-iskop ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, dan ir-Regolament japplika biss għal għajnuna mogħtija fir-rigward ta' dawk is-setturi jew attivitajiet oħra, bil-kundizzjoni li Stati Membri jiżguraw li l-attività fis-setturi esklużi ma tibbenefikax minn għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, b'mezzi xierqa bħal ma huma s-separazzjoni tal-attivita' jew distinzjoni fl-ispejjeż.
3. Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament:
(a)
“prodotti agrikoli” tfisser prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat, ħlief għall-prodotti tas-sajd;
(b)
“ipproċessar ta’ prodotti agrikoli” tfisser kwalunkwe operazzjoni fuq prodott agrikolu li tirrizulta fi prodott li huwa wkoll prodott agrikolu, ħlief fuq attivitajiet li jsiru f'razzett li huma neċessarji għall-preparazzjoni ta’ prodott minn annimal jew pjanta għall-ewwel bejgħ;
(c)
“it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli” tfisser li żżomm jew turi bil-għan li tbiegħ, li toffri għall-bejgħ, li tikkonsenja jew kwalunkwe mod ieħor ta’ tqegħid fuq is-suq, minbarra għall-ewwel bejgħ minn produttur primarju lil min jerġa’ jbiegħ jew lil proċessuri u kwalunkwe attività li tipprepara prodott għal dak l-ewwel bejgħ; bejgħ mill-produttur primarju lill-konsumaturi finali għandu jitqies bħala kummerċjalizzazzjoni jekk dan iseħħ f'post separat riżervat għal dak il-għan.
Artikolu 2
Għajnuna de minimis
1. Għajnuna mogħtija lil impriżi għall-forniment ta’ servizz ta' interess ekonomiku ġenerali għandha titqies li ma tissodisfax il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għaldaqstant għandha tiġi eżentata mill-ħtieġa ta' notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 u 8 ta' dan l-Artikolu.
2. L-ammont totali ta’ għajnuna de minimis mogħtija lil xi impriża waħda li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali ma għandhiex taqbeż il-EUR 500 000 matul kwalunkwe perjodu ta' tliet snin fiskali.
Dan il-limitu għandu japplika irrispettivament mill-forma tal-għajnuna de minimis jew tal-għan mixtieq u japplika wkoll sew jekk l-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri tkun iffinanzjata totalment u sew jekk parzjalment mir-riżorsi li jkunu joriġinaw mill-Unjoni. Il-perjodu li għandu jitqies huwa ddeterminat permezz ta' referenza għall-eżerċizzji fiskali użati mill-intrapriża fl-Istat Membru kkonċernat.
3. Il-limitu stipulat fil-paragrafu 2 għandu jkun espress bħala għotja ta’ flus kontanti. Iċ-ċifri kollha użati huma f’ammonti grossi, jiġifieri qabel it-tnaqqis tat-taxxi jew imposti oħra. Fejn l-għajnuna tingħata f'forma oħra għajr għotja, l-ammont tal-għajnuna għandu jkun l-ekwivalenti tal-għajnuna bħala għotja gross.
Għajnuna li titħallas f'diversi pagamenti bin-nifs għandha tiġi skontata għall-valur tagħha fil-mument tal-għotja. Ir-rata tal-interessi li tintuża għal skopijiet ta’ skont għandha tkun ir-rata ta’ referenza applikabbli fil-mument tal-għotja.
4. Dan ir-Regolament għandu japplika biss għall-għajnuna li għaliha jista' jiġi kkalkulat ex ante b'mod preċiż l-ekwivalenti tal-għotja gross mingħajr il-ħtieġa ta' evalwazzjoni tar-riskju (“għajnuna trasparenti”). B’mod partikolari:
(a)
l-għajnuna inkluża f’self għandha titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti meta l-għotja grossa ekwivalenti tkun ġiet ikkalkulata fuq il-bażi tar-rata ta' referenza applikabbli fil-ħin tal-għotja;
(b)
għajnuna fil-forma ta' injezzjonijiet ta’ kapital ma għandhiex tkun ikkunsidrata għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-ammont totali ta' injezzjoni mill-pubbliku ma jaqbiżx il-limitu de minimis;
(c)
għajnuna fil-forma ta' miżuri ta' kapital ta’ riskju ma għandhiex titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-iskema ta’ kapital ta’ riskju kkonċernata tipprovdi kapital biss sal-limitu de minimis għal kull impriża fil-mira;
(d)
Għajnuna individwali mogħtija taħt skema ta’ garanzija lill-intrapriżi li mhumiex intrapriżi f’diffikultà għandha titqies għajnuna de minimis trasparenti meta parti mis-self tal-garanzija pprovdut fi skema bħal din ma taqbiżx EUR 3 750 000 għal kull intrapriża. Jekk il-parti "garanzija" tas-self sottostanti ma tirrappreżentax ħlief frazzjoni ta’ dan il-limitu, l-ammont ekwivalenti għas-sussidju gross tal-garanzija huwa preżunt li jikkorispondi mal-istess frazzjoni tal-limitu msemmi fil-paragrafu 2. Il-garanzija ma għandhiex tkun aktar minn 80 % tas-self sottostanti. Skemt ta' garanzija għandhom ukoll jitqiesu trasparenti jekk:
(i)
qabel l-implimentazzjoni tal-iskema, il-metodoloġija għall-kalkolu tal-għotja gross ekwivalenti tal-garanziji ġiet aċċettata wara notifika ta’ din il-metodoloġija lill-Kummissjoni taħt regolament adottat mill Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat; u
(ii)
il-metodoloġija approvata tiffoka b’mod espliċitu fuq it-tip ta’ garanziji u t-tip ta’ transazzjonijiet sottostanti kkonċernati fil-kuntest tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
5. Fejn l-ammont totali ta' għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament mogħtija lil impriża għall-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali jaqbeż il-limitu stabbilit fil-paragrafu 2, dak l-ammont ma jistax jibbenefika minn dan ir-Regolament, anki għal frazzjoni li ma taqbiżx dak il-limitu.F’każ bħal dan, il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament ma jistax jintalab għal din il-miżura ta' għajnuna.
6. L-għajnuna de minimis skont dan ir-Regolament ma għandhiex tiġi akkumulata ma' għajnuna mill-Istat fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli jekk tali kumulu jirriżulta f'intensità ta' għajnuna li taqbeż dik stipulata fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ minn Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali jew minn Deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
7. Għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament tista’ tiġi akkumulata ma' għajnuna de minimis taħt ir-regolamenti de minimis oħra sa limitu stabbilit fil-paragrafu 2.
8. Madankollu, għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament ma għandhiex tiġi akkumulata ma’ ebda kumpens fir-rigward tal-istess servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, irrispettivament dwar jekk jammontax għal għajnuna mill-Istat jew le.
Artikolu 3
Monitoraġġ
1. Meta Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jagħti għajnuna de minimis lil impriża taħt dan ir-Regolament, huwa għandu jinforma lil dik l-impriża bil-miktub dwar l-ammont potenzjali tal-għajnuna, espress bħala ekwivalenti ta’ għotja gross, tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li fir-rigward tiegħu hija mogħtija u dwar in-natura de minimis tal-għajnuna, filwaqt li jagħmel referenza speċifika għal dan ir-Regolament, u jiċċita t-titolu tiegħu u r-referenza ta' pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Fejn l-għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament tingħata lil impriżi differenti fuq il-bażi ta' skema u ammonti differenti ta' għajnuna individwali jingħataw lil dawk l-impriżi taħt dik l-iskema, l-Istat Membru kkonċernat jista’ jagħżel li jissodisfa dak l-obbligu billi jinforma lill-impriżi dwar is-somma fissa li tikkorrispondi mal-ammont massimu ta’ għajnuna li tkun se tingħata taħt dik l-iskema. F’każ bħal dan, is-somma fissa għandha tintuża biex jiġi determinat jekk il-limitu stipulat fl-Artikolu 2(2) intlaħaqx. Qabel l-allokazzjoni tal-għajnuna, l-Istat Membru għandu wkoll jikseb dikjarazzjoni mill-impriża li tipprovdi s-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, bil-miktub jew f’forma elettronika dwar xi għajnuna oħra de minimis riċevuta taħt dan ir-Regolament jew taħt ir-regolamenti de minimis oħra matul is-sentejn fiskali preċedenti u s-sena fiskali kurrenti.
L-Istat Membru għandu jagħti l-għajnuna de minimis ġdida taħt dan ir-Regolament biss wara li jkun ivverifika li dan ma jżidx l-ammont totali tal-għajnuna de minimis mogħtija lil impriża li tipprovdi servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali taħt dan ir-Regolament għal livell ogħla mil-limitu stipulat fl-Artikolu 2(2) u li r-regoli ta’ kumulazzjoni fl-Artikolu 2(6), (7) u (8) qed jiġu rispettati.
2. Meta Stat Membru jkun ħejja reġistru ċentrali ta’ għajnuna de minimis li jkun fih informazzjoni sħiħa dwar l-għajnuna kollha de minimis mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali minn kwalunkwe awtorità fi ħdan dak l-Istat Membru, l-ewwel sotto-paragrafu tal-paragrafu 1 ma japplikax aktar mill-mument li r-reġistru jkun ikopri perjodu ta’ tliet snin.
3. L-Istati Membri għandhom iżommu rekord u jiġbru l-informazzjoni kollha dwar l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dawn ir-rekords għandhom jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jintwera li l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament ikunu ġew osservati. Ir-rekords li jkollhom x’jaqsmu ma’ għajnuna de minimis individwali għandhom jinżammu għal perjodu ta’ 10 snin fiskali mid-data li fiha tkun ingħatat l-għajnuna. Ir-rekords li jkollhom x'jaqsmu ma' skema ta' għajnuna de minimis għandhom jinżammu għal perjodu ta' 10 snin mid-data li fiha tkun ingħatat l-aħħar għajnuna individwali bit-tali iskema. B'talba bil-miktub, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni, f'perjodu ta' 20 jum ta’ xogħol, jew tali perjodu itwal hekk kif jista' jiġi ffissat fit-talba, l-informazzjoni kollha li l-Kummissjoni tqis meħtieġa biex tanalizza jekk il-kundizzjonijiet ta' dan ir-Regolament ikunux ġew imħarsa, u b’mod partikolari l-ammont totali tal-għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament jew taħt regolamenti de minimis oħra li tkun irċeviet xi impriża.
Artikolu 4
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna de minimis mogħtija għall-provvista ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu, sakemm din l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 1 u 2. Kwalunkwe għajnuna għall-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali li ma tikkonformax ma' dawn il-kundizzjonijiet għandha tiġi analizzata skont id-deċiżjonijiet, l-oqfsa, il-linji gwida, il-komunikazzjonijiet u l-avviżi rilevanti.
Fl-aħħar tal-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament, kwalunkwe għajnuna de minimis li tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament tista’ tkun implimentata b’mod validu għal perjodu ulterjuri ta’ sitt xhur.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ u perjodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tieliet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu jibqa’ japplika sal-31 ta’ Diċembru 2018.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ April 2012.