NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 547/2012
ze dne 25. června 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3 v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření týkající se výrobků používaných v systémech elektrického pohonu, jako jsou například vodní čerpadla.
(3)
Vodní čerpadla, která jsou součástí systémů elektrického pohonu, jsou v různých čerpacích postupech nezbytná. Celkový potenciál pro hospodárné zlepšení energetické účinnosti těchto čerpacích systémů činí zhruba 20 % až 30 %. Ačkoliv největší úspory přinášejí motory, jedním z faktorů, které přispívají k takovým zlepšením, je používání energeticky účinných čerpadel. Vodní čerpadla jsou tudíž prioritním výrobkem, pro nějž by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(4)
Systémy elektrického pohonu zahrnují celou řadu elektrických spotřebičů jako například motory, pohony, čerpadla nebo ventilátory. Vodní čerpadla jsou jedním z těchto produktů. Pro motory jsou minimální požadavky stanovené v samostatném aktu, a sice v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 (2). Toto nařízení tudíž stanoví pouze minimální požadavky na hydraulickou výkonnost vodních čerpadel bez motoru.
(5)
Mnohá čerpadla se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byla uváděna na trh samostatně. Aby mohl být plně realizován potenciál úspor energie, měly by ustanovením tohoto nařízení podléhat i vodní čerpadla zabudovávaná do jiných výrobků.
(6)
Komise provedla přípravnou studii, v níž analyzovala technická, ekologická a ekonomická hlediska vodních čerpadel. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(7)
Z přípravné studie plyne, že vodní čerpadla jsou na trh Unie uváděna ve velkém počtu. Jejich spotřeba energie ve fázi užívání je nejvýznamnějším environmentálním hlediskem všech fází jejich životního cyklu, přičemž jejich roční spotřeba elektrické energie dosáhla za rok 2005 109 TWh, což odpovídá 50 Mt emisí CO2. Očekává se, že bez opatření omezujících spotřebu by jejich spotřeba elektrické energie vzrostla v roce 2020 na 136 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie ve fázi užívání výrobku lze výrazně zlepšit.
(8)
Z přípravné studie vyplývá, že jediným významným parametrem ekodesignu uvedeným v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi užívání.
(9)
Zlepšení spotřeby elektřiny ve fázi užívání vodních čerpadel by mělo být dosaženo použitím stávajících nechráněných hospodárných technologií, které mohou snížit celkové kombinované náklady na nákup a provoz.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou spotřebu vodních čerpadel v Evropské unii, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto výrobků.
(11)
Výrobcům by měla poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu designu výrobků. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost vodních čerpadel a aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak pro malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Stanovení spotřeby elektrické energie by se mělo provádět spolehlivými, přesnými a opakovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (3).
(13)
Toto nařízení by mělo zvýšit pronikání technologií, které zlepšují dopad životního cyklu vodních čerpadel na životní prostředí, na trh, čímž by ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření, dle odhadů došlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 3,3 TWh.
(14)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES.
(16)
V zájmu omezení dopadů vodních čerpadel na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci výrobků.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné technologie s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci dostupných osvědčených technologií pro snížení spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění hydrodynamických vodních čerpadel pro čerpání čisté vody na trh, včetně případů, kdy jsou tato čerpadla zabudována do jiných výrobků.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
vodní čerpadla určená výhradně pro čerpání čisté vody při teplotách pod - 10 °C nebo nad 120 °C, s výjimkou požadavků na informace podle přílohy II bodu 2 odst. 11 až 13;
b)
vodní čerpadla určená pouze pro využití při hašení požárů;
c)
pístová vodní čerpadla;
d)
samonasávací vodní čerpadla.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„vodním čerpadlem“ se rozumí hydraulická část zařízení, která fyzicky či mechanicky dopravuje čistou vodu a jejíž konstrukce je jedna z níže uvedených:
-
čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky (ESOB),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém uspořádání (ESCC),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání (ESCCi),
-
vertikální vícestupňové (MS-V);
-
ponorné vícestupňové (MSS);
2)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem“ se rozumí ucpávkové jednostupňové hydrodynamické vodní čerpadlo s axiálním vstupem určené pro tlaky do 16 barů, se specifickými otáčkami ns v rozmezí 6 až 80 otáček/min., minimálním jmenovitým průtokem 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), maximálním výkonem na hřídeli 150 kW, maximální dopravní výškou 90 m při jmenovité rychlosti 1 450 otáček/min a maximální dopravní výškou 140 m při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min;
3)
„jmenovitým průtokem“ se rozumí dopravní výška a průtok, který výrobce zaručí za běžných provozních podmínek;
4)
„ucpávkovým“ se rozumí utěsnění styku hřídele mezi oběžným kolem a tělesem čerpadla a motorem. Hnací motor zůstává suchý;
5)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem s vlastními ložisky“ (ESOB) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky;
6)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém uspořádání“ (ESCC) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem, u nějž je prodloužená hřídel motoru i hřídelí čerpadla;
7)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání“ (ESCCi) se rozumí vodní čerpadlo, u nějž je vstup vody na stejné ose jako výstup vody;
8)
„vertikálním vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MS-V) se rozumí ucpávkové vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo, v němž jsou oběžná kola namontována na vertikální rotující hřídeli, určené pro tlaky do 25 barů, s jmenovitou rychlostí 2 900 otáček/min a maximálním průtokem 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9)
„ponorným vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MSS) se rozumí vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo s jmenovitým vnějším průměrem 4″ (10,16 cm) nebo 6″ (15,24 cm) určené pro provoz ve vrtech při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min při provozních teplotách v rozmezí 0 °C až 90 °C;
10)
„hydrodynamickým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu prostřednictvím hydrodynamických sil;
11)
„pístovým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu uzavřením objemu čisté vody a jejím vytlačením do místa výstupu;
12)
„samonasávacím vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu a které je možno zapnout a/nebo provozovat i tehdy, je-li naplněno vodou jen částečně;
13)
„čistou vodou“ se rozumí voda s maximálním obsahem neabsorbovaných volných pevných látek ve výši 0,25 kg/m3 a maximálním obsahem rozpuštěných volných pevných látek ve výši 50 kg/m3 za předpokladu, že celkový obsah plynu ve vodě nepřesáhne objem nasycenosti. Jakékoliv přídatné látky potřebné k tomu, aby se zamezilo zamrzání vody až do - 0 °C, se nezohlední.
Definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na minimální účinnost, jakož i požadavky na informace pro hydrodynamická vodní čerpadla jsou stanoveny v příloze II.
Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
1)
od 1. ledna 2013 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. a);
2)
od 1. ledna 2015 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. b);
3)
od 1. ledna 2013 musí informace o vodních čerpadlech splňovat požadavky stanovené v bodu 2 přílohy II.
Dodržování požadavků na ekodesign bude hodnoceno a počítáno podle kritérií stanovených v příloze III.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES je interní kontrola designu uvedená v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků na ekodesign stanovených v příloze II tohoto nařízení postup ověřování uvedený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty vodních čerpadel s nejlepšími výkonnostními parametry, která jsou dostupná na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost ho Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Cílem přezkumu je zaujmout rozšířený přístup k danému produktu.
Komise do 1. ledna 2014 přezkoumá toleranční hodnoty použité v metodologii pro výpočet energetické účinnosti.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 547/2012
tal-25 ta’ Ġunju 2012
li jimplimenta d-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tar-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-pompi tal-ilma
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva°2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 li tistabbilixxi qafas għall-iffissar ta’ rekwiżiti għall-ekodisinn għal prodotti relatati mal-enerġija (1), u b’mod partikolari l-Artikolu°15(1) tagħha,
Wara li kkonsultat il-Forum tal-Konsultazzjoni dwar l-Ekodisinn,
Billi:
(1)
Skont id-Direttiva 2009/125/KE, il-Kummissjoni għandha tiffissa r-rekwiżiti ta’ ekodisinn għal prodotti li jużaw l-enerġija li jirrappreżentaw volumi sinifikanti ta’ bejgħ u kummerċ, li għandhom impatt ambjentali sinifikanti u li jippreżentaw potenzjal sinifikanti għal titjib f’termini tal-impatt ambjentali tagħhom mingħajr ma jinvolvu spejjeż eċċessivi.
(2)
L-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2009/125/KE jipprovdi li skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 19(3) u l-kriterji stipulati fl-Artikolu 15(2), u wara konsultazzjoni mal-Forum ta’ Konsultazzjoni, il-Kummissjoni tintroduċi, kif xieraq, miżuri implimentattivi għal prodotti li jużaw sistemi b’muturi tal-elettriku, bħall-pompi tal-ilma.
(3)
Il-pompi tal-ilma li jiffurmaw partijiet ta’ sistemi b’muturi tal-elettriku huma essenzjali f’diversi proċessi tal-ippumpjar. Il-potenzjal totali għal titjib kosteffikaċi tal-effiċjenza enerġetika ta’ dawn is-sistemi ta’ ppumpjar huwa ta’ madwar 20 % għal 30 %. Għalkemm l-iffrankar jista’ jinkiseb l-aktar permezz tal-muturi, wieħed mill-fatturi li jikkontribwixxu għal titjib bħal dan huwa l-użu ta’ pompi effiċjenti fl-użu tal-enerġija. Għaldaqstant, il-pompi tal-ilma huma prodott ta’ prijorità li għalih għandhom ikunu stabbiliti rekwiżiti tal-ekodisinn.
(4)
Is-sistemi ta’ muturi tal-elettriku jinkludu għadd ta’ prodotti li jużaw l-enerġija, bħal muturi, trażmissjonijiet, pompi jew fannijiet. Il-pompi tal-ilma huma wieħed minn dawn il-prodotti. Ir-rekwiżiti minimi huma stabbiliti għall-muturi f’miżura separata, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 640/2009 (2) Konsegwentement, dan ir-Regolament jistabbilixi biss rekwiżiti minimi għall-prestazzjoni idrawlika ta’ pompi tal-ilma mingħajr il-mutur.
(5)
Ħafna pompi huma integrati fi prodotti oħra mingħajr ma jitqegħdu fis-suq separatament. Sabiex jintlaħaq il-potenzjal kollu tal-iffrankar kosteffikaċi tal-enerġija, il-pompi tal-ilma li huma integrati fi prodotti oħra għandhom ikunu suġġetti għad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
(6)
Il-Kummissjoni wettqet studju ta’ tħejjija biex tanalizza l-aspetti tekniċi, ambjentali u ekonomiċi tal-pompi tal-ilma. L-istudju ġie żviluppat flimkien mal-partijiet interessati mill-Unjoni u l-pajjiżi terzi, u r-riżultati tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-pubbliku.
(7)
L-istudju ta’ tħejjija juri li fis-suq tal-Unjoni Ewropea jitqiegħdu pompi tal-ilma fi kwantitajiet kbar. Il-konsum tal-enerġija tagħhom fil-fażi tal-użu huwa l-iktar aspett ambjentali sinifikanti tal-fażijiet kollha taċ-ċiklu tal-ħajja, bil-konsum annwali tal-elettriku tagħhom jammonta għal 109TWh fl-2005, li jikkorrispondi għal 50Mt f’emissjonijiet tas-CO2 Jekk ma jittieħdux miżuri sabiex jiġi limitat dan il-konsum, huwa previst li l-konsum tal-enerġija se jiżdied għal 136 TWh fl-2020. Ġie konkluż li l-konsum tal-elettriku fil-fażi tal-użu jista’ jitnaqqas b’mod sinifikanti.
(8)
L-istudju ta’ tħejjija juri li l-konsum tal-elettriku fil-fażi tal-użu huwa l-uniku parametru ta’ ekodisinn sinifikanti relatat mad-disinn tal-prodott kif imsemmi fl-Anness I, il-Parti 1, tad-Direttiva 2009/125/KE.
(9)
It-tnaqqis tal-konsum tal-elettriku fil-fażi tal-użu tal-pompi tal-ilma għandu jseħħ bl-użu ta’ teknoloġiji eżistenti, kosteffikaċi u mhux brevettati li jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż totali kkombinati tax-xiri u tat-tħaddim tagħhom.
(10)
Ir-rekwiżiti ta’ ekodisinn għandhom jarmonizzaw ir-rekwiżiti tal-konsum tal-enerġija għall-pompi tal-ilma fl-Unjoni Ewropea, u b’hekk jikkontribwixxu għall-funzjonament tas-suq intern u għat-titjib fil-prestazzjoni ambjentali ta’ dawn il-prodotti.
(11)
Għandu jingħata qafas ta’ żmien xieraq lill-manifatturi sabiex jiddisinjaw mill-ġdid il-prodotti. Iż-żmien għal din l-introduzzjoni għandu jkun tali li jiġu evitati l-impatti negattivi fuq il-funzjonalitajiet tal-pompi tal-ilma u li jqis l-impatt fuq l-ispejjeż għall-manifatturi, b’mod partikolari l-impriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju, filwaqt li jiġi żgurat l-ilħuq f’waqtu tal-għanijiet ta’ dan ir-Regolament.
(12)
Il-konsum tal-enerġija għandu jiġi determinat permezz ta’ metodi ta’ kejl affidabbli, preċiżi u riproduċibbli, li jqisu l-metodi ta’ kejl l-aktar żviluppati rikonoxxuti inkluż, fejn dawn huma disponibbli, standards armonizzati adottati mill-korpijiet ta’ standardazzjoni Ewropej, kif imniżżla fl-Anness I għad-Direttiva 98/34/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ġunju 1998 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informazzjoni fil-qasam tal-istandards u tar-regolamenti tekniċi u tar-regoli dwar is-servizzi tas-Soċjetà tal-Informazzjoni (3).
(13)
Dan ir-Regolament għandu jżid il-penetrazzjoni fis-suq ta’ teknoloġiji li jtejbu l-impatt ambjentali tul iċ-ċiklu tal-ħajja tal-pompi tal-ilma, li għandu jwassal għal iffrankar stmat fl-enerġija ta’ 3,3 TWh sal-2020, imqabbel max-xenarju fejn ma tittieħed l-ebda miżura.
(14)
Skont l-Artikolu 8(2) tad-Direttiva 2009/125/KE, dan ir-Regolament għandu jispeċifika l-proċeduri applikabbli għall-valutazzjoni tal-konformità.
(15)
Sabiex jiffaċilitaw il-kontrolli tal-konformità, il-manifatturi għandhom jipprovdu informazzjoni fid-dokumentazzjoni teknika msemmija fl-Annessi IV u V għad-Direttiva 2009/125/KE.
(16)
Sabiex jiġi llimitat iktar l-impatt ambjentali tal-pompi tal-ilma, il-manifatturi tagħhom għandhom jipprovdu informazzjoni rilevanti fuq iż-żarmar, ir-riċiklaġġ u r-rimi fl-aħħar tal-ħajja ta’ dawn il-pompi.
(17)
Għandhom jiġu identifikati punti ta’ referenza għat-teknoloġiji b’effiċjenza enerġetika għolja li huma attwalment disponibbli. Dan għandu jgħin sabiex jiġu żgurati d-disponibbiltà wiesgħa u l-aċċessibbiltà faċli għall-informazzjoni, partikolarment għall-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju, u dan għandu jiffaċilita aktar l-integrazzjoni tal-aqwa teknoloġiji disponibbli għat-tnaqqis fil-konsum tal-enerġija.
(18)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 19(1) tad-Direttiva 2009/125/KE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-rekwiżiti ta’ ekodisinn għat-tqegħid fis-suq ta’ pompi tal-ilma rotodinamiċi li jintużaw għall-ippumpjar ta’ ilma nadif, inkluż fejn dawn ikunu integrati fi prodotti oħra.
2. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal:
(a)
pompi tal-ilma ddisinjati speċifikament għall-ippumpjar ta’ ilma nadif b’temperaturi ta’ inqas minn - 10 °C jew ogħla minn 120 °C, minbarra fir-rigward tar-rekwiżiti ta’ informazzjoni tal-Anness II, il-punti 2(11) sa 2(13);
(b)
pompi tal-ilma ddisinjati biss għal applikazzjonijiet tat-tifi tan-nar;
(c)
pompi tal-ilma ta’ spostament;
(d)
pompi tal-ilma li jipprajmjaw ruħhom awtomatikament (self-priming).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Minbarra d-definizzjonijiet stipulati fid-Direttiva 2009/125/KE, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“pompa tal-ilma” hija l-parti idrawlika ta’ tagħmir li tmexxi l-ilma nadif permezz ta’ azzjoni fiżika jew mekkanika u għandha wieħed minn dawn id-disinni li ġejjin:
-
Pompa bi fluss assjali u bil-berings tagħha (end suction own bearing - ESOB);
-
Pompa monoblokk orizzontali (end suction closed coupled - ESCC);
-
Pompa monoblokk inlinja (end suction closed coupled inline - ESCCi);
-
Pompa b’diversi stadji bi fluss vertikali (vertical multistage - MS-V);
-
Pompa sommerġibbli b’diversi stadji (submersible multistage - MSS);
(2)
“Pompa tal-ilma bi fluss assjali - End suction water pump” pompa tal-ilma rotodinamika, bi fluss assjali, bi stadju wieħed, glanded, iddisinjata għal pressjonijiet sa 16 bar, b’veloċità speċifika ns li tvarja bejn 6 u 80 rpm, fluss nominali minimu ta’ 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), b’potenza massima tax-xaft ta’ 150 kW, head massima ta’ 90 m b’veloċità nominali ta’ 1 450 rpm u head massima ta’ 140 m b’veloċità nominali ta’ 2 900 rpm;
(3)
“Fluss nominali” tfisser il-head u l-fluss li l-manifattur se jiggarantixxi taħt kundizzjonijiet ta’ tħaddim normali;
(4)
“Glanded” tfisser ġonta ssiġillata tax-xaft bejn l-impulsur fil-korp tal-pompa u l-mutur. Il-komponent tal-mutur tat-trażmissjoni jibqa’ niexef;
(5)
“Pompa tal-ilma bi fluss assjali u bil-berings tagħha - End suction own bearing water pump” (ESOB) tfisser pompa tal-ilma bi fluss assjali u bil-berings tagħha;
(6)
“Pompa tal-ilma monoblokk orizzontali - End suction close coupled water pump” (ESCC) tfisser pompa tal-ilma bi fluss assjali li x-xaft tal-mutur tagħha huwa estiż i jservi wkoll bħala x-xaft tal-pompa;
(7)
“Pompa tal-ilma monoblokk inlinja - End suction close coupled inline water pump” (ESCCi) tfisser pompa tal-ilma fejn id-dħul tal-ilma tal-pompa jinsab fuq l-istess livell tal-ħruġ tal-ilma tal-pompa;
(8)
“Pompa tal-ilma b’diversi stadji bi fluss vertikali - Vertical multistage water pump” (MS-V) tfisser pompa tal-ilma rotodinamika, glanded, b’diversi stadji (i 1) fejn l-impulsuri huma mmuntati fuq xaft vertikali li jdur, li huwa ddisinjat biex jiflaħ għal pressjoni sa 25 bar, b’veloċità nominali ta’ 2 900 rpm u fluss massimu ta’ 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
(9)
“Pompa tal-ilma sommerġibbli b’diversi stadji - Submersible multistage water pump” (MSS) tfisser pompa tal-ilma rotodinamika b’diversi stadji (i 1) b’dijametru nominali fuq in-naħa ta’ barra ta’ 4 pulzieri (10,16 cm) jew 6 pulzieri (15,24 cm) maħsuba biex titħaddem ġo borehole b’veloċità nominali ta’ 2 900 rpm u b’temperatura li tvarja bejn 0 °C u 90 °C;
(10)
“pompa tal-ilma rotodinamika” tfisser pompa tal-ilma li tmexxi l-ilma nadif permezz ta’ forzi idrodinamiċi;
(11)
“pompa tal-ilma ta’ spostament” tfisser pompa tal-ilma li tmexxi l-ilma nadif billi tiġbor volum ta’ ilma nadif u tisforza dan il-volum lejn il-ħruġ tal-pompa;
(12)
“pompa li tipprajmja ruħha awtomatikament - self-priming water pump” tfisser pompa tal-ilma li tmexxi l-ilma nadif u li tista’ tibda taħdem u/jew topera anke meta tkun mimlija bi ftit ilma biss;
(13)
“ilma nadif” tfisser ilma b’kontenut massimu ta’ sustanzi solidi u mhux assorbenti ta’ 0,25 kg/m3, u b’kontenut massimu ta’ sustanzi solidi maħlula ta’ 50 kg/m3 sakemm il-kontenut totali tal-gass fl-ilma ma jaqbiżx il-volum ta’ saturazzjoni. Ma għandu jkun ikkunsidrat ebda adittiv li huwa meħtieġ biex ikun evitat l-iffriżar tal-ilma b’temperatura ta’ sa - 10 °C.
Id-definizzjonijiet għall-fini tal-Annessi II sa V huma stipulati fl-Anness I.
Artikolu 3
Rekwiżiti tal-ekodisinn
Ir-rekwiżiti ta’ effiċjenza minimi kif ukoll rekwiżiti ta’ informazzjoni għall-pompi tal-ilma rotodinamiċi huma stipulati fl-Anness II.
Kull rekwiżit tal-ekodisinn għandu jkun applikabbli skont din l-iskeda ta’ żmien:
(1)
mill-1 ta’ Jannar 2013, il-pompi tal-ilma għandu jkollhom effiċjenza minima kif definit fl-Anness II, il-punt 1 (a);
(2)
mill-1 ta’ Jannar 2015, il-pompi tal-ilma għandu jkollhom effiċjenza minima kif definit fl-Anness II, il-punt 1 (b);
(3)
mill-1 ta’ Jannar 2013, l-informazzjoni dwar il-pompi tal-ilma għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness II, il-punt 2.
Il-konformità mar-rekwiżiti tal-ekodisinn għandha titkejjel u tiġi kkalkulata skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Anness III.
Ma huwa meħtieġ ebda rekwiżit ta’ ekodisinn fir-rigward ta’ parametri oħra ta’ ekodisinn imsemmija fl-Anness I, il-Parti 1, għad-Direttiva 2009/125/KE.
Artikolu 4
Valutazzjoni tal-konformità
Il-proċedura tal-valutazzjoni tal-konformità msemmija fl-Artikolu 8(2) tad-Direttiva 2009/125/KE għandha tkun is-sistema interna tal-kontroll tad-disinn stipulata fl-Anness IV għal dik id-Direttiva jew is-sistema tal-ġestjoni għall-valutazzjoni tal-konformità stabbilita fl-Anness V għal dik id-Direttiva.
Artikolu 5
Proċedura ta’ verifika għall-finijiet ta’ sorveljanza tas-suq
Meta jwettqu l-kontrolli ta’ sorveljanza tas-suq imsemmija fl-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 2009/125/KE għar-rekwiżiti tal-ekodisinn stipulati fl-Anness II għal dan ir-Regolament, l-awtoritajiet tal-Istati Membri għandhom jużaw il-proċedura ta’ verifika stipulata fl-Anness IV għal dan ir-Regolament.
Artikolu 6
Punti ta’ referenza indikattivi
Il-punti ta’ referenza indikattivi għall-pompi tal-ilma bl-aħjar prestazzjoni disponibbli fis-suq meta dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ huma stipulati fl-Anness V.
Artikolu 7
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi dan ir-Regolament fid-dawl tal-progress teknoloġiku u tippreżenta r-riżultat ta’ din ir-reviżjoni lill-Forum tal-Konsultazzjoni sa mhux iktar tard minn erba’ snin wara d-dħul fis-seħħ tiegħu. Ir-reviżjoni għandha l-għan li tadotta approċċ estiż tal-prodott.
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi t-tolleranzi użati fil-metodoloġija għall-kalkolu tal-effiċjenza enerġetika qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 8
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Ġunju 2012.