ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. července 2010
o existenci nadměrného schodku na Kypru
(2010/401/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 ve spojení s čl. 126 odst. 13 a článkem 136 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Kypru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) (které je součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě. Podrobná pravidla a definice pro používání ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005 se snažila posílit jeho účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak představuje rámec pro podporu vládní politiky zaměřené na rychlý návrat ke zdravému stavu rozpočtů s ohledem na hospodářskou situaci.
(5)
Usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, je podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy povinna předložit Radě stanovisko. Komise dospěla na základě své zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy k závěru, že na Kypru existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 15. června 2010 předložila Radě stanovisko týkající se Kypru (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy se stanoví, že by Rada měla zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Kypru vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl v roce 2009 schodek veřejných financí na Kypru výše 6,1 % HDP a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP. Schodek se referenční hodnotě 3 % HDP neblížil, avšak její překročení lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Vyplývá to zejména z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 se má reálný HDP na Kypru dále snížit, i když v menší míře - o téměř ½ % v roce 2010 ve srovnání s 1¾ % v roce 2009. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být považováno za dočasné. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 má rozpočtový schodek v roce 2011 dosáhnout přibližně 7¾ % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Kritérium schodku stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
(8)
Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 setrvává hrubý veřejný dluh pod referenční hodnotou 60 % HDP a v roce 2009 dosahoval výše 56,2 % HDP. Na rok 2010 Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 dluh dále vzroste na 62,3 % HDP v roce 2010 a na 67,6 % v roce 2011 v důsledku zhoršení primárního salda. Vzhledem k těmto trendům se nelze domnívat, že se poměr dluhu k HDP dostatečně snižuje a že se blíží referenční hodnotě uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
(9)
Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze k „významným faktorům“ u kroků vedoucích k rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy přihlédnout pouze tehdy, pokud schodek splňuje dvě podmínky: schodek zůstane blízko referenční hodnotě a překročení referenční hodnoty je dočasné. Tyto dvě podmínky nejsou v případě Kypru splněny. Významné faktory nejsou tedy u kroků vedoucích k tomuto rozhodnutí zohledněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Kypru existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. července 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-13 ta’ Lulju 2010
dwar l-eżistenza ta’ żbilanċ eċċessiv f'Ċipru
(2010/401/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikulari l-Artikolu 126(6) flimkien mal-Artikolu 126(13) u l-Artikolu 136 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-osservazzjonijiet magħmula minn Ċipru,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 126(1) tat-Trattat l-Istati Membri għandhom jevitaw żbilanċi eċċessivi tal-gvern.
(2)
Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir huwa bbażat fuq l-objettiv ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala mezz biex jissaħħu l-kondizzjonijiet għall-istabbiltà tal-prezzijiet u għal tkabbir sostenibbli qawwi li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi.
(3)
Il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (PŻE) skont l-Artikolu 126 tat-Trattat, kif iċċarata bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta' defiċit eċċessiv (1) (li jagħmel parti mill-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir), tipprevedi deċiżjoni dwar l-eżistenza ta' żbilanċ eċċessiv. Il-Protokoll dwar il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv anness għat-Trattat jistipula dispożizzjonijiet ulterjuri relatati mal-implimentazzjoni tal-PŻE. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009 (2) jistipula definizzjonijiet u regoli dettaljati għall-applikazzjoni tad-dispożizzjoni ta' dan il-Protokoll.
(4)
Ir-riforma tal-2005 tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir fittxet li ssaħħaħ l-effettività u l-bażi ekonomika tiegħu kif ukoll li tissalvagwardja s-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi fit-tul. Hija kellha l-għan li tiżgura li, b’mod partikolari, l-isfond ekonomiku u baġitarju jiġi kkunsidrat bis-sħiħ fl-istadji kollha tal-PŻE. B’dan il-mod, il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir jipprovdi l-qafas li jsostni l-linji politiċi tal-gvern għal ritorn ta’ malajr lejn pożizzjonijiet baġitarji sodi filwaqt li titqies is-sitwazzjoni ekonomika.
(5)
L-Artikolu 126(5) tat-Trattat jeħtieġ li l-Kummissjoni tindirizza opinjoni lill-Kunsill jekk il-Kummissjoni tqis li jeżisti jew li jista' jinqala' żbilanċ eċċessiv fi Stat Membru. Wara li qieset ir-rapport tagħha skont l-Artikolu 126(3) u wara li kkunsidrat l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju skont l-Artikolu 126(4), il-Kummissjoni kkonkludiet li jeżisti żbilanċ eċċessiv f'Ċipru. Il-Kummissjoni għalhekk indirizzat tali opinjoni lill-Kunsill fir-rigward ta' Ċipru fil-15 ta’ Ġunju 2010 (3).
(6)
L-Artikolu 126(6) tat-Trattat jiddikjara li l-Kunsill għandu jikkunsidra kull osservazzjoni li l-Istat Membru kkonċernat ikun jixtieq jagħmel qabel ma jiddeċiedi, wara valutazzjoni ġenerali, jekk jeżistix żbilanċ eċċessiv. Fil-każ ta' Ċipru, din il-valutazzjoni ġenerali twassal għall-konklużjonijiet li ġejjin.
(7)
Skont id-data nnotifikata mill-awtoritajiet Ċiprijotti f'April 2010, l-iżbilanċ ġenerali tal-gvern f'Ċipru laħaq 6,1 % tal-PDG fl-2009, għalhekk qabeż il-valur ta’ referenza ta' 3% tal-PDG. L-iżbilanċ ma kienx qrib tal-valur ta’ referenza ta' 3 % tal-PDG iżda l-eċċess 'il fuq mill-valur ta' referenza jista' jiġi kkwalifikat bħala eċċezzjonali skont it-tifsira tat-Trattat u l-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir. B’mod partikolari, dan jirriżulta minn tnaqqis qawwi fir-ritmu ekonomiku skont it-tifsira tat-Trattat u tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir. Skont it-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010, il-PDG reali f'Ċipru huwa pproġettat li ser ikompli jonqos, minkejja li b'livell aktar baxx, b'madwar ½ % fl-2010 maqqabel ma' 1¾ % fl-2009. Madankollu, l-eċċess ippjanat fuq il-valur ta’ referenza ma jistax jitqies bħala temporanju. Skont it-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010, l-iżbilanċ baġitarju huwa pproġettat li jilħaq madwar 7¾ % tal-PDG fl-2011 fuq suppożizzjoni ta' ebda tibdil fil-politika. Il-kriterju tal-iżbilanċ fit-Trattat mhuwiex sodisfatt.
(8)
Skont id-data nnotifikata mill-awtoritajiet Ċiprijotti f’April 2010, id-dejn gross ġenerali tal-gvern għadu taħt il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PDG u kien 56, 2 % tal-PDG fl-2009. Għall-2010, Ċipru nnotifika dejn ippjanat ta' 62 % tal-PDG, li għalhekk jaqbeż il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PDG skont it-Trattat. It-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010 jipproġetta li d-dejn se jkompli jiżdied għal 62,3 % tal-PDG fl-2010 u għal 67,6 fl-2011 minħabba bilanċ primarju deterjorat. Fid-dawl ta' dawn ix-xejriet, il-proporzjon tad-dejn ma jistax jitqies bħala wieħed li qed jonqos b'mod suffiċjenti u li qed joqrob lejn il-valur ta' referenza b'pass sodisfaċenti skont it-tifsira tat-Trattat u tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir. Il-kriterju tad-dejn fit-Trattat mhuwiex sodisfatt.
(9)
Skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97, il-“fatturi rilevanti” jistgħu jitqiesu biss fl-istadji li jwasslu għad-Deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-eżistenza ta' żbilanċ eċċessiv b'konformità mal-Artikolu 126(6) jekk il-kondizzjoni doppja - li l-iżbilanċ jibqa' qrib il-valur ta' referenza u li l-eċċess tiegħu 'l fuq mill-valur ta' referenza jkun temporanju - tiġi ssodisfata għal kollox. Fil-każ ta' Ċipru, din il-kondizzjoni doppja ma ntlaħqitx. Għalhekk, il-fatturi rilevanti mhumiex qed jitqiesu fil-passi li jwasslu għal din id-Deċiżjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Minn valutazzjoni ġenerali jirriżulta li jeżisti żbilanċ eċċessiv f'Ċipru.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta' Ċipru.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2010.