NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 642/2010
tal-20 ta’ Lulju 2010
dwar regoli ta’ applikazzjoni għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 dwar id-dazju ta’ importazzjoni fis-settur taċ-ċereali
(kodifikazzjoni)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 143 tiegħu, flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1249/96 tat-28 ta’ Ġunju 1996 dwar regoli ta’ applikazzjoni (dazju ta’ importazzjoni fis-settur taċ-ċereali) għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1766/92 (2) ġie emendat kemm-il darba b’mod sostanzjali (3). Għal iktar ċarezza u razzjonalità, l-imsemmi Regolament għandu jiġi kkodifikat.
(2)
L-Artikolu 135 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jipprovdi sabiex japplikaw ir-rati ta’ dazji tat-Tariffa Doganali Komuni meta l-prodotti mniżżla fl-Artikolu 1 tiegħu jiġu impurtati. Madankollu, għall-prodotti mniżżla fl-Artikolu 136(1) tal-imsemmi Regolament, id-dazju ta’ importazzjoni għandu jkun il-prezz ta’ intervent validu għal dawn il-prodotti dak il-ħin tal-importazzjoni, miżjud b’55 % u mbagħad imnaqqas bil-prezz ta’ importazzjoni cif applikabbli għall-kunsinna.
(3)
Għall-għanijiet tal-klassifikazzjoni tal-prodotti impurtati, il-prodotti koperti bl-Artikolu 136(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom f’ċerti każijiet ikunu kklassifikati f’bosta kwalitajiet standard. Il-kwalitajiet standard li għandhom jiġu użati għandhom għalhekk ikunu stabbiliti billi jkunu użati kriterji oġġettivi ta’ kklassifikar u r-rati ta’ tolleranza għandhom ikunu stabbiliti wkoll sabiex iħallu li l-prodotti jingħataw l-aktar klassifikazzjoni ta’ kwalità addattata. Mill-kriterji oġġettivi ta’ klassifikazzjoni ta’ kwalità possibbli għal qamħ komuni, il-kontenut ta’ proteini, il-piż speċifiku u l-kontenut ta’ impurità varja (Schwarzbesatz) huma dawk l-aktar użati fin-negozju u l-aktar faċli li jintużaw ukoll. Għall-qamħ durum dawn il-kriterji huma l-piż speċifiku, il-kontenut ta’ impurità varja (Schwarzbesatz) u l-kontenut ta’ żerriegħa żġiġija. Għaldaqstant, l-oġġetti impurtati għandhom ikunu soġġetti għal analiżi sabiex ikunu stabbiliti dawn il-parametri għal kull kwantità impurtata. Iżda fejn l-Unjoni stabbiliet proċedura ta’ rikonoxximent uffiċjali għal ċertifikati ta’ kwalità maħruġa minn awtorità fil-pajjiż minn fejn oriġinaw l-oġġetti, dawn l-analiżi għandhom ikunu jistgħu jsiru biss permezz ta’ verifika fuq numru suffiċjentement rappreżentattiv ta’ oġġetti impurtati.
(4)
L-Artikolu 136(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jispeċifika li sabiex ikun ikkalkulat id-dazju ta’ importazzjoni għandhom ikunu stabbiliti minn żmien għal żmien prezzijiet ta’ importazzjoni cif għall-prodotti li għalihom jirreferi l-paragrafu 1 tiegħu. Sabiex ikunu stabbiliti dawn il-prezzijiet għandu jkun stipulat l-użu ta’ kwotazzjonijiet għall-bosta kwalitajiet ta’ qamħ u għaċ-ċereali l-oħra. Is-sorsi ta’ kwotazzjoni attwali li għandhom jiġu użati għandhom ikunu speċifikati.
(5)
L-użu ta’ kwotazzjonijiet għal varji tipi ta’ qamħ u għal ċereali oħra fil-boroż ta’ materji primi tal-Istati Uniti tal-Amerika għandhom jipprovdu bażi kemm trasparenti u kemm oġġettiva sabiex ikunu stabbiliti l-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif. Iż-żieda tal-primjum kummerċjali allokat fis-suq tal-Istati Uniti għal kull waħda mill-kwalitajiet varji ta’ ċereali tippermetti li l-kwotazzjoni fil-borża għal kull ċereali tkun mibdula fi prezz ta’ esportazzjoni fob mill-Istati Uniti tal-Amerika. Biż-żieda tal-ispejjeż tal-ġarr bil-baħar bejn il-Golf tal-Messiku jew il-Great Lakes u port Unjoni li huma kkwotati fis-swieq tal-merkanzija dawn il-prezzijiet fob jistgħu jiġu mibdula fi prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif. Fid-dawl tal-volum ta’ merkanzija għaddejja u tal-ammont ta’ negozju fil-port ta’ Rotterdam, din hija d-destinazzjoni fl-Unjoni li għaliha l-kwotazzjonijiet ta’ ġarr bil-baħar huma l-aktar magħrufa, l-aktar trasparenti u l-aktar faċilment disponibbli. Il-port ta’ destinazzjoni li għandu jintgħażel għall-Unjoni għandu għalhekk ikun Rotterdam.
(6)
Għaldaqstant, sabiex ikun hemm trasparenza l-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif indikati fl-Artikolu 136(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom ikunu stabbiliti minn kwotazzjonijiet fil-borża ta’ materji primi għaċ-ċereali inkwistjoni miżjuda bil-primjum kummerċjali allokat għaċ-ċereali u bl-ispejjeż ta’ ġarr bil-baħar bejn il-Golf tal-Messiku jew il-Great Lakes u l-port ta’ Rotterdam. Iżda d-differenzi fl-ispiża tal-ġarr skont il-port ta’ destinazzjoni jiġġustifikaw aġġustament b’rata fissa tad-dazju ta’ importazzjoni għall-portijiet tal-Unjoni li qegħdin fil-Mediterran u fil-Baħar l-Iswed, fil-Kosta Atlantika tal-Peninsula Iberika, fir-Renju Unit u fl-Irlanda, fil-pajjiżi Nordiċi, fil-pajjiżi Baltiċi u fil-Polonja. Il-fatturi li bihom jiġu kkalkulati l-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif hekk stabbiliti għandhom ikunu kkontrollati kuljum sabiex l-andament ta’ dawn il-prezzijiet jista’ jkun segwit. Fil-każ ta’ sorghum u segala, il-prezz rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif ikkalkulat għax-xgħir jippermetti li tkun stmata s-sitwazzjoni fis-suq għal dawk iż-żewġ prodotti u konsegwentement il-prezz rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif stabbilit għax-xgħir ikun japplika wkoll għal dawn iċ-ċereali.
(7)
Għall-għan li jiġi ffissat id-dazju ta’ importazzjoni fuq iċ-ċereali indikat fl-Artikolu 136 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, perijodu ta’ għaxart ijiem ta’ xogħol ta’ reġistrazzjoni tal-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif għal kull ċereali għandu jirrifletti l-andament tas-suq mingħajr ma jdaħħal inċertezzi. Dazji ta’ importazzjoni għal dawn il-prodotti jistgħu b’hekk ikunu stabbiliti fil-ħmistax-il ġurnata u l-aħħar ġurnata ta’ xogħol ta’ kull xahar bl-użu tal-prezz medju rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif irreġistrat matul ġimgħatejn. Id-dazju ta’ importazzjoni b’hekk ikkalkulat jista’ jkun applikat għal ġimgħatejn mingħajr ma jseħħ l-ebda effett ta’ tgħawwiġ apprezzabbli fuq il-prezz ta’ importazzjoni bid-dazju mħallas. Madankollu, jekk l-ebda kwotazzjoni fil-borża ma tkun disponibbli matul il-perijodu ta’ kalkolu għall-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif jew jekk b’konsegwenza ta’ bidliet f’daqqa fil-komponenti tagħhom għall-kalkolu tad-dazju ta’ importazzjoni, il-prezzijiet rapprezentattivi ta’ importazzjoni cif ivarjaw b’mod sostanzjali ħafna matul il-perijodu ta’ kalkolu, għandha tittieħed azzjoni sabiex iżżomm prezz li jirrappreżenta b’mod xieraq il-prezz tal-importazzjoni cif tal-prodott inkwistjoni. Fil-każ ta’ varjazzjonijiet kbar jew fil-kwotazzjoni fil-borża, jew fil-primjums kummerċjali marbuta mal-kwotazzjoni, jew fl-ispejjeż ta’ ġarr bil-baħar jew fir-rata tal-kambju użata sabiex ikun ikkalkulat il-prezz rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif tal-prodott, il-prezz użat sabiex ikun ikkalkulat id-dazju ta’ importazzjoni għandu jinżamm rappreżentattiv permezz ta’ aġġustament li jikkorrispondi għad-devjazzjoni minnu li dawn il-bidliet huma responsabbli għalihom. Anki fejn isir dan it-tip ta’ aġġustament, iż-żmien tal-iffissar li jmiss m’għandux ikun affettwat.
(8)
Fil-każ ta’ importazzjoni ta’ qamħirrum iebes, minħabba l-kwalità partikolari tal-merkanzija jew minħabba li l-prezz tagħha jinkludi primjum għall-kwalità fuq il-prezz normali, il-kwotazzjoni fil-borża użata għall-kalkolu tal-prezz rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif ma tiħux inkunsiderazzjoni l-eżistenza ta’ tali primjum fuq kundizzjonjiet tas-suq normali. Sabiex jittieħed inkunsiderazzjoni dan il-primjum għall-kwalità fuq prezzijiet jew kwotazzjonijiet, importaturi li juru li użaw il-merkanzija sabiex jagħmlu prodotti ta’ kwalità għolja li jiġġustifikaw l-eżistenza ta’ tali kumpens għandhom jitħallsu lura, b’rata fissa, parti mid-dazju ta’ importazzjoni mħallas.
(9)
Sabiex ikun assigurat li l-importaturi jirrispettaw il-klawsoli ta’ dan ir-Regolament għandha tiġi stabbilita sistema ta’ garanziji addizzjonali għal dik li għandha x’taqsam mal-liċenzi.
(10)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għall-organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-rati ta’ dazji tat-Tariffa Doganali Komuni indikati fl-Artikolu 135 u fl-Artikolu 136(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom ikunu dawk applikabbli fid-data stipulata bl-Artikolu 67 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (4).
Artikolu 2
1. Id-dazji ta’ importazzjoni msemmija fl-Artikolu 136(1) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għall-prodotti tal-Kodiċijiet NM 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (qamħ komuni ta’ kwalità għolja), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 u 1007 00 90, minbarra l-ibridu għaż-żriegħ għandhom jiġu kkalkulati kuljum imma jkunu ffissati fil-15-il jum u l-aħħar jum ta’ xogħol ta’ kull xahar mill-Kummissjoni għal applikazzjoni mis-16-il jum tax-xahar u mill-ewwel jum tax-xahar ta’ wara, rispettivament. Fejn il-15 ma jkunx jum ta’ xogħol għall-Kummissjoni, id-dazji għandhom jiġu ffissati fil-jum ta’ xogħol li jiġi wara l-15 tax-xahar inkwistjoni.
Madankollu, jekk matul il-perijodu ta’ applikazzjoni tad-dazji hekk iffissati, ikun hemm differenza fid-dazju ta’ importazzjoni medju kkalkulat ta’ EUR 5 għal kull tunnellata jew aktar minn dak iffissat, għandu jsir aġġustament korrispondenti.
2. Il-prezz li għandu jintuża għall-kalkolu tad-dazju ta’ importazzjoni għandu jkun il-prezz rappreżentattiv ta’ importazzjoni cif ta’ kuljum, iffissat kif stipulat fl-Artikolu 5. Għall kull iffissar, id-dazju ta’ importazzjoni huwa l-medja ta’ dazji ta’ importazzjoni kkalkulati matul l-għaxart ijiem ta’ xogħol ta’ qabel. Għall-iffissar u aġġustamenti, il-Kummissjoni m’għandhiex tieħu kont ta’ dazji ta’ importazzjoni ta’ kuljum użati għall-iffissar ta’ qabel.
Il-prezz ta’ intervent li għandu jintuża għall-kalkolu tad-dazji għandu jkun dak tax-xahar li fih japplikaw id-dazji ta’ importazzjoni.
3. Dazji ta’ importazzjoni ffissati skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu applikabbli sakemm jidħol fis-seħħ iffissar ġdid.
Fl-okkazjoni ta’ kull iffissar jew aġġustament, il-Kummissjoni għandha tippubblika f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea d-dazji ta’ importazzjoni u l-informazzjoni użata sabiex dawn ikunu kkalkulati.
4. Meta l-port tal-ħatt fl-Unjoni jinsab:
(a)
fil-Mediterran (lil hinn mill-istrett ta’ Ġibiltà) jew fil-Baħar l-Iswed u jekk il-merkanzija tkun ġejja mill-Oċean Atlantiku jew għaddejja mill-kanal ta’ Suez, il-Kummissjoni tnaqqas id-dazju ta’ importazzjoni għal 3 EUR it-tunnellata;
(b)
fil-portijiet Atlantiċi tal-Peninsula Iberika, fir-Renju Unit, fl-Irlanda, fid-Danimarka, fl-Estonja, fil-Latvja, fil-Litwanja, fil-Polonja, fil-Finlandja u fl-Isvezja, u jekk il-merkanzija tasal mill-Oċean Atlantiku, il-Kummissjoni għandha tnaqqas id-dazju ta’ importazzjoni bl-ammont ta’ EUR 2 għal kull tunnellata.
L-awtorità doganali fil-port fejn isir il-ħatt għandha toħroġ ċertifikat skont il-mudell mogħti fl-Anness I li jafferma l-kwantità ta’ kull prodott li nħatt. Biex jingħata t-tnaqqis tad-dazju previst fl-ewwel subparagrafu dan irid jakkumpanja l-oġġetti sat-tmiem tal-formalitajiet doganali ta’ importazzjoni.
Artikolu 3
1. Id-dazji ta’ importazzjoni għandhom jitnaqqsu b’EUR 24 kull tunnellata fuq qamħirrum iebes li jikkonforma mal-ispeċifikazzjonijiet imniżżla fl-Anness II.
2. Sabiex igawdi mit-tnaqqis imsemmi fil-paragrafu 1, qamħirrum iebes għandu jkun ipproċessat fi prodott tal-Kodiċijiet NM 1904 10 10, 1103 13 jew 1104 23 fi żmien sitt xhur mid-data tal-aċċettazzjoni tad-dħul fiċ-ċirkolazzjoni libera.
3. Għandhom japplikaw id-disposizzjonijiet dwar l-użu finali previsti fl-Artikolu 82 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 u fl-Artikoli 291 sa 300 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (5).
4. B’deroga mill- Artikolu 293(1)(e) tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, l-importatur għandu jipprovdi lill-awtorità kompetenti garanzija addizzjonali ta’ EUR 24 għall kull tunnellata ta’ qamħirrum iebes, ħlief meta l-liċenza ta’ importazzjoni jkollha magħha ċertifikat ta’ konformità maħruġ mis-Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Algroalimentaria (Senasa) tal-Arġentina, skont l-Artikolu 7(2)(a) ta’ dan ir-Regolament. F’dan il-każ, fil-kaxxa 24 tal-applikazzjoni għal liċenza ta’ importazzjoni għandhom jissemmew it-tip ta’ ċertifikat ta’ konformità u n-numru tiegħu.
Jekk madankollu d-dazju li jkun japplika fid-data tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkulazzjoni libera jkun anqas minn EUR 24 kull tunnellata ta’ qamħirrum, il-garanzija għandha tkun ekwivalenti għall-ammont tad-dazju.
Artikolu 4
L-istandards ta’ kwalità li għandhom jintlaħqu mal-importazzjoni fl-Unjoni u t-tolleranzi li għandhom jitħallew għandhom ikunu dawk murija fl-Anness II.
Artikolu 5
1. Għal qamħ komuni ta’ kwalità għolja, qamħ durum, qamħirrum u qmuħ għall-għalf ieħor imsemmi fl-Artikolu 2(1) ta’ dan ir-Regolament, il-komponenti li jiddeterminaw il-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif imsemmija fl-Artikolu 136(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għandhom ikunu:
(a)
il-kwotazzjoni fil-borża rappreżentattiva fuq is-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika;
(b)
il-primjums kummerċjali u l-iskontijiet magħrufa marbuta ma’ din il-kwotazzjoni fis-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika fil-jum tal-kwotazzjoni u b’mod partikolari, fil-każ ta’ qamħ durum, marbuta mal-kwalità tas-smid;
(c)
il-ġarr bil-baħar u spejjez assoċjati bejn l-Istati Uniti tal-Amerika (Golf tal-Messiku jew Duluth) u l-port ta’ Rotterdam għal bastiment ta’ mhux anqas minn 25 000 tunnellata.
2. Il-Kummissjoni għandha tirreġistra kull jum ta’ xogħol:
(a)
il-komponent imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 abbażi tal-boroż u billi jintużaw il-kwalitajiet ta’ referenza murija fl-Anness III;
(b)
komponenti msemmija fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1 abbażi ta’ informazzjoni disponibbli pubblikament.
3. Sabiex ikun jista’ jiġi kkalkulat il-komponent imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 jew il-kwotazzjoni fob rilevanti, għandhom japplikaw il-primjums u l-iskontijiet li ġejjin:
(a)
primjum ta’ EUR 14 kull tunnellata għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja;
(b)
skont ta’ EUR 10 kull tunnellata għall-qamħ durum ta’ kwalità medja;
(c)
skont ta’ EUR 30 kull tunnellata għall-qamħ durum ta’ kwalità baxxa.
4. Il-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif għall-qamħ durum, qamħ komuni ta’ kwalità għolja u qamħirrum għandhom ikunut-total tal-komponenti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 1. Il-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif għas-segala u s-sorghum għandhom ikunu kkalkulati billi jintużaw il-kwotazzjonijiet għax-xgħir fl-Istati Uniti tal-Amerika, skont id-disposizzjonijiet tal-Anness III.
5. Il-prezzijiet rappreżentattivi ta’ importazzjoni cif għaż-żerriegħa tal-qamħ komuni tal-Kodiċi NM 1001 90 91 u għażżerriegħa tal-qamħirrum tal-Kodiċi NM 1005 10 90 għandhom ikunu dawk ikkalkulati għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja u għall-qamħirrum rispettivament.
Artikolu 6
1. Applikazzjonijiet għal liċenzi ta’ importazzjoni għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja għandhom ikunu validi biss jekk l-applikant:
(a)
iniżżel il-kwalità li ser tkun impurtata fil-kaxxa 20 tal-liċenza ta’ importazzjoni;
(b)
jintrabat bil-miktub li jipprovdi lill-korp kompetenti rilevanti, fid-data tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, garanzija speċifika u addizzjonali għal dawk previsti fl-Artikolu 12 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1342/2003 (6).
Il-garanzija addizzjonali msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, għandha tkun ta’ EUR 95 kull tunnellata. Madankollu, f’każijiet fejn il-liċenza ta’ importazzjoni għandu jkollha magħha ċertifikati ta’ konformità maħruġa mill-Federal Grain Inspection Service (FGIS) u mill-Canadian Grain Commission (CGC) skont l-Artikolu 7(2)(b) jew (c), m’għandha tintalab ebda garanzija addizzjonali. F’dan il-każ, fil-kaxxa 24 tal-applikazzjoni għal liċenza ta’ importazzjoni u tal-liċenza ta’ importazzjoni għandhom jissemmew it-tip ta’ ċertifikat ta’ konformità u n-numru tiegħu.
2. Applikazzjonijiet għal liċenzi ta’ importazzjoni għall-qamħ durum għandhom ikunu validi biss jekk l-applikant:
(a)
iniżżel il-kwalità li ser tkun impurtata fil-kaxxa 20 tal-liċenza ta’ importazzjoni;
(b)
jintrabat bil-miktub li jipprovdi lill-korp kompetenti rilevanti, fid-data tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, garanzija speċifika u addizzjonali għal dawk previsti fl-Artikolu 12 tar- Regolament (KE) Nru 1342/2003, jekk id-dazju ta’ importazzjoni dwar il-kwalità li tidher fil-kaxxa 20 tal-liċenza ta’ importazzjoni mhijiex l-ogħla dazju għall-kategorija tal-prodott inkwistjoni.
L-ammont tal-garanzija addizzjonali msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandu jkun id-differenza fil-jum tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera bejn l-ogħla dazju u dak li japplika għall-kwalità indikata, flimkien ma’ suppliment ta’ EUR 5 kull tunnellata. Madankollu, fejn id-dazju ta’ importazzjoni li jkun japplika għall-kwalitajiet differenti ta’ qamħ huwa żero, ir-rabta mniżżla fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu m’għandhiex tkun mitluba.
Fejn il-liċenza ta’ importazzjoni għandu jkollha magħha ċertifikati ta’ konformità maħruġa mill-Federal Grain Inspection Service (FGIS) u mill-Canadian Grain Commission (CGC) skont l-Artikolu 7, m’għandha tintalab ebda garanzija addizzjonali. F’dan il-każ, fil-kaxxa 24 tal-liċenza ta’ importazzjoni għandu jissemma t-tip ta’ ċertifikat ta’ konformità.
3. Fil-każ ta’ sospensjoni tad-dazji doganali għall-importazzjoni tal-kategoriji kwalitattivi kollha tal-qamħ komuni skont l-Artikolu 187 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-garanzija addizzjonali ta’ EUR 95 kull tunnellata msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu m’għandhiex tintalab għall-perijodu kollu li matulu tapplika s-sospensjoni tad-dazji.
Artikolu 7
1. L-uffiċċju tad-dwana tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera għandu jieħu kampjuni rappreżentattivi, skont l-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 152/2009 (7), ta’ kull kunsinna ta’ qamħ komuni ta’ kwalità għolja, ta’ qamħ durum u ta’ qamħirrum iebes. Madankollu, m’għandux ikun hemm teħid ta’ kampjuni fejn id-dazju ta’ importazzjoni għall-kwalitajiet differenti huwa l-istess.
Jekk, madankollu, il-Kummissjoni tirrikonoxxi b’mod uffiċjali ċertifikat ta’ kwalità għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja, qamħ durum jew qamħirrum iebes maħruġ mill-pajjiż tal-oriġini taċ-ċereali, għandhom jittieħdu kampjuni għall-verifika tal-kwalità ċċertifikata biss minn numru suffiċjentement rappreżentattiv ta’ kunsinni.
2. Iċ-ċertifikati ta’ konformità li ġejjin għandhom ikunu rikonoxxuti b’mod uffiċjali mill-Kummissjoni skont il-prinċipji mniżżla fl-Artikoli 63 sa 65 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93:
(a)
ċertifikati maħruġa mis-Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) tal-Arġentina għall-qamħirrum iebes;
(b)
ċertifikati maħruġa mill-Federal Grains Inspection Services (FGIS) tal-Istati Uniti tal-Amerika għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja u qamħ durum ta’ kwalità għolja;
(c)
ċertifikati maħruġa mill-Canadian Grain Commission (CGC) tal-Kanada għall-qamħ komuni ta’ kwalità għolja u qamħ durum ta’ kwalità għolja.
Mudell taċ-ċertifikati ta’ konformità maħruġa minn Senasa jinsab fl-Anness IV. Riproduzzjoni tat-timbri awtorizzati mill-gvern tal-Arġentina ser tigi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Mudelli taċ-ċertifikati ta’ konformità u timbri maħruġa mill-FGIS jinsabu fl-Anness V.
Mudelli taċ-ċertifikati ta’ konformità, speċifikazzjonijiet ta’ gradi għall-esportazzjoni u timbri maħruġa mis-CGC jinsabu fl-Anness VI.
Fejn il-parametri analitiċi li jitniżżlu fiċ-ċertifikati ta’ konformità maħruġa mill-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu juru li hemm konformità mal-istandards ta’ kwalità dwar qamħ komuni ta’ kwalità għolja, qamħ durum u qamħirrum iebes imsemmija fl-Anness II, għandhom jittieħdu kampjuni ta’ mhux anqas minn 3 % tat-tagħbijiet li jaslu f’kull port ta’ dħul matul is-sena tas-suq.
Il-merkanzija għandha tiġi kklassifikata skont il-kwalità standard li għaliha r-rekwiżiti indikati fl-Anness II jkunu ġew sodisfatti.
3. Il-metodi standard għall-analiżi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu dawk mogħtija fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1272/2009 (8).
Qamħirrum iebes huwa qamħirrum tal-ispeċi Zea mays indurata li ż-żrieragħ tiegħu fihom endosperma żġigija dominanti (tinħass iebsa jew qisha qarn). Ġeneralment dawn ikunu oranġjo jew ħomor. Il-parti ta’ fuq (faċċata tal-ġerma), jew il-kuruna, ma turi l-ebda xaqq.
Żrieragħ żġiġin tal-qamħirrum iebes huma definiti bħala żrieragħ li jissodisfaw żewġ kriterji:
(a)
il-kuruna tagħhom ma turi l-ebda xaqq, u
(b)
meta maqtugħa mit-tul l-endosperma tagħhom turi parti ċentrali mlaħħma mdawwra għal kollox b’parti li qisha qarn. Il-parti li qisha qarn trid tammonta għall-parti dominanti mit-total tal-wiċċ tal-qatgħa.
Il-perċentwal ta’ żerriegħa żġiġija għandu jiġi stabbilit billi jingħadd, f’kampjun rappreżentattiv ta’ 100 żerriegħa, in-numru ta’ żerrigħat li jissodisfaw il-kriterji mniżżla fit-tielet subparagrafu.
Il-metodu ta’ referenza għall-kalkolu tal-indiċi ta’ kemm f’wiċċ l-ilma huwa mogħti fl-Anness VII.
4. Jekk ir-riżultati tal-analiżi juru li l-qamħ komuni ta’ kwalità għolja, qamħ durum u qamħirrum iebes li ġew impurtati huma ta’ kwalità standard aktar baxxa minn dik li tniżżlet fuq il-liċenza ta’ importazzjoni, l-importatur għandu jħallas id-differenza bejn id-dazju ta’ importazzjoni li japplika għall-prodott muri fuq il-liċenza u dak fuq il-prodott li attwalment ġie impurtat. F’dan il-każ, il-garanzija għall-liċenza ta’ importazzjoni msemmija fl-Artikolu 12 (a) tar-Regolament (KE) Nru 1342/2003 u l-garanzija addizzjonali msemmija fl-Artikolu 3(4), u fl-Artikolu 6 (1) u (2) ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu rilaxxati, ħlief għas-suppliment ta’ EUR 5 msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 6(2).
Jekk id-differenza msemmija fl-ewwel subparagrafu ma titħallasx fi żmien xahar, il-garanzija addizjonali msemmija fl-Artikolu 3(4) u fl-Artikolu 6(1) u (2) tintilef.
5. Kampjuni rappreżentattivi ta’ ċereali impurtati meħuda mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru għandhom jinżammu għal sitt xhur.
Artikolu 8
Ir-Regolament (KE) Nru 1249/96 huwa mħassar.
Ir-referenzi magħmula għar-Regolament li ġie mħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness IX.
Artikolu 9
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Lulju 2010.