NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1086/2011
ze dne 27. října 2011,
kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 Evropského parlamentu a Rady a příloha I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005, pokud jde o salmonelu v čerstvém drůbežím mase
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, aby se snížil jejich výskyt a riziko, jež představují pro veřejné zdraví. Toto nařízení se mimo jiné vztahuje na přijetí cílů zaměřených na snížení výskytu určitých zoonóz v populacích zvířat a na přijetí pravidel pro obchod uvnitř Unie a pro dovoz některých zvířat a produktů z nich pocházejících ze třetích zemí.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (3), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u brojlerů. Uvedené nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2011 snížení počtu hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(3)
Nařízení Komise (ES) č. 584/2008 ze dne 20. června 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u krůt (4), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u hejn krůt. Toto nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2012 snížení počtu hejn výkrmových krůt, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(4)
Příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví zvláštní opatření, která mají být přijata pro tlumení zoonóz a původců zoonóz vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení. Konkrétně bod 1 části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že ode dne 12. prosince 2010 nesmí být některé čerstvé drůbeží maso ze zvířat vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení uváděno na trh k lidské spotřebě, nesplňuje-li následující kritérium: „salmonely: nepřítomnost ve 25 g“. Uvedené nařízení dále stanoví určení prováděcích pravidel k tomuto kritériu, především pak pravidla upřesňující systémy odběru vzorků a analytické metody.
(5)
Pokud jde o čerstvé drůbeží maso, mělo by být přijato opatření, které by zajistilo, že prováděcí pravidla pro kritéria týkající se salmonely v drůbežím mase poskytnou přiměřenou záruku, že je toto maso prosto daných salmonel a že výsledkem harmonizovaného uplatňování bude korektní hospodářská soutěž a stejné podmínky pro uvádění na trh.
(6)
Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (5) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.
(7)
V zájmu soudržnosti právních předpisů Unie je vhodné změnit zvláštní požadavky týkající se čerstvého drůbežího masa stanovené v části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 a zavést prováděcí pravidla pro kritérium týkající se salmonely v příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005.
(8)
V souladu s rozhodnutím Komise 2005/636/ES ze dne 1. září 2005 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum výskytu Salmonelly spp. v hejnech brojlerů Gallus gallus, který má být proveden v členských státech (6), s rozhodnutím Komise 2006/662/ES ze dne 29. září 2006 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum prevalence salmonel u krůt, který má být proveden v členských státech (7), a s rozhodnutím Komise 2007/516/ES ze dne 19. července 2007 o finančním příspěvku Společenství na průzkum prevalence a antimikrobiální rezistence Campylobacter spp. v hejnech brojlerů a prevalence Campylobacter spp. a Salmonella spp. v jatečných tělech brojlerů, který má být proveden v členských státech (8), byly shromážděny údaje týkající se prevalence salmonely v hejnech brojlerů, krůt a v jatečných tělech brojlerů. Výsledky těchto průzkumů a předběžné výsledky za první rok provádění národních programů pro tlumení salmonel u brojlerů (2009) podle článku 5 nařízení (ES) č. 2160/2003 ukazují, že prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt je nadále vysoká (9). Kromě toho národní programy pro tlumení salmonel u krůt podle nařízení (ES) č. 2160/2003 jsou závazné teprve od roku 2010. Uplatňování uvedeného kritéria na všechny sérotypy salmonely dříve, než bude dokázáno výrazné snížení prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt, může vést k nepřiměřenému hospodářskému dopadu na příslušné odvětví. Kapitola 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být změněna.
(9)
Podle Souhrnné zprávy Společenství o trendech a zdrojích zoonóz a jejich původců a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v Evropské unii v roce 2008 (10) vypracované Evropským úřadem pro bezpečnost potravin je přibližně 80 % případů výskytu salmonelózy u člověka způsobeno, podobně jako v předchozích letech, sérotypy Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium. Hlavním zdrojem salmonelózy u člověka zůstává drůbeží maso.
(10)
Stanovení kritéria pro Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium by zajistilo optimální rovnováhu mezi snížením výskytu salmonelózy u člověka přisuzovaného konzumaci drůbežího masa a hospodářskými důsledky uplatňování tohoto kritéria. Zároveň by motivovalo provozovatele potravinářských podniků k přijímání opatření na nižších úrovních drůbežářské produkce, která by mohla přispět ke snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví. Zaměření na tyto dva sérotypy by rovněž bylo v souladu s cíly Unie stanovenými pro primární produkci drůbeže.
(11)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví plány odběru vzorků i pro účely dalších kritérií bezpečnosti potravin v souvislosti se salmonelou. Bylo prokázáno, že tyto plány mají praktické využití pro provozovatele potravinářských podniků, a jsou tudíž vhodné pro odebírání vzorků čerstvého drůbežího masa.
(12)
Horizontální metodou zjišťování přítomnosti Salmonella spp. v potravinách a krmivech pro zvířata je mezinárodní norma EN/ISO 6579. V příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005 se kromě toho tato norma stanoví jako referenční metoda pro všechna kritéria týkající se salmonely. Měla by proto být také stanovena jako referenční metoda pro kritérium pro čerstvé drůbeží maso, aniž by byla dotčena ustanovení o používání alternativních metod stanovená v uvedeném nařízení. Referenční laboratoř Evropské unie pro salmonelu doporučuje použít jako vhodnou referenční metodu pro sérotypizaci postup White-Kaufmann-Le Minor.
(13)
Monofázické kmeny Salmonella typhimurium se rychle staly jedním z nejvíce se vyskytujících sérotypů salmonely u několika druhů zvířat a klinických izolátů u lidí. Na základě vědeckého stanoviska týkajícího se sledování a hodnocení rizika pro veřejné zdraví, které představují „kmeny podobné kmenu Salmonella typhimurium“ (11), jsou monofázické kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:- považovány za varianty Salmonella typhimurium a současné poznatky prokázaly, že tyto kmeny představují riziko pro veřejné zdraví srovnatelné s rizikem, které představují ostatní kmeny Salmonella typhimurium. Je proto vhodné ujasnit, že ustanovení týkající se Salmonella typhimurium jsou použitelná i pro tyto monofázické kmeny.
(14)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví kritérium hygieny výrobního procesu na jatkách pro salmonelu u jatečně upravených těl brojlerů a krůt po chlazení. Účelem kritéria hygieny výrobního procesu je zabránit fekální kontaminaci jatečně upravených těl drůbeže, jestliže tato kontaminace pochází z infikovaných hejn nebo jestliže vznikla v důsledku křížové kontaminace na jatkách. Podle článku 10 nařízení (ES) č. 2073/2005 se kritéria a podmínky týkající se přítomnosti salmonely v jatečně upravených tělech drůbeže přezkoumají s ohledem na změny pozorované v rozšíření salmonel. Protože cíle Unie stanovené pro hejna brojlerů nařízením (ES) č. 646/2007 a pro krůty nařízením (ES) č. 584/2008 musí být splněny do konce roku 2011, respektive 2012, měl by být počet jednotek vzorků, u nichž je přípustné, aby přesáhly stanovený limit, snížen. Kapitola 2 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(15)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 a (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze II nařízení (ES) č. 2160/2003 se část E bod 1 nahrazuje tímto:
„1.
Čerstvé drůbeží maso pocházející z populací zvířat vyjmenovaných v příloze I musí ode dne 1. prosince 2011 splňovat příslušné mikrobiologické kritérium stanovené v řádku 1.28 kapitoly 1 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (12).
Článek 2
Příloha I nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. prosince 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. října 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1086/2011
tas-27 ta’ Ottubru 2011
li jemenda l-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-Anness I tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2073/2005 fir-rigward tas-Salmonella fil-laħam frisk tat-tjur
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 2160/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Novembru 2003 fuq il-kontroll tas-salmonella u aġenti zoonotiċi oħra speċifiċi li jkun hemm ġewwa l-ikel (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 5(6) tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 852/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 dwar l-iġjene tal-prodotti tal-ikel (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 4(4) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 2160/2003 għandu l-għan li jiżgura li jittieħdu miżuri xierqa u effettivi biex tinstab u tiġi kkontrollata s-Salmonella u aġenti żoonotiċi oħra fl-istadji kollha relevanti tal-produzzjoni, l-ipproċessar u d-distribuzzjoni sabiex titnaqqas il-prevalenza tagħhom u r-riskju li jippreżentaw għas-saħħa pubblika. Dan ir-Regolament ikopri, fost affarijiet oħra, l-adozzjoni ta’ miri għat-tnaqqis tal-prevalenza ta’ żoonożi speċifiċi fil-popolazzjonijiet tal-annimali u l-adozzjoni ta’ regoli li jirrigwardaw negozju fi ħdan l-Unjoni u importazzjonijiet minn pajjiżi terzi ta’ ċerti annimali u l-prodotti tagħhom.
(2)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 646/2007 tat-12 ta’ Ġunju 2007 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 2160/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jirrigwarda mira Komunitarja biex titnaqqas il-prevalenza tas-Salmonella enteritidis u tas-Salmonella typhimurium fil-kappuċċelli u jitneħħa r-Regolament (KE) Nru 1091/2005 (3) jistabbilixxi mira tal-Unjoni għat-tnaqqis ta’ dawk iż-żewġ serotipi tas-Salmonella fil-kappuċċelli. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jikseb tnaqqis fin-numru ta’ qatgħat ta’ kappuċċelli li jibqgħu pożittivi għas-Salmonella enteritidis u s-Salmonella typhimurium għal 1 % jew inqas sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(3)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 584/2008 tal-20 ta’ Ġunju 2008 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 2160/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar mira Komunitarja għat-tnaqqis tal-prevalenza tas-Salmonella enteritidis u tas-Salmonella typhimurium fid-dundjani (4) jistabbilixxi mira għall-Unjoni għat-tnaqqis ta’ dawk iż-żewġ sterjotipi ta’ Salmonella fil-qatgħat tad-dundjani. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jikseb tnaqqis fin-numru ta’ qatgħat ta’ dundjani għas-simna li jibqgħu pożittivi għas-Salmonella enteritidis u s-Salmonella typhimurium għal 1 % jew inqas sal-31 ta’ Diċembru 2012.
(4)
L-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 jistipula miżuri speċifiċi li għandhom jittieħdu għall-kontroll taż-żoonożi u aġenti żoonotiċi elenkati fl-Anness I tiegħu. B’mod aktar speċifiku, punt 1 tal-Parti E tal-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 jistipula li, sa mit-12 ta’ Diċembru 2010, ċertu laħam frisk tat-tjur mill-annimali elenkati fl-Anness I tiegħu ma jistax jitqiegħed fis-suq għall-konsum mill-bnedmin sakemm ma jissodisfax il-kriterju. “Salmonella: assenza f’25 gramma”. Dak ir-Regolament jistipula wkoll regoli dettaljati biex jiġi stabbilit dak il-kriterju, b’mod partikolari, regoli li jispeċifikaw skemi ta’ kampjunar u metodi analitiċi.
(5)
Fir-rigward ta’ laħam frisk tat-tjur, għandha ssir dispożizzjoni sabiex tiżgura li r-regoli dettaljati għall-kriterju tas-Salmonella fil-laħam tat-tjur jirriżultaw f’assigurazzjoni raġonevoli li huwa liberu mis-Salmonella relevanti u li applikazzjoni armonizzata tirriżulta f’kompetizzjoni ġusta u kundizzjonijiet simili għat-tqegħid fis-suq.
(6)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2073/2005 tal-15 ta’ Novembru 2005 dwar kriterji mikrobijoloġiċi għall-oġġetti tal-ikel (5) jistipula kriterji mikrobijoloġiċi għal ċerti mikroorganiżmi u r-regoli ta’ implimentazzjoni li jridu jkunu konformi magħhom l-operaturi tan-negozju tal-ikel fl-implimentazzjoni tal-miżuri ġenerali u speċifiċi ta’ iġjene msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 852/2004.
(7)
Fl-interessi tal-konsistenza tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, huwa xieraq li jiġu emendati r-rekwiżiti speċifiċi li jikkonċernaw laħam frisk tat-tjur stabbiliti fil-Parti E tal-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 u biex jintroduċi regoli dettaljati tal-kriterju tas-Salmonella fl-Anness I fir-Regolament (KE) Nru 2073/2005.
(8)
F’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/636/KE tal-1 ta’ Settembru 2005 dwar kontribuzzjoni finanzjarja mill-Komunità għal stħarriġ ta’ referenza dwar il-prevalenza tas-Salmonella spp. fil-qatgħat tal-kappuċċelli tal-Gallus gallus li għandha titwettaq fl-Istati Membri (6), id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/662/KE tad-29 ta’ Settembru 2006 li tirrigwarda kontribuzzjoni finanzjarja mill-Komunità għal stħarriġ ta’ referenza dwar il-prevalenza tas-Salmonella fid-dundjani li għandha titwettaq fl-Istati Membri (7) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/516/KE tad-19 ta’ Lulju 2007 li għandha x’taqsam mal-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Komunità għal indaġni dwar il-prevalenza u r-reżistenza antimikrobika ta’ Campylobacter spp. f’qatgħat tal-kappuċċelli u l-prevalenza ta’ Campylobacter spp. u Salmonella spp. f’karkassi tal-kappuċċelli li għandu jitwettaq fl-Istati Membri (8), l-informazzjoni nġabret skont il-prevalenza tas-Salmonella f’qatgħat tal-kappuċċelli, qatgħat tad-dundjani u karkassi tal-kappuċċelli, rispettivament. Dawn ir-riżultati ta’ dan l-istħarriġ, kif ukoll riżultati preliminari tal-ewwel sena ta’ programmi nazzjonali ta’ kontroll tas-Salmonella fil-kappuċċelli (2009) f’konformità mal-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 juri li l-prevalenza tas-Salmonella f’qatgħat tal-kappuċċelli u d-dundjani għadha għolja (9). Barra minn hekk, programmi nazzjonali ta’ kontroll tas-Salmonella fid-dundjani f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 2160/2003 biss saru mandatorji mill-2010 ‘l quddiem. L-applikazzjoni tal-kriterju għas-serotipi kollha tas-Salmonella qabel tnaqqis notevoli tal-prevalenza tas-Salmonella f’qatgħat ta’ kappuċċelli u dundjani qabel ma din ġiet murija, tista’ tirriżulta f’impatt ekonomiku sproporzjonat għall-industrija. Il-Kapitolu 1 tal-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(9)
Skont ir-Rapport Komunitarju fil-Qosor mill-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel dwar ix-xejriet u s-sorsi ta’ żoonożi, u aġenti żoonotiċi u tifqigħat li jinġarru fl-ikel fl-Unjoni Ewropea fl-2008 (10), b’mod simili għas-snin ta’ qabel, madwar 80 % tal-każijiet ta’ salmonellosi umana huma kkawżati mis-Salmonella enteritidis u s-Salmonella typhimurium. Il-laħam tat-tjur jibqa’ sors ewlieni ta’ salmonellosi umana.
(10)
L-issettjar ta’ kriterju għas-Salmonella enteritidis u s-Salmonella typhimurium jipprovdu l-aqwa bilanċ bejn it-tnaqqis ta’ salmonellosi umana attribwita għall-konsum ta’ laħam tat-tjur u l-konsegwenzi ekonomiċi tal-applikazzjoni ta’ dak il-kriterju. Fl-istess ħin, dan jinkoraġġixxi lill-operaturi tan-negozju tal-ikel biex jieħdu miżuri fi stadji preċedenti tal-produzzjoni tat-tjur li jistgħu jikkontribwixxu għat-tnaqqis tas-serotipi kollha tas-Salmonella b’sinifikat għas-saħħa pubblika. Li wieħed jiffoka fuq dawk iż-żewġ serotipi jkun konsistenti wkoll mal-miri tal-Unjoni stabbiliti għall-produzzjoni primarja tat-tjur.
(11)
Il-pjanijiet ta’ kampjunar għal kriterji oħra dwar is-sikurezza tal-ikel fis-Salmonella ġew stipulati fir-Regolament (KE) Nru 2073/2005. Dawn urew li huma prattiċi għall-użu minn operaturi tan-negozju tal-ikel u għaldaqstant huma wkoll xierqa għal kampjunar tal-laħam frisk tat-tjur.
(12)
L-istandard internazzjonali EN/ISO 6579 huwa l-metodu orizzontali għas-sejba ta’ Salmonella spp. fl-ikel u fl-oġġetti tal-għalf tal-annimali. Barra minn hekk, l-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005 jistipula standard bħala metodu ta’ referenza għall-kriterji kollha tas-Salmonella. Għaldaqstant, għandu jkun stipulat ukoll bħala metodu ta’ referenza għall-kriterju għal laħam frisk tat-tjur, bla preġudizzji għad-dispożizzjonijiet dwar l-użu ta’ metodi alternattivi stipulati f’dak ir-Regolament. Il-Laboratorju ta’ Referenza tal-Unjoni Ewropea għas-Salmonella jirrakkomanda li huwa xieraq li tintuża l-iskema White-Kaufmann-Le Minor bħala metodu ta’ referenza għas-serotipi.
(13)
Il-varjetajiet monofażiċi tas-Salmonella typhimurium fi żmien qasir saru wieħed mis-serotipi ta’ Salmonella l-aktar komuni misjuba f’bosta speċi ta’ annimali u f’iżolati kliniċi mill-bnedmin. Skont l-Opinjoni Xjentifika dwar il-monitoraġġ u l-valutazzjoni tar-riskju għas-saħħa pubblika tal-varjetajiet “tat-tip Salmonella typhimurium” (11), il-varjetajiet monofażiċi tas-Salmonella typhimurium bil-formula antiġenika 1,4,[5],12:i:- huma kkunsidrati bħala varjanti tas-Salmonella typhimurium u evidenza attwali wriet li dawn il-varjetajiet joħolqu riskju għas-saħħa pubblika komparabbli għal dak ta’ varjetajiet oħra tas-Salmonella typhimurium. Għaldaqstant, huwa xieraq li jiġi ċċarat li d-dispożizzjonijiet għas-Salmonella typhimurium huma applikabbli għal dawn il-varjetajiet monofażiċi.
(14)
Ir-Regolament (KE) Nru 2073/2005 jistabbilixxi kriterju tal-iġjene tal-proċess għas-Salmonella f’karkassi tat-tjur tal-kappuċċelli u d-dundjani wara tkessiħ fil-biċċeriji. Il-kriterju ta’ iġjene tal-proċess għandu l-għan li jikkontrolla l-kontaminazzjoni fekali tal-karkassi tat-tjur jekk ġejjin minn qatgħat infettati jew minħabba kontaminazzjoni li tittieħed mill-biċċerija. Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005, il-kriterji u l-kundizzjonijiet li jikkonċernaw il-preżenza tas-Salmonella fil-karkassi tat-tjur għandhom jiġu riveduti fid-dawl tal-bidliet osservati fil-prevalenza tas-Salmonella. Minħabba li l-miri tal-Unjoni stabbiliti għal qatgħat ta’ kappuċċelli fir-Regolament (KE) Nru 646/2007, u għad-dundjani fir-Regolament (KE) Nru 584/2008, għandhom jinkisbu sal-aħħar tal-2011 u tal-2012 rispettivament, in-numru ta’ unitajiet ta’ kampjuni aċċettati biex jaqbżu l-limitu stabbilit għandu jonqos. Il-Kapitolu 2 tal-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(15)
Ir-Regolamenti (KE) Nru 2160/2003 u (KE) Nru 2073/2005 għandhom għalhekk jiġu emendati skont dan.
(16)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma f’konformità mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali u la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma opponewhom,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Fl-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 2160/2003, punt 1 tal-Parti E jinbidel b’dan li ġej:
“1.
Mill-1 ta’ Diċembru 2011, il-laħam frisk tat-tjur mill-popolazzjonijiet tal-annimali elenkati fl-Anness I għandu jissodisfa l-kriterju mikrobijoloġiku relevanti stipulat fir-Ringiela 1.28 tal-Kapitolu 1 tal-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005 (*).
Artikolu 2
L-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 2073/2005 huwa emendat f’konformità mal-Anness għal dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Diċembru 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ottubru 2011.