NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1168/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a písm. d) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vypracování komplexní evropské politiky v oblasti migrace, jež bude zaměřená do budoucna a bude založena na dodržování lidských práv, solidaritě a odpovědnosti, zejména pro ty členské státy, které čelí zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, je i nadále klíčovým politickým cílem Evropské unie.
(2)
Politika Unie v oblasti vnějších hranic směřuje k vytvoření integrované správy hranic zajišťující jednotnou a vysokou úroveň kontroly a ostrahy, která nezbytně provází volný pohyb osob v rámci Unie a je základní součástí prostoru svobody, bezpečnosti a práva. K tomuto účelu se uvažuje o vytvoření společných pravidel pro standardy a postupy pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic.
(3)
Účinné provádění společných pravidel pro standardy a postupy pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic vyžaduje zvýšenou koordinaci operativní spolupráce mezi členskými státy.
(4)
Účinná správa vnějších hranic prostřednictvím kontrol a ostrahy přispívá k boji proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi a napomáhá snižovat ohrožení vnitřní bezpečnosti, veřejného pořádku, veřejného zdraví a mezinárodních vztahů členských států.
(5)
Ochrana vnějších hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se vykonává, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu svých vnitřních hranic.
(6)
V roce 2004 přijala Rada nařízení (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (3) (FRONTEX) (dále jen „agentura“), jež zahájila činnost v květnu 2005. Nařízení (ES) č. 2007/2004 bylo změněno v roce 2007 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce (4).
(7)
Další posílení úlohy agentury je v souladu s cílem Unie vypracovat politiku, která by vedla k postupnému zavedení koncepce integrované správy hranic. Agentura by měla v rámci svého mandátu podporovat členské státy při uplatňování této koncepce, jak je stanoveno v závěrech zasedání Rady o integrované správě hranic konaného ve dnech 4. a 5. prosince 2006.
(8)
Víceletý program pro prostor svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům (Stockholmský program) přijatý Evropskou radou na zasedání ve dnech 10. a 11. prosince 2009 vyzývá k upřesnění a posílení úlohy agentury, pokud jde o správu vnějších hranic.
(9)
Mandát agentury by proto měl být upraven s cílem posílit zejména její operativní schopnosti a současně zajistit, aby všechna přijatá opatření byla přiměřená sledovanému cíli, aby byla účinná a aby plně respektovala základní práva a práva uprchlíků a žadatelů o azyl, mezi něž patří zejména zákaz navracení.
(10)
Stávající možnosti poskytování účinné pomoci členským státům v rámci operativních aspektů správy vnějších hranic je třeba rozšířit, pokud jde o dostupné technické zdroje. Agentura by měla být schopna plánovat dostatečně přesně koordinaci společných operací nebo pilotních projektů.
(11)
Minimální úroveň potřebného technického vybavení poskytovaného agenturou nebo povinně členskými státy na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod přispěje velkou měrou k lepšímu plánování a provádění operací koordinovaných agenturou.
(12)
Agentura by měla spravovat seznam technického vybavení, které vlastní členské státy či agentura nebo které je členskými státy a agenturou spoluvlastněno, a to na základě vytvoření a vedení centralizovaných záznamů v rámci rezervy technického vybavení. Tato rezerva by měla zahrnovat minimální kontingent od každého typu technického vybavení, jež agentura potřebuje k provádění své činnosti.
(13)
V zájmu zajištění účinných operací by měla agentura vytvořit jednotky příslušníků pohraniční stráže. Pokud členské státy nečelí výjimečné situaci, která by zásadním způsobem ovlivňovala plnění jejich vnitrostátních úkolů, měly by pro tyto jednotky vyčlenit přiměřený počet kvalifikovaných příslušníků pohraniční stráže, kteří by byli k dispozici pro vyslání.
(14)
Agentura by měla být schopna vysílat do těchto jednotek příslušníky pohraniční stráže, kteří jsou agentuře dočasně přiděleni členskými státy jako národní odborníci a na které by se při plnění jejich úkolů a pravomocí měl vztahovat stejný právní rámec jako na vyslané příslušníky, které do jednotek přímo vyslali členské státy. Agentura by měla upravit svá vnitřní pravidla o dočasně přidělených národních odbornících umožňující hostitelskému státu vydávat při společných operacích a pilotních projektech přímé pokyny příslušníkům pohraniční stráže.
(15)
Jasně vymezený operační plán zahrnující hodnocení a povinnost hlášení incidentů dohodnutý před zahájením společných operací nebo pilotních projektů mezi agenturou a hostitelským členským státem po konzultaci se zúčastněnými členskými státy značně přispěje díky harmonizovanějšímu způsobu koordinace společných operací nebo pilotních projektů k plnění cílů tohoto nařízení.
(16)
Agentura bude systém hlášení incidentů využívat k tomu, aby příslušným vnitrostátním veřejným orgánům a své správní radě (dále jen „správní rada“) předala během společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce veškeré informace týkající se důvěryhodných tvrzení zejména o porušení nařízení (ES) č. 2007/2004 nebo Schengenského hraničního kodexu stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (5), základních práv nevyjímaje.
(17)
Analýza rizik se ukázala jako klíčový prvek pro provádění operací na vnějších hranicích. Kvalita analýzy by se měla zlepšit tím, že bude rozšířena o způsob hodnocení schopnosti členských států čelit aktuálním výzvám, včetně současných a budoucích hrozeb a tlaků na svých vnějších hranicích. Těmito hodnoceními by však neměl být dotčen schengenský hodnotící mechanismus.
(18)
Agentura by měla na evropské úrovni zajistit pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států odbornou přípravu, včetně přípravy týkající se základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně a azylovým řízením, a pro pracovníky příslušných vnitrostátních služeb doplňková školení a semináře týkající se kontroly a ostrahy na vnějších hranicích a navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech. Agentura může ve spolupráci s členskými státy na jejich území organizovat odbornou přípravu, včetně výměnných programů. Členské státy by měly začlenit výsledky činnosti agentury v této oblasti do svých vnitrostátních programů odborné přípravy pohraniční stráže.
(19)
Agentura by měla sledovat vývoj vědeckého výzkumu v oblasti své činnosti, přispívat k tomuto vývoji a informovat o něm Komisi a členské státy.
(20)
Ve většině členských států spadají operativní stránky navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech do pravomoci orgánů příslušných pro kontrolu vnějších hranic. Jelikož provádění těchto úkolů na úrovni Unie je zřetelným přínosem, měla by agentura, v plném souladu s návratovou politikou Unie, zajistit koordinaci či organizaci společných návratových operací prováděných členskými státy, určit osvědčené postupy k získání cestovních dokladů a definovat kodex chování, který by měl být dodržován při navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států. Na činnosti a operace, které nejsou prováděny v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina základních práv“), by neměly být poskytnuty žádné finanční prostředky Unie.
(21)
Agentura může za účelem plnění svého poslání a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů spolupracovat s Europolem, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva a jinými subjekty a institucemi Unie, příslušnými orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravené nařízením (ES) č. 2007/2004, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Agentura by měla usnadnit operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie.
(22)
Stále důležitější je spolupráce s třetími zeměmi týkající se záležitostí upravených nařízením (ES) č. 2007/2004. S cílem zavést patřičný model spolupráce s příslušnými třetími zeměmi by měla agentura mít možnost zahájit a financovat projekty technické pomoci a ve spolupráci s příslušnými orgány třetích zemí vysílat do těchto zemí styčné důstojníky. Agentura by měla mít možnost přizvat k účasti na své činnosti pozorovatele ze třetích zemí poté, co jim poskytne nezbytnou odbornou přípravu. Navazování spolupráce se třetími zeměmi je důležité i z hlediska prosazování standardů správy hranic Unie včetně úcty k základním právům a lidské důstojnosti.
(23)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (6), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností utajení.
(24)
Správní rada by kromě toho měla přijmout konkrétní ustanovení, která by umožnila dočasné přidělení národních odborníků z členských států do agentury. Tato ustanovení by měla mimo jiné stanovit, že přidělení příslušníci pohraniční stráže, kteří mají být vysláni v průběhu společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce, by měli být považováni za vyslané příslušníky s odpovídajícími úkoly a pravomocemi.
(25)
Na zpracování osobních údajů agenturou se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7). Evropský inspektor ochrany údajů by proto měl sledovat zpracovávání osobních údajů agenturou a mít pravomoc získat od agentury přístup ke všem informacím nezbytným pro jeho šetření.
(26)
Pokud osobní údaje zpracovávají členské státy, plně se uplatňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8).
(27)
Při zajišťování provozního řízení informačních systémů se agentura řídí evropskými a mezinárodními normami, včetně norem týkajících se ochrany údajů, s přihlédnutím k nejvyšším profesním požadavkům.
(28)
Nařízení (ES) č. 2007/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(29)
Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména ve Smlouvě o fungování EU a v Listině základních práv, především lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních údajů, právo na azyl, zásadu nenavracení, zákaz diskriminace, práva dítěte a právo na účinnou právní ochranu. Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami. Veškeré použití síly by mělo být v souladu s vnitrostátními právními předpisy hostitelského členského státu, včetně zásady nezbytnosti a proporcionality.
(30)
Prováděním tohoto nařízení by neměly být dotčeny práva a povinnosti členských států podle Úmluvy Organizace spojených národů o námořním právu, Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři, Mezinárodní úmluvy o námořním pátrání a záchraně a Ženevské úmluvy o postavení uprchlíků.
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispět k vytvoření integrovaného řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(32)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (9), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (10). V důsledku toho by se delegace Islandské republiky a Norského království měly účastnit činnosti správní rady jako členové, i když s omezenými hlasovacími právy.
(33)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (11), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (12). V důsledku toho by se delegace Švýcarské konfederace měla účastnit činnosti správní rady jako člen, i když s omezenými hlasovacími právy.
(34)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (14). V důsledku toho by se delegace Lichtenštejnského knížectví měla účastnit činnosti správní rady jako člen, i když s omezenými hlasovacími právy.
(35)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(36)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (15). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(37)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (16). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(38)
Agentura by měla usnadnit organizaci operativních činností, při kterých mohou členské státy využít odborné znalosti a nástroje, které jsou Irsko a Spojené království ochotny nabídnout v souladu s postupy, o nichž rozhodne pro jednotlivé případy správní rada. K tomuto účelu by měli být zástupci Irska a Spojeného království vyzváni k účasti na všech schůzích správní rady, aby se mohli plně zúčastnit jednání pro přípravu takových operativních činností.
(39)
Mezi Španělským královstvím a Spojeným královstvím existuje spor o vymezení hranic Gibraltaru.
(40)
Pozastavení použitelnosti tohoto nařízení na hranice Gibraltaru neznamená změnu postojů dotyčných států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
Nařízení (ES) č. 2007/2004 se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Berouc v úvahu, že za kontrolu a ostrahu vnějších hranic odpovídají členské státy, agentura coby instituce Unie ve smyslu článku 15 a v souladu s článkem 19 tohoto nařízení usnadňuje a zefektivňuje uplatňovaní stávajících a budoucích opatření Unie týkajících se správy vnějších hranic, zejména Schengenského hraničního kodexu stanoveného nařízením (ES) č. 562/2006 (17). Činí tak zajištěním koordinace činnosti členských států při provádění těchto opatření, a tím přispívá k účinné, vysoké a jednotné úrovni kontroly osob a ostrahy na vnějších hranicích členských států.
Agentura při plnění svých úkolů jedná v plném souladu s příslušnými právními předpisy Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina základních práv“), příslušnými normami mezinárodního práva včetně Úmluvy o právním postavení uprchlíků přijaté v Ženevě dne 28. července 1951 (dále jen „Ženevská úmluva“); závazky týkajícími se přístupu k mezinárodní ochraně, zejména zásadou nenavracení; a základními právy a přihlíží ke zprávám poradního fóra uvedeného v článku 26a tohoto nařízení.
3. Agentura poskytuje Komisi a členským státům nezbytnou technickou podporu a odborné znalosti v oblasti správy vnějších hranic a podporuje solidaritu mezi členskými státy, zejména mezi těmi, které čelí zvláštnímu nebo nepřiměřenému tlaku.
2)
Článek 1a se mění takto:
a)
vkládá se nový bod, který zní:
„1a.
„evropskými jednotkami pohraniční stráže“ rozumějí pro účely článku 3, článku 3b, článku 3c, článku 8 a článku 17 jednotky vyslané v průběhu společných operací a pilotních projektů, pro účely článků 8a až 8g jednotky vyslané v rámci zásahů rychlé reakce na hranicích (dále jen ‚zásahy rychlé reakce‘) ve smyslu nařízení (ES) č. 863/2007 (18) a pro účely čl. 2 odst. 1 písm. ea) a g) a článku 5 jednotky vyslané v průběhu společných operací;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2)
„hostitelským členským státem“ rozumí členský stát, v němž se provádí společná operace, pilotní projekt či zásah rychlé reakce, nebo z něhož se tento zásah, operace či projekt zahajuje;“;
c)
body 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4)
„členy jednotky“ rozumějí příslušníci pohraniční stráže členských států, kteří slouží u evropských jednotek pohraniční stráže a nejsou příslušníky jednotek hostitelského členského státu;
5)
„žádajícím členským státem“ rozumí členský stát, jehož příslušné orgány žádají agenturu, aby na jeho území nasadila jednotku pro zásah rychlé reakce;“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmena c) a d) se nahrazují tímto:
„c)
provádí analýzu rizik včetně hodnocení schopnosti členských států čelit hrozbám a tlakům na vnějších hranicích;
d)
podílí se na rozvoji výzkumu v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic;“,
ii)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„da)
napomáhá členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, s přihlédnutím k tomu, že některé případy mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;“,
iii)
písmeno e) se nahrazuje tímto:
„e)
napomáhá členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, zejména těm členským státům, které čelí zvláštnímu nebo nepřiměřenému tlaku;“,
iv)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„ea)
vytváří evropské jednotky pohraniční stráže, které jsou vysílány v průběhu společných operací, pilotních projektů a zásahů rychlé reakce;“,
v)
písmena f) a g) se nahrazují tímto:
„f)
poskytuje členským státům nezbytnou podporu zahrnující, požádá-li o to členský stát, koordinaci či organizaci společných návratových operací;
g)
vysílá příslušníky pohraniční stráže z evropských jednotek pohraniční stráže do členských států v rámci společných operací, pilotních projektů nebo zásahů rychlé reakce v souladu s nařízením (ES) č. 863/2007;“,
vi)
vkládají se nová písmena, která znějí:
„h)
v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 vyvíjí a provozuje informační systémy, které umožňují rychlou a spolehlivou výměnu informací o vznikajících rizicích na vnějších hranicích, včetně informační a koordinační sítě zřízené rozhodnutím 2005/267/ES (19);
i)
poskytuje nezbytnou pomoc při rozvíjení a provozování evropského systému ostrahy hranic, případně při vytváření společného prostředí pro sdílení informací, včetně zajišťování interoperability systémů.
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. V souladu s právem Unie a mezinárodním právem nesmí být žádná osoba vyloděna v zemi, nebo jinak předána orgánům této země, v rozporu se zásadou nenavracení, nebo v zemi, z níž hrozí nebezpečí vyhoštění nebo návratu do jiné země v rozporu s uvedenou zásadou. V souladu s právem Unie a mezinárodním právem se dbá na zvláštní potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které potřebují lékařskou pomoc, osob vyžadujících mezinárodní ochranu a dalších ohrožených osob.“;
c)
v odstavci 2 se poslední pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy podávají agentuře zprávy o těchto operativních otázkách na jejich vnějších hranicích mimo rámec agentury. Výkonný ředitel agentury (dále jen ‚výkonný ředitel‘) pravidelně a alespoň jednou ročně informuje o uvedených otázkách správní radu agentury (dále jen ‚správní rada‘).“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 2a
Kodex chování
Agentura vypracuje a bude dále rozvíjet kodex chování, který se vztahuje na veškeré operace koordinované agenturou. Kodex chování stanovuje postupy, jejichž cílem je zaručit dodržování zásad právního státu a základních práv, se zvláštním zaměřením na nezletilé osoby bez doprovodu a ohrožené osoby, jakož i na osoby vyžadující mezinárodní ochranu, a platí pro všechny osoby zapojené do činnosti agentury.
Agentura vypracuje kodex chování ve spolupráci s poradním fórem uvedeným v článku 26a.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích
1. Agentura posuzuje, schvaluje a koordinuje návrhy na společné operace a pilotní projekty předložené členskými státy včetně žádostí členských států v souvislosti s okolnostmi vyžadujícími zvýšenou technickou a operativní pomoc, zejména v případech zvláštního nebo nepřiměřeného tlaku.
Agentura může sama zahájit a provádět společné operace a pilotní projekty ve spolupráci s dotčenými členskými státy a po dohodě s hostitelskými členskými státy.
Může se rovněž rozhodnout dát členským státům, které se účastní společných operací nebo pilotních projektů, k dispozici své technické vybavení.
Před společnými operacemi a pilotními projekty se provede důkladná analýza rizik.
1a. Pokud již nejsou splněny podmínky k provádění společných operací či pilotních projektů, může agentura poté, co informuje dotyčný členský stát, tyto operace či projekty ukončit.
Členské státy účastnící se společné operace či pilotního projektu mohou agenturu požádat o ukončení této operace či projektu.
Pro případ porušení základních práv nebo závazků v oblasti mezinárodní ochrany při provádění společné operace nebo pilotního projektu stanoví domovský členský stát v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy vhodná kázeňská nebo jiná opatření.
Pokud má výkonný ředitel za to, že taková porušení jsou závažná nebo že mohou přetrvávat, společné operace a pilotní projekty zcela nebo zčásti pozastaví či ukončí.
1b. Agentura zřídí v souladu s článkem 3b rezervu příslušníků pohraniční stráže, tzv. evropské jednotky pohraniční stráže, které bude možné vysílat během společných operací a pilotních projektů uvedených v odstavci 1. O vyslání lidských zdrojů a použití technického vybavení rozhodne v souladu s články 3a a 7.
2. Agentura může za účelem praktické organizace společných operací a pilotních projektů vyvíjet svou činnost prostřednictvím specializovaných poboček podle článku 16.
3. Agentura vyhodnotí výsledky společných operací a pilotních projektů a do 60 dní po ukončení těchto operací nebo projektů předává správní radě podrobnou závěrečnou hodnotící zprávu, která obsahuje zjištění úředníka pro otázky základních práv uvedeného v článku 26a. Agentura provádí komplexní srovnávací analýzu těchto výsledků, začleněnou do souhrnné zprávy uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. b), za účelem zvýšení kvality, ucelenosti a účinnosti budoucích společných operací a pilotních projektů.
4. Agentura financuje nebo spolufinancuje společné operace a pilotní projekty uvedené v odstavci 1 prostřednictvím dotací ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují.
5. Odstavce 1a a 4 se použijí i na zásahy rychlé reakce.“
6)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 3a
Organizační aspekty společných operací a pilotních projektů
1. Výkonný ředitel vypracuje operační plán společných operací a pilotních projektů uvedený v čl. 3 odst. 1. Po konzultaci s členskými státy účastnícími se společné operace nebo pilotního projektu schválí výkonný ředitel a hostitelský členský stát operační plán, jenž podrobně popisuje organizační aspekty, a to s dostatečným předstihem před plánovaným zahájením dané společné operace nebo pilotního projektu.
Operační plán zahrnuje veškeré aspekty, jež jsou považovány za nezbytné pro vedení společné operace či pilotního projektu, zejména:
a)
popis situace, způsob provedení a cíle vyslání, včetně operačního cíle;
b)
předpokládanou délku trvání společné operace nebo pilotních projektů;
c)
zeměpisnou oblast, ve které bude společná operace nebo pilotní projekt probíhat;
d)
popis úkolů a zvláštních pokynů pro vyslané příslušníky, včetně přípustného nahlížení do databází a přípustných služebních zbraní, střeliva a vybavení v hostitelském členském státě;
e)
složení jednotek vyslaných příslušníků a vyslání dalšího příslušného personálu;
f)
ustanovení o velení a kontrole včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu zodpovědných za spolupráci s vyslanými příslušníky a agenturou, zejména těch příslušníků pohraniční stráže, kteří mají po dobu vyslání velitelskou pravomoc, a postavení vyslaných příslušníků v rámci velících struktur;
g)
technické vybavení, které bude použito během společné operace nebo pilotního projektu, včetně zvláštních požadavků, jako jsou podmínky použití, požadovaný obslužný personál, přeprava a jiné logistické aspekty, jakož i finanční ustanovení;
h)
podrobná ustanovení týkající se okamžitého hlášení incidentů, která agentura podává správní radě a příslušným vnitrostátním veřejným orgánům;
i)
systém podávání zpráv a hodnocení obsahující kritéria pro hodnotící zprávu a konečné datum předložení závěrečné hodnotící zprávy v souladu s čl. 3 odst. 3;
j)
pokud jde o operace na moři, zvláštní informace o uplatňování příslušné soudní příslušnosti a právních předpisů v zeměpisné oblasti, ve které probíhá společná operace nebo pilotní projekt, včetně odkazů na mezinárodní právo a právo Unie týkající se zadržení, záchrany na moři a vylodění;
k)
způsob spolupráce se třetími zeměmi, s jinými subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi.
2. Všechny změny nebo aktualizace operačního plánu vyžadují souhlas výkonného ředitele a hostitelského členského státu. Kopii změněného nebo upraveného operačního plánu agentura okamžitě zašle zúčastněným členským státům.
3. Agentura zajistí v rámci svých koordinačních úkolů operativní provádění všech organizačních aspektů, včetně přítomnosti zaměstnance agentury v průběhu společných operací a pilotních projektů uvedených v tomto článku.
Článek 3b
Složení a vyslání evropských jednotek pohraniční stráže
1. Na základě návrhu výkonného ředitele správní rada rozhoduje nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem o profilu a celkovém počtu příslušníků pohraniční stráže, kteří mají být k dispozici evropským jednotkám pohraniční stráže. Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilu a celkového počtu. Členské státy přispějí do evropských jednotek pohraniční stráže tím, že z vnitrostátní rezervy vytvořené podle různých profilů stanovených agenturou jmenují příslušníky pohraniční stráže odpovídající požadovaným profilům.
2. Příspěvek členských států, pokud jde o příslušníky pohraniční stráže pro konkrétní společné operace a pilotní projekty v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami dají členské státy na žádost agentury k dispozici příslušníky pohraniční stráže, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, která zásadním způsobem ovlivňuje plnění vnitrostátních úkolů. Tato žádost se podává nejméně 45 dní před zamýšleným vysláním příslušníků pohraniční stráže. Autonomie domovského členského státu v souvislosti s výběrem personálu a dobou jeho vyslání zůstává nedotčena.
3. Agentura rovněž přispěje do evropských jednotek pohraniční stráže kvalifikovanými příslušníky pohraniční stráže dočasně přidělenými podle čl. 17 odst. 5 členskými státy jako národní odborníci. Příspěvek členských států, pokud jde o dočasné přidělení jejich příslušníků pohraniční stráže agentuře v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy.
V souladu s těmito dohodami dají členské státy k dispozici příslušníky pohraniční stráže pro dočasné přidělení, ledaže by tím bylo vážně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. V takových situacích mohou členské státy své dočasně přidělené příslušníky pohraniční stráže povolat zpět.
Maximální délka těchto dočasných přidělení nepřekročí šest měsíců v období dvanácti měsíců. Pro účely tohoto nařízení jsou dočasně přidělení příslušníci pohraniční stráže považováni za vyslané příslušníky a mají úkoly a pravomoci stanovené v článku 10. Pro použití článků 3c, 10 a 10b se členský stát, který dočasně přidělil příslušníky pohraniční stráže, považuje za domovský členský stát ve smyslu čl. 1a bodu 3. Ostatní dočasní zaměstnanci agentury, kteří nejsou kvalifikováni k výkonu funkcí spojených s ochranou hranic, jsou během společných operací a pilotních projektů vysíláni pouze k plnění koordinačních úkolů.
4. Členové evropských jednotek pohraniční stráže při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva, včetně přístupu k azylovému řízení, a lidskou důstojnost. Veškerá opatření, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, jsou přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nediskriminují osoby na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace.
5. V souladu s článkem 8g agentura jmenuje koordinátora pro každou společnou operaci nebo pilotní projekt, při nichž budou vysláni členové evropských jednotek pohraniční stráže.
Úkolem koordinátora bude podporovat spolupráci a koordinaci mezi hostitelskými a zúčastněnými členskými státy.
6. V souladu s článkem 8h agentura hradí náklady, které členským státům vzniknou v souvislosti s tím, že dají evropským jednotkám pohraniční stráže k dispozici příslušníky pohraniční stráže podle odstavce 1 tohoto článku.
7. Agentura každoročně informuje Evropský parlament o počtu příslušníků pohraniční stráže, který se každý členský stát zavázal poskytnout evropským jednotkám pohraniční stráže v souladu s tímto článkem.
Článek 3c
Velení evropským jednotkám pohraniční stráže
1. Po dobu vyslání evropských jednotek pohraniční stráže velí jednotkám hostitelský členský stát v souladu s operačním plánem uvedeným v čl. 3a odst. 1.
2. Agentura může sdělovat své názory na velení uvedené v odstavci 1 hostitelskému členskému státu prostřednictvím svého koordinátora uvedeného v čl. 3b odst. 5. V takovém případě hostitelský členský stát tyto názory zohlední.
3. V souladu s článkem 8g poskytuje hostitelský členský stát koordinátorovi veškerou nezbytnou pomoc, včetně úplného přístupu k evropským jednotkám pohraniční stráže po dobu jejich vyslání.
4. Členové evropských jednotek pohraniční stráže nadále podléhají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí kázeňským opatřením svého domovského členského státu.“
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Analýza rizik
Agentura rozvíjí a uplatňuje model společné integrované analýzy rizik.
Připraví obecnou a cílenou analýzu rizik, která bude předložena Radě a Komisi.
Pro účely analýzy rizik může agentura po předchozí konzultaci s členskými státy zhodnotit jejich schopnost čelit aktuálním výzvám, včetně současných a budoucích hrozeb a tlaků na vnějších hranicích Evropské unie, zejména v případě členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku. Za tímto účelem může agentura zhodnotit vybavení a zdroje členských států v oblasti ochrany hranic. Toto hodnocení vychází z informací dotyčného členského státu a ze zpráv a výsledků společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce a další činnosti agentury. Těmito hodnoceními není dotčen schengenský hodnotící mechanismus.
Výsledky těchto hodnocení se předkládají správní radě.
Pro účely tohoto článku poskytnou členské státy agentuře veškeré nezbytné informace týkající se situace a možných hrozeb na jejich vnějších hranicích.
Agentura začlení výsledky modelu společné integrované analýzy rizik do rozvoje společných hlavních osnov pro odbornou přípravu pohraniční stráže uvedených v článku 5.“
8)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„Agentura zajistí příslušníkům pohraniční stráže, kteří jsou členy evropských jednotek pohraniční stráže, další odbornou přípravu týkající se jejich úkolů a pravomocí. Dále provádí pravidelný výcvik těchto příslušníků pohraniční stráže podle plánu další přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu agentury.
Agentura provádí rovněž kroky nezbytné k tomu, aby všichni příslušníci pohraniční stráže a další zaměstnanci členských států, kteří jsou součástí evropských jednotek pohraniční stráže, jakož i zaměstnanci agentury absolvovali před svou účastí na operativních činnostech organizovaných agenturou odbornou přípravu v oblasti příslušných právních předpisů Unie a mezinárodního práva, včetně oblasti základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně, pokynů týkajících se identifikace osob žádajících o ochranu a informování těchto osob o zařízeních, na která se mohou obrátit.
Agentura vypracuje a dále rozvíjí společné hlavní osnovy pro odbornou přípravu pohraniční stráže a poskytuje odbornou přípravu na evropské úrovni pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států, včetně odborné přípravy týkající se základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně a příslušného námořního práva.
Agentura vypracuje společné hlavní osnovy po konzultaci s poradním fórem uvedeným v článku 26a.
Členské státy začlení společné hlavní osnovy do odborné přípravy příslušníků své vnitrostátní pohraniční stráže.“;
b)
za poslední pododstavec se vkládá nový odstavec, který zní:
„Agentura zavede výměnný program, jenž umožní příslušníkům pohraniční stráže, kteří jsou zapojeni do evropských jednotek pohraniční stráže, získat znalosti či konkrétní praktické poznatky na základě zkušeností a osvědčených postupů nabytých v zahraničí prostřednictvím práce u pohraniční stráže v jiném než jejich vlastním členském státě.“
9)
Články 6 a 7 se nahrazují tímto:
„Článek 6
Sledování výzkumu a přispívání k jeho výsledkům
Agentura aktivně sleduje výsledky výzkumu v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic, přispívá k jejich dosažení a informuje o nich Komisi a členské státy.
Článek 7
Technické vybavení
1. Agentura může pro účely ochrany vnějších hranic sama nebo společně s členským státem pořizovat nebo si pronajímat technické vybavení, jež se bude v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují, používat během společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce, návratových operací nebo projektů technické pomoci. Před pořízením nebo pronájmem jakéhokoliv vybavení, jež pro agenturu obnáší značné náklady, se provede důkladná analýza potřeb, nákladů a přínosů. Každý takový výdaj se stanoví v rozpočtu agentury přijatém správní radou v souladu s čl. 29 odst. 9. Pořizuje-li nebo pronajímá-li si agentura důležité technické vybavení, jako jsou plavidla hlídkující na volném moři a v pobřežních vodách nebo pobřežní hlídková vozidla, platí tyto podmínky:
a)
v případě jeho pořízení a spoluvlastnictví se agentura formálně dohodne s jedním členským státem na registraci vybavení v tomto členském státě v souladu s příslušnými právními předpisy tohoto členského státu;
b)
v případě pronájmu musí být vybavení registrováno v některém členském státě.
Na základě vzorové dohody vypracované agenturou se členský stát registrace a agentura dohodnou na způsobu zajištění doby, po kterou bude společný majetek agentuře plně k dispozici, jakož i na podmínkách využívání tohoto vybavení.
Členský stát, v němž je vybavení registrováno, nebo dodavatel technického vybavení poskytnou potřebné odborníky a technický personál pro právně podloženou a bezpečnou obsluhu vybavení.
2. Agentura zřizuje a vede centralizované záznamy o technickém vybavení v rezervě technického vybavení složené z vybavení vlastněného buď členskými státy, nebo agenturou a vybavení spoluvlastněného členskými státy a agenturou pro účely ochrany vnějších hranic. Rezerva technického vybavení obsahuje minimální kontingent od každého typu technického vybavení podle odstavce 5 tohoto článku. Vybavení zařazené do rezervy technického vybavení se použije při činnostech podle článků 3, 8a a 9.
3. Členské státy přispívají do rezervy technického vybavení uvedené v odstavci 2. Příspěvek členských států do rezervy a nasazení technického vybavení při konkrétních operacích se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami a tvoří-li součást minimálního kontingentu technického vybavení pro daný rok, poskytnou členské státy své technické vybavení k dispozici pro použití na žádost agentury, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. Tyto žádosti se podávají nejméně čtyřicet pět dní před zamýšleným nasazením. Příspěvky členských států do rezervy technického vybavení jsou každoročně přezkoumány.
4. Agentura spravuje záznamy o rezervě technického vybavení takto:
a)
roztřídění podle druhu vybavení a typu operace;
b)
roztřídění podle vlastníka (členský stát, agentura, ostatní);
c)
celkové množství požadovaného vybavení;
d)
případně požadovaný obslužný personál;
e)
další informace, jako např. podrobnosti registrace, požadavky týkající se přepravy a údržby, platné vnitrostátní vývozní režimy, technické pokyny nebo jiné údaje potřebné k správnému zacházení s vybavením.
5. Agentura financuje nasazení technického vybavení, jež tvoří součást minimálního kontingentu technického vybavení poskytnutého daným členským státem pro daný rok. Nasazení technického vybavení, jež součást minimálního kontingentu technického vybavení netvoří, agentura spolufinancuje do výše 100 % způsobilých výdajů, přičemž zohlední konkrétní okolnosti, jež panují v členském státě, který toto technické vybavení nasazuje.
O pravidlech pro technické vybavení, včetně požadovaného celkového minimálního kontingentu od každého typu technického vybavení, podmínkách pro nasazení a náhradě nákladů rozhoduje každoročně správní rada na návrh výkonného ředitele v souladu s článkem 24. Pro účely rozpočtu by správní rada měla toto rozhodnutí přijmout do 31. března každého roku.
Agentura navrhuje minimální kontingent technického vybavení v souladu se svými potřebami, zejména s cílem být schopna provádět společné operace, pilotní projekty, zásahy rychlé reakce a společné návratové operace, a v souladu se svým pracovním programem na daný rok.
Pokud se ukáže, že minimální kontingent technického vybavení nepostačuje na provádění operačního plánu schváleného pro společné operace, pilotní projekty, zásahy rychlé reakce nebo společné návratové operace, provede agentura jeho revizi na základě svých oprávněných potřeb a po dohodě s členskými státy.
6. Agentura měsíčně podává správní radě zprávu o složení a nasazení vybavení, jež tvoří součást rezervy technického vybavení. Pokud není dosaženo minimálního kontingentu technického vybavení podle odstavce 5, výkonný ředitel o tom neprodleně informuje správní radu. Správní rada přijme rozhodnutí o prioritách při naléhavém nasazení technického vybavení a podnikne patřičná opatření k nápravě zjištěných nedostatků. O zjištěných nedostatcích a přijatých opatřeních informuje správní rada Komisi. Komise následně tyto informace spolu s vlastním posouzením postoupí Evropskému parlamentu a Radě.
7. Agentura každoročně informuje Evropský parlament o množství technického vybavení, které se každý členský stát zavázal v souladu s tímto článkem poskytnout do rezervy technického vybavení.“
10)
Článek 8 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Aniž je dotčen čl. 78 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen ‚Smlouva o fungování EU‘), může agenturu požádat o pomoc jeden nebo více členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku a které čelí okolnostem vyžadujícím zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění svých závazků s ohledem na kontrolu a ostrahu vnějších hranic. Agentura zorganizuje v souladu s článkem 3 pro žádající členský stát nebo státy vhodnou technickou a operativní pomoc.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„c)
vyslat příslušníky evropských jednotek pohraniční stráže.“;
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Agentura může pořizovat technické vybavení za účelem kontroly a ostrahy vnějších hranic, které budou využívat její odborníci v rámci zásahů rychlé reakce po dobu jejich trvání.“
11)
Článek 8a se nahrazuje tímto:
„Článek 8a
Zásahy rychlé reakce
Na žádost členského státu, který čelí naléhavé a mimořádné situaci, zejména při přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí usilujících o nepovolený vstup na území členského státu na určitých místech vnějších hranic, může agentura na území žádajícího státu na přiměřenou a omezenou dobu vyslat jednu nebo více evropských jednotek pohraniční stráže (dále jen ‚jednotka‘ nebo ‚jednotky‘) v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 863/2007.“
12)
V článku 8d se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jedné či více jednotek, agentura společně s žádajícím členským státem neprodleně, a v každém případě nejpozději do pěti pracovních dnů ode dne přijetí rozhodnutí, vypracují operační plán podle článku 8e.“
13)
V článku 8e se odstavec 1 mění takto:
a)
písmena e), f) a g) se nahrazují tímto:
„e)
složení jednotek a rovněž zapojení dalšího příslušného personálu;
f)
ustanovení o velení a kontrole včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu zodpovědných za spolupráci s jednotkami, zejména těch příslušníků pohraniční stráže, kteří jednotkám velí po dobu jejich vyslání, a postavení jednotek v rámci velících struktur;
g)
technické vybavení, které bude nasazeno společně s vyslanými jednotkami, včetně specifických požadavků, jako jsou podmínky použití, požadovaný obslužný personál, doprava a jiné logistické aspekty, jakož i finanční ustanovení;“;
b)
vkládají se nová písmena, která znějí:
„h)
podrobná ustanovení o okamžitém podávání zpráv o incidentech agenturou správní radě a příslušným vnitrostátním veřejným orgánům;
i)
režim podávání zpráv a hodnocení obsahující kritéria pro hodnotící zprávu a konečné datum předložení závěrečné hodnotící zprávy v souladu s čl. 3 odst. 3;
j)
při operacích na moři konkrétní informace o uplatňování soudní příslušnosti a právních předpisů v zeměpisné oblasti, ve které probíhá zásah rychlé reakce, včetně odkazu na mezinárodní právní předpisy a právní předpisy Unie týkající se zadržení, záchrany na moři a vylodění;
k)
způsoby spolupráce se třetími zeměmi, jinými subjekty a institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi.“
14)
V čl. 8h odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Agentura hradí v plném rozsahu následující náklady, které členským státům vzniknou v souvislosti s tím, že dají k dispozici příslušníky pohraniční stráže pro účely uvedené v čl. 3 odst. 1b a v článcích 8a a 8c:“.
15)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Spolupráce při navracení
1. Při dodržení návratové politiky Unie, a zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (20), a aniž by posuzovala oprávněnost rozhodnutí o návratu, poskytuje agentura nezbytnou pomoc a na žádost zúčastněných členských států zajišťuje koordinaci nebo organizaci společných návratových operací členských států, a to na základě pronájmu letadel pro účely těchto operací. Agentura financuje nebo spolufinancuje operace a projekty uvedené v tomto odstavci prostřednictvím subvencí ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují. Agentura může rovněž používat finanční prostředky Unie dostupné v oblasti navracení. Agentura zajistí, aby v jejích grantových dohodách s členskými státy byla veškerá finanční podpora podmíněna plným dodržováním Listiny základních práv.
1a. Agentura vypracuje kodex chování pro navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států, který se použije během všech společných návratových operací koordinovaných agenturou a který popisuje společné standardizované postupy, jež by měly zjednodušit organizaci společných návratových operací a zajistit navracení humánním způsobem a při plném respektování základních práv, zejména zásad lidské důstojnosti, zákazu mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, práva na svobodu a bezpečnost, práva na ochranu osobních údajů a zákazu diskriminace.
1b. Kodex chování přihlédne zejména k povinnosti zavést účinný systém pro sledování nuceného navracení, kterou stanoví čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES, a k strategii v oblasti základních práv uvedené v čl. 26a odst. 1 tohoto nařízení. Sledování společných návratových operací by mělo být prováděno na základě objektivních a transparentních kritérií a mělo by zahrnovat celou společnou návratovou operaci od fáze před odletem až po předání navracených osob v zemi návratu.
1c. Členské státy pravidelně informují agenturu o své potřebě pomoci nebo koordinace ze strany agentury. Agentura vypracuje průběžný operační plán s cílem poskytnout žádajícímu členskému státu nezbytnou operativní podporu včetně technického vybavení uvedeného v čl. 7 odst. 1. O obsahu a způsobu provádění průběžného operačního plánu rozhodne správní rada na návrh výkonného ředitele v souladu s článkem 24.
2. Agentura spolupracuje s příslušnými orgány dotyčných třetích zemí uvedenými v článku 14 a určí osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.
16)
V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí dodržují vyslaní příslušníci právo Unie a mezinárodní právo, základní práva a vnitrostátní právní předpisy hostitelského členského státu.“
17)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
Systémy výměny informací
Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů s Komisí a členskými státy a případně s agenturami Unie uvedenými článku 13. Vyvíjí a provozuje informační systém umožňující výměnu utajovaných skutečností s těmito subjekty, včetně osobních údajů uvedených v článcích 11a, 11b a 11c.
Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů se Spojeným královstvím a Irskem, vztahují-li se k činnostem, jichž se tyto státy účastní v souladu s článkem 12 a čl. 20 odst. 5.“
18)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 11a
Ochrana údajů
Na zpracování osobních údajů agenturou se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, včetně opatření týkajících se inspektora ochrany údajů agentury. Tato opatření budou stanovena po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů. Aniž jsou dotčeny články 11b a 11c, může agentura zpracovávat osobní údaje pro administrativní účely.
Článek 11b
Zpracování osobních údajů v souvislosti se společnými návratovými operacemi
1. Při výkonu svých úkolů během organizace a koordinace společných návratových operací členských států uvedených v článku 9 může agentura zpracovávat osobní údaje osob, na něž se tyto společné návratové operace vztahují.
2. Při zpracovávání těchto osobních údajů musí být dodržovány zásady nezbytnosti a proporcionality. Jejich zpracování je přísně omezeno zejména na ty osobní údaje, které jsou požadovány pro účely společných návratových operací.
3. Osobní údaje se vymažou, jakmile je dosaženo účelu, pro který byly shromážděny, a to nejpozději deset dní po skončení společné návratové operace.
4. Pokud osobní údaje nepředá dopravci členský stát, může tyto údaje předat agentura.
5. Tento článek se použije v souladu s opatřeními uvedenými v článku 11a.
Článek 11c
Zpracování osobních údajů shromážděných během společných operací, pilotních projektů a zásahů rychlé reakce
1. Aniž je dotčena pravomoc členských států shromažďovat osobní údaje v souvislosti se společnými operacemi, pilotními projekty a zásahy rychlé reakce a na základě omezení stanovených v odstavcích 2 a 3 může agentura dále zpracovávat osobní údaje shromážděné členskými státy během těchto operačních činností a předané agentuře s cílem přispět k bezpečnosti vnějších hranic členských států.
2. Toto další zpracovávání osobních údajů agenturou se omezuje na osobní údaje týkající se osob, které příslušné orgány členských států důvodně podezírají z účasti na přeshraniční trestné činnosti, z napomáhání nepovolenému přistěhovalectví nebo z obchodování s lidmi ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) směrnice Rady č. 2002/90/ES ze dne 28. listopadu 2002, kterou se definuje napomáhání k nepovolenému vstupu, přechodu a pobytu (21).
3. Osobní údaje uvedené v odstavci 2 agentura dále zpracovává pouze pro tyto účely:
a)
předání v jednotlivých případech Europolu nebo jinému donucovacímu orgánu Unie podle článku 13;
b)
použití pro přípravu analýzy rizik uvedené v článku 4. Ve výsledku analýzy rizik se údaje anonymizují.
4. Osobní údaje se po předání Europolu nebo jiným subjektům Unie či po využití pro přípravu analýzy rizik uvedené v článku 4 vymažou. Období uchovávání údajů v žádném případě nepřekročí tři měsíce od data shromáždění těchto údajů.
5. Při zpracovávání těchto osobních údajů musí být dodržovány zásady nezbytnosti a proporcionality. Osobní údaje agentura nepoužije pro účely vyšetřování, které je i nadále v pravomoci příslušných orgánů členských států.
Je zejména přísně omezeno na ty osobní údaje, které jsou požadovány pro účely uvedené v odstavci 3.
6. Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001 je další předávání nebo sdělování osobních údajů, které zpracovává agentura, třetím zemím nebo třetím stranám zakázáno.
7. Tento článek se použije v souladu s opatřeními uvedenými v článku 11a.
Článek 11d
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (22). Tyto předpisy se uplatní mimo jiné na výměnu, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností.
2. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných informací, jak jsou stanoveny v rozhodnutí uvedeném v odstavci 1 tohoto článku a jak je provádí Komise. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování těchto bezpečnostních zásad.
19)
Články 13 a 14 se nahrazují tímto:
„Článek 13
Spolupráce se subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi
Agentura může spolupracovat s Europolem, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva (dále jen ‚agentura pro základní práva‘) a dalšími subjekty a institucemi Unie a s mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravené tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování EU a s ustanoveními o pravomocích těchto subjektů. Agentura v každém případě informuje Evropský parlament o každém takovém ujednání.
Další předávání nebo sdělování osobních údajů, které zpracovává agentura, jiným subjektům nebo institucím Unie podléhá zvláštním pracovním ujednáním o výměně osobních údajů a může se činit pouze po předchozím schválení evropským inspektorem ochrany údajů.
Agentura může rovněž se souhlasem dotyčných členských států zvát pozorovatele ze Unie nebo z mezinárodních organizací k účasti na svých činnostech uvedených v článcích 3, 4 a 5, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. Účast těchto pozorovatelů se může v případě činností uvedených v článcích 4 a 5 uskutečnit pouze se souhlasem dotyčných členských států a v případě činností uvedených v článku 3 pouze se souhlasem hostitelského členského státu. Podrobná pravidla pro účast pozorovatelů se zahrnou do operačního plánu uvedeného v čl. 3a odst. 1. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
Článek 14
Usnadnění operativní spolupráce se třetími zeměmi a spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí
1. Agentura usnadňuje v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie, mimo jiné v oblasti lidských práv.
Agentura a členské státy dodržují normy rovnocenné alespoň normám stanoveným v právních předpisech Unie také v případě, že spolupráce se třetími zeměmi probíhá na území těchto zemí.
Navázání spolupráce se třetími zeměmi slouží k propagaci norem evropské správy hranic, které mimo jiné zahrnují dodržování základních práv a lidské důstojnosti.
2. Agentura může spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro záležitosti upravené tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování EU. Tato pracovní ujednání se vztahují pouze na řízení operativní spolupráce.
3. Agentura může do třetích zemí vyslat své styčné úředníky, kteří by měli při plnění svých povinností požívat nejvyšší možné ochrany. Styční úředníci jsou zapojeni do místních nebo regionálních sítí pro spolupráci styčných úředníků členských států odpovědných za oblast přistěhovalectví vytvořených podle nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (23). Styční úředníci jsou vysláni pouze do těch třetích zemí, ve kterých postupy při správě hranic respektují minimální normy v oblasti lidských práv. Jejich vyslání schvaluje správní rada. Při vysílání styčných úředníků by měly být v rámci vnější politiky Unie upřednostněny ty třetí země, které podle analýzy rizik představují zemi původu nebo zemi tranzitu pro nepovolené přistěhovalectví. Na základě vzájemnosti může rovněž agentura na omezenou dobu přijmout styčné úředníky vyslané třetími zeměmi. Správní rada přijme v souladu s článkem 24 na návrh výkonného ředitele seznam priorit pro daný rok.
4. V souladu s právem Unie a základními právy zahrnují úkoly styčných úředníků agentury navazování a udržování kontaktů s příslušnými orgány třetí země, do které jsou vysláni, a to s cílem přispět k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a k boji proti němu a k navracení nelegálních migrantů.
5. Agentura může využívat finanční prostředky Unie v souladu s ustanoveními příslušných nástrojů na podporu politiky vnějších vztahů Unie. Může ve třetích zemích zahájit a financovat projekty technické pomoci týkající se záležitostí upravených tímto nařízením.
6. Agentura může rovněž se souhlasem dotyčných členských států zvát pozorovatele ze třetích zemí k účasti na svých činnostech uvedených v článcích 3, 4 a 5, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. Účast těchto pozorovatelů se může v případě činností uvedených v článcích 4 a 5 uskutečnit pouze se souhlasem dotyčných členských států a v případě činností uvedených v článku 3 pouze se souhlasem hostitelského členského státu. Podrobná pravidla pro účast pozorovatelů se zahrnou do operačního plánu uvedeného v čl. 3a odst. 1. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
7. Členské státy mohou do dvoustranných smluv uzavíraných se třetími zeměmi ve smyslu čl. 2 odst. 2 začlenit případná ustanovení týkající se úlohy a pravomocí agentury, zejména pokud jde o uplatňování výkonných pravomocí členů jednotek vyslaných agenturou během společných operací nebo pilotních projektů uvedených v článku 3.
8. K činnostem uvedeným v odstavcích 2 a 3 tohoto článku zaujímá Komise stanovisko a Evropský parlament je o těchto činnostech co nejdříve plně informován.
20)
V článku 15 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.“
21)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 15a
Dohoda o sídle
Agentura a členský stát, ve kterém agentura sídlí, uzavřou po obdržení souhlasu správní rady dohodu o sídle, v níž se stanoví nezbytná opatření související s umístěním agentury poskytnutém v tomto členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, jakož i zvláštní pravidla, která se v tomto členském státě vztahují na výkonného ředitele, náměstka výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky. Členský stát, ve kterém agentura sídlí, by měl poskytnout co nelepší podmínky pro zajištění řádného fungování agentury, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.“
22)
Článek 17 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Pro účely provedení čl. 3b odst. 5 mohou být koordinátorem podle čl. 8g jmenováni pouze zaměstnanci agentury, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie nebo hlava II pracovní řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Pro účely provedení čl. 3b odst. 3 mohou být do evropských jednotek pohraniční stráže vysláni pouze národní odborníci dočasně přidělení agentuře členskými státy. Agentura jmenuje národní odborníky, kteří se připojí k evropským jednotkám pohraniční stráže, v souladu s uvedeným článkem.“;
b)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„4. Správní rada přijme nezbytná prováděcí opatření po dohodě s Komisí podle článku 110 služebního řádu úředníků Evropské unie.
5. Správní rada může přijmout ustanovení umožňující dočasné přidělení národních odborníků členských států agentuře. Tato ustanovení zohlední požadavky stanovené v čl. 3b odst. 3, a to zejména skutečnost, že jsou považováni za vyslané příslušníky a že mají úkoly a pravomoci podle článku 10. Mezi tato ustanovení patří ustanovení o podmínkách vyslání.“
23)
Článek 20 se mění takto:
a)
odstavec 2 se mění takto:
i)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
stanoví organizační strukturu agentury a přijímá zaměstnaneckou politiku agentury, zejména víceletý plán zaměstnanecké politiky. V souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (24), předloží Komisi víceletý plán zaměstnanecké politiky, který po získání jejího příznivého stanoviska předloží dále rozpočtovému orgánu;
ii)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„i)
přijímá víceletý plán agentury popisující budoucí dlouhodobou strategii v oblasti činností agentury.“;
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Správní rada může výkonnému řediteli radit v jakékoli otázce, která se týká výlučně rozvoje operativního řízení na vnějších hranicích, včetně činností týkajících se výzkumu uvedených v článku 6.“
24)
Článek 21 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se poslední věta nahrazuje tímto:
„Mohou být jmenováni opětovně.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Činnosti agentury se účastní země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Ve správní radě mají jednoho zástupce a jednoho náhradníka. Podle odpovídajících ustanovení jejich dohod o přidružení byla vypracována ujednání, která určují povahu a rozsah účasti těchto zemí na činnosti agentury a podrobná pravidla pro tuto účast, včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.“
25)
Článek 25 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů, zejména o provádění a sledování strategie pro oblast základních práv, obecnou výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, pracovní program pro nadcházející rok a víceletý plán agentury uvedený v čl. 20 odst. 2 písm. i).“;
b)
v odstavci 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„g)
zajišťovat provádění operačních plánů uvedených v článcích 3a a 8e.“
26)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 26a
Strategie pro oblast základních práv
1. Agentura vypracuje, dále rozvine a provede svou strategii pro oblast základních práv. Agentura zavede účinný mechanismus pro sledování dodržování základních práv při všech svých činnostech.
2. Agentura zřídí poradní fórum, které je výkonnému řediteli a správní radě nápomocno v otázkách základních práv. Agentura vyzve Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, agenturu pro základní práva, vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky a další příslušné organizace k účasti na poradním fóru. Správní rada přijme na návrh výkonného ředitele rozhodnutí o složení a pracovních metodách poradního fóra, jakož i o způsobu předávání informací tomuto fóru.
S poradním fórem se vedou konzultace o dalším rozvoji a provádění strategie pro oblast základních práv, kodexu chování a společných hlavních osnov.
Poradní fórum vypracuje každoročně zprávu o své činnosti. Tato zpráva se zpřístupní veřejnosti.
3. Správní rada určí úředníka pro otázky základních práv. Tato osoba musí mít nezbytnou kvalifikaci a zkušenosti v oblasti základních práv. Úředník pro otázky základních práv je při výkonu svých povinností nezávislý a podává zprávy přímo správní radě a poradnímu fóru. Tento úředník podává zprávy pravidelně, a přispívá tak k mechanismu sledování základních práv.
4. Úředník pro otázky základních práv a poradní fórum mají přístup ke všem informacím týkajícím se dodržování základních práv v souvislosti se všemi činnostmi agentury.“
27)
V článku 33 se vkládají nové odstavce, které znějí:
„2a. První hodnocení po vstupu nařízení Evropského parlamentu a Rady 25. října 2011 (EU) č. 1168/2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (25), v platnost analyzuje rovněž potřebu dalšího zlepšení koordinace správy vnějších hranic členských států, včetně možnosti vytvoření evropského systému pohraniční stráže.
2b. Hodnocení zahrnuje zvláštní analýzu způsobu, jak byla při uplatňování tohoto nařízení dodržována Listina základních práv.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1168/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta’ Ottubru 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2007/2004 li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 74 u l-punti (b) u (d) tal-Artikolu 77(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposti tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz ta’ att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu b'konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
L-iżvilupp ta’ politika Ewropea tal-migrazzjoni li tkun komprensiva u li tħares 'il quddiem ibbażata fuq id-drittijiet tal-bniedem, is-solidarjetà u r-responsabbiltà, speċjalment għal dawk l-Istati Membri li jiffaċċjaw pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati, jibqa' għan ta’ politika ewlieni għall-Unjoni Ewropea.
(2)
Il-politika tal-Unjoni fil-qasam tal-fruntieri esterni timmira lejn ġestjoni integrata tal-fruntieri li tiżgura kontroll u sorveljanza ta’ livell għoli u uniformi, li hija konsegwenza meħtieġa għall-moviment ħieles tal-persuni fl-Unjoni u komponent fundamentali ta’ żona ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. Għal dak il-għan, huwa kkontemplat l-istabbiliment ta’ regoli komuni dwar standards u proċeduri għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni tal-Istati Membri.
(3)
L-implimentazzjoni effiċjenti tar-regoli komuni dwar standards u proċeduri għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni teħtieġ aktar koordinazzjoni fil-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri.
(4)
Il-ġestjoni effiċjenti tal-fruntieri esterni permezz ta’ kontrolli u sorveljanza tgħin biex ikunu miġġielda l-immigrazzjoni illegali u t-traffikar tal-bnedmin u biex tnaqqas it-theddida għas-sigurtà interna, għall-politika pubblika, għas-saħħa pubblika u għar-relazzjonijiet internazzjonali tal-Istati Membri.
(5)
Il-kontrolli fuq il-fruntieri esterni huma fl-interess mhux biss tal-Istat Membru li fil-fruntieri esterni tiegħu iseħħu, iżda tal-Istati Membri kollha li neħħew il-kontrolli fuq il-fruntieri interni.
(6)
Fl-2004, il-Kunsill adotta r-Regolament (KE) Nru 2007/2004 tas-26 ta’ Ottubru 2004 li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (3) (Frontex) (minn hawn 'il quddiem l-“Aġenzija”) li bdiet topera f'Mejju 2005. Ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 kien emendat fl-2007 mir-Regolament (KE) Nru 863/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Lulju 2007 li jistabbilixxi mekkaniżmu għall-ħolqien ta’ Timijiet ta’ Intervent Rapidu fil-Fruntieri (4).
(7)
It-titjib ulterjuri tar-rwol tal-Aġenzija jkun konformi mal-għan tal-Unjoni li tiżviluppa politika bil-għan li ddaħħal b'mod gradwali l-kunċett tal-Ġestjoni Integrata tal-Fruntieri. L-Aġenzija għandha, fil-limiti tal-mandat tagħha, tappoġġja lill-Istati Membri fl-implimentazzjoni ta’ dak il-kunċett kif definit fil-konklużjonijiet tal-Kunsill dwar il-Ġestjoni Integrata tal-Fruntieri tal-4-5 ta’ Diċembru 2006.
(8)
Il-programm multiannwali għal żona ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja li jservi ċ-ċittadin (il-Programm ta’ Stokkolma) adottat mill-Kunsill Ewropew fl-10-11 ta’ Diċembru 2009 jagħmel sejħa għal kjarifika u titjib tar-rwol tal-Aġenzija dwar il-ġestjoni ta’ fruntieri esterni.
(9)
Il-mandat tal-Aġenzija għandu għalhekk ikun rivedut sabiex isaħħaħ b'mod partikolari l-kapaċitajiet operazzjonali tagħha filwaqt li jiżgura li l-miżuri kollha meħuda huma proporzjonati mal-għanijiet segwiti, ikunu effikaċi u jirrispettaw bis-sħiħ id-drittijiet fundamentali u d-drittijiet tar-refuġjati u dawk li jfittxu l-asil, ukoll b'mod partikolari l-projbizzjoni ta’ refoulement.
(10)
Il-possibbiltajiet attwali għall-provvediment ta’ assistenza effettiva lill-Istati Membri dwar l-aspetti operazzjonali ta’ ġestjoni tal-fruntieri esterni għandha tissaħħaħ fir-rigward tar-riżorsi tekniċi disponibbli. L-Aġenzija għandha tkun kapaċi tippjana b'eżatezza biżżejjed il-koordinazzjoni ta’ operazzjonijiet konġunti jew proġetti esperimentali.
(11)
Il-livelli minimi ta’ tagħmir tekniku meħtieġ ipprovdut mill-Aġenzija u/jew fuq bażi obbligatorja mill-Istati Membri fuq il-każi tan-negozjati u ftehimiet bilaterali ta’ kull sena se jikkontribwixxu prinċipalment għall-ippjanar u l-implimentazzjoni aħjar tal-operazzjonijiet previsti kkoordinati mill-Aġenzija.
(12)
Jeħtieġ li l-Aġenzija tieħu ħsieb il-ġestjoni ta’ listi ta’ tagħmir tekniku li jkun il-proprjetà tal-Istati Membri jew tal-Aġenzija u tagħmir li tkun ko-proprjetà tal-Istati Membri flimkien mal-Aġenzija billi tistabbilixxi u żżomm reġistri ċentralizzati f'ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku. Jeħtieġ li dik il-ġabra komuni jkollha numru minimu ta’ kategoriji ta’ tagħmir tekniku meħtieġ biex jippermetti lill-Aġenzija biex twettaq l-attivitajiet tagħha.
(13)
Sabiex jiżguraw operazzjonijiet effettivi, jeħtieġ li l-Aġenzija tistabbilixxi għaqda komuni ta’ gwardji tal-fruntiera. L-Istati Membri għandhom jikkontribwixxu għal dawk it-timijiet b'numru xieraq ta’ gwardji tal-fruntiera kompetenti u jqiegħduhom disponibbli li jieħdu sehem fl-operazzjonijiet, sakemm ma jkunux iffaċċjati b'xi sitwazzjoni eċċezzjonali li taffettwa sostanzjalment it-twettiq ta’ kompiti nazzjonali.
(14)
L-Aġenzija għandha tkun kapaċi tipprovdi lil dawk it-timijiet bi gwardji tal-fruntiera li jkunu ssekondati mill-Istati Membri lill-Aġenzija fuq bażi semi-permanenti, li għandhom ikunu soġġetti, fl-eżerċizzju tal-kompiti u s-setgħat tagħhom, għall-istess qafas legali bħall-uffiċjali mistiedna mibgħuta direttament f'dawk it-timijiet mill-Istati Membri. L-Aġenzija għandha tadatta r-regoli interni tagħha dwar esperti nazzjonali ssekondati sabiex tippermetti istruzzjonijiet diretti mill-Istat Membru ospitanti lill-gwardji tal-fruntieri matul operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali.
(15)
Pjan operazzjonali mfisser sew, inklużi valutazzjoni u obbligu li jiġu rrappurtati l-inċidenti, miftiehem qabel il-bidu ta’ operazzjonijiet konġunti jew proġetti esperimentali fost l-Aġenzija u l-istat Membru ospitanti f'konsultazzjoni mal-Istati Membri parteċipanti, se jikkontribwixxi l-iktar għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament b'modus operandi iktar armonizzat dwar il-koordinazzjoni ta’ operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali.
(16)
L-iskema tar-rappurtar tal-inċidenti għandha tintuża mill-Aġenzija biex tibgħat lill-awtoritajiet pubbliċi nazzjonali rilevanti u lill-Bord Amministrattiv tagħha (“il-Bord Amministrattiv”) kull informazzjoni dwar allegazzjonijiet kredibbli ta’ ksur, partikolarment tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004 jew tal-Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), inklużi d-drittijiet fundamentali, matul operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali jew interventi rapidi.
(17)
L-analiżi tar-riskju wriet li hija element ewlieni għat-twettiq tal-operazzjonijiet fil-fruntieri esterni. Il-kwalità tagħha għandha titjib billi jiżdied metodu għall-valutazzjoni tal-kapaċità tal-Istati Membri li jiffaċċjaw l-isfidi li jkunu ġejjin, inklużi t-theddidiet preżenti u futuri u l-pressjonijiet fuq il-fruntieri esterni tagħhom. B'danakollu, dawk il-valutazzjonijiet għandhom ikunu mingħajr ħsara għall-mekkaniżmu ta’ valutazzjoni ta’ Schengen.
(18)
L-Aġenzija għandha tipprovdi taħriġ, inkluż dak dwar id-drittijiet fundamentali, l-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali u aċċess għall-proċeduri tal-asil, fil-livell Ewropew, għall-istrutturi tal-gwardji tal-fruntiera nazzjonali tal-Istati Membri u taħriġ u seminars addizzjonali dwar il-kontroll u s-sorveljanza fil-fruntieri esterni u t-tneħħija ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jkunu preżenti b'mod illegali fl-Istati Membri għall-uffiċjali tas-servizzi nazzjonali kompetenti. L-Aġenzija tista' torganizza attivitajiet ta’ taħriġ, inkluż programm ta’ skambju, b'kooperazzjoni mal-Istati Membri fit-territorju tagħhom. L-Istati Membri għandhom jintegraw ir-riżultati tal-ħidma tal-Aġenzija f'din il-perspettiva fil-programmi ta’ taħriġ nazzjonali tal-gwardji tal-fruntiera tagħhom.
(19)
L-Aġenzija għandha tissorvelja l-iżviluppi fir-riċerka xjentifika rilevanti għall-qasam tal-attività tagħha u tgħaddi dik l-informazzjoni lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri.
(20)
Fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri, l-aspetti operazzjonali fir-rigward tar-ritorn ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jkunu preżenti b'mod illegali fl-Istati Membri jaqgħu taħt il-kompetenza tal-awtoritajiet responsabbli għall-kontroll tal-fruntieri esterni. Billi hemm valur miżjud ċar fit-twettiq ta’ dawk il-kompiti fil-livell tal-Unjoni, l-Aġenzija għandha, b'konformità sħiħa mal-politika ta’ ritorn tal-Unjoni, tiżgura l-koordinament jew l-organizzazzjoni tal-operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn tal-Istati Membri u tidentifika l-aħjar prattiċi għall-kisba ta’ dokumenti tal-ivvjaġġar u tiddefinixxi kodiċi ta’ kondotta li jrid ikun segwit waqt it-tneħħija ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jkunu qegħdin b'mod illegali mit-territorji tal-Istati Membri. L-ebda mezzi finanzjarji tal-Unjoni m'għandhom ikunu disponibbli għall-attivitajiet jew operazzjonijiet li ma jitwettqux f'konformità mal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (“il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali”).
(21)
Sabiex twettaq il-missjoni tagħha u safejn meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tagħha, l-Aġenzija tista' tikkopera mal-Europol, mal-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ għall-Ażil, mal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali u aġenziji u entitajiet oħra tal-Unjoni, mal-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiżi terzi u mal-organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti f'materji koperti mir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 fil-qafas tal-arranġamenti ta’ ħidma konklużi skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”). L-Aġenzija għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi fil-qafas tal-politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni.
(22)
Il-Kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi dwar kwistjonijiet koperti mir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 dejjem qed issir iktar importanti. Sabiex tistabbilixxi mudell ta’ kooperazzjoni soda ma’ pajjiżi terzi rilevanti, l-Aġenzija għandha tkun tista' tniedi u tiffinanzja proġetti ta’ assistenza teknika u li jintużaw uffiċjali ta’ kollegament f'pajjiżi terzi f'kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk il-pajjiżi. L-Aġenzija għandha tkun tista' tistieden osservaturi minn pajjiżi terzi biex jipparteċipaw fl-attivitajiet tagħha, wara li tkun ipprovdiet it-taħriġ meħtieġ. Huwa rilevanti ukoll li tkun stabbilita kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi ukoll fir-rigward tal-promozzjoni tal-istandards tal-Unjoni tal-ġestjoni tal-fruntieri, inkluż ir-rispett tad-drittijiet fundamentali u d-dinjità tal-bniedem.
(23)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet ta’ impjieg miftuħa u trasparenti u t-trattament ugwali tal-persunal, ir-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u l-Kondizzjonijiet ta’ Impjieġ ta’ Uffiċjali oħra tal-Unjoni Ewropea, stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom, KEFA) Nru 259/68 (6), għandhom japplikaw għall-persunal u għad-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija, inklużi r-regoli tas-sigriet professjonali jew dmirijiet oħra ekwivalenti ta’ kunfidenzjalità.
(24)
Barra minn hekk, għandhom jiġu adottati dispożizzjonijiet speċjali mill-Bord Amministrattiv li jkunu jippermettu li esperti nazzjonali mill-Istati Membri jiġu sekondati mal-Aġenzija. Tali dispożizzjonijiet għandhom, fost oħrajn, jispeċifikaw li l-gwardji nazzjonali tal-fruntiera li jkunu sekondati u jintbagħtu għall-azzjoni matul operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali jew interventi rapidi jitqiesu bħala uffiċjali ospiti bil-kompiti u l-poteri korrispondenti.
(25)
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (7) japplika għall-ipproċessar tad-data personali min-naħa tal-Aġenzija. Il-kontrollur Ewropew tal-Protezzjoni tad-Datagħandu għalhekk jissorvelja l-proċess tad-data personali mill-Aġenzija u jkollu s-setgħa li jikseb mill-Aġenzija aċċess għall-informazzjoni kollha meħtieġa għall-mistoqsijiet tiegħu.
(26)
Sakemm l-Istati Membri jipproċessaw id-data personali, id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ datapersonali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (8) tapplika bis-sħiħ.
(27)
Meta tiżgura l-ġestjoni operazzjonali tas-sistemi tal-IT, l-Aġenzija għandha ssegwi l-istandards Ewropej u internazzjonali, inkluż dwar il-protezzjoni tad-data, b'konsiderazzjoni tal-ogħla rekwiżiti professjonali.
(28)
Ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(29)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u jħares il-prinċipji rikonoxxuti b'mod partikolari mit-TFUE u l-Karta tad-Drittijiet Fundamentali u b'mod partikolari d-dinjità umana, il-projbizzjoni tat-tortura u tat-trattament jew kastig diżuman u degradanti, id-dritt għal-libertà u s-sigurtà, id-drittijiet għall-protezzjoni tad-data personali, id-dritt għall-asil, il-prinċipju ta’ non-refoulement, il-prinċipju tan-non-diskriminazzjoni, id-drittijiet tat-tfal, u d-dritt għal rimedju effettiv. Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat mill-Istati Membri b'konformità ma’ dawk id-drittijiet u l-prinċipji. Kull użu tal-forza għandu jkun konformi mal-liġi nazzjonali tal-Istat Membru ospitanti, anke mal-prinċipji tan-neċessità u l-proporzjonalità.
(30)
L-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament ma għandhiex taffettwa d-drittijiet jew l-obbligi tal-Istati Membri skont il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar, il-Konvenzjoni Internazzjonali għas-Sikurezza tal-Ħajja fuq il-Baħar, il-Konvenzjoni Internazzjonali dwar ir-Riċerka u s-Salvataġġ Marittimi u l-Konvenzjoni ta’ Ġinevra dwar l-Istatus tar-Refuġjati.
(31)
Ladarba l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jikkontribwixxi għal ġestjoni integrata ta’ kooperazzjoni operazzjonali fil-fruntieri esterni tal-Istati Membri, ma jistax jintlaħaq b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jista' jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (“TUE”). Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-għan.
(32)
Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament huwa żvilupp tad-dipożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fi ħdan it-tifsira tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (9), li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punt A tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta’ dak il-Ftehim (10). Konsegwentement, id-delegazzjonijiet tar-Repubblika tal-Islanda u tar-Renju tan-Norveġja għandhom jipparteċipaw bħala membri tal-Bord Amministrattiv, għalkemm bi drittijiet ta’ votazzjoni limitati.
(33)
Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen skont it-tifsira tal-Ftehim konkluż bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera fl-implimentazzjoni, fl-applikazzjoni u fl-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (11), li jaqgħu fl-ambitu indikat fl-Artikolu 1, il-punti A, B u G tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (12). B'konsegwenza, id-delegazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera għandha tipparteċipa bħala membru tal-Bord Amministrattiv, għalkemm b'jeddijiet limitati ta’ votazzjoni.
(34)
Fir-rigward ta’ Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen, skont it-tifsira tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat ta’ Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat ta’ Liechtenstein għall-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera fl-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (13) li jaqa' fl-ambitu tal-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, il-punti A, B u G tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/KE (14). B'konsegwenza, id-delegazzjoni tal-Prinċipat ta’ Liechtenstein għandha tipparteċipa bħala membru tal-Bord Amministrattiv, għalkemm b'jeddijiet limitati ta’ votazzjoni.
(35)
Skont l-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll (Nru 22) dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka ma tiħux sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Ladarba dan ir-Regolament jibni fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha skont l-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara li l-Kunsill ikun iddeċieda dwar dan ir-Regolament jekk tkunx se timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.
(36)
Dan ir-Regolament huwa żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih ir-Renju Unit ma jiħux sehem, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħdu parti f'xi dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen (15). Għalhekk ir-Renju Unit mhuwiex qiegħed jieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u mhuwiex marbut bih jew suġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(37)
Dan ir-Regolament huwa żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih l-Irlanda ma tiħux sehem, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 rigward it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f'xi dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen (16). Għalhekk l-Irlanda mhijiex qiegħda tieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u mhijiex marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(38)
L-Aġenzija għandha tiffaċilita l-organizzazzjoni ta’ azzjonijiet operazzjonali li fihom l-Istati Membri jistgħu jagħmlu użu mill-kompetenzi u l-faċilitajiet li l-Irlanda u r-Renju Unit jistgħu jkunu lesti li joffru, skont modalitajiet li jiġu deċiżi mill-Bord Amministrattiv skont il-każ partikolari. Għal dak il-għan, rappreżentanti mill-Irlanda u mir-Renju Unit għandhom jiġu mistiedna jattendu għal-laqgħat kollha tal-Bord Amministrattiv sabiex ikunu jistgħu jipparteċipaw b'mod sħiħ fid-deliberazzjonijiet għall-preparazzjoni ta’ tali azzjonijiet operazzjonali.
(39)
Teżisti kontroversja bejn ir-Renju ta’ Spanja u r-Renju Unit dwar id-demarkazzjoni tal-fruntieri ta’ Ġibiltà.
(40)
Is-sospensjoni tal-applikabbiltà ta’ dan ir-Regolament għall-fruntieri ta’ Ġibiltà ma timplika l-ebda bidla fil-posizzjonijiet rispettivi tal-Istati kkonċernati,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi
Ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 huwa b'dan emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 1, il-paragrafi 2 u 3 għandhom jinbidlu b'dawn li ġejjin:
“2. Filwaqt li jitqies li r-responsabbiltà għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntiera esterna hi tal-Istati Membri, l-Aġenzija, bħala korp tal-Unjoni kif definit fl-Artikolu 15 u skont it-termini tal-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, għandha tiffaċilita u tirrendi aktar effettiv l-applikazzjoni tal-miżuri eżistenti u futuri tal-Unjoni fir-rigward tal-ġestjoni tal-fruntieri esterni, b'mod partikolari tal-Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 562/2006 (*). Għandha tagħmel dan billi tiżgura l-koordinazzjoni tal-azzjonijiet tal-Istati Membri fl-implimentazzjoni ta’ dawk il-miżuri, u b'hekk tikkontribwixxi għal livell effiċjenti, għoli u uniformi ta’ kontroll fuq persuni u sorveljanza tal-fruntieri esterni tal-Istati Membri.
L-Aġenzija għandha twettaq il-kompiti tagħha bir-rispett sħiħ tal-liġijiet relevanti tal-Unjoni, inklużi l-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (‘il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali’); tal-liġi internazzjonali rilevanti, inkluża l-Konvenzjoni ta’ Ġinevra dwar l-Istatus tar-Refuġjati magħmula f'Ġinevra fit-28 ta’ Lulju 1951 (‘il-Konvenzjoni ta’ Ġinevra’); tal-obbligi marbutin mal-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali, b'mod partikolari l-prinċipju ta’ non-refoulement; u tad-drittijiet fundamentali, u b'kont meħud tar-rapporti tal-Forum Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 26a ta’ dan ir-Regolament.
3. L-Aġenzija għandha wkoll tipprovdi lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-appoġġ tekniku meħtieġ u l-kompetenza speċjalizzata meħtieġa fil-ġestjoni tal-fruntieri esterni u tippromwovi s-solidarjetà bejn l-Istati Membri, speċjalment dawk li jikkonfrontaw pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati.
(*) Ir-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2006 li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta’ persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen) (ĠU L 105, 13.4.2006, p. 1).”." 						
(2)
L-Artikolu 1a għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
għandu jiżdied il-punt li ġej:
“1a.
‘Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej’ tfisser għall-finijiet tal-Artikolu 3, l-Artikolu 3b, l-Artikolu 3c, l-Artikolu 8 u l-Artikolu 17, timijiet li jintbagħtu għall-azzjoni matul l-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali; għall-fini tal-Artikoli 8a sa 8 g, timijiet li għandhom jintbagħtu għall-azzjoni għal interventi rapidi tal-fruntiera (‘interventi rapidi’) fis-sens tar-Regolament (KE) Nru 863/2007 (**) u għall-fini tal-punti (ea) u (g) tal-Artikolu 2(1) u tal-Artikolu 5, timijiet li għandhom jintbagħtu għall-azzjoni matul operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali u interventi rapidi;
(**) Ir-Regolament (KE) Nru 863/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Lulju 2007 li jistabbilixxi mekkaniżmu għall-ħolqien ta’ Timijiet ta’ Intervent Rapidu fil-Fruntieri (ĠU L 199, 31.7.2007, p. 30).”;" 						
(b)
il-punt 2 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“2.
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser Stat Membru li fih isiru jew li minnu jkunu varati operazzjoni konġunta, proġett esperimentali jew intervent rapidu;”;
(c)
il-punti 4 u 5 għandhom jinbidlu b'dawn li ġejjin:
“4.
‘membri tat-timijiet’ tfisser gwardji tal-fruntiera ta’ Stati Membri li jservu mat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej li mhumiex dawk ta’ l-Istat Membru ospitanti;
5.
‘Stat Membru li jagħmel it-talba’ tfisser Stat Membru li l-awtoritajiet kompetenti tiegħu jitolbu lill-Aġenzija biex torganizza interventi rapidi fit-territorju tiegħu;”.
(3)
L-Artikolu 2 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 għandu jiġi emendat kif ġej:
(i)
il-punti (c) u (d) għandhom jinbidlu b'dan li ġej:
“(c)
twettiq ta’ analiżi ta’ riskju, inkluża l-valutazzjoni tal-kapaċità tal-Istati Membri li jaffaċċjaw theddid u pressjonijiet fil-fruntieri esterni tagħhom;
(d)
tipparteċipa fl-iżvilupp ta’ riċerka rilevanti għall-kontroll u s-sorveljanza ta’ fruntieri esterni;”.
(ii)
għandu jiżdied il-punt li ġej:
“(da)
tassisti lill-Istati Membri f'ċirkostanzi li jkunu jirrikjedu assistenza teknika u operazzjonali fil-fruntieri esterni tagħhom, b'kont meħud li xi sitwazzjonijiet jistgħu jinvolvu emerġenzi umanitarji u ta’ salvataġġ fuq il-baħar;”;
(iii)
il-punt (e) għandu jinbidel b'dan li ġej:
“(e)
tassisti lill-Istati Membri f'ċirkostanzi li jeħtieġu aktar assistenza teknika u operazzjonali fil-fruntieri esterni tagħhom, speċjalment dawk l-Istati Membri li jiffaċċjaw pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati;”;
(iv)
għandu jiżdied il-punt li ġej:
“(ea)
tistabbilixxi Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej li jintbagħtu fl-azzjoni matul operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali u interventi rapidi;”;
(v)
il-punt (f) u (g) għandhom jinbidlu b'dawn li ġejjin:
“(f)
tipprovdi lill-Istati Membri bl-appoġġ meħtieġ, ukoll fuq talba, dak ta’ koordinazzjoni jew organizzazzjoni ta’ operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn;
(g)
tibgħat f'azzjoni gwardji mit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej lejn Stati Membri għal operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali jew interventi rapidi skont ir-Regolament (KE) Nru 863/2007;”;
(vi)
għandhom jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(h)
tiżviluppa u tħaddem, skont ir-Regolament (KE) No 45/2001, sistemi ta’ informazzjoni li jippermettu skambji rapidi u affidabbli ta’ informazzjoni dwar riskji emerġenti fil-fruntieri esterni ta’ Stati Membri, inkluż in-Netwerk ta’ Informazzjoni u Koordinazzjoni stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/267/KE (***);
(i)
tagħti l-assistenza meħtieġa għall-iżvilupp u t-tħaddim ta’ sistema Ewropea ta’ sorveljenza tal-fruntieri u, kif ikun meħtieġ, għall-iżvilupp ta’ ambjent ta’ kondiviżjoni ta’ informazzjoni komuni, inkluża l-interoperabbiltà tas-sistemi.
(***) Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/267/KE tas-16 ta’ Marzu 2005 li tistabbilixxi Network sigur bbażat fuq il-web dwar l-Informazzjoni u l-Kordinazzjoni għas-Servizzi ta’ Amministrazzjoni tal-Migrazzjoni ta’ l-Istati Membri (ĠU L 159M, 13.6.2006, p. 288.)”;" 						
(b)
għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“1a. Konformemnt mal-liġi tal-Unjoni u mal-liġi internazzjonali, l-ebda persuna m'għandha tiġi żbarkata fi, jew b'xi mod mgħoddija lill-awtoritajiet ta', pajjiż f'kontravenzjoni tal-prinċipju ta’ non-refoulement, jew li minnu hemm riskju ta’ espulsjoni jew ritorn lejn pajjiż ieħor f'kontravenzjoni ta’ dak il-prinċipju. Il-bżonnijiet speċjali tat-tfal, il-vittmi tat-traffikar, persuni fil-bżonn ta’ għajnuna medika, persuni fil-bżonn ta’ protezzjoni internazzjonali u persuni oħra vulnerabbli għandhom jiġu indirizzati konformemnt mal-liġi tal-Unjoni u mal-liġi internazzjonali.”;
(c)
fil-paragrafu 2, l-aħħar subparagrafu għandu jinbidel b'dan li ġej:
“L-Istati Membri għandhom jirrapportaw lill-Aġenzija dwar dawk il-kwistjonijiet operazzjonali fil-fruntieri esterni tagħhom li jkunu barra mill-qafas tal-Aġenzija. Id-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija (‘id-Direttur Eżekuttiv’) għandu jinforma l-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija (‘il-Bord Amministrattiv’) dwar dawk il-kwistjonijiet fuq bażi regolari u tal-inqas darba fis-sena.”.
(4)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 2a
Kodiċi ta’ Kondotta
L-Aġenzija għandha tfassal u tiżviluppa ulterjorment Kodiċi ta’ Kondotta applikabbli għall-operazzjonijiet kollha kkordinati mill-Aġenzija. Il-Kodiċi ta’ Kondotta għandu jiddelinea l-proċeduri intiżi għall-garanzija tal-prinċipji tal-istat ta’ dritt u r-rispett għad-drittijiet fundamentali mmirati b'mod partikolari fuq il-minorenni u l-persuni vulnerabbli mhux akkumpanjati, kif ukoll fuq persuni li jkunu qed ifittxu l-protezzjoni internazzjonali, applikabbli għall-persuni kollha li jkunu qed jipparteċipaw fl-attivitajiet tal-Aġenzija.
L-Aġenzija għandha tiżviluppa l-Kodiċi ta’ Kondotta f'kooperazzjoni mal-Forum Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 26a.”.
(5)
L-Artikolu 3 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 3
Operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali fil-fruntieri esterni
1. L-Aġenzija għandha tevalwa, tapprova u tikkoordina proposti għall-operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali magħmula mill-Istati Membri, inklużi t-talbiet tal-Istati Membri marbuta maċ-ċirkostanzi li jeħtieġu iktar assistenza teknika u operazzjonali, l-aktar fil-każijiet ta’ pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati.
L-Aġenzija tista' hi nnifisha tibda u twettaq operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali f'kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati u bi qbil mal-Istati Membri ospitanti.
Tista' wkoll tiddeċiedi li tqiegħed it-tagħmir tekniku tagħha għad-disposizzjoni tal-Istati Membri li jkunu qed jipparteċipaw fl-operazzjonijiet konġunti jew fil-proġetti esperimentali.
L-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali għandhom ikunu preċeduti minn analiżi tar-riskju bir-reqqa.
1a. L-Aġenzija tista', wara li tkun għarrfet lill-Istat Membru kkonċernat, ittemm operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali jekk il-kundizzjonijiet biex jitwettqu dawk l-operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali ma jibqgħux sodisfatti.
L-Istati Membri li jkunu qed jipparteċipaw f'operazzjoni konġunta jew fi proġett esperimentali jistgħu jitolbu lill-Aġenzija tittermina dik l-operazzjoni konġunta jew dak il-proġett esperimentali.
L-Istat Membru tal-oriġini għandu jipprovdi għal miżuri dixxiplinari xierqa jew miżuri oħrajn xierqa f'konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu f'każijiet ta’ ksur tad-drittijiet fundamentali jew ta’ obbligi ta’ protezzjoni internazzjonali matul operazzjoni konġunta jew proġett esperimentali.
Id-Direttur Eżekuttiv għandu jissospendi jew jittermina, kompletament jew parzjalment, l-operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali jekk iqis li tali ksur huwa ta’ natura gravi jew li aktarx jippersisti.
1b. L-Aġenzija għandha tistabbilixxi għaqda ta’ gwardji tal-fruntiera msejħa Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej skont l-Artikolu 3b, għall-użu possibbli matul l-operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali msemmija fil-paragrafu 1. Hija għandha tiddeċiedi fuq l-użu tar-riżorsi umani u t-tagħmir tekniku skont l-Artikoli 3a u 7.
2. L-Aġenzija tista' topera permezz tal-fergħat speċjalizzati tagħha previsti fl-Artikolu 16 għall-organizzazzjoni prattika tal-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali.
3. L-Aġenzija għandha tevalwa r-riżultati tal-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali u tibgħat ir-rapporti dettaljati ta’ evalwazzjoni fi żmien 60 jum wara t-tmiem ta’ dawk l-operazzjonijiet proġetti lill-Bord Amministrattiv, flimkien mal-osservazzjonijiet tal-Uffiċjal għad-Drittijiet Fundamentali li hemm riferiment għalih fl-Artikolu 26a. L-Aġenzija għandha tagħmel analiżi komparattiva u komprensiva ta’ dawk ir-riżultati bl-iskop li ttejjeb il-kwalità, il-koerenza u l-effikaċja ta’ operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali futuri li jkunu ser jiġu inklużi fir-rapport annwali tagħha previst fil-punt (b) tal-Artikolu 20(2).
4. L-Aġenzija għandha tipprovdi l-finanzjament jew kofinanzjament tal-operazzjonijiet u l-proġetti esperimentali msemmija fil-paragrafu 1, b'għoti ta’ flus mill-baġit tagħha skont ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija.
5. Il-paragrafi 1a u 4 għandhom japplikaw ukoll għall-interventi rapidi.”.
(6)
Għandhom jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 3a
Aspetti organizzattivi tal-operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal pjan operazzjonali għall-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali msemmija fl-Artikolu 3(1). Id-Direttur Eżekuttiv u l-Istat Membru ospitanti, b'konsultazzjoni mal-Istati Membri li jipparteċipaw f'operazzjoni konġunta jew fi proġett esperimentali, għandhom jaqblu dwar il-pjan operazzjonali li jagħti dettalji dwar l-aspetti organizzattivi fi żmien xieraq qabel il-bidu previst ta’ dik l-operazzjoni konġunta jew dak il-proġett esperimentali.
Il-pjan operazzjonali għandu jkopri l-aspetti kollha meqjusa neċessarji għat-twettiq tal-operazzjoni konġunta jew il-proġett esperimentali, inkluż dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni, bil-modus operandi u l-għanijiet tal-użu, inkluż l-għan operazzjonali;
(b)
id-dewmien previst tal-operazzjoni konġunta jew il-proġett esperimentali;
(c)
iż-żona ġeografika fejn se ssir l-operazzjoni konġunta jew il-proġett esperimentali;
(d)
deskrizzjoni tal-kompiti u tal-istruzzjonijiet speċjali għall-uffiċjali mistiedna, inklużi dawk dwar il-konsultazzjoni permissibbli ta’ bażijiet ta’ data u armi, munizzjoni u tagħmir permissibbli tas-servizz fl-Istat Membru ospitanti;
(e)
il-kompożizzjoni tat-timijiet tal-uffiċjali mistiedna, kif ukoll l-iskerjament ta’ persunal relevanti ieħor;
(f)
dispożizzjonijiet tal-kmand u l-kontroll, inklużi l-ismijiet u l-gradi tal-gwardji tal-fruntiera tal-Istat Membru ospitanti responsabbli għall-kooperazzjoni mal-uffiċjali u l-Aġenzija, partikolarment dawk fost il-gwardji tal-fruntiera li ser ikollhom il-kmand waqt il-perjodu ta’ użu, u l-post tal-uffiċjali mistiedna fil-katina tal-kmand;
(g)
It-tagħmir tekniku li jrid jintuża matul l-operazzjoni konġunta jew il-proġett esperimentali, inklużi r-rekwiżiti speċifiċi bħal pereżempju l-kondizzjonijiet għall-użu, il-persunal rikjest, it-trasport u loġistika oħra, u d-dispożizzjonijiet finanzjarji;
(h)
dispożizzjonijiet iddettaljati għal rappurtar immedjat ta’ inċidenti mill-Aġenzija lill-Bord Amministrattiv u lill-awtoritajiet pubbliċi nazzjonali rilevanti;
(i)
skema ta’ rappurtar u valutazzjoni li jkollha punti ta’ riferiment għar-rapport ta’ evalwazzjoni u data finali ta’ preżentazzjoni tar-rapport ta’ evalwazzjoni finali skont l-Artikolu 3(3).
(j)
dwar operazzjonijiet tal-baħar, tagħrifiet speċifiċi dwar l-applikazzjoni tal-ġurisdizzjoni u leġiżlazzjoni relevanti fir-rigward taż-żona ġeografika fejn isiru l-operazzjoni konġunta jew il-proġett esperimentali, inkluż riferimenti għal-liġi internazzjonali u l-liġi tal-Unjoni fir-rigward ta’ interċettazzjoni, salvataġġ fuq il-baħar u żbark;
(k)
il-modalitajiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi, aġenziji u korpi oħrajn tal-Unjoni jew organizzazzjonijiet internazzjonali.
2. Għandu jkun hemm ftehim dwar kull emenda jew adattament għall-pjan operazzjonali kemm mid-Direttur Eżekuttiv kif ukoll tal-Istat Membru ospitanti. Għandha tintbagħat minnufih kopja tal-pjan operazzjonali emendat jew adattat mill-Aġenzija lill-Istati Membri parteċipanti.
3. L-Aġenzija għandha, bħala parti mill-kompiti ta’ koordinazzjoni, tiżgura l-implimentazzjoni operazzjonali tal-aspetti organizzattivi kollha, inkluża l-preżenza ta’ membru tal-persunal tal-Aġenzija, matul l-operazzjonijiet konġunti u l-proġetti esperimentali msemmija f'dan l-Artikolu.
Artikolu 3b
Kompożizzjoni u użu ta’ Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej
1. Fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv, il-Bord Amministrattiv għandu jiddeċiedu b'maġġoranza assoluta tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot dwar il-profili u n-numru globali tal-gwardji tal-fruntiera li għandhom ikunu disponibbli għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej. L-istess proċedura għandha tapplika fir-rigward ta’ kull bidla sussegwenti fil-profili u n-numri globali. L-Istati Membri għandhom jikkontribwixxu għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej, permezz ta’ għaqda komuni nazzjonali bbażata fuq il-profili varji definiti mill-Aġenzija, billi jaħtru gwardji tal-fruntiera li jikkorrispondu mal-profili meħtieġa.
2. Il-kontribut tal-Istati Membri fir-rigward tal-gwardji tagħhom tal-fruntiera għall-operazzjonijiet konġunti speċifiċi u l-proġetti esperimentali għas-sena ta’ wara għandu jkun ippjanat fuq il-bażi ta’ negozjati u ftehimiet bilaterali ta’ kull sena bejn l-Aġenzija u l-Istati Membri. Skont ma jkun jingħad f'dawk il-ftehimiet, l-Istati Membri għandhom jigħmlu disponibbli l-gwardji tal-fruntiera għall-użu fuq talba tal-Aġenzija, sakemm l-Istat Membru ma jkunx qed jiffaċċja sitwazzjoni eċċezzjonali li taffettwa b'mod sostanzjali t-twettiq ta’ kompiti nazzjonali. Talba bħal din għandha ssir ta’ mill-inqas 45 jum qabel l-użu previst. L-awtonomija tal-Istat Membru tal-oriġini f'relazzjoni mal-għażla tal-persunal u d-dewmien tal-użu tagħhom tagħhom m'għandhiex tkun affettwata.
3. L-Aġenzija għandha wkoll tikkontrobwixxi għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej bi gwardji tal-fruntiera kompetenti ssekondati mill-Istati Membri bħala esperti nazzjonali skont l-Artikolu 17(5). Il-kontribut tal-Istati Membri fir-rigward tas-sekondar tal-gwardji tagħhom tal-fruntiera għas-sena ta’ wara għandu jkun ippjanat fuq il-bażi ta’ negozjati u ftehimiet bilaterali ta’ kull sena bejn l-Aġenzija u l-Istati Membri.
Skont ma jkun jingħad f'dawk il-ftehimiet, l-Istati Membri għandhom jqiegħdu lill-gwardji tal-fruntiera disponibbli għas-sekondar, sakemm dan ma jkunx jaffettwa gravement it-twettiq tal-kompiti nazzjonali. F'tali sitwazzjonijiet l-Istati Membri jistgħu jirrikjamaw lill-gwardji tagħhom tal-fruntiera li jkunu ġew issekondati.
Id-dewmien massimu ta’ ssekondar bħal dan m'għandux ikun iktar minn sitt xhur f'perjodu ta’ 12-il xahar. Il-gwardji tal-fruntiera ssekondati għandhom, għall-għan ta’ dan ir-Regolament, ikunu kkunsidrati bħala uffiċjali mistiedna u jkollhom il-kompiti u s-setgħat previsti fl-Artikolu 10. L-Istat Membru li jkun ssekonda l-gwardji tal-fruntiera kkonċernati għandu jkun ikkunsidrat bħala l-Istat Membru tal-oriġini, kif definit fil-punt 3 tal-Artikolu 1a għall-għan tal-applikazzjoni tal-Artikoli 3c, 10 u 10b. Persunal ieħor impjegat mill-Aġenzija fuq bażi temporanja li mhumiex ikkwalifikati biex iwettqu funzjonijiet ta’ kontrolli fil-fruntiera għandhom ikunu użati biss matul operazzjonijiet konġunti u proġetti esperimentali għall-kompiti ta’ koordinazzjoni.
4. Il-membri tat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej għandhom, fit-twettiq tal-kompiti tagħhom u meta jeżerċitaw is-setgħat tagħhom, jirrispettaw bis-sħiħ id-drittijiet fundamentali, inkluż l-aċċess għall-proċeduri ta’ ażil, u d-dinjità umana. Kwalunkwe miżura meħuda fit-twettiq tal-kompiti tagħhom u fl-eżerċizzju tal-poteri għandha tkun proporzjonata għall-finijiet ta’ tali miżuri. Waqt li jkunu qed iwettqu l-kompiti tagħhom u jeżerċitaw il-poteri tagħhom, m'għandhomx jiddiskriminaw kontra persuni fuq bażi ta’ sess, razza jew oriġini etnika, reliġjon jew twemmin, diżabilità, età jew orjentazzjoni sesswali.
5. Skont l-Artikolu 8 g l-Aġenzija għandha tinnomina uffiċjal ta’ koordinament għal kull operazzjoni konġunta jew proġett esperimentali fejn il-membri tat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej se jkunu użati.
Ir-rwol tal-uffiċjal ta’ koordinament għandu jkun li jrawwem l-kooperazzjoni u l-koordinament bejn l-Istati Membri ospitanti u parteċipanti.
6. L-Aġenzija għandha tkopri l-ispejjeż imħallsa mill-Istati Membri għad-disponibbiltà tal-gwardji tagħhom tal-fruntiera skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej skont l-Artikolu 8h.
7. L-Aġenzija għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew fuq bażi ta’ kull sena dwar in-numru ta’ gwardji tal-fruntiera li kull Stat Membru jkun impenja għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej skont it-termini ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 3c
Istruzzjonijiet lit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej
1. Waqt l-użu tat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti istruzzjonijiet lit-timijiet skont il-pjan operazzjonali msemmi fl-Artikolu 3a(1).
2. L-Aġenzija, permezz tal-uffiċjal ta’ koordinament kif imsemmi fl-Artikolu 3b(5), tista' tikkomunika l-fehmiet tagħha dwar l-istruzzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 lill-Istat Membru ospitanti. Jekk tagħmel hekk, l-Istat Membru ospitanti għandu jikkunsidra dawk il-fehmiet.
3. Skont l-Artikolu 8 g l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti l-assistenza kollha meħtieġa lill-uffiċjal ta’ koordinament, inkluż aċċess sħiħ għat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej fil-ħinijiet kollha matul l-użu.
4. Il-membri tat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej għandhom, waqt li jwettqu l-kompiti tagħhom u jeżerċitaw is-setgħat tagħhom, jibqgħu soġġetti għall-miżuri dixxiplinarji tal-Istat Membri tal-oriġini tagħhom.”
(7)
L-Artikolu 4 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 4
L-analiżi tar-riskju
L-Aġenzija għandha tiżviluppa u tapplika mudell ta’ analiżi ta’ riskju komuni u integrat.
Għandha tipprepara analiżi tar-riskju kemm ġenerali kif ukoll magħmula apposta li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kunsill u lill-Kummissjoni.
Għall-finijiet ta’ analiżi tar-riskju, l-Aġenzija tista' tivvaluta, wara li tagħmel konsultazzjoni minn qabel mal-Istat Membru jew Stati Membri konċernati, il-kapaċità tagħhom li jaffaċċjaw l-isfidi li ġejjin fil-fruntieri esterni tal-Istati Membri, l-aktar għal dawk l-Istati Membri li jiffaċċjaw pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati. Għal dak l-iskop, l-Aġenzija tista' tivvaluta t-tagħmir u r-riżorsi tal-Istati Membri dwar il-kontroll tal-fruntieri. Il-valutazzjoni tkun imsejsa fuq it-tagħrif mogħti mill-Istati Membri kkonċernati, u fuq ir-rapporti u r-riżultati tal-operazzjonijiet konġunti, il-proġetti esperimentali, l-interventi rapidi u l-attivitajiet l-oħrajn tal-Aġenzija. Dawk il-valutazzjonijiet għandhom ikunu mingħajr ħsara għall-mekkaniżmu ta’ valutazzjoni ta’ Schengen.
Ir-riżultati ta’ dawk il-valutazzjonijiet għandhom ikunu ppreżentati lill-Bord Amministrattiv.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jipprovdu l-Aġenzija bl-informazzjoni kollha meħtieġa dwar is-sitwazzjoni u t-theddid possibbli fil-fruntieri esterni.
L-Aġenzija għandha tinkorpora r-riżultati ta’ mudell ta’ analiżi ta’ riskju komuni u integrat fl-iżvilupp tal-kurrikuli bażiċi komuni tagħha għat-taħriġ tal-gwardji tal-fruntiera msemmija fl-Artikolu 5.”.
(8)
L-Artikolu 5 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
l-ewwel paragrafu jinbidel b'dan li ġej:
“L-Aġenzija għandha tipprovdi lill-gwardji tal-fruntiera li huma membri tat-Timijiet tal-Gwardji tal-Fruntiera Ewropej b'taħriġ avvanzat li jkun relevanti għall-kompiti u poteri tagħhom u għandha tmexxi b'mod regolari eżerċizzji ma’ dawk il-gwardji tal-fruntiera b'mod konformi mal-iskeda ta’ taħriġ u eżerċizzju avvanzat li hemm riferiment għalihom fil-programm ta’ ħidma ta’ kull sena tal-Aġenzija.
L-Aġenzija għandha wkoll tiegħu l-inizjattivi neċessarji sabiex tiżgura li l-gwardji kollha tal-fruntiera u kull persunal ieħor tal-Istati Membri li jipparteċipa fit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej, kif ukoll il-persunal tal-Aġenzija, ikunu rċevew, qabel il-parteċipazzjoni tagħhom fl-attivitajiet operazzjonali organizzati mill-Aġenzija, taħriġ fil-liġi tal-Unjoni u fil-liġi internazzjonali relevanti, inklużi d-drittijiet fundamentali u l-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali u l-linji-gwida għall-fini ta’ identifikazzjoni tal-persuni li jkunu qed ifittxu l-protezzjoni u għad-direzzjoni tal-istess persuni lejn il-faċilitajiet adatti.
L-Aġenzija għandha tistabbilixxi u tkompli tiżviluppa kurrikuli bażiċi komuni għat-taħriġ ta’ gwardji tal-fruntiera u tipprovdi taħriġ f'livell Ewropew għall-istrutturi tal-gwardji tal-fruntiera tal-Istati Membri, ukoll fir-rigward tad-drittijiet fundamentali, tal-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali u tal-liġi marittima relevanti.
L-Aġenzija għandha tfassal il-kurrikuli bażiċi komuni jiġu redatti wara li ssir konsultazzjoni mal-Forum Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 26a.
L-Istati Membri għandhom jintegraw il-kurrikulu bażiku komuni fit-taħriġ tal-gwardji tal-fruntiera nazzjonali tagħhom.”;
(b)
il-paragrafu li ġej jiżdied wara l-aħħar paragrafu:
“L-Aġenzija għandha tistabbilixxi programm ta’ skambji li jippermetti li gwardji ta’ fruniera li jipparteċipaw fit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej jiksbu konoxxenza jew kompetenzi speċifiċi minn esperjenzi u prattiċi tajbin barra minn pajjiżhom billi jaħdmu ma’ gwardji tal-fruntieri fi Stat Membru li ma jkunx pajjiżhom.”.
(9)
l-Artikoli 6 u 7 għandhom jinbidlu b'dan li ġej:
“Artikolu 6
Sorveljanza u kontribuzzjoni għar-riċerka
L-Aġenzija għandha tissorvelja u tikkontribwixxi proattivament għall-iżviluppi fir-riċerka rilevanti għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni u tgħaddi din l-informazzjoni lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri.
Artikolu 7
Tagħmir tekniku
1. L-Aġenzija tista' tixtri, hi stess jew f'komproporjetà ma’ Stat Membru, jew tikri tagħmir tekniku għall-kontrol tal-fruntieri esterni biex jintuża matul l-operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali, interventi rapidi, operazzjonijiet ta’ ritorn jew proġetti ta’ assistenza teknika konġunti skont ir-regoli finanzjarji applikabbli lill-Aġenzija. Kull xiri jew kiri ta’ tagħmir li jġib miegħu spejjeż sinifikanti lill-Aġenzija għandu jkun preċedut minn analiżi dettaljata tal-ħtiġijiet u tar-relazzjoni bejn l-ispejjeż u l-benefiċċju. Kull infiq bħal dan ikun hemm dispożizzjoni għalih fil-baġit tal-Aġenzija skont kif dan ikun adottat mill-Bord Amministrattiv skont l-Artikolu 29(9). Fil-każ li l-Aġenzija tixtri jew tikri tagħmir tekniku importanti bħal pereżempju bastimenti jew vetturi għall-għassa kostali jew fil-baħar miftuħ, għandhom japplikaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ xiri jew komproprjetà, l-Aġenzija taqbel formalment ma’ Stat Membru wieħed li dan tal-aħħar se jipprovdi għar-reġistrazzjoni tat-tagħmir skont il-leġislazzjoni applikabbli ta’ dak l-Istat Membru;
(b)
fil-każ ta’ kera, it-tagħmir irid ikun irreġistrat fi Stat Membru.
Fuq il-bażi ta’ ftehim mudell redatt mill-Aġenzija, l-Istat Membru ta’ reġistrazzjoni u l-Aġenzija għandhom jaqblu dwar il-modalitajiet billi jiżguraw il-perijodu ta’ disponibbiltà sħiħa tal-beni f'komproprjetà għall-Aġenzija, kif ukoll dwar il-pattijiet għall-użu tat-tagħmir.
L-Istat Membru tar-reġistrazzjoni jew il-fornitur tat-tagħmir tekniku għandu jipprovdi l-esperti meħtieġa u l-persunal tekniku biex iħaddmu t-tagħmir tekniku b'mod legali u sikur.
2. L-Aġenzija għandha tistabbilixxi u żżomm ċentralizzati r-reġistri ta’ tagħmir f'ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku magħmula minn tagħmir li hu proprjetà tal-Istati Membri jew tal-Aġenzija u t-tagħmir f'komproprjetà bejn l-Istat Membru u l-Aġenzija għall-skopijiet ta’ kontroll tal-fruntieri esterni. Il-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku għandu jkollha numru minimu għal kull tip ta’ tagħmir tekniku kif imsemmi fil-paragrafu 5 ta’ dan l-Artikolu. It-tagħmir elenkat fil-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku għandu jintuża matul l-attivitajiet imsemmija fl-Artikoli 3, 8a u 9.
3. L-Istati Membri għandhom jikkontribwixxu għall-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku msemmi fil-paragrafu 2. Il-kontribut tal-Istati Membri għall-ġabra komuni u l-iskjerament tat-tagħmir tekniku għal operazzjonijiet speċifiċi għandu jkun ippjanat fuq il-bażi ta’ negozjati u ftehimiet bilaterali ta’ kull sena bejn l-Aġenzija u l-Istati Membri. Skont ma jkun jingħad f'dawk il-ftehimiet u sal-punt li jifforma parti min-numru minimu ta’ tagħmir tekniku għal sena partikolari, l-Istati Membri għandhom jagħmlu t-tagħmir tekniku tagħhom disponibbli għall-użu fuq talba tal-Aġenzija, ħlief jekk qed jaffaċċjaw sitwazzjoni eċċezzjonali li taffettwa b'mod sostanzjali t-twettiq tal-kompiti nazzjonali. Talbiet bħal din għandhom isiru ta’ mill-inqas 45 jum qabel l-użu previst. Il-kontribuzzjonijiet għall-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku għandhom ikunu riveduti kull sena.
4. L-Aġenzija għandha tamministra r-rekords tal-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku kif ġej:
(a)
klassifikazzjoni skont it-tip ta’ tagħmir u skont it-tip ta’ operazzjoni;
(b)
klassifikazzjoni mill-proprjetarju (Stat Membru, Aġenzija, oħrajn);
(c)
numri globali tat-tagħmir meħtieġ;
(d)
rekwiżiti tal-persunal jekk applikabbli;
(e)
informazzjoni oħra, bħad-dettalji tar-reġistrazzjoni, rekwiżiti tat-trasportazzjoni u l-manutenzjoni, skemi nazzjonali applikabbli ta’ esportazzjoni, istruzzjonijiet tekniċi, jew informazzjoni oħra rilevanti għall-użu korrett tat-tagħmir.
5. L-Aġenzija għandha tiffinanzja l-użu tat-tagħmir tekniku li jifforma parti min-numru minimu tat-tagħmir teknikuipprovdut minn Stat Membru partikolari għal sena partikolari. L-użu tat-tagħmir tekniku li ma jiffurmax parti min-numru minimu tat-tagħmir tekniku għandu jkun iffinanzjat b'mod parzjali mill-Aġenzija sa mhux iktar minn 100 % tal-ispejjeż eliġibbli, billi jitqiesu ċ-ċirkostanzi partikolari tal-Istati Membri li jkunu qed jibgħatu tali tagħmir tekniku.
Fuq proposta mid-Direttur Eżekuttiv, il-Bord Amministrattiv għandu jiddeċiedi, kull sena skont l-Artikolu 24, dwar ir-regoli dwar tagħmir tekniku, inklużi n-numri minimi globali meħtieġa skont it-tip ta’ tagħmir tekniku, il-kundizzjonijiet għall-użu u r-rimborż tal-ispejjeż. Għal raġunijiet baġitarji dik id-deċiżjoni trid tittieħed kull sena mill-Bord Amministrattiv sal-31 ta’ Marzu.
L-Aġenzija għandha tipproponi n-numru minimu ta’ tagħmir tekniku skont il-ħtiġijiet tagħha, notevolment sabiex tkun kapaċi twettaq operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali, interventi rapidi u operazzjonijiet ta’ ritorn konġunti, skont il-programm ta’ ħidma tagħha għas-sena kkonċernata.
Jekk in-numru minimu ta’ tagħmir tekniku juri li ma jkunx biżżejjed biex jitwettaq il-pjan operazzjonali miftiehem għal operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali, interventi rapidi jew operazzjonijiet ta’ ritorn konġunti, dan għandu jiġi rivedut mill-Aġenzija abbażi tal-bżonnijiet ġustifikati tagħha u ta’ ftehim mal-Istati Membri.
6. L-Aġenzija għandha tirrapporta kull xahar dwar il-kompożizzjoni u l-użu tat-tagħmir, li hu parti mill-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku, lill-Bord Amministrattiv. Meta ma jintlaħaqx in-numru minimu ta’ tagħmir imsemmi fil-paragrafu 5, id-Direttur Eżekuttiv għandu javża l-Bord Amministrattiv mingħajr dewmien. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu deċiżjoni malajr dwar il-prijoritizzazzjoni tal-użu tat-tagħmir tekniku u jieħu l-passi xierqa biex isolvi n-nuqqasijiet identifikati. Hu għandu jinforma l-Kummissjoni dwar in-nuqqasijiet identifikati u l-passi meħuda. Sussegwentement, il-Kummissjoni għandha tinforma l-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien mal-valutazzjoni tagħha stess.
7. L-Aġenzija għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew fuq bażi ta’ kull sena dwar in-numru ta’ tagħmir tekniku li kull Stat Membru jkun impenja għall-ġabra komuni ta’ tagħmir tekniku skont it-termini ta’ dan l-Artikolu.”.
(10)
L-Artikolu 8 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“1. Bla preġudizzju għall-Artikolu 78(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (‘TFUE’), Stat Membru wieħed jew aktar li jkunu qed jiffaċċjaw pressjonijiet speċifiċi jew sproporzjonati u kkonfrontati b'ċirkostanzi li jeħtieġu aktar assistenza teknika u operazzjonali meta qed jimplimentaw l-obbligi tagħhom rigward kontroll u sorveljanza tal-fruntieri esterni jistgħu jitolbu l-għajnuna tal-Aġenzija. L-Aġenzija għandha, skont it-termini tal-Artikolu 3, torganizza l-assistenza teknika u operazzjonali xierqa għall-Istati Membri li jitolbuha.”;
(b)
fil-paragrafu 2, għandu jiżdied il-punt li ġej:
“(c)
tuża gwardji tal-fruntiera mit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej.”;
(c)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b'dan li ġej:
“3. L-Aġenzija tista' takkwista tagħmir tekniku għall-kontrolli u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni biex jintuża mill-esperti tagħha u fil-qafas tal-interventi rapidi għat-tul tagħhom.”.
(11)
L-Artikolu 8a għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 8a
Interventi rapidi
Fuq talba minn Stat Membru li jkun qed jiffaċċja sitwazzjoni ta’ pressjoni urġenti u eċċezzjonali, speċjalment il-wasla f'punti tal-fruntieri esterni ta’ numri kbar ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jippruvaw jidħlu illegalment fit-territorji ta’ dak l-Istat Membru, l-Aġenzija tista' tiskjera għal perijodu limitat Tim jew Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej (‘tim(ijiet)’) fit-territorju tal-Istat Membru li jagħmel it-talba għat-tul ta’ żmien adatt, b'mod konformi mal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 863/2007.”.
(12)
Fl-Artikolu 8d, il-paragrafu 5 għandu jinbidel b'dan li ġej:
‘5. Jekk id-Direttur Eżekuttiv jiddeċiedi li jiskjera tim jew aktar minn tim wieħed, l-Aġenzija flimkien mal-Istat Membru li jkun qiegħed jagħmel it-talba għandhom ifasslu pjan operazzjonali skont l-Artikolu 8e immedjatament, u fi kwalunkwe każ, mhux aktar tard minn ħamest ijiem mid-data tad-deċiżjoni.’.
(13)
Fl-Artikolu 8e, il-paragrafu 1 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-punti (e), (f) u (g) għandhom jinbidlu b'dan li ġej:
“(e)
il-kompożizzjoni tat-timijiet, kif ukoll l-iskjerament ta’ persunal relevanti ieħor;
(f)
dispożizzjonijiet ta’ kmand u kontroll, inklużi l-ismijiet u l-gradi tal-gwardji tal-fruntiera tal-Istat Membru ospitanti responsabbli għall-kooperazzjoni mat-timijiet, partikolarment ta’ dawk fost il-gwardji tal-fruntiera li għandhom il-kmand tat-timijiet waqt il-perjodu ta’ użu, u l-post tat-timijiet fil-katina tal-kmand;
(g)
it-tagħmir tekniku li jrid jintuża flimkien mat-timijiet, inkluż ir-rekwiżiti speċifiċi bħal pereżempju kundizzjonijiet għall-użu, persunal rikjest, trasport u loġistika oħra, u dispożizzjonijiet finanzjarji.”;
(b)
għandhom jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(h)
dispożizzjonijiet iddettaljati għal rappurtar immedjat ta’ inċidenti mill-Aġenzija lill-Bord Amministrattiv u lill-awtoritajiet pubbliċi nazzjonali rilevanti;
(i)
skema ta’ rappurtar u valutazzjoni li jkollha punti ta’ riferiment għar-rapport ta’ evalwazzjoni u data finali ta’ preżentazzjoni tar-rapport ta’ evalwazzjoni finali skont l-Artikolu 3(3).
(j)
dwar operazzjonijiet tal-baħar, tagħrifiet speċifiċi dwar l-applikazzjoni tal-ġurisdizzjoni u leġiżlazzjoni relevanti fir-rigward taż-żona ġeografika fejn isir l-intervent rapidu, inklużi riferimenti għal-liġi internazzjonali u dik tal-Unjoni f'materja ta’ interċettazzjoni, salvataġġ fuq il-baħar u żbark;
(k)
il-modalitajiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi, aġenziji u korpi oħrajn tal-Unjoni jew organizzazzjonijiet internazzjonali.”.
(14)
Fl-Artikolu 8h(1), il-parti introduttorja għandha tinbidel b'dan li ġej:
“1. L-Aġenzija għandha tkopri bis-sħiħ dawn l-ispejjeż li ġejjin li huma mħallsa mill-Istati Membri meta għamlu l-gwardji tal-fruntiera tagħhom disponibbli għall-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1b), l-Artikolu 8a u l-Artikolu 8c:”.
(15)
L-Artikolu 9 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 9
Kooperazzjoni fir-ritorn
1. Soġġetta għall-politika ta’ ritorn tal-Unjoni, u b'mod partikolari d-Direttiva 2008/115/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Diċembru 2008 dwar standards u proċeduri komuni fl-Istati Membri għar-ritorn ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jkunu qegħdin fil-pajjiż illegalment (****), u mingħajr ma toqgħod tidħol fil-mertu tad-deċiżjonijiet ta’ ritorn, l-Aġenzija għandha tipprovdi l-assistenza meħtieġa, u fuq talba tal-Istati Membri parteċipanti, tiżgura wkoll il-koordinazzjoni jew l-organizzazzjoni tal-operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn tal-Istati Membri, ukoll permezz ta’ kiri ta’ ajruplani għall-iskop ta’ operazzjonijiet bħal dawn. L-Aġenzija għandha tiddeċiedi li tiffinanzja jew tiffinanzja b'mod parzjali l-operazzjonijiet u l-proġetti msemmija f'dan il-paragrafu, b'għoti ta’ flus mill-baġit tagħha skont ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija. L-Aġenzija tista' wkoll tuża l-mezzi finanzjarji tal-Unjoni disponibbli fil-qasam tar-ritorn. L-Aġenzija għandha tiżgura li fil-ftehimiet tagħha ta’ għotja mal-Istati Membri, kull appoġġ finanzjarju hu kkondizzjonat mir-rispett sħiħ tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali.
1a. L-Aġenzija għandha tiżviluppa Kodiċi ta’ Kondotta għar-ritorn ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li għandu japplika matul l-operazzjonijiet kollha konġunti ta’ ritorn ikkoordinati mill-Aġenzija, li jiddiskrivi l-proċeduri standardizzati komuni li għandhom jissimplifikaw l-organizzazzjoni ta’ operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn u jiżguraw ritorn b'mod uman u b'rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali, b'mod partikolari għall-prinċipji tad-dinjità tal-bniedem, projbizzjoni tat-tortura u trattament jew kastig krudili jew degradanti, id-dritt għal-libertà u s-sigurtà u d-drittijiet għall-protezzjoni tad-data personali u n-non diskriminazzjoni.
1b. Il-Kodiċi ta’ Kondotta se jagħti attenzjoni partikolari lill-obbligu stabbilit fl-Artikolu 8(6) tad-Direttiva 2008/115/KE biex jipprovdi għal sistema effettiva ta’ sorveljanza ta’ ritorn sfurzat u tal-Istrateġija ta’ Drittijiet Fundamentali li hemm riferiment għaliha fl-Artikolu 26a(1) ta’ dan ir-Regolament. Is-sorveljanza ta’ operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn għandha titwettaq fuq il-bażi ta’ kriterji oġġettivi u ta’ trasport u għandha tkopri l-operazzjoni kollha konġunta ta’ ritorn mill-fażi qabel it-tluq sat-trasferiment ta’ dawk li jirritornaw lura fil-pajjiż ta’ ritorn.
1c. L-Istati Membri għandhom regolarment jinfurmaw l-Aġenzija dwar il-ħtiġiet tagħhom ta’ assistenza jew koordinazzjoni mill-Aġenzija. L-Aġenzija għandha tfassal pjan operazzjonali sabiex tipprovdi l-Istati Membri li jagħmlu talba, bl-appoġġ operazzjonali meħtieġ, inkluż it-tagħmir tekniku msemmi fl-Artikolu 7(1). Il-Bord Amministrattiv għandi jiddeċiedi skont l-Artikolu 24 dwar proposta tad-Direttur Eżekuttiv, dwar il-kontenut u l-modus operandi tal-pjan operazzjonali li jkun għaddej.
2. L-Aġenzija għandha tikkopera mal-awtoritajiet kompetenti tal-pajjiżi terzi msemmija fl-Artikolu 14 sabiex tidentifika l-aħjar prattiċi dwar l-akkwist ta’ dokumenti ta’ vvjaġġar u r-ritorn ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi preżenti b'mod illegali.
(****) ĠU L 348, 24.12.2008, p. 98.”." 						
(16)
Fl-Artikolu 10, il-paragrafu 2 għandu jinbidel b'li ġej:
“2. Meta jkunu qed iwettqu l-kompiti tagħhom u jeżerċitaw is-setgħat tagħhom, l-uffiċjali mistiedna għandhom jikkonformaw fil-liġi tal-Unjoni u fil-liġi internazzjonali, u għandhom josservaw id-drittijiet fundamentali u l-liġi nazzjonali tal-Istat Membru ospitanti.”.
(17)
L-Artikolu 11 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“Artikolu 11
Sistemi ta’ skambju ta’ informazzjoni
L-Aġenzija tista' tieħu l-miżuri meħtieġa kollha sabiex tiffaċilita l-iskambju ta’ informazzjoni rilevanti għad-dmirijiet tagħha fir-rigward tal-Kummissjoni u l-Istati Membri, u fejn ikun xieraq, l-aġenziji tal-Unjoni li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 13. Hi għandha tiżviluppa u topera sistema ta’ informazzjoni kapaċi li tagħmel skambju tal-informazzjoni kklassifikata ma’ dawn l-atturi, inkluża d-data personali li hemm riferiment għaliha fl-Artikoli 11a, 11b u 11c.
L-Aġenzija tista' tieħu l-miżuri kollha neċessarji sabiex tiffaċilita l-iskambju ta’ informazzjoni relevanti għall-kompiti tagħha fir-Renju Unit u l-Irlanda jekk tali informazzjoni tkun torbot mal-attivitajiet li fihom jipparteċipaw dawn it-tnejn skont it-termini tal-Artikolu 12 u l-Artikolu 20(5).”.
(18)
Għandhom jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 11a
Protezzjoni tad-data
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 għandu japplika għall-ipproċessar ta’ data personali mill-Aġenzija.
Il-Bord Amministrattiv għandu jistabbilixxi miżuri għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 mill-Aġenzija, inklużi dawk dwar l-Uffiċjal għall-Protezzjoni tad-Data tal-Aġenzija. Dawk il-miżuri għandhom ikunu stabbiliti wara li ssir konsultazzjoni mal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data. Mingħajr ħsara għall-Artikoli 11b u 11c, l-Aġenzija tista' tipproċessa d-data personali għal finijiet amministrattivi.
Artikolu 11b
L-ipproċessar tad-data personali fil-kuntest tal-operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn
1. Fit-twettiq tal-kompiti tagħha ta’ organizzazzjoni u koordinazzjoni tal-operazzjonijiet konġunti ta’ ritorni tal-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 9, l-Aġenzija tista' tipproċessa d-data personali tal-persuni li huma soġġetti għal tali operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn.
2. L-ipproċessar ta’ tali data personali għandu jirrispetta l-prinċipji tan-neċessità u l-proporzjonalità. B'mod partikolari, għandu jkun strettament limitat għal dik id-data personali li hija meħtieġa għall-finijiet tal-operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn.
3. Id-data personali għandha titħassar hekk kif l-iskop li għalih tkun inġabret jintlaħaq u mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara l-għeluq tal-operazzjoni konġunta ta’ ritorn.
4. Fejn id-data personali ma tkunx ġiet trasferita lit-trasportatur minn Stat Membru, l-Aġenzija tkun tista' tittrasferixxi tali data.
5. Dan l-Artikolu għandu jkun applikat f'konformità mal-miżuri msemmija fl-Artikolu 11a.
Artikolu 11c
L-ipproċessar ta’ data personali miġbura matul operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali u interventi rapidi
1. Mingħajr ħsara għall-kompetenza ta’ Stat Membru li jiġbor id-data personali fil-kuntest ta’ operazzjonijiet konġunti, proġetti esperimentali u interventi rapidi, u soġġett għal-limitazzjonijiet iddelineati fil-paragrafi 2 u 3, l-Aġenzija tista' tipproċessa ulterjorment data personali miġbura mill-Istati Membri matul tali attivitajiet operazzjonali u trażmessi lill-Aġenzija sabiex tikkontribwixxi għas-sigurtà tal-fruntieri esterni tal-Istati Membri.
2. Tali pproċessar ulterjuri tad-data personali mill-Aġenzija għandu jkun limitat għad-data personali dwar il-persuni li huma suspettati, abbażi ta’ kriterji raġonevoli, mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, ta’ involviment f'attivitajiet kriminali ta’ bejn il-fruntieri, fl-iffaċilitar tal-attivitajiet ta’ migrazzjoni illegali jew attivitajiet ta’ kummerċ tal-bnedmin kif definiti fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva tal-Kunsill 2002/90/KE tat-28 ta’ Novembru 2002 li tiddefinixxi l-iffaċilitar ta’ dħul, transitu u residenza mhux awtorizzati (*****).
3. Id-data personali li hemm riferiment għaliha fil-paragrafu 2 tkun ipproċessata ulterjorment mill-Aġenzija jekk kemm-il darba biss ikun għall-finijiet li ġejjin:
(a)
it-trasmissjoni, skont ma jkun jitlob il-każ partikolari, lill-Europol jew aġenziji oħrajn tal-infurzar tal-liġi tal-Unjoni, soġġett għall-Artikolu 13;
(b)
l-użu għall-preparazzjoni tal-analiżijiet ta’ riskju li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 4. Fir-riżultat tal-analiżijiet ta’ riskju, id-data tiġi depersonalizzata.
4. Id-data personali tiġi kanċellata hekk malli tkun trażmessa lill-Europol jew aġenziji oħrajn tal-Unjoni jew użata għall-preparazzjoni tal-analiżijiet ta’ riskju li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 4. Fi kwalunkwe każ, iż-żmien li d-data tinħażen m'għandux jaqbeż it-tliet xhur wara d-data tal-ġbir ta’ dik id-data.
5. L-ipproċessar ta’ tali data personali għandu jirrispetta l-prinċipji tan-neċessità u l-proporzjonalità. Id-data personali ma tintużax mill-Aġenzija għall-iskop ta’ investigazzjonijiet, li jibqgħu responsabbiltà tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri.
B'mod partikolari, għandu jkun strettament limitat għal dik id-data personali li hija meħtieġa għall-finijiet li hemm riferiment għalihom fil-paragrafu 3.
6. Mingħajr ħsara għar-Regolament (KE) Nru 1049/2001, it-tranżmissjoni 'l quddiem jew komunikazzjoni oħra ta’ data personali pproċessata mill-Aġenzija lil pajjiżi terzi jew lil partijiet terzi oħra għandhom ikunu projbiti.
7. Dan l-Artikolu għandu jkun applikat f'konformità mal-miżuri msemmija fl-Artikolu 11a.
Artikolu 11d
Regoli ta’ sigurtà dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni kklassifikata u informazzjoni sensittiva mhux ikklassifikata
1. L-Aġenzija għandha tapplika r-regoli tal-Kummissjoni dwar is-sigurtà kif stabbiliti fl-Anness mad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom tad-29 ta’ Novembru 2001 li temenda r-Regoli Interni tal-Proċedura tagħha (******). Dawk ir-Regoli għandhom japplikaw, fost l-oħrajn, għad-dispożizzjonijiet għall-iskambju, l-ipproċessar u l-ħażna tal-informazzjoni kklassifikata.
2. L-Aġenzija għandha tapplika wkoll il-prinċipji ta’ sigurtà relatati mal-ipproċessar ta’ informazzjoni sensittiva mhux ikklassifikata kif stipulati fid-Deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u kif implimentati mill-Kummissjoni. Il-Bord Amministrattiv għandu jistabbilixxi miżuri għall-applikazzjoni ta’ dawk il-prinċipji ta’ sigurtà.
(*****) ĠU L 328, 5.12.2002, p. 17." 						
(******) ĠU L 317, 3.12.2001, p. 1.”." 						
(19)
L-Artikoli 13 u 14 għandhom jinbidlu b'dan li ġej:
“Artikolu 13
Kooperazzjoni mal-aġenziji u l-entitajiet tal-Unjoni u organizzazzjonijiet internazzjonali
L-Aġenzija tista' tikkopera mal-Europol, l-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ għall-Ażil, l-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (‘l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali’), aġenziji u entitajiet oħra tal-Unjoni, u l-organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti fil-kwistjonijiet koperti minn dan ir-Regolament fil-qafas tal-arranġamenti ta’ ħidma konklużi ma’ dawk l-entitajiet, skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tat-TFUE u d-dispożizzjonijiet dwar il-kompetenza ta’ dawk l-entitajiet. F'kull każ l-Aġenzija tinforma b'tali arranġamenti lill-Parlament Ewropew.
It-trasżmissjoni ulterjuri jew komunikazzjoni oħra tad-data personali pproċessata mill-Aġenzija lil aġenziji jew entitajiet oħra tal-Unjoni għandhom ikunu suġġetti għal arranġamenti speċifiċi ta’ ħidma dwar l-iskambju ta’ data personali u suġġetti għall-approvazzjoni minn qabel tal-Kontrollur Ewropew tal-Protezzjoni tad-Data.
L-Aġenzija tista' wkoll, bi ftehim mal-Istat/i Membru/i kkonċernati, tistieden osservaturi minn aġenziji u korpi tal-Unjoni jew korpi internazzjonali sabiex jipparteċipaw fl-attivitajiet tagħha li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 3, 4 u 5, u dan sakemm il-preżenza tagħhom tkun tikkonforma mal-għanijiet ta’ dawk l-attivitajiet, tista' tikkontribwixxi għat-titjib tal-kooperazzjoni u l-iskambju tal-aħjar prattiċi, u ma tkunx tolqot is-sigurtà globali ta’ dawk l-attivitajiet. Il-parteċipazzjoni ta’ dawk l-osservaturi tkun tista' sseħħ biss bil-qbil tal-Istati Membri konċernati fir-rigward tal-attivitajiet li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 4 u 5 u biss bi qbil mal-Istat Membru ospitanti dwar dawk li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 3. Għandhom jiddaħħlu regoli ddettaljati dwar il-parteċipazzjoni tal-osservaturi fil-pjan operazzjonali li hemm riferiment għalih fl-Artikolu 3a(1). Dawk l-osservaturi għandhom jirċievu t-taħriġ meħtieġ mill-Aġenzija qabel il-parteċipazzjoni tagħhom.
Artikolu 14
Il-faċilitazzjoni tal-kooperazzjoni operazzjonali ma’ pajjiżi terzi u l-kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiżi terzi
1. Fi kwistjonijiet koperti mill-attivitajiet tagħha u safejn meħtieġ għat-twettiq tad-dmirijiet tagħha, l-Aġenzija għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi, fil-qafas tal-politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni, ukoll fir-rigward tad-drittijiet tal-bniedem.
L-Aġenzija u l-Istati Membri jottemperaw ruħhom man-normi u l-istandards li jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk iddelineati mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni ukoll meta sseħħ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi fit-territorju ta’ dawk il-pajjiżi.
It-twaqqif ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi jippermetti li jiġu promossi l-istandards Ewropej fir-rigward tal-ġestjoni tal-fruntieri, b'mod partikolari r-rispett tad-drittijiet fundamentali u tad-dinjità umana.
2. L-Aġenzija tista' tikkopera mal-awtoritajiet ta’ pajjiżi terzi kompetenti fi kwistjonijiet koperti minn dan ir-Regolament fil-qafas tal-arranġamenti ta’ ħidma konklużi ma’ dawn l-awtoritajiet, skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tat-TFUE. Dawk l-arranġamenti ta’ ħidma għandhom ikunu biss marbutin mal-ġestjoni tal-kooperazzjoni operazzjonali.
3. L-Aġenzija tista' tuża uffiċjali tagħha ta’ kollegament, li għandhom igawdu mill-aħjar protezzjoni possibbli biex iwettqu dmirijiethom, f'pajjiżi terzi. Huma għandhom jiffurmaw parti min-netwerks ta’ kooperazzjoni lokali jew reġjonali tal-uffiċjali ta’ kollegament inkarigati mill-immigrazzjoni tal-Istati Membri stabbilit skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 377/2004 tad-19 ta’ Frar 2004 dwar il-ħolqien ta’ network bejn l-uffiċjali għall-komunikazzjoni dwar l-immigrazzjoni (*******). L-uffiċjali ta’ kollegament għandhom jintużaw biss f'pajjiżi terzi fejn il-prattika tal-ġestjoni tal-fruntiera tikkonforma mal-istandards minimi tad-drittijiet tal-bniedem. L-iskjerament tagħhom fl-azzjoni jiġi approvat mill-Bord Amministrattiv. Fil-qafas tal-politika esterna tal-Unjoni, il-prijorità għall-użu għandha tingħata lill-pajjiżi terzi, li fuq il-bażi ta’ analiżi tar-riskju, jikkostitwixxu pajjiż ta’ oriġini jew tranżitu fir-rigward tal-migrazzjoni illegali. Fuq bażi reċiproka, l-Aġenzija tista' tirċievi uffiċjali ta’ kollegament issekondati minn dawk il-pajjiżi terzi ukoll, għall-perjodu ta’ żmien limitat. Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta, fuq proposta tad-Direttur Eżekuttiv u, skont l-Artikolu 24, lista ta’ prijoritajiet fuq bażi annwali.
4. Il-kompiti tal-uffiċjali ta’ kollegament tal-Aġenzija għandhom jinkludu, skont il-liġi tal-Unjoni Ewropea u skont id-drittijiet fundamentali, jistabilixxu u jżommu kuntatti mal-awtoritajiet kompetenti tal-pajjiżi terzi fejn huma jkunu assenjati bl-għan li jikkontribwixxu għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-immigrazzjoni illegali u r-ritorn tal-migranti illegali.
5. L-Aġenzija tista' tibbenefika mill-fondi tal-Unjoni skont id-dispożizzjonijiet tal-istrumenti rilevanti li jappoġġjaw il-politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni. Hi tista' tniedi u tiffinanzja proġetti ta’ assistenza teknika f'pajjiżi terzi dwar kwistjonijiet koperti minn dan ir-Regolament.
6. L-Aġenzija tista' wkoll, bi ftehim mal-Istat/i Membru/i kkonċernati, tistieden osservaturi minn pajjiżi terzi sabiex jipparteċipaw fl-attivitajiet tagħha li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 3, 4 u 5, u dan sakemm il-preżenza tagħhom tkun tikkonforma mal-għanijiet ta’ dawn l-attivitajiet, tista' tikkontribwixxi għat-titjib tal-kooperazzjoni u l-iskambju tal-aħajar prattiċi, u ma tkunx tolqot is-sigurtà globali ta’ dawk l-attivitajiet. Il-parteċipazzjoni ta’ dawk l-osservaturi tkun tista' sseħħ biss bil-qbil tal-Istati Membri konċernati f'dak li għandu x'jaqsam mal-attivitajiet li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 4 u 5 u biss bi qbil mal-Istat Membru ospitanti dwar dawk li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 3. Għandhom jiddaħħlu regoli ddettaljati dwar il-parteċipazzjoni tal-osservaturi fil-pjan operazzjonali li hemm riferiment għalih fl-Artikolu 3a(1). Dawk l-osservaturi jirċievu t-taħriġ meħtieġ mill-Aġenzija qabel il-parteċipazzjoni tagħhom.
7. Meta jikkonkludu ftehimiet bilaterali ma’ pajjiżi terzi kif hemm riferut fl-Artikolu 2(2), l-Istati Membri jistgħu jinkludu dispożizzjonijiet dwar ir-rwol u l-kompetenzi tal-Aġenzija, b'mod partikolari dwar l-eżerċizzju tas-setgħat eżekuttivi minn membri tat-timijiet użati mill-Aġenzija matul operazzjonijiet konġunti jew proġetti esperimentali msemmija fl-Artikolu 3.
8. L-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu għandhom ikunu soġġetti għal opinjoni mogħtija minn qabel mill-Kummissjoni. Il-Parlament Ewropew għandu jkun mgħarraf b'dawk l-attivitajiet kemm jista' jkun malajr.
(*******) ĠU L 64, 2.3.2004, p. 1.”." 						
(20)
Fl-Artikolu 15, l-ewwel paragrafu għandu jinbidel b'dan li ġej:
“L-Aġenzija għandha tkun korp tal-Unjoni. Hija għandha jkollha personalità ġuridika.”.
(21)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 15a
Ftehim tal-Kwartieri Ġenerali
L-arranġamenti meħtieġa dwar l-akkomodazzjoni li għandha tiġu pprovduta għall-Aġenzija fl-Istat Membru fejn l-Aġenzija jkollha s-sede tagħha u l-faċilitajiet li għandhom ikunu disponibbli minn dak l-Istat Membru, kif ukoll ir-regoli speċifiċi applikabbli għad-Direttur Eżekuttiv, il-Viċi Direttur Eżekuttiv, il-membri tal-Bord Amministrattiv, il-persunal tal-Aġenzija u l-membri tal-familji tagħhom, f'dak l-Istat Membru għandhom jiġu stabbiliti fi Ftehim dwar Kwartieri Ġenerali bejn l-Aġenzija u l-Istat Membru fejn l-Aġenzija jkollha s-sede tagħha. Il-Ftehim dwar Kwartieri Ġenerali għandu jiġi konkluż wara li tinkiseb l-approvazzjoni tal-Bord Amministrattiv. L-Istat Membru fejn l-Aġenzija għandha s-sede tagħha għandu jipprovdi l-aħjar kundizzjonijiet possibbli biex ikun żgurat it-tħaddim bla xkiel tal-Aġenzija inklużi edukazzjoni multilingwali b'dimensjoni Ewropea u konnessjonijiet ta’ trasport xierqa.”.
(22)
L-Artikolu 17 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
Il-paragrafu 3 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“3. Għall-għan tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 3b(5) membru tal-persunal biss tal-Aġenzija soġġett għar-Regolamenti tal-Persunal tal-uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew għat-Titolu II tal-Kundizzjonijiet ta’ impjieg ta’ uffiċjali oħra tal-Unjoni Ewropea jista' jkun maħtur bħala uffiċjal ta’ koordinazzjoni skont l-Artikolu 8g. Għall-għan ta’ implimentazzjoni tal-Artikolu 3b(3), l-esperti nazzjonali biss issekondati minn Stat Membru lill-Aġenzija jistgħu jkunu maħtura biex ikunu assenjati lit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej. L-Aġenzija għandha taħtar dawk l-esperti nazzjonali li għandhom ikunu affiljati mat-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropej skont dak l-Artikolu.”;
(b)
il-paragrafi li ġejjin huma miżjuda:
“4. Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta l-miżuri ta’ implimentazzjoni meħtieġa bi ftehim mal-Kummissjoni skont l-Artikolu 110 tar-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
5. Il-Bord Amministrattiv jista' jadotta dispożizzjonijiet biex l-esperti nazzjonali minn Stati Membri jingħataw il-permess li jkunu ssekondati mal-Aġenzija. Dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jikkunsidraw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 3b(3), partikolarment il-fatt li huma huma kkunsidrati bħala uffiċjali mistiedna u għandhom il-kompiti u s-setgħat previsti fl-Artikolu 10. Għandhom jinkludu dispożizzjonijiet dwar il-kondizzjonijiet għall-iskjerament.”.
(23)
L-Artikolu 20 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 għandu jiġi emendat kif ġej:
(i)
il-punt (h) għandu jinbidel b'dan li ġej:
“(h)
jistabbilixxi l-istruttura organizzattiva tal-Aġenzija u adozzjoni tal-politika tal-persunal tal-Aġenzija, partikolarment il-pjan tal-politika tal-persunal multiannwali. Skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2343/2002 tad-19 ta’ Novembru 2002 dwar ir-Regolament Finanzjaru qafas għall-entitajiet imsemmija fl-Artikolu 185 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 dwar ir-Regolament Finanzjaru applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (********) il-pjan ta’ politika tal-persunal multiannwali jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni u l-awtorità baġitarja wara opinjoni favorevoli tal-Kummissjoni;
(********) ĠU L 357, 31.12.2002, p. 72.”;" 						
(ii)
għandu jiżdied il-punt li ġej:
“(i)
jadotta l-pjan multiannwali tal-Aġenzija maħsub biex jesponi l-istrateġija fit-tul tal-ġejjieni dwar l-attivitajiet tal-Aġenzija.”;
(b)
il-paragrafu 4 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“4. Il-Bord Amministrattiv jista' jagħti parir lid-Direttur Eżekuttiv dwar kwalunkwe kwistjoni strettament relatata mal-iżvilupp tal-ġestjoni operazzjonali tal-fruntieri esterni, inklużi l-attivitajiet relatati mar-riċerka kif previst fl-Artikolu 6.”.
(24)
L-Artikolu 21 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, l-aħħar sentenza għandha tinbidel b'dan li ġej:
“Dawn il-mandati jistgħu jiġġeddu.”;
(b)
il-paragrafu 3 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“3. Il-pajjiżi li huma assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen għandhom jipparteċipaw fl-Aġenzija. Kull wieħed għandu jkollu rappreżentant wieħed u supplent wieħed fil-Bord Amministrattiv. Skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-ftehim ta’ assoċjazzjoni tagħhom, għandhom jiġu żviluppati arranġamenti li jispeċifikaw in-natura u l-ambitu tal-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fl-attivitajiet tal-Aġenzija u r-regoli dettaljati dwarha, inklużi d-dispożizzjonijiet dwar kontribuzzjonijiet finanzjarji u l-persunal.”.
(25)
L-Artikolu 25 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“2. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu jistiednu lid-Direttur Eżekuttiv sabiex jirrapporta dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu/tagħha, b'mod partikulari dwar l-implementazzjoni u l-monitoraġġ tal-Istrateġija għad-Drittijiet Fundamentali, dwar ir-rapport ġenerali tal-Aġenzija għas-sena preċedenti, il-programm ta’ ħidma għas-sena ta’ wara u l-pjan multiannwali tal-Aġenzija msemmi fil-punt (i) tal-Artikolu 20(2).”;
(b)
fil-paragrafu 3, il-punt li ġej huwa miżjud:
“(g)
jiżgura l-implementazzjoni tal-pjanijiet operazzjonali msemmija fl-Artikoli 3a u 8e.”.
(26)
L-Artikolu li ġej għandu jiddaħħal:
“Artikolu 26a
Strateġija għad-Drittijiet Fundamentali
1. L-Aġenzija tirrediġi u tiżviluppa ulterjorment u timplementa l-Istrateġija tagħha għad-Drittijiet Fundamentali. L-Aġenzija toħloq mekkaniżmu effikaċi għall-monitoraġġ tar-rispett għad-drittijiet fundamentali fl-attivitajiet kollha tal-Aġenzija.
2. Forum Konsultattiv jitwaqqaf mill-Aġenzija sabiex jassisti lid-Direttur Eżekuttiv u lill-Bord Amministrattiv f'materji marbutin mad-drittijiet fundamentali. L-Aġenzija tistieden l-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ għall-ażil, l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali, il-Kummissarju Għoli tan-Nazzjonijiet Uniti għar-Refuġjati u organizzazzjonijiet relevanti oħrajn sabiex jipparteċipaw fil-Forum Konsultattiv. Fuq proposta tad-Direttur Eżekuttiv, il-Bord Amministrattiv jiddeċiedi fuq il-kompożizzjoni u l-metodi ta’ ħidma tal-Forum Konsultattiv u l-modalitajiet tat-trasmissjoni tal-informazzjoni lill-Forum Konsultattiv, u l-modalitajiet tal-istess.
Il-Forum Konsultattiv jiġi kkonsultat dwar l-iżvilupp ulterjuri u l-implementazzjoni tal-Istrateġija għad-Drittijiet Fundamentali, il-Kodiċi ta’ Kondotta u l-kurrikuli bażiċi komuni.
Il-Forum Konsultattiv iħejji rapport ta’ kull sena tal-attivitajiet tiegħu. Dawk ir-rapporti jkunu disponibbli għall-pubbliku.
3. Għandu jinħatar Uffiċjal għad-Drittijiet Fundamentali mill-Bord Amministrattiv u għandu jkollu l-kwalifiki u l-esperjenza neċessarji fil-qasam tad-drittijiet fundamentali. Għandu jkun indipendenti fl-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tiegħu bħala Uffiċjal għad-Drittijiet Fundamentali u jirrapporta direttament lill-Bord Amministrattiv u lill-Forum Konsultattiv. Għandu jirrapporta fuq bażi regolari u bħala tali jikkontribwixxi għall-mekkaniżmu ta’ sorveljanza tad-drittijiet fundamentali.
4. L-Uffiċjal għad-Drittijiet Fundamentali u l-Forum Konsultattiv ikollhom aċċess għall-informazzjoni kollha konċernanti r-rispett għad-drittijiet fundamentali, b'rabta mal-attivitajiet kollha tal-Aġenzija.”.
(27)
Fl-Artikolu 33, għandhom jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“2a. L-ewwel valutazzjoni wara d-dħul fis-seħħ tar-Regolament (UE) Nru 1168/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2011 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (*********) għandha tanalizza wkoll il-ħtiġiet għal koordinament saħansitra akbar tal-ġestjoni tal-fruntieri esterni tal-Istati Membri, inkluża l-fattibbiltà tal-ħolqien ta’ sistema Ewropea ta’ gwardji tal-fruntiera.
2b. L-evalwazzjoni għandha tinkludi analiżi speċifika dwar kif inżammet konformità mal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(*********) ĠU L 304, 22.11.2011, p. 1.”." 						
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2011.