PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 580/2010
ze dne 29. června 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 9,9 %.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V srpnu 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost byla vyřízena v prosinci 2008. Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal vyvážející výrobce z Ukrajiny, společnost Eurogold Industries Ltd. (dále jen „žadatel“ nebo „EGI“). Žadatel spolupracoval při šetření, které vedlo ke zjištěním a závěrům stanoveným v původním nařízení (dále jen „původní šetření“). Antidumpingové clo použitelné na žadatele, který je jediným známým vyvážejícím vývozcem daného výrobku z Ukrajiny, je 9,9 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(4)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu ke společnosti EGI. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 9. dubna 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. jedná se o žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěru, desku a rampu na žehličku, pocházející z Ukrajiny, v současné době kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(6)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(7)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(8)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě:
-
ve společnosti Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Ukrajina
-
a ve společnosti ve spojení Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug ve Švýcarsku (dále jen „EGS“).
1.6 Období šetření
(9)
Šetření probíhalo od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Běžná hodnota
(10)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje společnosti EGI obdobného výrobku nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej společnosti EGI obdobného výrobku na domácím trhu je reprezentativní.
(11)
U každého typu výrobku prodávaného společností EGI na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na jejím domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(12)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toho bylo dosaženo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během období šetření.
(13)
V případě těch typů výrobku, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu daného typu výrobku bylo prodáno za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena daného typu výrobku byla rovna nebo vyšší než výrobní náklady na jednotku, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.
(14)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.
(15)
Pokud u některého druhu výrobku prodávaného společností EGI nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost EGI skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
(17)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI tvrdila, že procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady použitá pro určení běžné hodnoty neodpovídá sazbě ve vztahu k domácímu prodeji uskutečněnému v běžném obchodním styku a že v důsledku toho byly některé početně určené běžné hodnoty v tomto ohledu nadhodnocené.
(18)
Tvrzení bylo posouzeno, bylo ale shledáno jako neopodstatněné, neboť použitá procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady byla právě sazba nahlášená pro domácí prodej a zůstává stejná bez ohledu na to, zda je prodej uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli, neboť je vyjádřen jako procento obratu. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.2 Vývozní cena
(19)
Společnost EGI uskutečnila prodej na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím spřízněné společnosti EGS se sídlem ve Švýcarsku.
(20)
V případě prodeje na vývoz do Unie uskutečněného přímo nezávislým odběratelům byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
(21)
V případě, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení EGS, jež plnila dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení, vývozní cena byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným a stanovit spolehlivou vývozní cenu. Pro tento účel se vzhledem k absenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření.
(22)
Společnost EGI podle čl. 11 odst. 10 základního nařízení tvrdila, že je-li vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, zaplacené antidumpingové clo by nemělo být odečteno jako náklady, neboť, jak tvrdila, je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje.
(23)
Z tohoto hlediska byly důkazy pro toto tvrzení spočívající v několika výpočtech prodejní ceny přezkoumány. Avšak předložené výpočty se týkaly jen některých z prodávaných modelů během období šetření a dokládaly, že prodejní cena plně nezohlednila antidumpingové clo ve všech případech. Předložené důkazy tudíž nebyly shledány jako nezvratné k určení, zda antidumpingové clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje. Žádost byla tedy zamítnuta a při stanovení vývozní ceny pro prodej do Unie uskutečněný prostřednictvím společnosti EGS bylo podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení antidumpingové clo odečteno jako náklad.
(24)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI zopakovala své tvrzení. Nebyl však předložen žádný nový důkaz ani argument ve prospěch uvedeného tvrzení. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.3 Srovnání
(25)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy přepravních nákladů, balného, nákladů na úvěr a poplatků.
(26)
Po zveřejnění zjištění vyšla najevo početní chyba týkající se nesprávného přepočtu měn některých úprav balného. Chyba byla opravena a výpočet dumpingového rozpětí byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI dále tvrdila, že k úpravám nahlášeným ve vztahu k domácímu prodeji neuskutečněném v běžném obchodním styku by se pro určení běžné hodnoty nemělo přihlížet a při neexistenci jiného prodeje dotčeného typu výrobku by se měly použít průměrné úpravy pro prodej jiných typů výrobku uskutečněný v běžném obchodním styku, protože jen tak by se zohlednily náklady, které byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty.
(28)
Toto tvrzení bylo posouzeno, avšak nebylo přijato, neboť úpravy se používají pouze pro účely srovnání a za normálních okolností zohledňují skutečné náklady, které jsou specifické pro každou transakci, jsou objektivním prvkem, a nezávisí tudíž na tom, zda byl prodej nakonec uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli.
(29)
Při posuzování uvedeného tvrzení bylo dále zjištěno, že pro určení běžných hodnot byly použity nesprávné úpravy v případě těch typů výrobku, jež nebyly na domácím trhu prodávány. K opravě chyby se použily celkové průměrné úpravy veškerého domácího prodeje a výpočet byl příslušným způsobem upraven. Společnost EGI tvrdila, že úpravy nákladů na úvěr by měly být přiznány těmto typům výrobku, neboť náklady na úvěr byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože dotčené typy výrobku nebyly na domácím trhu nikdy skutečně prodávány, a neexistuje tudíž důkaz, že by platba za ně byla opožděna. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že úprava nákladů na úvěr se nezakládá na skutečných platebních podmínkách a nákladech, nýbrž na nákladech příležitosti, které se zakládají na platebních podmínkách smluvených v době prodeje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(31)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro společnost EGI vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie před proclením činí 7,0 %.
(32)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze zjištění považovat za zjištění trvalé povahy.
(33)
Organizační restrukturalizace prodejních kanálů žadatele a jeho společnosti ve spojení je nyní dobře zavedena pro většinu prodeje a může být považována za trvalou. Okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se tedy pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění prozatímního přezkumu. V průběhu šetření navíc nevyšla najevo žádná skutečnost, která by nasvědčovala tomu, že nové okolnosti nemají trvalou povahu. V důsledku toho se dospívá k závěru, že změna okolností má trvalou povahu.
3. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(34)
V původním šetření se zjistilo, že společnost EGI je jediný ukrajinský vyvážející výrobce žehlicích prken. Postup použitý k určení dumpingového rozpětí pro společnost EGI byl proto použit ke stanovení dumpingového rozpětí pro jakékoli další ukrajinské vyvážející výrobce dotčeného výrobku.
(35)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se proto považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny na 7,0 %.
(36)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, na kterých se zakládá záměr změnit nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, a dostaly možnost se vyjádřit. Jejich připomínky byly náležitým způsobem vzaty v úvahu a jsou řádně zohledněny v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se údaje týkající se všech společností na Ukrajině nahrazují tímto:
„Ukrajina
Všechny společnosti
7,0
-“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. června 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 580/2010
tad-29 ta’ Ġunju 2010
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 452/2007 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjoni ta’ twavel għall-mogħdija li joriġinaw, inter alia, mill-Ukraina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 11(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 452/2007 (2), (“ir-Regolament oriġinali”) impona dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ mwejjed tal-mogħdija tal-ħwejjeġ li joriġinaw, inter alia, mill-Ukraina. Il-miżuri jikkonsistu minn dazju ad valorem b’rata ta’ 9,9 %.
1.2. Talba għal reviżjoni
(2)
F’Awwissu tal-2008, il-Kummissjoni rċeviet talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku (“ir-reviżjoni interim”). Din tlestiet f’Diċembru 2008. It-talba, li kienet limitata fl-ambitu għall-eżami ta’ dumping, tressqet minn produttur esportatur mill-Ukraina, Eurogold Industries Ltd. (“EGI” jew “l-applikant”). L-applikant ikkoopera fl-investigazzjoni li wasslet għas-sejbiet u l-konklużjonijiet stipulati fir-Regolament oriġinali (“l-investigazzjoni oriġinali”). Id-dazju anti-dumping applikabbli għall-applikant, li huwa l-uniku produttur esportatur magħruf tal-prodott ikkonċernat fl-Ukraina, huwa ta’ 9,9 %.
(3)
Fit-talba tiegħu, l-applikant qal li ċ-ċirkostanzi li abbażi tagħhom il-miżuri eżistenti kienu ġew stabbiliti, inbidlu, u li dawn il-bidliet huma ta’ natura permanenti. L-applikant ipprovda evidenza prima facie li l-impożizzjoni ssuktata tal-miżura fil-livell attwali tagħha ma għadhiex meħtieġa biex tagħmel tajjeb għad-dumping.
1.3. It-tnedija tar-reviżjoni
(4)
Wara li ddeterminat, b’konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza biex tiġġustifika t-tnedija ta’ reviżjoni interim, il-Kummissjoni ddeċidiet li tniedi reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, limitata fl-ambitu għall-eżami ta’ dumping sa fejn għandu x’jaqsam l-EGI. Il-Kummissjoni ppubblikat avviż ta’ tnedija fid-9 ta’ April 2009 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) (“Avviż ta’ tnedija”) u tat bidu għal investigazzjoni.
1.4. Il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili
(5)
Il-prodott ikkonċernat mir-reviżjoni interim huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri mwejjed tal-mogħdija, bis-saqajn jew mingħajrhom, bil-fwar u/jew bil-wiċċ isaħħan u/jew li jonfoħ jew mingħajrhom, inklużi t-twavel għall-mogħdija tal-kmiem u l-partijiet essenzjali tagħhom, jiġifieri, is-saqajn, il-wiċċ u fejn titpoġġa l-ħadida, li joriġinaw fl-Ukraina u li attwalment għandhom il-kodiċi NM ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 u ex 8516 90 00.
(6)
Il-prodott li huwa prodott u mibjugħ fl-Ukraina u dak esportat lejn l-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi u għalhekk meqjusa li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
1.5. Il-partijiet ikkonċernati
(7)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-industrija tal-Unjoni, l-applikant u l-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur li kien ingħata bidu għal din ir-reviżjoni interim. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu fehmiethom bil-miktub u li jinstemgħu.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba qabel ma’ skorriet id-data tal-iskadenza ffissata għal dak l-għan. Il-Kummissjoni fittxet li tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha hija neċessarja biex tiddetermina d-dumping, filwaqt li twettqet żjara ta’ verifika fil-kwartieri tal-applikant:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, l-Ukraina;
-
u l-kumpanija tagħha relatata Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug fl-Isvizzera (“EGS”).
1.6. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni kopriet il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2008 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“IP”).
2. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1. Valur normali
(10)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-EGI tal-prodott simili kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali mill-EGI tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(11)
Għal kull tip mibjugħ mill-EGI fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-għanijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari kien ikkunsidrat rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-IP rrappreżenta mill-inqas 5 % jew aktar tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(12)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ domestiku profittabbli lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku ta’ kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-IP.
(13)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti li jaqbżu l-volum ta’ 80 % ta’ bejgħ fuq is-suq domestiku tat-tip tal-prodott kienu ‘l fuq mill-kost u l-prezz tal-bejgħ medju ppeżat ta’ dak it-tip kien l-istess jew iktar mill-prezz tal-unità tal-produzzjoni, il-valur normali, bit-tip tal-prodott, ġie kkalkulat bħala l-piż differenzjat tal-prezzijiet domestiċi propji tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ huwiex profittabbli jew le.
(14)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża unitarja tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip magħmul matul il-IP.
(15)
Kulfejn il-prezzijiet domestiċi ta’ tip ta’ prodott partikolari mibjugħ minn produttur esportatur ma setgħux jintużaw sabiex jiġi stabbilit il-valur normali, il-valur normali kellu jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(16)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont l-ewwel subparagrafu introduttorju tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-EGI.
(17)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet, l-EGI ddikjara li r-rata ta’ persentaġġ għall-ispejjeż ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi, li kienet intużat meta ġie kostrutt il-valur normali, ma tikkorrispondix għal dak fir-rigward tal-bejgħ domestiku li sar fl-andament normali tal-kummerċ u li, konsegwentement, ċerti valuri normali kienu esaġerati f’dan ir-rigward.
(18)
It-talba ġiet eżaminata, iżda nstab li ma kellhiex bażi minħabba li r-rata ta’ persentaġġ għall-ispejjeż ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi li ntużat hija dik irrapportata fil-bejgħ domestiku u hija l-istess irrispettivament min jekk sarx bejgħ jew le fl-andament normali tal-kummerċ, billi hija espressa bħala persentaġġ tal-fatturat. Il-talba hija għalhekk irrifjutata.
2.2. Prezz ta’ esportazzjoni
(19)
L-EGI għamel il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni jew b’mod dirett lil konsumaturi indipendenti jew permezz tal-EGS, il-kumpanija relatata tiegħu, li tinsab fl-Isvizzera.
(20)
Fejn il-bejgħ mill-esportazzjoni lill-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet li effettivament tħallsu jew jistgħu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(21)
Meta l-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni jsir permezz tal-kumpanija relatata, l-EGS, li wettqet il-ħidmiet kollha ta’ importazzjoni relatati mal-prodotti li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni libera fil-Unjoni, jiġifieri dak ta’ importatur relatat, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-prezzijiet li bihom il-prodotti importati nbiegћu mill-ġdid gћall-ewwel darba lil xerrej indipendenti. Għal dan il-għan, saru aġġustamenti biex jitqies l-infiq kollu, li jkun sar bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, u għall-profitti li akkumulaw, sabiex jiġi stabbilit prezz għall-esportazzjoni affidabbli. Għal dan il-għan, fl-assenza ta’ tagħrif ġdid minn importaturi indipendenti dwar il-profitti akkumulati, sar użu mill-istess persentaġġ ta’ profitt li ntuża fl-investigazzjoni oriġinali.
(22)
L-EGI ddikjara, skont l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku, li jekk il-prezz ta’ esportazzjoni jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, id-dazju anti-dumping li jitħallas ma għandux jitnaqqas bħala nfiq, minħabba, qalu huma, li huwa rifless fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid.
(23)
F’dan ir-rigward, ġiet eżaminata l-evidenza li ssostni d-dikjarazzjoni, li tikkonsisti minn għadd ta’ kalkoli ta’ prezzijiet tal-bejgħ. Madankollu, il-kalkoli pprovduti kkonċernaw biss ftit mill-mudelli li nbigħu waqt il-IP u wrew li l-prezz tal-bejgħ ma jirriflettix bis-sħiħ id-dażju anti-dumping fil-każijiet kollha. B’konsegwenza ta’ dan, l-evidenza pprovduta ma nstabitx li kienet konklużiva dwar jekk id-dazju tal-anti-dumping kienx rifless fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid. Id-dikjarazzjoni għalhekk ġiet irrifjutata, u meta ġie stabbilit il-prezz għall-esportazzjoni għall-bejgħ fl-Unjoni li saret permezz tal-EGS skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, id-dazju tal-anit-dumping tnaqqas bħala nfiq.
(24)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet, l-EGI rrepeta t-talba tiegħu. Madankollu, l-ebda evidenza ġdida jew argumenti ma tressqu biex isostnu din it-talba. It-talba hija għalhekk irrifjutata.
2.3. Tqabbil
(25)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ ex fabbrika. Għall-iskop li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ittieħed kont xieraq, f’għamla ta’ aġġustamenti, tad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport l-ispejjeż ta’ imballaġġ, l-ispejjeż ta’ kreditu, kummissjonijiet, fejn dawn kienu applikabbli u ġġustifikati, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(26)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet, instab żball fil-kalkolu li involva l-konverżjoni inkorretta tal-iskambju ta’ ċerti allokazzjonijiet għall-ispejjeż tal-imballaġġ. Dan ġie korrett u l-kalkolu tal-marġini tad-dumping ġie rrevedut skont dan.
(27)
Barra minn hekk, wara l-iżvelar tas-sejbiet, l-EGI ddikjara li meta l-valur normali ġie kostrutt, l-allokazzjonijiet irrapportati fir-rigward tal-bejgħ domestiku li mhumiex fl-andament normali tal-kummerċ, ma għandhomx jitqiesu u fl-assenza ta’ bejgħ ieħor, għandhom jintużaw l-allokazzjonijiet medji għal bejgħ ta’ tipi oħra ta’ prodotti li jkunu saru fl-andament normali tal-kummerċ, għaliex dawn tal-aħħar biss jirriflettu l-ispejjeż li kienu ġew inklużi fl-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ użati biex jiġi kostrutt il-valur normali.
(28)
It-talba ġiet eżaminata, iżda mhux aċċettata għax billi l-allokazzjonijiet qed jintużaw għal għanijiet ta’ tqabbil biss u normalment jirriflettu l-ispejjeż effettivi speċifiċi għal kull tranżazzjoni, dawn huma element oġġettiv u għalhekk indipendenti minn jekk il-bejgħ finalment sarx jew le fl-andament normali tal-kummerċ.
(29)
Barra minn hekk, filwaqt li ġiet eżaminata din it-talba instab li ntużaw allokazzjonijiet inkorretti meta ġew kostruwiti l-valuri normali fil-każ ta’ dawk it-tipi ta’ prodotti li għalihom ma hemmx bejgħ domestiku. Dan ġie korrett billi ntużaw allokazzjonijiet medji kumplessivi tal-bejgħ, u l-kalkolu ġie emendat skont dan. L-EGI ddikjara li għandhom jingħataw allokazzjonijiet għall-ispejjeż ta’ kreditu għal dawn it-tipi ta’ prodotti, billi l-ispejjeż ta’ kreditu ġew inklużi fl-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ użati biex jiġi kostrutt il-valur normali. Din it-talba ġiet irrifjutata għax it-tipi ta’ prodotti kkonċernati effettivament qatt ma nbiegħu fis-suq domestiku u għalhekk ma kien hemm l-ebda evidenza li l-ħlas tagħhom ġie differit. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-allokazzjoni tal-ispejjeż ta’ kreditu mhijiex imsejsa fuq l-ispejjeż u t-termini effettivi ta’ ħlas, iżda fuq spiża ta’ opportunità msejsa fuq it-termini ta’ ħlas miftehma meta sar il-bejgħ.
2.4. Marġini tad-dumping
(30)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur medju normali differenzjat skont it-tip ġie mqabbel mal-prezz medju differenzjat tal-esportazzjonijiet tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping.
(31)
Dan il-marġini ta’ dumping għall-EGI espress bħal perċentwal tal-prezz nett ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, mingħajr dazju mħallas huwa ta’ 7 %.
(32)
Bi qbil mal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat ukoll jekk kienx raġonevoli li wieħed iqis li ċ-ċirkustanzi mibdula għandhom natura permanenti.
(33)
L-organizzazzjoni strutturali tal-kanali tal-bejgħ tal-applikant u l-kumpanija relatata tagħha issa hija stabbilita sew għall-maġġoranza tal-bejgħ tagħha u tista’ titqies dejjiema. Għalhekk, iċ-ċirkostanzi li wasslu għat-tnedija ta’ din ir-reviżjoni interim aktarx li ma jinbidlux fil-futur prevedibbli b’mod li jaffettwaw is-sejbiet tar-reviżjoni interim. Barra minn hekk, ma ħareġ l-ebda element fl-andament tal-investigazzjoni li ssuġġerixxa li ċ-ċirkostanzi ġodda ma kinux dejjiema. Għalhekk, ġie konkluż li ċ-ċirkustanzi mibdula huma ta’ natura dejjiema.
3. MIŻURI ANTI-DUMPING
(34)
Fl-investigazzjoni oriġinali l-EGI nstab li kien l-uniku produttur tal-imwejjed tal-mogħdija mill-Ukraina. Il-metodoloġija li ntużat biex tiddetermina l-marġni tad-dumping għall-EGI għalhekk intuża biex jiġi stabbilit il-marġini ta’ dumping għal produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat.
(35)
Fid-dawl tar-riżultati ta’ din l-investigazzjoni tar-reviżjoni, jitqies xieraq li d-dazju anti-dumping applikabbli fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat minn Power Team jiġi emendat għal 7 %.
(36)
Il-partijiet interessati ġew mgħarrfa dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom għandu jiġi propost it-tmiem tar-reviżjoni mingħajr emendi għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 452/2007 li jimponi dazju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina, inter alia, fl-Ukraina u ngħataw l-opportunità biex jikkummentaw. Il-kummenti tagħhom tqiesu fejn xieraq u huma riflessi kif dovut f’dan ir-Regolament,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-linja li tikkonċerna l-kumpaniji kollha fl-Ukraina fit-tabella fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 452/2007 għandha tiġi sostiwita minn din li ġejja:
“L-Ukraina
Il-kumpaniji kollha
7
-”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, id-29 ta’ Ġunju 2010.