ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta’ Marzu 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.12522 (C 37/08) - Franza - L-applikazzjoni tad-Deċiżjoni “Sernam 2”
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 1616)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku.)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/398/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1);
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu;
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom f’konformità mal-Artikoli msemmija (2);
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. IL-KUNTEST TAL-PROĊEDURA ĠENERALI
(1)
Fit-23 ta’ Mejju 2001, il-Kummissjoni approvat għajnuna għar-ristrutturar ta’ SCS Sernam (soċjetà limitata), li f’Diċembru 2001, saret Sernam SA (“id-Deċiżjoni Sernam 1”) (3).
(2)
Fl-20 ta’ Ottubru 2004, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni finali li permezz tagħha kkonfermat li l-għajnuna li ġiet approvata bid-Deċiżjoni Sernam 1, li tammonta għal EUR 503 miljun, hija kompatibbli mas-suq intern soġġetta għal ċerti kundizzjonijiet (“id-Deċiżjoni Sernam 2”) (4). Din id-deċiżjoni tinnota wkoll il-preżenza ta’ għajnuna addizzjonali ta’ EUR 41 miljun, li hija inkompatibbli mas-suq intern, u li għandha tiġi rkuprata min-naħa ta’ Franza.
(3)
Permezz tal-ittra tagħha tal-24 ta’ Ġunju 2005, l-ewwel parti terza (“l-ewwel kwerelant”) ilmentat dwar l-applikazzjoni skorretta tad-Deċiżjoni Sernam 2 (5).
(4)
Fit-22 ta’ Frar 2006, dan l-ewwel kwerelant introduċa wkoll proċeduri għan-nuqqas ta’ azzjoni kontra l-Kummissjoni, safejn din tal-aħħar, f’dak iż-żmien, kienet għadha ma ħaditx azzjoni fir-rigward tal-ilment.
(5)
Permezz tal-ittra tagħha tal-10 ta’ April 2006, it-tieni parti interessata, il-kumpanija Mory Group (“it-tieni kwerelant”) ukoll ressqet ilment quddiem il-Kummissjoni (6).
(6)
Iż-żewġ kwerelanti qiesu essenzjalment li d-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet applikata b’mod abbużiv u talbu lill-Kummissjoni biex tagħti bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni formali ġdida li tkun tirrigwarda l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza.
(7)
Permezz tal-ittra tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Il-Kummissjoni esprimiet b’mod partikolari d-dubji tagħha dwar il-kompatibbiltà tar-regoli magħżula min-naħa ta’ Franza mad-Deċiżjoni Sernam 2 biex suppost tiġi applikata din id-deċiżjoni u dwar il-possibbiltà li dawn ir-regoli jinkludu għajnuniet ġodda mill-Istat.
(8)
Din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7). L-argumenti li ġabu ż-żewġ kwerelanti huma miġbura fil-qosor fil-premessa 16. Permezz tal-istess deċiżjoni, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza.
(9)
Fit-8 ta’ Ottubru 2008, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw xi kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
(10)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti f’dan ir-rigward min-naħa tal-partijiet interessati. L-ewwel kwerelant issottometta l-kummenti tiegħu fit-13 ta’ Novembru 2008. Is-Société nationale des chemins de fer (“SNCF”) ressqet il-kummenti tagħha fis-6 ta’ Frar 2009. Il-fond ta’ investimenti Butler Capital Partners (“BCP”) ippreżenta l-kummenti tiegħu fid-9 ta’ Frar 2009. Il-Kummissjoni bagħtet lil Franza l-kummenti li rċeviet fil-25 ta’ Marzu 2009, filwaqt li offritilha l-possibbiltà li tikkummenta dwarhom. Hija rċeviet il-kummenti min-naħa tal-awtoritajiet Franċiżi fir-rigward tal-kummenti tal-ewwel kwerelant fis-7 ta’ Mejju 2009.
(11)
Fil-15 ta’ Marzu 2011, it-tieni kwerelant innotifika lill-Kummissjoni biex timplimenta “il-miżuri ta’ investigazzjoni” bil-għan li tivverifika l-kundizzjonijiet ta’ applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2. Il-Kummissjoni rrispondiet għal dan fit-18 ta’ Mejju 2011, billi indikat il-miżuri ta’ investigazzjoni li ttieħdu sa mill-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ.
(12)
Fil-25 ta’ Novembru 2009 u fid-29 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni bagħtet xi talbiet għal informazzjoni lill-awtoritajiet Franċiżi. Ir-risposti waslu fil-15 ta’ Jannar 2010 u fil-25 ta’ Jannar 2012 rispettivament.
1.2. IL-KUNTEST TAL-PROĊEDURA NAZZJONALI
(13)
Fit-3 ta’ Jannar 2007, il-kumpanija Mory Group talbet lill-awtoritajiet Franċiżi biex joħorġu żewġ ordnijiet ta’ ħlas lura: 1) waħda kontra Sernam SA dwar l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli mas-suq komuni permezz tad-Deċiżjoni Sernam 2 u li, skontha, ma ġietx fil-fatt irkuprata min-naħa ta’ Franza u 2) l-oħra kontra l-benefiċjarju (mhux imsemmi) tal-għajnuniet għar-ristrutturar ta’ Sernam SA, li allegatament ingħataw minn Franza għat-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA (għad-dettalji dwar din it-tranżazzjoni, ara t-Taqsima 2.4 ta’ din id-deċiżjoni).
(14)
Il-Ministru għall-Affarijiet Ekonomiċi, il-Finanzi u l-Industrija ċaħad it-talbiet li għamel it-tieni kwerelant bil-posta. Il-kumpanija Mory Group appellat kontra din id-deċiżjoni ta’ ċaħda għal raġunijiet ta’ ultra vires quddiem il-Qorti Amministrattiva ta’ Pariġi. Sa fejn taf il-Kummissjoni, din il-litigazzjoni għadha pendenti.
(15)
Barra minn hekk, fil-31 ta’ Jannar 2012, ġiet introdotta proċedura ta’ amministrazzjoni ġudizzjarja kontra l-kumpanija Sernam Xpress (“Sernam Xpress”). Sernam Xpress hija l-kumpanija li rċeviet l-assi u l-obbligazzjonijiet mhux finanzjarji mingħand Sernam SA matul it-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA (għad-dettalji dwar din l-operazzjoni, ara t-Taqsima 2.4). Il-Qorti Kummerċjali ta’ Nanterre ddeċidiet li jsir perjodu ta’ osservazzjoni ta’ sitt xhur u ffissat smigħ ġdid għas-27 ta’ Marzu 2012.
2. DESKRIZZJONI
2.1. L-IMPRIŻA SERNAM
(16)
Sa mit-twaqqif tagħha fl-1970 mill-SNCF bħala servizz intern, l-attivitajiet tal-impriża Sernam jikkonsistu f’servizzi ta’ kunsinna tal-posta u ta’ trasport ekspress ta’ pakketti u ta’ paletti (8).
(17)
Fl-1 ta’ Frar 2000, l-attivitajiet kummerċjali kollha ta’ Sernam ġew assenjati lil kumpanija sussidjarja u b’dan il-mod ġiet iffurmata l-kumpanija SCS Sernam (soċjetà limitata). Fil-21 ta’ Diċembru 2001, SCS Sernam ġiet mibdula f’kumpanija pubblika ta’ responsabbiltà limitata (Sernam SA). Fl-2005, Sernam SA kellha 10 kumpaniji sussidjarji operazzjonali kif ukoll kumpanija għat-trasport fuq it-triq, il-kumpanija Sernam Transport Route.
(18)
Fis-17 ta’ Ottubru 2005, Sernam Xpress irċeviet l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet mhux finanzjarji ta’ Sernam SA hekk kif l-attivitajiet ta’ Sernam SA ġew trażmessi lil Financière Sernam (għad-dettalji dwar din it-tranżazzjoni, ara t-Taqsima 2.4). F’dak iż-żmien, Sernam Xpress kienet tappartjeni 100 % lil Financière Sernam.
(19)
Matul is-sena 2006, il-fond ta’ investimenti BCP ħa sehem ta’ 51,8 % fil-kapital ta’ Sernam Xpress. Fl-istess ħin, Sernam Xpress akkwistat lill-kumpanija Coulonge, impriża tat-trasport stabbilita f’Limoges.
(20)
Matul is-sena 2011, il-kumpaniji Financière Sernam u Sernam Xpress ġew f’pożizzjoni li kienu obbligati jirrikostitwixxu l-kapitali proprji tagħhom qabel tmiem is-sena finanzjarja. Billi l-BCP ma kkontribwiex il-kapital meħtieġ, kellhom jitwettqu żewġ tranżazzjonijiet.
(21)
L-ewwel nett, f’Mejju 2011, Sernam Xpress ikkontribwixxiet id-ditta Sernam lill-kumpanija sussidjarja operazzjonali tagħha, il-kumpanija Sernam Services (huwa stmat li din l-assenjazzjoni tammonta għal EUR 15-il miljun).
(22)
It-tieni nett, fit-30 ta’ Ġunju 2011 sar l-istralċ tal-kumpanija Sernam Xpress u l-kumpanija Financière Sernam, li kienet l-uniku sieħeb tagħha, assorbiet l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha li kellha (l-hekk imsejħa tranżazzjoni ta’ “trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha”).
(23)
B’hekk, illum il-ġurnata, il-grupp Sernam huwa magħmul mill-kumpanija Financière Sernam u mis-sussidjarji tal-ex Sernam Xpress li huma Sernam Services, li ssemmiet qabel, u l-kumpanija Aster (“Aster”). Aster hija dik li qabel kienet il-kumpanija Sernam Transport Route. Sernam Xpress kienet biegħet din is-sussidjarja f’Diċembru 2005, u tat garanzija fuq il-fatturat lill-akkwirent. F’Marzu 2008, Sernam Xpress reġgħet xtrat il-kumpanija, li sadanittant kienet biddlet isimha għal Aster. Fil-mument tal-akkwist mill-ġdid, Sernam Xpress tat assenjazzjoni ta’ EUR 5 miljun fil-kont kurrenti lil ASTER. Waqt laqgħa tal-bord li seħħet f’Lulju, ġie deċiż li dan l-ammont fil-kont kurrenti jiġi rrinunzjat favur ASTER. F’Diċembru 2011, il-kumpanija Financière Sernam, li sadanittant kienet akkwistat lil Sernam Xpress (ara l-premessa 22), irrikapitalizzat lill-kumpanija ASTER billi rrinunzjat għal EUR 5 599 998 li kienu skritti fil-kont kurrenti.
(24)
Minħabba li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-grupp Sernam kienet baqgħet sejra lura, fil-31 ta’ Jannar 2011, ingħata bidu għall-proċedura ta’ amministrazzjoni ġudizzjarja kontra l-kumpaniji Financière Sernam u Sernam Services. Fit-3 ta’ Frar 2011, is-sussidjarja Aster tpoġġiet f’likwidazzjoni b’kontinwazzjoni temporanja tal-attivitajiet tagħha. Il-Qorti Kummerċjali ta’ Nanterre ddeċidiet li jsir perjodu ta’ osservazzjoni ta’ sitt xhur u ffissat smigħ ġdid għas-27 ta’ Marzu 2012.
2.2. ID-DEĊIŻJONI SERNAM 1 TAT-23 TA’ MEJJU 2001
(25)
Fid-Deċiżjoni Sernam 1 tagħha, il-Kummissjoni awtorizzat li tingħata għajnuna li tammonta għal EUR 503 miljun għar-ristrutturar ta’ SCS Sernam. Din l-għajnuna kienet ġiet awtorizzata notevolment fuq il-bażi ta’ impenn li ħadet Franza biex tinbiegħ l-impriża. Fil-fatt, 60 % tal-kapital ta’ SCS Sernam kellu jiġi akkwistat mill-kumpanija Géodis SA (9), kumpanija ta’ trasport u loġistika skont il-liġi ġenerali, elenkata fit-tieni suq tal-Borża ta’ Pariġi. B’hekk, Géodis SA kellha ssir kompletament responsabbli mid-dejn li kellha SCS Sernam, mingħajr l-ebda limiti (10), u kellha tkopri l-ispejjeż addizzjonali tar-ristrutturar sa massimu ta’ EUR 67 miljun. Min-naħa tagħha, SCS Sernam impenjat ruħha biex tnaqqas l-għadd ta’ siti tal-operat tagħha minn 107 għal 72 fil-perjodu li jkopri mill-1999 sal-2004, biex tnaqqas il-fatturat tagħha bi 18 %, biex tnaqqas il-persunal u biex twettaq ir-ristrutturar bil-baġit imsemmi aktar ‘il fuq u fiż-żmien stipulat, jiġifieri qabel il-bidu tas-sena 2004.
2.3. ID-DEĊIŻJONI SERNAM 2 TAL-20 TA’ OTTUBRU 2004
(26)
Fid-Deċiżjoni Sernam 2 tagħha, il-Kummissjoni rrimarkat li l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun awtorizzata skont id-Deċiżjoni Sernam 1 ingħatat b’kundizzjonijiet differenti minn dawk previsti mid-Deċiżjoni Sernam 1, b’mod partikolari f’dak li jirrigwarda l-akkwist mill-ġdid minn Géodis ta’ 15 % (minflok is-60 % previsti) tal-ishma ta’ SCS Sernam. Barra minn hekk, Géodis irrifjutat li tikkontribwixxi hi biss għall-ispejjeż tar-ristrutturar tal-impriża li jammontaw għal EUR 67 miljun.
(27)
Fir-rigward ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni imponiet xi kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni ta’ EUR 503 miljun tal-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija lil Sernam SA. L-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2, li fih dawn il-kundizzjonijiet, huwa fformulat kif ġej:
“Artikolu 3
1. Mingħajr ħsara għall-paragrafu 2, għandhom jiġu rispettati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
Sernam tista’ twettaq biss l-attivitajiet tagħha ta’ servizz tal-posta bil-ferrovija, skont il-kunċett tat-Train Bloc Express, “TBE”. F’dan ir-rigward, l-SNCF tiggarantixxi li toffri lil kull operatur ieħor li jixtieq jipprovdi servizz simili, l-istess kundizzjonijiet bħal dawk mogħtija lil Sernam għall-iżvilupp tat-trasport tal-merkanzija bil-ferrovija, “TBE”.
(b)
Min-naħa tagħha, fis-sentejn li jibdew mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Sernam għandha tissostitwixxi bis-sħiħ ir-riżorsi u s-servizzi tagħha tat-trasport bit-triq b’riżorsi u servizzi ta’ impriża waħda jew aktar, li jkunu legalment u ekonomikament indipendenti mill-SNCF, u jintgħażlu skont proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja.
Ir-“riżorsi proprji u s-servizzi tat-trasport fuq it-triq ta’ Sernam” tfisser ir-riżorsi kollha tat-triq - jiġifieri, il-vetturi tat-trasport fuq it-triq - tal-kumpanija Sernam, li jappartjenuha kompletament jew li ħadet b’ċens/li kriet;
L-impriżi li jieħdu f’idejhom mill-ġdid l-attivitajiet tat-triq ta’ Sernam għandhom iwettqu s-servizzi kollha tagħhom ta’ trasport fuq it-triq bir-riżorsi proprji tagħhom.
2. Fil-każ li Sernam tbigħ l-assi tagħha f’daqqa sat-30 ta’ Ġunju 2005 bil-prezz tas-suq, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF, il-kundizzjonijiet tal-paragrafu 1 ma jibqgħux jgħoddu.”
(28)
Fid-Deċiżjoni Sernam 2, il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-awtoritajiet Franċiżi taw għajnuna addizzjonali ta’ EUR 41 miljun lil Sernam. Hija qieset li din l-għajnuna kienet inkompatibbli mas-suq intern u ordnat li tiġi rkuprata min-naħa ta’ Franza.
2.4. IT-TRAŻMISSJONI TAL-ATTIVITAJIET TA’ SERNAM SA LILL-KUMPANIJA FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, Franza stqarret li hi rrispettat il-kundizzjoni prevista fl-Artikolu 3(2). Hija tispjega li fi stqarrija għall-istampa (11), l-SNCF kienet stiednet lill-partijiet kollha interessati biex jikkuntattjaw lill-Bank ABN AMRO. 34 grupp industrijali, gruppi finanzjarji jew konsorzji allegatament intalbu janalizzaw il-fajl. L-istediniet għall-ewwel fażi, li ntbagħtu minn ABN AMRO lill-partijiet li kienu talbu l-fajl, fihom sejħa għall-offerti li jikkonċernaw l-akkwist mill-ġdid tal-assi kollha (minħabba li l-ittra kienet bil-lingwa Ingliża, it-terminu li ntuża kien “assets”) ta’ Sernam SA.
(30)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, is-sitwazzjoni ekonomika ta’ Sernam ma kinitx tippermetti li tirċievi proposti bbażati fuq valwazzjoni pożittiva. Mid-dehra, l-offerti kollha li ġew sottomessi fil-kuntest ta’ din il-proċedura kkonkludew li l-valur kien negattiv ħafna:
-
[kandidat Nru 1] (offerta preliminari): EUR -120 miljun;
-
[kandidat Nru 2] (offerta preliminari): EUR -90,4 miljun;
-
[kandidat Nru 3] (offerta preliminari): EUR -90,4 miljun;
-
[kandidat Nru 4] (offerta tat-tieni fażi): EUR -65,2 miljun;
-
[kandidat Nru 5] (offerta tat-tieni fażi): EUR -56,4 miljun;
(31)
Minħabba li ma saret l-ebda offerta definittiva, il-maniġment ta’ Sernam SA, permezz ta’ kumpanija li kienet għadha ma nħolqitx u li għal bidu ngħatat l-isem ta’ Bidco, u li wara saret Financière Sernam, għamel offerta ta’ akkwist mill-ġdid.
2.4.1. Id-data effettiva tat-tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam
(32)
Din l-offerta ntbagħtet lill-SNCF fit-30 ta’ Ġunju 2005 u fil-prinċipju, ġiet aċċettata mid-Direzzjoni Ġenerali tal-SNCF fl-istess ġurnata. Madankollu, kien meħtieġ li jsiru xi formalitajiet sabiex jiġi konkluż formalment il-memorandum ta’ ftehim bejn il-partijiet kollha implikati. Il-memorandum ta’ ftehim bejn l-SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (waħda mill-10 kumpaniji sussidjarji 100 % ta’ Sernam SA, maħluqa fl-2002) u d-diriġenti tal-kumpanija futura Financière Sernam, ġie ffirmat fil-21 ta’ Lulju 2005 (minn issa ‘l quddiem il-“memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005”). Il-kumpanija Financière Sernam ġiet irreġistrata fir-reġistru tal-kumpaniji fl-14 ta’ Ottubru 2005. Id-diversi tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lil Financière Sernam, deskritti fid-dettall fil-premessi li ġejjin, twettqu fis-17 ta’ Ottubru 2005.
2.4.2. Id-diversi tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam
(33)
L-awtoritajiet Franċiżi indikaw li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam seħħet f’erba’ stadji:
(a)
l-SNCF irrikapitalizzat lis-sussidjarja tagħha Sernam SA li tappartjeniha 100 %, sa massimu ta’ EUR 57 miljun;
(b)
Sernam SA għamlet kontribuzzjoni, li minnha bbenefikat is-sussidjarja tagħha Sernam Xpress li tappartjeniha 100 %, tal-assi kollha, inklużi s-EUR 57 miljun tar-rikapitalizzazzjoni deskritta fil-punt a) u tal-obbligazzjonijiet kollha ta’ Sernam, apparti tal-hekk imsejħa obbligazzjonijiet “finanzjarji” (self fuq l-ekwità kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA bil-grupp SNCF, l-obbligazzjonijiet li jikkonċernaw it-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”) li b’kollox kienu jammontaw għal EUR 38,5 miljun (12). Għal din l-assenjazzjoni, Sernam SA rċeviet sehem f’Sernam Xpress b’valur nominali ta’ EUR 100.
(c)
Wara dan, Sernam Xpress kompliet taħdem għal żieda fil-kapital ta’ EUR 2 miljun, li kienet sottoskritta kompletament mill-SNCF; b’segwitu għal din it-tranżazzjoni, l-SNCF żammet il-maġġoranza tal-ishma f’Sernam Xpress;
(d)
Sernam SA u l-SNCF ċedew l-ishma totali tagħhom f’Sernam Xpress, li jirrappreżentaw il-kapital kollu ta’ din tal-aħħar, lil Financière Sernam għal prezz ta’ EUR 2 miljun.
(34)
Sernam SA ġiet illikwidata b’mod ġudizzjarju fil-15 ta’ Diċembru 2005. Il-EUR 41 miljun li, skont id-Deċiżjoni Sernam 2, huma rimborsabbli għall-SNCF, ġew iskritti fl-obbligazzjonijiet ta’ din il-likwidazzjoni (13).
(35)
It-tranżazzjonijiet huma indikati fit-tabella li ġejja:
(36)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 kien jipprevedi li, minbarra r-rikapitalizzazzjoni mill-SNCF, ta’ Sernam SA għal massimu ta’ EUR 57 miljun u ta’ Sernam Xpress għal massimu ta’ EUR 2 miljun rispettivament, jingħataw garanziji mill-SNCF lill-kumpanija Financière Sernam (deskritti fid-dettall, fil-premessi 72 sa 85 tad-deċiżjoni tal-ftuħ) u li ssir klawżola ta’ riżoluzzjoni f’każ li l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni negattiva fil-ħames snin ta’ wara l-konklużjoni tal-memorandum ta’ ftehim (deskritta fid-dettall fil-premessa 117 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
2.5. RAĠUNIJIET LI WASSLU BIEX INGĦATA BIDU GĦAL DIN IL-PROĊEDURA
(37)
Fid-deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni xtaqet tivverifika jekk Franza rrispettatx bis-sħiħ, hekk kif kienet qed tallega, l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 u jekk il-proċedura tal-irkupru tal-għajnuna inkompatibbli ta’ EUR 41 miljun li għażlet Franza, jiġifieri l-iskrizzjoni tal-kreditu mal-Istat meta Sernam SA tkun fi stat ta’ falliment, ippermettietx verament li jiġi eliminat it-tfixkil fil-kompetizzjoni kkawżat minn din l-għajnuna. Barra minn hekk, il-Kummissjoni xtaqet tivverifika jekk it-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA wasslitx għal għajnuniet ġodda mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern.
2.6. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
2.6.1. L-osservazzjonijiet tal-kwerelanti
(38)
L-ewwel nett, l-ewwel kwerelant iqis li l-kundizzjonijiet stipulati fid-Deċiżjoni Sernam 2 fir-rigward tal-bejgħ tal-assi ta’ Sernam SA ma ġewx irrispettati.
(39)
Fil-bidu, ġie allegat li l-iskadenza imposta mid-Deċiżjoni Sernam 2 għaċ-ċessjoni, jiġifieri t-30 ta’ Ġunju 2005, ma ġietx irrispettata billi t-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni ma ġewx approvati qabel is-17 ta’ Ottubru 2005 u ċ-ċessjoni tal-azzjonijiet suppost kellha ssir fl-istess ġurnata.
(40)
Imbagħad, fir-rigward tal-prezz tat-trażmissjoni, l-ewwel kwerelant iqis li dan ġie ffissat biss b’referenza għall-offerta li saret min-naħa ta’ Financière Sernam. Din l-offerta, minnha nnifisha, kienet allegatament illeċita minħabba li hija implikat l-attribuzzjoni ta’ għajnuniet ġodda, b’mod partikolari r-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA. Fl-aħħar, l-ewwel kwerelant jenfasizza li Sernam Xpress ma kinitx kumpanija indipendenti minn Sernam SA, hekk kif indikat il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha.
(41)
Barra minn hekk, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni fil-verità kienu se jikkostitwixxu “share deal”, jiġifieri l-entità benefiċjarja tinżamm fis-suq b’sempliċi bidla tal-proprjetarju tagħha.
(42)
Huwa jikkritika wkoll il-ksur tal-kundizzjoni li l-bejgħ jiġi organizzat permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa. Fl-opinjoni tiegħu, il-bejgħ ta’ Sernam Xpress kellu jkun soġġett għal konsultazzjoni pubblika u sejħa għall-offerti, wara r-rikapitalizzazzjoni doppja ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress, u mhux dak ta’ Sernam SA.
(43)
It-tieni nett, l-ewwel kwerelant jikkritika l-manipulazzjonijiet li saru fil-valwazzjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet trasferiti u fis-sottovalwazzjoni tal-entità mibjugħa.
(44)
It-tielet nett, l-ewwel kwerelant jelenka sensiela ta’ miżuri li, fl-opinjoni tiegħu, jikkostitwixxu għajnuniet ġodda: ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun, il-EUR 41 miljun ta’ għajnuna illegali li ma ġewx irkuprati, ir-rinunzja tal-krediti finanzjarji miżmuma mill-SNCF favur Sernam SA. Dawn il-miżuri kollha jikkostitwixxu għajnuniet inkompatibbli mas-suq intern.
(45)
Ir-raba’ nett, l-ewwel kwerelant jenfasizza li kellha ssir likwidazzjoni ta’ Sernam SA u mhux ċessjoni tagħha. Huwa jikkondividi d-dubji tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kunsiderazzjoni ta’ ċerti spejjeż fl-ikkalkular tal-likwidazzjoni u jqis li fl-ebda mument ma kien jidher li l-ispiża reali tar-ristrutturar ta’ Sernam kienet inqas mill-ispiża ta’ likwidazzjoni.
(46)
Minn dan kollu, l-ewwel kwerelant jikkonkludi li l-awtoritajiet Franċiżi mhux biss ħarbu l-obbligu li jirkupraw l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli, iżda taw ukoll għajnuniet ġodda li jammontaw għal mill-inqas EUR 95 miljun, u li magħhom jeħtieġ li jiżdiedu diversi miżuri ta’ għajnuna oħra mogħtija f’forma ta’ garanziji.
(47)
It-tieni kwerelant, min-naħa tiegħu, ma ppreżenta l-ebda kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
2.6.2. Il-kummenti tal-partijiet interessati li jqisu li d-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet irrispettata kif xieraq
2.6.2.1. Il-kummenti tal-SNCF
(48)
L-SNCF tqis li hi rrispettat il-kundizzjoni stipulata fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2. Hija tiddikjara li biegħet l-assi kollha ta’ Sernam f’daqqa, qabel it-30 ta’ Ġunju 2005, bil-prezz tas-suq, lil kumpanija li ma kellha l-ebda rabta legali, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(49)
Skont l-SNCF, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni kienu inseparabbli u simultanji. Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tkissirhom artifiċjalment.
(50)
Hija tqis li f’każ ta’ prezz negattiv, il-prinċipju tal-investitur privat fl-ekonomija tas-suq ikun irrispettat jekk l-ispiża taċ-ċessjoni tkun inqas mill-ispiża ta’ likwidazzjoni illi kieku kien iġarrab l-Istat bħala azzjonist, u ssottomettiet kummenti ddettaljati biex tiġġustifika dan kollu.
(51)
Fl-aħħar nett, hija tenfasizza li l-obbligu relatat mal-irkupru tal-għajnuna li tammonta għal EUR 41 miljun, ġie skritt fl-obbligazzjonijiet tal-likwidazzjoni ta’ Sernam SA.
2.6.2.2. Il-kummenti ta’ Butler Capital Partners
(52)
L-ewwel nett, il-BCP jagħti xi preċiżjonijiet dwar l-involviment tiegħu fil-kapital ta’ Sernam Xpress.
(53)
It-tieni nett, il-BCP jippreċiża l-għan immirat bl-akkwist mill-ġdid tal-kumpanija Coulonge.
(54)
It-tielet nett, il-BCP jikkontesta l-fatt li Sernam Xpress ibbenefikat minn surplus ta’ flus b’segwitu għar-rikapitalizzazzjonijiet ta’ EUR 57 miljun u ta’ EUR 2 miljun. Il-BCP kellu jinjetta mill-ġdid EUR 6 miljun biex jgħolli l-fluss tal-flus għal livell aċċettabbli, filwaqt li jiġi kkunsidrat it-telf li għandu jiġi ffinanzjat.
(55)
Ir-raba’ nett, il-BCP jikkontesta l-fatt li l-benefiċċju tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun ġie trasferit lil Sernam Xpress. Il-BCP iqis li sitwazzjoni bħal din tkun konċepibbli biss kieku ġie ppruvat li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA ma saritx bi prezz tas-suq. Iżda, skont il-BCP, it-trażmissjoni twettqet wara proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Il-BCP ifakkar ukoll li l-proċess tat-trażmissjoni kien akkumpanjat minn kompetenzi esperti.
(56)
Fl-aħħar, fir-rigward tal-konsegwenzi tal-akkwist mill-ġdid ta’ Sernam, il-BCP janalizza ż-żieda tal-kapital bħala bejgħ u jikkunsidra li, f’konformità mal-każistika Banks (14) u SMI (15), l-irkupru ta’ għajnuna ipotetika ma setax jiġi impost fuq Financière Sernam jew fuq il-kumpanija sussidjarja tagħha Sernam Xpress.
2.7. IL-KUMMENTI TA’ FRANZA
2.7.1. Fir-rigward tal-konformità mad-Deċiżjoni Sernam 2
2.7.1.1. Fir-rigward tal-konformità mal-iskadenza għall-bejgħ
(57)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-offerta definittiva ta’ akkwist mill-ġdid, li hija legalment vinkolanti għax-xerrej, ġiet ippreżentata fit-30 ta’ Ġunju 2005 u ġiet aċċettata fl-istess ġurnata mill-SNCF, u dan għamel il-ftehim irrevokabbli fir-rigward tal-liġi kuntrattwali Franċiża.
2.7.1.2. Fir-rigward tal-prezz tal-bejgħ
(58)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li d-Deċiżjoni Sernam 2 ma pprojbixxitx il-bejgħ bi prezz negattiv, u li l-każistika tirrikonoxxi li dan jista’ jikkostitwixxi prezz tas-suq.
(59)
L-assi aktarx ġew mibjugħa bil-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun, li jikkorrespondi mal-ammont tar-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA mill-SNCF. Dan il-prezz suppost kien aħjar mill-offerti indikattivi ppreżentati fil-bidu, u kien jikkostitwixxi l-unika offerta definittiva proposta mis-suq lill-SNCF. Ġie allegat li dan il-prezz ġie vvalidat minn diversi esperti indipendenti (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings u l-Kumitat inkarigat mill-Privatizzazzjoni - “Commission des Participations et Transferts”).
(60)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, ir-rikapitalizzazzjoni ta’ qabel li twettqet mill-SNCF, mhija xejn ħlief regola ta’ implimentazzjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma setgħetx tirreferi għal din ir-rikapitalizzazzjoni biex tikkontesta l-valur tas-suq tal-assi ta’ Sernam, anke jekk l-eżistenza ta’ prezz tas-suq tkun teskludi kwalunkwe kwalifika ta’ għajnuna għall-prezz negattiv kollu.
2.7.1.3. Fir-rigward tal-bejgħ tal-assi
(61)
L-awtoritajiet Franċiżi, b’segwitu għall-analiżi tal-Kummissjoni, li skontha, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam jinkludi żewġ tranżazzjonijiet suċċessivi, jiġifieri: 1) it-trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA lil Sernam Xpress (li f’dan l-istadju kienet kumpanija sussidjarja li tappartjeni 100 % lil Sernam SA), u mbagħad 2) il-bejgħ ta’ Sernam Xpress lil Financière Sernam, li jikkorrespondi għal “share deal” u mhux għal bejgħ ta’ assi, iqisu li dan jirrigwarda tkissir artifiċjali u mhux ġustifikat.
(62)
L-ewwel nett, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni kienu meqjusa li jikkorrespondu ma’ “tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni” implimentata permezz tar-rikapitalizzazzjoni, jiġifieri tranżazzjoni inseparabbli u li twettqet għal żewġ raġunijiet: 1) il-liġi Franċiża ma tippermettix li jsir bejgħ tal-assi bi prezz negattiv, u 2) kien jaqbel li jiġi żgurat li l-akkwirent il-ġdid ma jkollu l-ebda rabta legali mal-SNCF.
(63)
Billi s-sitwazzjoni ekonomika tagħha baqgħet żbilanċjata (it-telf akkumulat fl-aħħar erba’ snin finanzjarji qabel iċ-ċessjoni, kien laħaq ammonta għal EUR 309,2 miljun), il-valur globali tal-assi ta’ Sernam SA kien negattiv.
(64)
Sabiex ikun hemm konformità mal-projbizzjoni ta’ bejgħ bi prezz negattiv fil-liġi Franċiża u sabiex tiġi ggarantita n-newtralità ekonomika tat-tranżazzjoni ta’ ċessjoni, normalment il-prattikanti, f’każ ta’ valur negattiv tal-assi li għandhom jiġu trasferiti, jipprevedu li 1) il-prezz imħallas mix-xerrej ikun prezz simboliku u 2) jadottaw miżura maħsuba biex jiġi kkumpensat ix-xerrej (jew permezz ta’ parteċipazzjoni tal-bejjiegħ f’żieda fil-kapital qabel ma sseħħ iċ-ċessjoni, jew permezz ta’ rinunzja mill-bejjiegħ, tal-krediti miżmuma kontra l-kumpanija ċessjonarja).
(65)
Barra minn dan, sabiex jiġi evitat li l-kredituri ta’ Sernam SA jiddubitaw mill-validità tat-tranżazzjoni jew li jeżerċitaw id-dritt tagħhom li jopponu għaliha, kien xieraq li mal-assi kollha f’daqqa jingħaqdu l-obbligazzjonijiet neċessarji biex titkompla l-attività ta’ Sernam. Sempliċi bejgħ tal-assi ma kienx ikun jippermetti l-inklużjoni ta’ dawn l-obbligazzjonijiet.
(66)
Għaldaqstant, kien xieraq li ssir assenjazzjoni parzjali tal-assi soġġetti għas-sistema tad-diviżjonijiet imsemmija fl-Artikoli L.236-16 sa L.236-21 tal-Kodiċi Kummerċjali Franċiż. F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw li l-assenjazzjoni tkun ekwivalenti għal bejgħ minħabba li tinvolvi wkoll trasferiment ta’ sjieda, permezz ta’ remunerazzjoni bl-ishma maħruġa mill-kumpanija li tibbenefika mill-assenjazzjoni.
(67)
Kif, f’konformità mal-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2, l-akkwirent ma setax ikollu rabta legali mal-SNCF, ma kienx possibbli li ssir assenjazzjoni tal-assi kollha f’daqqa direttament lil Financière Sernam, billi f’dan il-każ, Sernam SA kienet tkun saret awtomatikament azzjonist fil-kumpanija Financière Sernam, anke permezz ta’ din l-assenjazzjoni stess. Dan ikun jispjega għalfejn ingħatat assenjazzjoni parzjali ta’ assi lil Sernam Xpress imbagħad ċessjoni ta’ Sernam Xpress lill-kumpanija Financière Sernam.
(68)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-assenjazzjoni parzjali ta’ assi lil Sernam Xpress ma tikkostitwixxi fl-ebda każ, trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp, minħabba li Sernam Xpress hija “kumpanija finta” li tintuża biex takkomoda l-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA bil-għan uniku li tippermetti li jkun hemm ċessjoni simultanja tagħhom lill-akkwirent - il-kumpanija Financière Sernam - u mhux li titkompla l-attività tal-kumpanija ewlenija tagħha. Ġie allegat li dawn l-assi ġew akkomodati u mogħtija f’assenjazzjoni bil-valur tas-suq tagħhom lil Sernam Xpress bil-għan li tiġi eżegwita t-tranżazzjoni. Fi kwalunkwe każ, l-assenjazzjoni tal-assi kienet tkun timplika trasferiment tas-sjieda, li għalih Sernam Xpress tkun ħarġet sehem b’valur nominali ta’ EUR 100. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, din l-azzjoni tirrappreżenta l-prezz tal-valur reali tal-assi u tal-obbligazzjonijiet li ngħataw f’assenjazzjoni, ladarba ġew irrikapitalizzati, li jammonta għal EUR 57 miljun.
(69)
Flimkien mal-kummenti tagħhom b’risposta għad-deċiżjoni tal-ftuħ, l-awtoritajiet Franċiżi inkludew l-opinjoni tal-Professur tal-Liġi Nicolas Molfessis: “Skont il-liġi Franċiża […] l-SNCF ma tkunx permessa ċċedi direttament l-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam għal Financière Sernam; skont ir-regoli legali applikabbli, l-SNCF kien ikollha tadotta tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni biex tirrispetta r-restrizzjonijiet imposti mill-Kummissjoni:
-
billi l-liġi Franċiża lanqas biss tikkunsidra l-kunċett ta’ bejgħ bi prezz negattiv, it-tranżazzjoni ma setgħetx issir bil-prezz tas-suq hekk kif kien impost mill-Kummissjoni, mingħajr ma ssir rikapitalizzazzjoni minn qabel;
-
billi l-liġi Franċiża ma tikkunsidrax il-kunċett taċ-ċessjoni tad-dejn, u billi tikkondizzjona ċ-ċessjoni ta’ kuntratt bil-ftehim li jkun sar minn qabel bejn il-kontratturi kollha ċedenti, ftehim li f’termini prattiċi huwa impossibbli li jintlaħaq, iċ-ċessjoni tal-obbligazzjonijiet tal-operat meħtieġ għat-tkomplija tal-attività kien qed jimponi li, biex wieħed jegħleb dan l-ostaklu, jirrikorri għat-teknika tal-assenjazzjoni parzjali tal-assi. L-użu tat-teknika tal-assenjazzjoni parzjali tal-assi kien jimponi l-intervent ta’ kumpanija, Sernam Xpress, biex tiġi rrispettata l-kundizzjoni ta’ nuqqas ta’ rabta legali bejn iċ-ċedent u ċ-ċessjonarju imposta mill-Kummissjoni.
Is-sistema adottata minn Sernam għandha tiġi trattata bħala ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa:
-
It-tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni, li fil-prattika hija magħrufa sew, ġiet trattata mill-Qorta tal-Kassazzjoni bħala ċessjoni tal-assi kull darba li l-indikaturi wrew li ż-żewġ tranżazzjonijiet huma marbuta bejniethom mill-qrib, billi l-uniku għan ta’ dawn tal-aħħar huwa t-trasferiment tal-assi;
-
F’dan il-każ, tali rabta mill-qrib hija evidenti ħafna, billi l-konvenzjonijiet differenti ffirmati bejn il-partijiet juru biċ-ċar ħafna r-rieda tal-partijiet li jqisu t-tranżazzjonijiet differenti bħala interdependenti, u billi l-uniku objettiv tagħhom hija ċ-ċessjoni tal-assi ta’ Sernam lil Financière Sernam.’
(70)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-assi ta’ Sernam SA ġew mibjugħa kollha f’daqqa lil kumpanija mingħajr l-ebda rabta legali mal-SNCF, bi prezz negattiv li jikkorrespondi ma’ prezz tas-suq, wara li saru negozjati dwar ċessjoni mmexxija fil-qafas tal-proċedura ta’ offerti kompetittiva miftuħa, trasparenti, mhux kondizzjonata u mhux diskriminatorja, f’konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
2.7.1.4. Fir-rigward tan-natura miftuħa u trasparenti tal-proċess tal-għażla
(71)
Għall-awtoritajiet Franċiżi, id-dikjarazzjoni li skontha l-fajl li ġie trasferit lill-akkwirenti potenzjali tal-assi ta’ Sernam SA ma kienx jagħmel referenza għall-bejgħ ta’ Sernam Xpress iżda għall-bejgħ tal-assi ta’ Sernam SA, kienet materjalment falza. Barra minn hekk, ir-rekwiżit ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, ma jkunx jimplika li ssir sejħa għall-offerti ġdida wara r-rikapitalizzazzjoni, minħabba li din mhija xejn ħlief il-konsegwenza diretta tas-sejħa għall-offerti u tal-prezz negattiv li rriżulta minnha.
2.7.1.5. Fir-rigward tal-aspettattivi leġittimi
(72)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, billi d-Deċiżjoni Sernam 2 tipprevedi b’mod espliċitu l-possibbiltà li ssir iċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam, din nibbtet tamiet fil-kap tal-SNCF kif ukoll fost l-awtoritajiet Franċiżi, ibbażati fuq il-fatt li dawn ġew awtorizzati jipproċedu b’dan il-mod. Għalhekk, il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni dwar l-għajnuna mill-Istat kien jinjora l-aspettattivi leġittimi li kellhom l-awtoritajiet Franċiżi fid-Deċiżjoni Sernam 2, speċjalment minħabba li dawn kienu aġixxew fi trasparenza totali mal-Kummissjoni, billi pprovdewlha l-ispjegazzjonijiet kollha utli dwar ir-regoli ta’ din iċ-ċessjoni.
2.7.2. Fir-rigward tal-manipulazzjonijiet li allegatament twettqu matul il-valwazzjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet trasferiti minn Sernam SA għal Sernam Xpress
(73)
Fir-rigward tal-manipulazzjonijiet li allegatament twettqu matul il-valwazzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi rrifjutaw qabel xejn l-iskont ta’ EUR 22 miljun li kellu jiġi applikat għall-valwazzjoni tal-assi. Fil-fatt, billi t-tranżazzjoni inkwistjoni kienet assenjazzjoni parzjali ta’ assi segwita minn ċessjoni, ir-regoli kontabilistiċi applikabbli ma kinux jirrikjedu valwazzjoni b’valur kontabilistiku nett, kif qed jiddikjara l-ewwel kwerelant, imma valwazzjoni abbażi tal-valuri reali tal-assi u tal-obbligazzjonijiet mogħtija f’assenjazzjoni. Dawn il-valuri ġew stmati skont il-prezz tas-suq jew il-valwazzjonijiet ta’ esperti indipendenti. Ir-regoli kontabilistiċi fis-seħħ ġew applikati wkoll għall-valwazzjoni tal-krediti ta’ taxxi differiti. F’dak li jirrigwarda l-evalwazzjoni tal-portafoll tad-ditti, din suppost ġiet ibbażata fuq stima mwettqa mill-Kummissjoni Ewropea fit-23 ta’ Mejju 2001, meta saret assenjazzjoni mill-SNCF għal SCS Sernam.
(74)
Fir-rigward tal-valwazzjoni tal-obbligazzjonijiet, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li ġew trasferiti biss l-obbligazzjonijiet meħtieġa għat-tkomplija tal-attività tal-kumpanija li tibbenefika mill-assenjazzjoni. Barra minn hekk, fl-opinjoni tagħhom, il-valwazzjoni tal-“badwill” ma tikkorrespondix mad-dħul fil-kontijiet tal-valur negattiv tas-suq ta’ EUR 57 miljun.
2.7.3. Fir-rigward tan-nuqqas ta’ obbligu li tiġi rkuprata l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun ta’ Sernam Xpress
(75)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li d-distinzjoni bejn “share deal” u “asset deal”, li fuqha ġie bbażat l-argument ifformulat mill-Kummissjoni fil-qafas tal-kawżi SMI (16) u CDA (17), mhijiex rilevanti għall-każ inkwistjoni.
2.7.3.1. Fir-rigward tat-tkissir tat-tranżazzjoni bejn trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp u “share deal”
(76)
Għar-raġunijiet deskritti fil-premessi 61 sa 70, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li t-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lill-kumpanija Financière Sernam ma jikkostitwixxux trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp segwit minn “share deal”, iżda jikkostitwixxu ċessjoni tal-assi lil xi parti terza.
(77)
Alternattivament, huma jenfasizzaw li l-prezz tas-suq ta’ Sernam Xpress kellu neċessarjament jieħu inkunsiderazzjoni l-eżistenza tad-dejn ta’ EUR 41 miljun, kieku l-għajnuna kienet ġiet trasferita. F’din l-ipoteżi, il-prezz negattiv kien ikun ta’ EUR 98 miljun (57 + 41). Madankollu, il-prezz negattiv “imħallas” - fil-verità riċevut - minn Financière Sernam allegatament kien biss EUR 57 miljun. B’hekk, il-bejjiegħ kien ikun franka EUR 41 miljun, iżda kien ikun huwa stess li konsegwentement, iżomm il-benefiċċju ekonomiku tal-għajnuna. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet jagħmlu referenza għas-sentenza Banks (18).
2.7.3.2. Fir-rigward tar-rispett tal-kundizzjonijiet tas-sentenzi CDA u SMI
(78)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li, fis-sentenza tagħha tal-kawża CDA, il-Qorti tal-Ġustizzja qieset li l-fatt li CDA kienet tkompli għaddejja bl-attività tal-impriżi li kienu jibbenefikaw mill-għajnuniet, ma kienx jippermetti, bħala tali, li tiġi ppruvata l-eżistenza ta’ rieda li jiġu evitati l-effetti ta’ ordni ta’ rkupru (19).
(79)
Il-Qorti tal-Ġustizzja kienet ippreċiżat li ma kienx hemm rieda li jiġu evitati l-effetti ta’ ordni ta’ rkupru sakemm u sa fejn CDA ħallset prezz ta’ xiri konformi mas-suq għall-akkwist mill-ġdid tal-assi tal-kumpanija LCA (20).
(80)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, billi Sernam Xpress saret il-proprjetarju tal-assi u ta’ parti mill-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA bil-valur tas-suq tagħhom, din it-tranżazzjoni ma kinitx se titrasferixxi lil Sernam Xpress l-opportunità li tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġi ġġenerati mill-għoti tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx targumenta dwar il-fatt li, wara li nxtraw mill-ġdid l-assi tagħha, Sernam SA kienet se tibqa’ qisha qoxra vojta, li minnha ma kienx possibbli li tiġi rkuprata l-għajnuna meqjusa bħala inkompatibbli. Argument bħal dan, li diġà kien ġie fformulat fis-sentenza CDA kien ġie miċħud mill-Qorti tal-Ġustizzja (21).
(81)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li ċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA kienet possibbiltà prevista b’mod espliċitu mill-Kummissjoni. Għalhekk, għall-SNCF, iċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam bil-prezz tas-suq lil xi kumpanija, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, ma setgħet fl-ebda mument tiġi kkunsidrata bħala evażjoni minn tali proċedura.
(82)
Fil-fatt, il-Kummissjoni stess ikkunsidrat li tali evażjoni kienet eskluża “fejn, apparti li sseħħ bil-prezz tas-suq, iċ-ċessjoni tal-assi “kollha f’daqqa” tal-kumpanija benefiċjarja tiġi eżegwita fil-qafas ta’ proċedura mhux kundizzjonata u li tkun miftuħa għall-kompetituri kollha ta’ din il-kumpanija” (22).
(83)
Fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni (23) li t-tranżazzjoni mhux biss kienet tippermetti li toffri protezzjoni lill-assi kif awtorizzat mis-sentenza CDA, iżda wkoll li toħloq struttura li tippermetti li tiffinanzja investimenti ġodda bħall-akkwist mill-ġdid tal-kumpanija Coulonge, kien ikun biżżejjed li jiġi rrimarkat li l-akkwist minn Sernam Xpress tal-kumpanija Coulonge Services seħħ fl-istess waqt tal-akkwiżizzjoni ta’ Sernam Xpress minn BCP u fejn Sernam Xpress setgħet isserraħ fuq l-akkwiżizzjoni ta’ BCP permezz ta’ injezzjoni ta’ kapital ġdid, biex jitkompla l-proċess għal dan l-akkwist.
(84)
Għalhekk, għall-kuntrarju tad-dubji li esprimiet il-Kummissjoni, kien hemm ukoll konformità ma’ dak li l-awtoritajiet Franċiżi jidentifikaw bħala “it-tielet kriterju” tas-sentenza CDA.
2.7.4. Fir-rigward tal-għajnuniet il-ġodda mogħtija lil Sernam Xpress u/jew lil Financière Sernam
(85)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ għajnuniet ġodda fil-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 (ir-rikapitalizzazzjoni min-naħa tal-SNCF ta’ Sernam SA li tammonta għal EUR 57 miljun; ir-rikapitalizzazzjoni min-naħa tal-SNCF ta’ Sernam Xpress li tammonta għal EUR 2 miljun; il-garanziji mogħtija lil Financière Sernam mingħand l-SNCF; il-klawżola ta’ riżoluzzjoni), l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, ladarba jsir bejgħ bil-prezz tas-suq wara li tintemm sejħa għall-offerti miftuħa u trasparenti u li l-ispiża li jikkaġuna tkun inqas minn dik ta’ likwidazzjoni, dan il-bejgħ ma jkun jinkludi l-ebda komponenti ta’ għajnuna.
(86)
Barra minn hekk, il-prezz negattiv ippreżentat mill-kumpanija Financière Sernam allegatament jikkorrespondi mal-istimi tal-esperti indipendenti.
(87)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw li l-klawżola ta’ riżoluzzjoni ġiet inkluża fil-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005, fuq it-talba ta’ Financière Sernam u bil-għan uniku li tipproteġiha mir-riskju ta’ deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni. L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-ebda ċessjoni ma kienet tkun possibbli mingħajr din it-tip ta’ klawżola u jiddikjaraw li l-Kummissjoni ma kinitx qajmet dubji dwar din il-klawżola f’kawża oħra preċedenti (24).
3. IL-VALUTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
3.1. TFAKKIRA TAR-RAĠUNIJIET TAL-ARTIKOLU 3 TAD-DEĊIŻJONI SERNAM 2
(88)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tfakkar li din il-proċedura nbdiet skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (25), minħabba li l-Kummissjoni kellha indikazzjonijiet li Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2, u dan wara li applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, anke din soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 1.
(89)
Il-Kummissjoni tqis li jaqbel li tfakkar ir-raġunijiet li wassluha biex timponi l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 (26):
“[…] meta tikkunsidra l-applikazzjoni abbużiva tal-għajnuna msemmija hawn fuq u ż-żieda tat-tul ta’ żmien tal-pjan ta’ ristrutturar, il-Kummissjoni tqis li Sernam għandha tipprovdi kontraparti partikolari billi tibqa’ tirtira mis-setturi tas-suq li essenzjalment għandhom kapaċità eċċessiva, sabiex tkun tista’ tiġi ġġustifikata l-approvazzjoni ta’ parti mill-għajnuna fil-mira.
Fil-fatt, il-konsegwenza diretta tal-għoti ta’ għajnuniet mill-Istat fi swieq li qegħdin f’sitwazzjoni ta’ kapaċità strutturali eċċessiva jew li saħansitra sejrin lura, tkun li impriża, li suppost tkun waqqfet l-attivitajiet tagħha wara li tkun iddikjarat id-diffikultajiet li ssib ruħha fihom, tkun tista’ tokkupa artifiċjalment xi ishma mis-suq li jkun hemm domanda kbira għalihom, għad-detriment tal-impriżi li jikkompetu bejniethom u li jkunu b’saħħithom mil-lat finanzjarju. Jeħtieġ ukoll li jiġi evitat li l-għajnuna jkollha l-effett mhux mixtieq li tbiegħed mis-suq li jkun hemm domanda kbira għalih, l-impriżi li jkunu b’saħħithom mil-lat finanzjarju għall-benefiċċju ta’ dawk li ma jkunux kapaċi jissoppravvivu bil-mezzi tagħhom stess.
F’dan l-isfond, il-Kummissjoni qieset li Sernam ma kellhiex tibqa’ tinvolvi ruħha fl-attivitajiet tagħha fis-setturi tas-suq li għandhom kapaċità eċċessiva, li f’dan il-każ huwa s-settur tas-suq tal-konsolidazzjoni/tal-kunsinna tradizzjonali tal-posta bit-triq.
Minkejja li Sernam kienet diġà rtirat b’dan il-mod, il-Kummissjoni tqis li dan ma kienx suffiċjenti u li Sernam għandha tkompli għaddejja b’din il-proċedura. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li timponi l-kundizzjonijiet li: i) jippermettu lil Sernam tkompli tiżviluppa fid-diversifikazzjoni innovattiva tagħha lejn settur tas-suq li jrid jiġi żviluppat (li għaldaqstant m’għandux kapaċità eċċessiva) u ii) jippermettu li, fis-setturi tas-suq li jkollhom kapaċità eċċessiva, li jkunu qed jistaġnaw jew li jkunu sejrin lura, is-servizzi ta’ Sernam jiġu sostitwiti bis-servizzi ta’ operaturi oħrajn (u dan iwassal biex jiġu lliberati l-ishma tas-suq ta’ Sernam f’dawn is-setturi).
(…)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll li, fil-każ li Sernam tinbiegħ kollha (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), hekk kif previst mill-awtoritajiet Franċiżi, iridu jiġu applikati l-kundizzjonijiet tad-deċiżjoni (l-akkwist mill-ġdid tal-attivitajiet tat-triq ta’ Sernam minn impriżi oħrajn u d-diversifikazzjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lejn it-trasport ferrovjarju tal-merkanzija) fi kwalunkwe każ. Min-naħa l-oħra, kieku Sernam [kellha] tbigħ l-assi kollha f’daqqa, il-Kummissjoni tfakkar li ż-żewġ kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq, relatati mar-ristrutturar tal-kumpanija ma jkunux japplikaw, billi Sernam ma tkunx se tibqa’ topera bil-forma legali attwali tagħha u tkun illiberat l-ishma tagħha tas-suq favur l-akkwirent indipendenti (li de facto jkun jista’ jkompli l-attivitajiet tagħha bl-assi ta’ Sernam).”
(90)
Għalhekk, id-Deċiżjoni Sernam 2 tipprevedi żewġ xenarji ta’ bejgħ differenti għal Sernam SA: bejgħ ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet) u bejgħ tal-assi biss. Fl-ewwel ipoteżi, il-kumpanija li takkwista l-assi u l-obbligazzjonijiet hija soġġetta għall-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2; fit-tieni ipoteżi, dawn il-kundizzjonijiet ma japplikawx.
(91)
Barra minn hekk, jaqbel li jiġi mfakkar il-kuntest usa’ tad-Deċiżjonijiet Sernam 1 u Sernam 2 tal-Kummissjoni. Sernam SA, kumpanija b’bilanċ kostantement negattiv, kienet tibbenefika minn għajnuniet operazzjonali mill-Istat, li kienu jingħatawlha mill-kumpanija ewlenija tagħha l-SNCF, u li kienu neċessarji għas-soppravvivenza tal-impriża.
(92)
Kien meħtieġ li tinġieb fit-tmiem is-soppravvivenza artifiċjali ta’ kumpanija li kienet qed tokkupa xi ishma tas-suq bla fini ta’ xejn, meta din lanqas biss kienet kompetittiva. Dan wassal biex, min-naħa l-waħda, jinġieb fit-tmiem il-proċess ta’ salvataġġ regolari mogħti lill-kumpanija Sernam mingħand l-Istat, u biex min-naħa l-oħra, it-tfixkil fil-kompetizzjoni li nħoloq permezz ta’ dawn is-salvataġġi jisparixxi jew jirriżulta f’miżuri ta’ kumpens. Għaldaqstant, riedu jiġu rkuprati l-EUR 41 miljun f’għajnuna meqjusa bħala illegali u inkompatibbli li ngħatat lill-kumpanija Sernam bejn l-2001 u l-2004, u riedu jiġu adottati miżuri ta’ kumpens li kienu jilliberaw ishma tas-suq biex ipattu għall-EUR 503 miljun ta’ għajnuna għar-ristrutturar.
(93)
Iżda l-Kummissjoni tirrimarka immedjatament li l-mod li bih Franza kien beħsiebha timplimenta d-deċiżjoni tal-2004 kien imur direttament kontra l-objettivi previsti. Fil-fatt l-awtoritajiet Franċiżi komplew jagħtu għajnuniet operazzjonali, taħt il-kopertura tal-implimentazzjoni ta’ din id-deċiżjoni, u impenjaw rwieħhom biex jippreservaw il-kontinwità ekonomika tal-impriża mingħajr ma jilliberaw ishma tas-suq u għall-kuntrarju jippruvaw isaħħu l-pożizzjoni kompetittiva ta’ din tal-aħħar.
(94)
F’dan l-istadju jkun xieraq li titwettaq analiżi metodika tal-mezzi implimentati mill-awtoritajiet Franċiżi biex jilħqu l-objettivi tagħhom.
3.2. L-APPLIKAZZJONI ABBUŻIVA TAL-GĦAJNUNA AWTORIZZATA MID-DEĊIŻJONI SERNAM 2
(95)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkonfermaw li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati. Konsegwentement, il-Kummissjoni tista’ tillimita ruħha li tivverifika jekk Franza rrispettatx jew le l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2. Bħala tfakkira, dan il-paragrafu huwa fformulat kif ġej:
“Fil-każ li Sernam tbigħ l-assi tagħha f’daqqa sat-30 ta’ Ġunju 2005 bil-prezz tas-suq, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF, il-kundizzjonijiet tal-paragrafu 1 ma jibqgħux jgħoddu.”
(96)
Kif se jintwera aktar ‘il quddiem, Franza ma rrispettatx dawn il-kundizzjonijiet.
3.2.1. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma saritx fit-30 ta’ Ġunju 2005
(97)
Mill-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Franċiżi u tal-ewwel kwerelant, irriżulta li, fit-30 ta’ Ġunju 2005, il-maniġment tal-SNCF, fil-prinċipju kemm aċċetta l-offerta definittiva tal-kumpanija Financière Sernam. Madankollu, il-memorandum ta’ ftehim li jorbot lill-partijiet kollha fit-tranżazzjoni ma ġiex iffirmat qabel il-21 ta’ Lulju 2005 u d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni ma sarux qabel is-17 ta’ Ottubru 2005.
(98)
Il-Kummissjoni b’hekk tikkonkludi li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma seħħitx sat-30 ta’ Ġunju 2005, hekk kif tirrikjedi l-kundizzjoni stabbilita mid-Deċiżjoni Sernam 2. Din ir-raġuni biss diġà kienet tkun biżżejjed biex jiġi konkluż li Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.2. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ (27)
(99)
Skont is-sistemi legali tal-Istati Membri tal-Unjoni, il-kuntratt ta’ bejgħ jissejjes fuq il-prinċipji żviluppati fil-liġi Rumana (emptio venditio). Il-bejgħ jinkludi t-trasferiment tas-sjieda ta’ oġġett kontra l-ħlas ta’ prezz. Hekk kif jenfasizza l-Gvern Franċiż fir-rigward tal-liġi Franċiża, dan il-prezz għandu jkun prezz pożittiv.
(100)
Tranżazzjoni li permezz tagħha l-persuna li trid titrasferixxi s-sjieda ta’ oġġett wieħed jew aktar toffri l-flus lill-persuna li tkun se takkwistahom, ma tikkostitwixxix bejgħ, iżda tip ta’ kuntratt differenti.
(101)
F’dan il-każ, l-SNCF ħallset EUR 59 miljun, billi rrikapitalizzat lil Sernam SA għal EUR 57 miljun u lil Sernam Xpress għal EUR 2 miljun, rispettivament, u billi tat diversi garanziji lill-kumpanija Financière Sernam. Il-ħlas ta’ EUR 2 miljun minn Financière Sernam favur l-SNCF u Sernam SA, innewtralizza r-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam Xpress, iżda ma affettwax l-elementi l-oħra tat-tranżazzjoni. Konsegwentement, il-kuntratt li ġie konkluż bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jistax jitqies bħala kuntratt ta’ bejgħ. Dan lanqas biss ġie kkontestat mill-awtoritajiet Franċiżi, li jispjegaw li d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma jikkostitwixxux bejgħ, minħabba li l-liġi Franċiża ma tippermettilhomx li jagħmlu bejgħ li seta’ jwassal għal dan ir-riżultat.
(102)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kuntratt konkluż bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jikkostitwix bejgħ. Għal din l-istess raġuni, l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġiex irrispettat, ladarba ma kienx hemm bejgħ. Konsegwentement, Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.3. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ tal-assi, iżda trasferiment ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet)
(103)
Anke jekk wieħed iqis li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam tikkostitwixxi bejgħ, ir-rispett lejn l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 jassumi li tali bejgħ jikkonċerna biss l-assi u mhux lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet). Dan jirriżulta mill-premessa 217 tad-Deċiżjoni Sernam 2, imsemmija fil-premessa 89 ta’ din id-Deċiżjoni.
(104)
Kif indikat fit-Taqsima 2.4, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA mill-SNCF lil Financière Sernam tissejjes fuq l-użu min-naħa ta’ Sernam SA tas-sussidjarja tagħha li tappartjeniha 100 % Sernam Xpress, li rċeviet l-assi u l-obbligazzjonijiet trasferiti ta’ Sernam SA minbarra xi dejn li kellha lejn il-kumpanija ewlenija tagħha, l-SNCF. Qabel dan it-trasferiment, Sernam SA ġiet irrikapitalizzata mill-SNCF għall-ammont ta’ EUR 57 miljun u dawn il-flus il-ġodda ġew inklużi fl-assi trasferiti. Wara li sar it-trasferiment, kien imiss lil Sernam Xpress li tiġi rrikapitalizzata mill-SNCF għall-ammont ta’ EUR 2 miljun. L-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress imbagħad inbiegħu lil Financière Sernam għall-istess ammont (EUR 2 miljun).
(105)
Kif indikat fit-Taqsima 2.7.1.3., l-awtoritajiet Franċiżi jiġġustifikaw din it-tranżazzjoni bir-restrizzjoni doppja imposta mil-liġi Franċiża u mid-Deċiżjoni Sernam 2.
(106)
Huma jenfasizzaw li r-riżultat globali tat-tranżazzjoni huwa identiku għal dak tal-bejgħ tal-assi. Għalhekk, din it-tranżazzjoni għandha tiġi ttrattata bħala bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA, skont l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(107)
Il-Kummissjoni waslet għal konklużjoni differenti, għal żewġ raġunijiet.
3.2.3.1. It-trażmissjoni tinkludi trasferiment tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha f’daqqa fost l-impriżi ta’ grupp, segwit minn bejgħ tal-azzjonijiet (“share deal”) tas-sussidjarja li tkun irċevithom.
(108)
It-tranżazzjoni mwettqa mill-SNCF ippermettiet lil Financière Sernam takkwista l-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress, u għaldaqstant li tipproċedi għal bejgħ ta’ azzjonijiet (“share deal”).
(109)
L-ewwel nett, huwa minnu li l-SNCF ipproċediet għal tranżazzjoni li, skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-liġi Franċiża ssejħilha “assenjazzjoni parzjali ta’ assi” (fil-verità ta’ assi u ta’ obbligazzjonijiet). Madankollu, anke meta wieħed janalizzaha għaliha, din it-tranżazzjoni ma setgħetx tissejjaħ “bejgħ ta’ assi lil persuna terza”. Hija seħħet bi prezz negattiv li jammonta għal EUR 57 miljun u għaldaqstant ma tikkostitwixxix bejgħ (ara t-Taqsima 3.2.2.). Barra minn hekk, hija ma tolqotx biss l-assi, iżda wkoll l-obbligazzjonijiet kollha, minbarra xi dejn li kellha Sernam SA lejn il-kumpanija ewlenija tagħha, l-SNCF. Għalhekk, dan kien jinvolvi trażmissjoni ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), u mhux bejgħ tal-assi biss (ara wkoll it-Taqsima 3.2.3.2.).
(110)
Fl-aħħar nett, din it-trażmissjoni saret lil sussidjarja li hija kkontrollata 100 %, jiġifieri lil Sernam Xpress, entità ad hoc li hija maħsuba biex tirċievi l-assi u l-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA bil-għan uniku li hija stess terġa’ tinbiegħ lil Financière Sernam. Għalhekk, din l-assenjazzjoni ma saritx lil xi impriża terza u indipendenti tal-SNCF.
(111)
It-tieni nett, il-fatt li l-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress inbiegħu lil Financière Sernam, lanqas ma jikkostitwixxi bejgħ tal-assi lil xi impriża terza, iżda trażmissjoni ta’ azzjonijiet jew “share deal” (u għalhekk trażmissjoni tal-impriża kollha kemm hi).
(112)
Konsegwentement, l-ebda tranżazzjoni mwettqa mill-SNCF ma tikkostitwixxi bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF u l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.3.2. It-trażmissjoni mhijiex limitata għall-assi, iżda tinkludi lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet)
(113)
Il-premessa 217 tad-Deċiżjoni Sernam 2, imsemmija fil-premessa 89 ta’ din id-deċiżjoni, stabbilixxiet distinzjoni ċara bejn, min-naħa l-waħda, il-bejgħ tal-assi u, min-naħa l-oħra, il-bejgħ ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet). Minn din il-premessa jidher biċ-ċar illi, li kieku l-awtoritajiet Franċiżi kellhom, kif kien beħsiebhom jagħmlu fil-mument tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, jbiegħu lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), huma kienu jkunu obbligati li jirrispettaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(114)
Ir-riżultat tad-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni huwa li Financière Sernam, permezz tal-akkwist ta’ Sernam Xpress, akkwistat l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha ta’ Sernam SA fil-mument tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, bl-eċċezzjonijiet li ġejjin: min-naħa l-waħda, l-assi ġew miżjuda permezz tal-injezzjonijiet ta’ EUR 57 miljun favur Sernam SA u ta’ EUR 2 miljun favur Sernam Xpress (ara wkoll it-Taqsima 3.2.4. ta’ din id-deċiżjoni) u min-naħa l-oħra, l-obbligazzjonijiet ġew imnaqqsa bl-ammont tas-self azzjonarju kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA mal-grupp SNCF, obbligazzjoni relatata mat-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”, u bl-ammont tal-obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li tammonta għal EUR 41 miljun.
(115)
Madankollu, dawn l-aġġustamenti marġinali ma jistgħux jaħbu l-fatt li l-biċċa l-kbira tal-assi u tal-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA verament ġew trasferiti, l-ewwel lil Sernam Xpress u mbagħad lil Financière Sernam.
(116)
Għalhekk, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ tal-assi, iżda trażmissjoni ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), bi ftit eċċezzjonijiet. Konsegwentement u għal din ir-raġuni wkoll, il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.4. It-trażmissjoni mhijiex limitata għall-assi li kellha Sernam SA fil-mument tad-Deċiżjoni Sernam 2, iżda ġiet miżjuda b’EUR 59 miljun
(117)
Mil-lat tal-assi, il-Kummissjoni tirrimarka wkoll li l-ammont ta’ EUR 59 miljun ġie miżjud permezz tar-rikapitalizzazzjonijiet ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u li, fuq livell ekonomiku, filwaqt li jittieħed inkunsiderazzjoni l-ħlas ta’ EUR 2 miljun minn Financière Sernam, din iż-żieda tammonta għal EUR 57 miljun. Tali żieda fl-assi mhijiex awtorizzata mill-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.5. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma seħħitx permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa
(118)
Għall-ewwel, l-awtoritajiet Franċiżi organizzaw proċedura trasparenti u miftuħa. Madankollu, fl-aħħar ta’ din il-proċedura, l-SNCF ma kienet irċeviet l-ebda offerta vinkolanti.
(119)
B’segwitu għall-falliment tal-proċedura trasparenti u miftuħa, ġie konkluż il-kuntratt li kien jirrigwarda d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA, ma’ Financière Sernam. Billi din tal-aħħar ma kinitx ipparteċipat bħala tali u b’mod awtonomu fil-proċedura trasparenti u miftuħa, fl-aħħar mill-aħħar it-trażmissjoni tal-attivitajiet ma seħħitx permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(120)
Għal din ir-raġuni wkoll, il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.6. L-iskop ta’ bejgħ tal-assi ma ġiex irrispettat
(121)
Fil-premessa 217 tagħha, id-Deċiżjoni Sernam 2 tispjega l-iskop ta’ bejgħ tal-assi b’dan li ġej:
“Sernam […] illiberat l-ishma tagħha tas-suq favur l-akkwirent indipendenti (li de facto jkun jista’ jkompli għaddej bl-attivitajiet tagħha bl-assi ta’ Sernam).”
(122)
Għalhekk, l-iskop ta’ bejgħ tal-assi kien li jiġu lliberati l-ishma tas-suq u l-assi ta’ Sernam SA, kif ukoll li jkun permissibbli li parti terza tagħmel użu minn dawn l-assi. Għaldaqstant, il-bejgħ tal-assi kellu l-għan li jwaqqaf l-attività ekonomika ta’ Sernam SA.
(123)
Madankollu, f’dan il-każ, Sernam SA ġiet akkwistata kollha kemm hi mill-maniġment tagħha, u miġbura mill-ġdid f’dik li mbagħad saret Financière Sernam. Il-kontinwità ekonomika hija totali; barra minn hekk, l-impriża sabet ruħha ħielsa minn parti sostanzjali tad-dejn tagħha u rċeviet kapital ġdid li jammonta għal EUR 59 miljun, li EUR 57 miljun minnhom jibqgħu taħt ir-responsabbiltà ekonomika tal-SNCF. Konsegwentement, apparti l-fatt li t-tranżazzjoni adottata ma tirrispettax il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2, hija lanqas ma tippermetti li jintlaħqu l-objettivi ta’ din id-deċiżjoni. Għall-kuntrarju ta’ dan, hija twassal għal tisħiħ tal-entità ekonomika, suxxettibbli li jiggrava t-tfixkil fil-kompetizzjoni li l-miżuri imposti mid-deċiżjoni kellhom appuntu l-għan li jtaffu.
3.2.7. L-argumenti ppreżentati min-naħa ta’ Franza ma jippermettux li jintwera r-rispett lejn l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2
(124)
L-argument ta’ Franza li t-tranżazzjonijiet meqjusa kollha flimkien ikunu ekwivalenti għal bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ma jistax jiġi aċċettat. Fil-fatt, minħabba n-natura tagħha, l-ewwel karatteristika ta’ bejgħ tal-assi kollha f’daqqa, hija li ma tissejjisx fuq bejgħ ta’ azzjonijiet. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li bosta atti legali differenti (assenjazzjoni parzjali ta’ assi u ta’ obbligazzjonijiet, imbagħad “share deal”) ikunu ekwivalenti għal att legali wieħed partikolari (bejgħ tal-assi), billi wieħed mill-atti legali li fil-verità ġie implimentat jikkostitwixxi ċ-ċaħda tal-att legali mfittex.
(125)
Bl-istess mod, l-argument li, skont il-liġi Franċiża mhux possibbli jsir bejgħ dirett tal-assi ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma jistax jiġi aċċettat. L-ewwel nett, jaqbel li jiġi mfakkar li d-Deċiżjoni Sernam 2 ħalliet lil Franza żewġ modi alternattivi biex timplimenta din id-Deċiżjoni. Jekk wieħed jassumi li l-bejgħ tal-assi kien se jirriżulta inapplikabbli, l-awtoritajiet Franċiżi dejjem setgħu jimplimentaw id-Deċiżjoni billi jsegwu l-possibbiltà prevista fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2 (ir-restrizzjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA għall-kunsinna tal-posta bil-ferrovija biss, billi t-trasport bit-triq kien ġie sottokuntrattat). It-tieni nett, jekk il-kredituri terzi verament kienu opponew għal bejgħ bi prezz negattiv, Sernam SA setgħet kienet is-suġġett ta’ proċedura kollettiva, fejn il-bejgħ ta’ assi seta’ seħħ fil-qafas ta’ din il-proċedura.
(126)
Fl-aħħar nett, jekk l-awtoritajiet Franċiżi kienu qed jesperjenzaw xi diffikultajiet fl-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, huma kellhom jerġgħu jirrikorru għall-Kummissjoni sabiex, flimkien magħha, jaslu għal soluzzjoni li tikkonċerna arranġamenti oħrajn f’konformità mal-prinċipju tal-kooperazzjoni leali previst fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Minkejja li l-awtoritajiet Franċiżi verament żaru l-Kummissjoni fl-24 ta’ Novembru 2004 u kitbulha uffiċjalment fil-21 ta’ Diċembru 2004 biex jinfurmawha dwar l-għażla li jsir bejgħ tal-assi kollha f’daqqa, mingħajr ma ddeskrivew l-elementi ewlenin, jaqbel li jiġi enfasizzat li Franza fl-ebda mument ma nnotifikat lill-Kummissjoni bil-modifika tal-pjan ta’ ristrutturar approvat, taħt ċerti kundizzjonijiet, minn din tal-aħħar fid-Deċiżjoni Sernam 2. Min-naħa l-oħra, it-Taqsima 3.2.3. tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (28), tikkonferma li Stat Membru ma jistax jiddevja mill-pjan ta’ ristrutturar mingħajr ma jinnotifika lill-Kummissjoni u mingħajr l-approvazzjoni minn qabel ta’ din tal-aħħar.
(127)
Madankollu, il-Kummissjoni qatt ma tat il-kunsens tagħha fir-rigward tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza.
3.2.8. Konklużjoni: Franza ma rrispettatx l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 u applikat b’mod abbużiv l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun
(128)
B’konklużjoni għal dan, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġiex irrispettat. Konsegwentement, l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun għar-ristrutturar awtorizzata taħt ċerti kundizzjonijiet mid-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet applikata b’mod abbużiv.
3.2.9. L-għajnuna ta’ EUR 503 miljun hija inkompatibbli mas-suq intern
(129)
Billi l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun ġiet użata mill-benefiċjarju, bi ksur tad-Deċiżjoni Sernam 2, hija mhijiex kompatibbli mas-suq intern skont din id-deċiżjoni.
(130)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa d-dmir tal-Istat Membru li jinvoka r-raġunijiet ta’ kompatibbiltà ta’ għajnuna. Billi Franza ma invokat l-ebda raġuni ta’ kompatibbiltà, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun hija inkompatibbli mas-suq intern u għandha tiġi rkuprata, flimkien mal-imgħaxijiet li akkumulaw mid-data li fiha tqiegħdet għad-dispożizzjoni.
(131)
Dan l-irkupru għandu jsir minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li qabel kienet titwettaq minn Sernam SA (li issa ġiet illikwidata) u wara minn Sernam Xpress (li l-assi u l-obbligazzjonijiet tagħha ġew akkwistati minn Financière Sernam wara trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha). Fil-fatt, huwa xieraq li qabel xejn jiġi kkunsidrat li Sernam Xpress reġgħet akkwistat l-assi kollha u porzjon mill-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA b’segwitu għal tranżazzjoni li seħħet fost l-impriżi tal-grupp. B’hekk, Sernam Xpress kompliet bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA (ara wkoll id-deskrizzjoni dettaljata fit-Taqsima 3.3.). Wara dan, minħabba li saret trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha, Financière Sernam tikkostitwixxi s-suċċessur legali ta’ Sernam Xpress. Fl-aħħar nett, Financière Sernam kif ukoll is-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Service u Aster, qed ikomplu bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna ta’ EUR 503 miljun li inizjalment kienet ingħatat lil Sernam SA.
3.3. L-IRKUPRU TAL-GĦAJNUNA TA’ EUR 41 MILJUN
(132)
L-għajnuna mill-Istat ta’ EUR 41 miljun li Franza kellha tirkupra mill-benefiċjarju tagħha skont id-Deċiżjoni Sernam 2, ġiet iskritta fl-obbligazzjonijiet tal-likwidazzjoni tal-kumpanija Sernam SA.
(133)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, f’konformità mal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni Sernam 2, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam permezz ta’ proċedura li huma jikkunsidraw bħala waħda trasparenti u miftuħa, setgħet wasslet biex l-obbligu ta’ rkupru jkun limitat biss għall-kumpanija Sernam SA.
(134)
L-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni Sernam 2 huwa fformulat kif ġej:
“Kwalunkwe bejgħ parzjali jew sħiħ ta’ Sernam għandu jsir bil-prezz tas-suq, u permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa għall-kompetituri kollha. F’dawn il-kundizzjonijiet, jekk il-kumpanija Sernam tibqa’ teżisti, hija għandha tkun responsabbli għar-rimborż tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun.”
(135)
L-Artikolu 4 jagħmel distinzjoni skont jekk kienx hemm jew le interruzzjoni tal-attività ekonomika ta’ Sernam. Fl-ipoteżi li din l-attività sparixxiet, ma hemmx għalfejn isir rkupru mingħand dawk li kienu akkwistaw l-assi bil-prezz tas-suq permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(136)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tirrimarka li fil-każistika tagħhom, il-Qorti tal-Ġustizzja u l-Qorti Ġenerali jagħtu importanza determinanti lil dawn l-istess fatturi.
(137)
Is-sentenza SMI (29) tagħmel distinzjoni bejn żewġ ipoteżi f’każ ta’ bejgħ ta’ attivitajiet li jkunu bbenefikaw minn għajnuna, jiġifieri l-bejgħ tal-ishma tal-impriża, li b’segwitu ta’ dan l-impriża li tkun ibbenefikat mill-għajnuna tibqa’ żżomm il-personalità legali tagħha (“share deal”), u l-bejgħ tal-assi kollha tal-impriża jew ta’ porzjon minnhom lil impriża oħra, li b’segwitu ta’ dan l-attività ekonomika mgħejuna ma tibqax titwettaq mill-istess persuna legali (“asset deal”).
(138)
F’dak li jirrigwarda x-“share deal”, il-Qorti tal-Ġustizzja stabbilixxiet li: (30)
“[…] meta impriża li tkun ibbenefikat minn għajnuna illegali mill-Istat, tiġi akkwistata bil-prezz tas-suq, jiġifieri bl-ogħla prezz li investitur privat li jopera taħt kundizzjonijiet kompetittivi normali jkun lest li jħallas għal din il-kumpanija fis-sitwazzjoni li tkun tinsab fiha, b’mod partikolari wara li tkun irċeviet għajnuna mill-Istat, l-element ta’ għajnuna jkun ġie kkalkulat skont il-prezz tas-suq u inkluż fil-prezz tax-xiri. Taħt tali kundizzjonijiet, ix-xerrej ma jistax jiġi kkunsidrat bħala li jkun gawda minn xi vantaġġ fil-konfront tal-operaturi l-oħra fis-suq (dwar dan, ara s-Sentenza tal-20 ta’ Settembru 2001, Banks, C-390/98, Ġabra p. I-6117, il-punt 77).
F’dan il-każ, l-impriża li ngħatawlha l-għajnuniet illegali mill-Istat għadha żżomm il-personalità legali tagħha u qed tkompli twettaq l-attivitajiet issussidjati mill-għajnuniet mill-Istat. B’hekk, normalment hija din l-impriża li żżomm il-vantaġġ kompetittiv marbut mal-għajnuniet imsemmija u għaldaqstant hija din l-impriża li għandu jkollha l-obbligu li tħallas lura ammont ekwivalenti għall-ammont ta’ dawn l-għajnuniet. […]”
(139)
F’dak li jirrigwarda l-“asset deal”, il-Qorti tal-Ġustizzja tkompli b’dan li ġej: (31)
“Huwa ċertament possibbli li, fl-ipoteżi fejn il-kumpaniji ta’ salvataġġ huma maħluqa bil-għan li jkomplu jwettqu uħud mill-attivitajiet tal-impriża li tkun ibbenefikat mill-għajnuniet, meta din tfalli, il-kumpaniji msemmija jistgħu wkoll, jekk ikun meħtieġ, jintalbu jħallsu lura l-għajnuniet inkwistjoni, fejn ikun ġie stabbilit li huma għadhom igawdu b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet imsemmija. Fil-fatt dan jista’ jkun il-każ, partikolarment, meta dawn il-kumpaniji ta’ salvataġġ jipproċedu għall-akkwist tal-assi tal-kumpanija f’likwidazzjoni mingħajr ma jħallsu lura prezz konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq jew meta jiġi stabbilit li l-ħolqien ta’ kumpaniji bħal dawn iwassal biex jiġi evitat l-obbligu ta’ rkupru ta’ dawn l-għajnuniet.”
(140)
Fis-sentenza Seleco (32) issir l-istess distinzjoni. F’din is-sentenza, il-Qorti tal-Ġustizzja tikkonferma li l-Kummissjoni tista’ tiġi mġiegħla tirrikjedi li l-irkupru ma jkunx limitat għall-impriża inizjali, iżda li jiġi estiż għall-impriża li tkompli bl-attività tal-impriża inizjali permezz tal-mezzi ta’ produzzjoni li ġew trasferiti lilha, meta ċerti elementi tat-trasferiment jkunu jindikaw kontinwità ekonomika bejn iż-żewġ entitajiet. Il-Qorti tal-Ġustizzja aċċettat ukoll ir-rilevanza tal-indikaturi segwenti biex tiġi stabbilita kontinwità ekonomika: l-għan tat-trasferiment (l-assi u l-obbligazzjonijiet, il-kontinwità tal-forza tax-xogħol, l-assi miġbura f’daqqa), il-prezz tat-trasferiment, l-identità tal-azzjonarji jew tal-proprjetarji tal-impriża akkwirenti u tal-impriża inizjali, il-mument li fih sar it-trasferiment (wara l-bidu tal-inkjesta, il-ftuħ tal-proċedura jew id-deċiżjoni finali) jew fl-aħħar il-loġika ekonomika tat-tranżazzjoni (33).
(141)
Jidher xieraq ukoll li jiġi enfasizzat li l-bejgħ tal-assi fil-kawżi SMI u Seleco twettaq fil-qafas ta’ proċedura kollettiva, issorveljata minn imħallef. Kien jikkonċerna porzjon biss mill-assi tal-impriżi sottomessi għall-proċedura kollettiva. Barra minn hekk, skont il-Qorti tal-Ġustizzja, ma kienx ġie stabbilit li l-bejgħ ma kienx jikkorrespondi għal kundizzjonijiet ta’ suq.
(142)
Il-Qorti Ġenerali analizzat “asset deal” fis-sentenza CDA (34) u b’mod partikolari vverifikat jekk fil-każ inkwistjoni kienx hemm indikazzjonijiet li jippermettu li jiġi konkluż li l-ordni ta’ rkupru kien qed jiġi evitat permezz ta’ bejgħ parzjali ta’ assi. Il-Qorti Ġenerali qieset li rieda bħal din ma ġietx stabbilita min-naħa tal-Kummissjoni fil-każ inkwistjoni u li CDA ma kinitx qed tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet mogħtija. Il-Qorti Ġenerali bbażat din l-affermazzjoni fuq żewġ elementi fattwali: il-bejgħ kien limitat għal porzjon tal-assi, li ġew mibjugħa kollha f’daqqa u permezz ta’ dan il-mod ta’ kif saru l-affarijiet (jiġifieri l-bejgħ f’daqqa) inkisbet somma ogħla minn dik li nkisbet meta nbiegħu l-assi inkwistjoni separatament.
(143)
Għalhekk, fid-dawl tal-kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja u mill-Qorti Ġenerali, ikun xieraq li tiġi eżaminata t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, sabiex jiġi stabbilit jekk l-irkupru għandux jiġi estiż għal Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
(144)
L-ewwel nett, f’dak li jirrigwarda t-trasferiment tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha f’daqqa, bl-eċċezzjoni ta’ tliet obbligazzjonijiet finanzjarji (self azzjonarju kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA mal-grupp SNCF, obbligazzjoni relatata mat-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”; obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li tammonta għal EUR 41 miljun) mingħand Sernam SA lil Sernam Xpress, il-Kummissjoni tosserva li dan it-trasferiment kien ikopri l-impriża kollha kemm hi (ara t-Taqsima 3.2.3.). Għalhekk hemm kontinwità ekonomika bejn Sernam SA u Sernam Xpress. Dan joħloq distinzjoni bejn il-każ preżenti u l-fatti li wasslu għas-sentenzi SMI, Seleco u CDA, li kienu jikkonċernaw il-bejgħ ta’ porzjon biss tal-assi. Barra minn hekk, it-trasferiment sar fost l-impriżi ta’ grupp. Dan sar wara deċiżjoni finali tal-Kummissjoni li tordna l-irkupru tal-għajnuna u l-unika loġika ekonomika tagħha hija li jingħata permess għat-tkomplija tal-attivitajiet ta’ Sernam SA, mingħajr ma jkun hemm għalfejn jiġu rrispettati l-kundizzjonijiet imposti mill-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2. B’hekk, huma preżenti l-kriterji kollha li jindikaw il-kontinwità ekonomika skont id-Deċiżjoni u skont is-sentenza Seleco.
(145)
Minkejja dan, il-Kummissjoni tirrimarka li t-trasferiment lil Sernam Xpress ma jikkorrespondix mal-kundizzjonijiet tas-suq. It-trasferiment lil Sernam Xpress seħħ bi prezz negattiv u ma jirriżultax minn proċedura trasparenti u miftuħa (ara t-Taqsima 3.2.5.). Mal-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun, meqjus bħala għajnuna operazzjonali li tippermetti li jiġi kopert it-telf ta’ Sernam Xpress għall-perjodu ta’ bejn l-2005 u l-2008, (35) tiżdied ir-rinunzja mill-SNCF tal-kreditu kontra Sernam SA li tammonta għal EUR 38,5 miljun (ara l-premessa 27). Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tirrimarka wkoll li l-obbligazzjonijiet li jibqgħu f’Sernam SA jikkostitwixxu dejn kontra xi partijiet terzi, u mhux kontra l-SNCF. Permezz tal-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 57 miljun, l-SNCF ippermettiet lil Sernam Xpress, li tal-anqas għall-perjodu ta’ bejn l-2005 u l-2008, tonora dawn il-krediti fit-totalità tagħhom. Kieku, min-naħa l-oħra, l-SNCF kienet biegħet l-assi biss bi prezz pożittiv, id-dejn ta’ Sernam SA lejn il-partijiet terzi kien ikun onorat biss sal-ammont ekwivalenti għad-dħul minn fuq il-bejgħ. Dan huwa indikatur addizzjonali li l-bilanċ kuntrattwali bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jikkorrespondix mal-kundizzjonijiet ta’ suq.
(146)
Għandu jiġi rrimarkat ukoll li l-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun huwa ogħla mill-aħjar offerta riċevuta matul is-sejħa għall-offerti li kienet bla suċċess, li kien prezz negattiv ta’ EUR 56,4 miljun (offerta tat-tieni fażi [il-kandidat Nru 5]).
(147)
It-trasferiment ippermetta li Sernam Xpress tevita l-ordni ta’ rkupru ta’ EUR 41 miljun li kien ta’ piż fuq Sernam SA, u ppermettilha tkompli bl-attivitajiet ta’ Sernam SA mingħajr ma jkollha tħallas lura din l-għajnuna u mingħajr ma jkollha tirrispetta l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(148)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li t-trasferiment tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Sernam Xpress wassal biex Sernam Xpress setgħet tkompli tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet mogħtija. Fil-fatt, kien hemm kontinwità ekonomika bejn iż-żewġ kumpaniji, u t-trasferiment jikkorrespondi mal-fatt li ġie evitat l-ordni ta’ rkupru li kien ta’ piż fuq Sernam SA.
(149)
Hekk kif ġie spjegat fis-sentenzi SMI u Seleco, il-bejgħ ta’ azzjonijiet ta’ kumpanija li tkun ibbenefikat minn għajnuna illegali minn azzjonarju lil xi parti terza ma jinfluwenzax l-obbligu ta’ rkupru mill-kumpanija benefiċjarja. Konsegwentement, il-bejgħ tal-ishma tal-kumpanija ta’ Sernam Xpress lil Financière Sernam ma rriżultax fil-ħelsien ta’ Sernam Xpress mill-obbligu li tħallas lura l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun.
(150)
B’segwitu għall-amalgamazzjoni bejn Sernam Xpress u Financière Sernam, l-obbligu ta’ rkupru ġie trasferit lil Financière Sernam. Barra minn dan, Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, qed ikomplu bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li inizjalment kienet ingħatat lil Sernam SA.
(151)
Apparti minn hekk, għar-raġunijiet imsemmija fil-punt 3.4 ta’ hawn taħt, l-argumenti li ħarġu bihom l-awtoritajiet Franċiżi abbażi tal-applikazzjoni tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq għandhom jiġu mwarrba.
3.4. FIR-RIGWARD TAL-GĦAJNUNIET IL-ĠODDA MOGĦTIJA LIL SERNAM XPRESS
(152)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jipprevedi għadd partikolari ta’ miżuri, li jkunu jistgħu jikkostitwixxu għajnuniet ġodda (ara l-premessa 36 ta’ hawn fuq). Il-Kummissjoni trid tivverifika jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux għajnuniet ġodda u fejn xieraq, jekk dawn l-għajnuniet jistgħux jiġu ddikjarati bħala kompatibbli mas-suq intern.
(153)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn il-miżuri kollha jikkonformaw mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. L-SNCF allegatament ittrasferixxiet l-attivitajiet ta’ Sernam SA lill-kumpanija li kienet ippreżentat l-aħjar offerta matul sejħa għall-offerti trasparenti u miftuħa, u din l-offerta, anke jekk tikkonsisti minn prezz negattiv, kellha tkun tiswa inqas lill-Istat azzjonarju minn kemm kellha tkun tiswieh il-likwidazzjoni ta’ Sernam.
(154)
Il-Kummissjoni tqis li f’sitwazzjoni ta’ rkupru tal-għajnuna, ma setax jiġi applikat il-prinċipju tal-investitur privat. Matul l-irkupru ta’ għajnuna, l-Istat jaġixxi skont l-obbligi li jaqgħu fuqu f’konformità mal-liġi tal-Unjoni, u mhux fir-rwol tiegħu ta’ Stat azzjonarju.
(155)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tirrimarka li l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ikkunsidra l-bejgħ ta’ assi bħala ekwivalenti għall-miżuri ta’ kumpens imposti mill-Artikolu 3(1). Skont il-punt 40 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (36), iċ-ċessjoni ta’ attività żbilanċjata ma tistax titqies bħala miżura ta’ kumpens. Il-prezz negattiv li ntlaħaq ftehim dwaru bejn l-SNCF u Financière Sernam juri li din hija ċ-ċessjoni ta’ attività żbilanċjata, li ma tistax tkun l-ekwivalenti ta’ miżura ta’ kumpens. F’dan il-każ, il-prezz negattiv jikkorrespondi għal għajnuna operazzjonali mogħti lill-impriża, li għalhekk, minħabba n-natura tagħha, mhijiex kapaċi tnaqqas it-tfixkil fil-kompetizzjoni.
(156)
Apparti dan, kieku wieħed kellu jaċċetta l-pożizzjoni li kienet qed tħaddan Franza, Franza setgħet tevita l-obbligu tagħha li tirkupra, mingħand Sernam SA u minn kwalunkwe kumpanija oħra li tkompli bl-attività ekonomika tagħha, l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun iddikjarata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2, kif ukoll l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun li ġiet applikata b’mod abbużiv. Riżultat bħal dan kien se jikkontradixxi b’mod ovvju l-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, li min-naħa tagħha tistieden lill-Istat Membru jirkupra l-għajnuna mingħajr dewmien, billi jirrikorri għall-mezzi legali kollha disponibbli, inkluż is-sekwestru tal-assi tal-impriża u, fejn ikun meħtieġ, il-likwidazzjoni ta’ din tal-aħħar, jekk ma tkunx f’pożizzjoni li tipproċedi għar-rimborż inkwistjoni (37).
(157)
L-aċċettazzjoni tal-pożizzjoni mħaddna minn Franza tkun twassal ukoll għal diskriminazzjoni bejn impriża privata u impriża pubblika. Filwaqt li l-Istat ikun qed jieħu miżuri għall-irkupru mingħand l-impriża privata, u fejn meħtieġ jasal sal-likwidazzjoni tagħha, l-impriża pubblika tkun tista’ taħrab dan id-destin bl-unika kundizzjoni li l-bejgħ tagħha bi prezz negattiv ikun iqum inqas flus lill-Istat minn kemm iqum l-irkupru tal-għajnuniet illegali u inkompatibbli li tkun irċeviet.
(158)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li l-prinċipju tal-operatur privat fl-ekonomija tas-suq ma jistax jiġi invokat min-naħa ta’ Franza biex il-miżuri previsti fil-memorandum tal-ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jevitaw il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat.
(159)
Għaldaqstant, għandu jiġi stabbilit jekk il-miżuri inkwistjoni tawx vantaġġ lil Sernam Xpress jew lil Financière Sernam. Billi sussegwentement dawn iż-żewġ impriżi ġew amalgamati, mhux meħtieġ li ssir distinzjoni bejn il-vantaġġi mogħtija lill-waħda jew lill-oħra. It-tliet kriterji li jagħtu prova tal-preżenza ta’ għajnuna huma sodisfatti: il-miżuri ngħataw minn riżorsi ta’ impriża pubblika, l-SNCF; l-SNCF tikkostitwixxi stabbiliment pubbliku industrijali u kummerċjali (EPIC) sottomessa għal sorveljanza stretta ħafna mill-Istat; għalhekk l-għoti tal-vantaġġ huwa attribwibbli wkoll għall-Istat. Billi Sernam Xpress/Financière Sernam huma attivi fit-trasport bit-triq, li huwa settur miftuħ għall-kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni, hemm riskju li l-vantaġġ mogħti joħloq tfixkil fil-kompetizzjoni u jolqot l-iskambji bejn l-Istati Membri.
3.4.1. Fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun ta’ Sernam SA min-naħa tal-SNCF
(160)
Permezz tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun ta’ Sernam SA min-naħa tal-SNCF, Sernam SA rċeviet vantaġġ finanzjarju konsiderevoli, li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha. Dan il-vantaġġ imbagħad ġie trasferit flimkien mal-assi u l-obbligazzjonijiet l-oħra lil Sernam Xpress.
3.4.2. Fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun ta’ Sernam Xpress min-naħa tal-SNCF
(161)
Permezz tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun ta’ Sernam Xpress min-naħa tal-SNCF, Sernam Xpress rċeviet vantaġġ finanzjarju konsiderevoli, li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-SNCF irċeviet ħlas ta’ EUR 2 miljun mingħand Financière Sernam li jinnewtralizza r-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun, u li konsegwentement ma ngħata l-ebda vantaġġ.
3.4.3. Fir-rigward tar-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA
(162)
Kif ġie spjegat fil-premessa 33, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma tinkudix żewġ krediti tal-SNCF kontra Sernam SA li jammontaw għal EUR 38,5 miljun. Billi tirrinunzja għal dawn il-krediti, l-SNCF toffri vantaġġ ta’ ammont ekwivalenti għal Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.4. Fir-rigward tal-garanziji mogħtija mill-SNCF
(163)
Matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, l-SNCF tat il-garanziji li ġejjin:
-
Hija ntrabtet li, f’perjodu ta’ żmien fiss, ittemm l-iżvilupp ta’ sit partikolari (Valenton) meħtieġ għall-operat tat-Train Bloc Express (TBE), taħt piena ta’ multa ta’ miljun euro f’każ ta’ dewmien;
-
Hija ntrabtet li tkopri kwalunkwe żieda eventwali fil-kirjiet tas-siti l-ġodda ta’ operat, b’limitu ta’ differenza massima ta’ EUR 3 miljun;
-
Hija estendiet bi tliet snin id-dritt għar-ritorn ta’ […] ħaddiem tal-ferroviji ssekondati biex jaħdmu f’Sernam;
-
Hija estendiet bi tliet snin memorandum soċjali li jiggarantixxi lil […] ħaddiem ta’ Sernam li jiġu impjegati mill-ġdid ġewwa l-SNCF f’każ ta’ tkeċċija (min-naħa ta’ Sernam);
-
L-SNCF iggarantixxiet il-“kontinwità tat-train bloc express (TBE)’ (38) u l-aċċess għalih (39). B’rabta ma’ dan, l-SNCF ħallset EUR 3 miljun lil Sernam Xpress.
(164)
F’dak li jirrigwarda l-ewwel żewġ garanziji, jidher biċ-ċar li dawn jagħtu vantaġġ lil Sernam Xpress/Financière Sernam. Fil-fatt, mingħajr dawn iż-żewġ garanziji Sernam Xpress/Financière Sernam kien ikollhom iġarrbu l-ispejjeż inkwistjoni huma stess.
(165)
F’dak li jirrigwarda l-garanziji tat-TBE, il-Kummissjoni tqis li dawn inaqqsu b’mod sinifikanti r-riskju ta’ Sernam Xpress/Financière Sernam. Għaldaqstant, dawn jagħtuhom vantaġġ.
(166)
Fl-opinjoni ta’ Franza, il-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji fil-verità tkun tibbenefika minnha l-SNCF. Fil-fatt, l-SNCF issekondat għadd partikolari ta’ ħaddiema tal-ferroviji biex jaħdmu f’Sernam SA. Dawn il-ħaddiema tal-ferroviji, li l-ispiża tagħhom kienet qed tiġġarrab minn Sernam SA, seta’ jkollhom id-dritt li jerġgħu jiġu integrati fl-SNCF fuq sempliċi talba min-naħa tagħhom. Fid-dawl tal-biżgħat li setgħu jirriżultaw minn privatizzazzjoni, l-SNCF imbagħad estendiet il-perjodu li matulu l-ħaddiema tal-ferroviji setgħu jeżerċitaw dan id-dritt, bil-ħsieb li jiġi evitat li jkun hemm ritorn qawwi ta’ dawn tal-aħħar, billi dan kien ikun iqum aktar flus lill-SNCF.
(167)
Il-Kummissjoni tqis li mingħajr din il-garanzija, il-ħaddiema tal-ferroviji wisq probabbli kienu jitolbu li jerġgħu jiġu integrati fl-SNCF fil-mument tat-trażmissjoni tal-attivitajiet. Sernam Xpress kien ikollha tissostitwihom b’impjegati ġodda taħt status privat. Il-Kummissjoni tqis li aktarx f’dan il-każ, is-salarju ta’ dawn l-impjegati l-ġodda kien ikun inqas minn dak tal-ħaddiema tal-ferroviji, u dan kien ikun jikkumpensa għall-ispiża addizzjonali ta’ Sernam Xpress li tirriżulta mill-esperjenza limitata tagħhom jew inkella mid-diffikultà li jiġi rreklutat għadd konsiderevoli ta’ impjegati ġodda f’daqshekk qasir żmien.
(168)
F’dak li jirrigwarda l-estensjoni tal-garanzija tal-għoti ta’ impjieg mill-ġdid għal perjodu ta’ tliet snin, Franza tqis li din tikkostitwixxi dritt individwali mogħti mill-SNCF lil ċerti impjegati. Aktarx la Financière Sernam, u lanqas Sernam Xpress ma kienu partijiet f’dan il-ftehim.
(169)
Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din l-analiżi. Fil-fatt, din il-garanzija trendi aktar attraenti l-fatt li wieħed jibqa’ jaħdem ma’ Sernam Xpress matul il-perjodu inkwistjoni, mingħajr ma Sernam Xpress ikollha ġġarrab kwalunkwe spiża addizzjonali.
(170)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanziji mogħtija mill-SNCF fil-memorandum tal-21 ta’ Lulju 2005, bl-eċċezzjoni tal-garanzija għall-ħaddiema tal-ferroviji, jagħtu vantaġġ lil Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Filwaqt li l-valur tal-ewwel tliet garanziji jista’ jiġi kkalkulat faċilment (miljun euro, EUR 3 miljun u EUR 3 miljun rispettivament), dan mhux il-każ għall-garanzija tal-għoti ta’ impjieg mill-ġdid lill-impjegati. Franza għandha tistabbilixxi ż-żieda fis-salarju li suppost Sernam Xpress/Financière Sernam kellhom jagħtu lill-impjegati tagħhom, fin-nuqqas ta’ din il-garanzija, sabiex jintlaħaq l-istess objettiv.
3.4.5. Fir-rigward tal-prezz tal-bejgħ
(172)
Fil-premessa 164 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet ukoll id-dubji tagħha dwar jekk il-prezz negattiv “imħallas” minn Financière Sernam kienx fil-fatt jikkorrespondi mal-valur tas-suq. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tirrimarka li sadanittant, kien hemm l-amalgamazzjoni bejn Sernam Xpress u Financière Sernam, u li għajnuna possibbli lil Financière Sernam li kienet tinkludi prezz negattiv wisq għoli, ma kinitx se tkun superjuri għall-għajnuna ta’ EUR 57 miljun li ngħatat lil Sernam Xpress bħala għajnuna ġdida. Konsegwentement, m’għadux meħtieġ li tingħata deċiżjoni dwar il-kwistjoni tal-għoti ta’ għajnuna possibbli lix-xerrej.
3.4.6. Konklużjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuniet ġodda
(173)
Il-miżuri tal-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 deskritti f’din it-Taqsima 3.4 jikkostitwixxu għajnuniet ġodda għal Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. L-inkompatibbiltà mas-suq intern u l-irkupru
(174)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa d-dmir tal-Istat Membru li jinvoka r-raġunijiet ta’ kompatibbiltà ta’ għajnuna. Billi Franza ma invokat l-ebda raġuni ta’ kompatibbiltà, il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn l-għajnuniet huma inkompatibbli mas-suq intern u għandhom jiġu rkuprati, flimkien mal-imgħaxijiet li jkunu laħqu akkumulaw.
(175)
Dan l-irkupru għandu jsir minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Service u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li qabel kienet titwettaq minn Sernam Xpress (amalgamata ma’ Financière Sernam).
3.5. FIR-RIGWARD TAL-KLAWŻOLA TA’ RIŻOLUZZJONI
(176)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jinkludi klawżola ta’ riżoluzzjoni f’każ li l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni negattiva fil-ħames snin ta’ wara l-konklużjoni tal-memorandum ta’ ftehim. Anke din il-klawżola tkun tista’ tikkostitwixxi għajnuna ġdida. Madankollu, f’din l-ipoteżi, ir-rimedju jkun jikkonsisti fl-inapplikabbiltà tagħha. Fil-fatt, billi l-klawżola baqgħet ma ġietx applikata, inkiseb dan ir-riżultat. Għalhekk, mhux meħtieġ li l-klawżola inkwistjoni tiġi analizzata aktar fid-dettall.
3.6. FIR-RIGWARD TAL-ASPETTATTIVI LEĠITTIMI
(177)
L-argument invokat mill-awtoritajiet Franċiżi li, il-passi li ttieħdu in buona fede fil-konfront tal-Kummissjoni u f’konformità mad-dmir tagħhom ta’ kooperazzjoni (bħalma hi ż-żjara tagħhom lill-Kummissjoni fl-24 ta’ Novembru 2004 u l-korrespondenza tagħhom tal-21 ta’ Diċembru 2004), wasslu biex inħolqu aspettattivi leġittimi rigward il-konformità tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam mad-Deċiżjoni Sernam 2 u mal-liġi tal-Unjoni, ma jistax jiġi aċċettat.
(178)
Fil-fatt, l-informazzjoni kkomunikata min-naħa ta’ Franza kienet tillimita ruħha li tgħarraf lill-Kummissjoni bl-għażla li jinbiegħu l-assi kollha f’daqqa mingħajr ma tiddeskrivi l-elementi ewlenin tat-tranżazzjoni tat-trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA. B’mod partikolari, in-nota ta’ informazzjoni tal-21 ta’ Diċembru 2004 lill-Kummissjoni tillimita ruħha li tindika ċerti elementi relatati mal-organizzazzjoni tal-proċess ta’ ċessjoni tal-assi u man-natura miftuħa u trasparenti tiegħu, bil-ħsieb li dan iwassal għal bejgħ bi prezz tas-suq qabel it-30 ta’ Ġunju 2005.
(179)
Għaldaqstant, l-ebda minn dawn l-elementi li ġejjin ma ġew miġjuba għall-attenzjoni tal-Kummissjoni:
1.
il-fatt li ċ-ċessjoni prevista kienet se tkun imsejsa fuq trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp tal-assi u tal-obbligazzjonijiet lil entità legali oħra (Sernam Xpress), segwit minn ċessjoni ta’ din l-entità l-oħra (“share deal”);
2.
il-fatt li porzjon tal-obbligazzjonijiet kien se jkun trasferit flimkien mal-assi u li l-ordni ta’ rkupru relatat mal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun u l-krediti tal-SNCF ta’ EUR 38,5 miljun biss kienu se jibqgħu fl-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA;
3.
il-fatt li Franza kienet lesta li tirrikapitalizza lil Sernam SA u lil Sernam Xpress f’każ li l-offerta tal-akkwist kienet se tkun bi prezz negattiv.
(180)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni dwar dawn l-elementi, ma kienx possibbli li l-Kummissjoni tipprevedi l-mod ta’ kif, fl-aħħar mill-aħħar, Franza implimentat id-Deċiżjoni Sernam 2. Għall-kuntrarju ta’ dan, in-nota tal-21 ta’ Diċembru 2004 tagħti l-impressjoni li ċ-ċessjoni kienet se titwettaq mingħajr l-ebda distinzjoni bejn l-obbligazzjonijiet u bi prezz pożittiv billi hija tindika li “hekk kif iċ-ċessjoni titwettaq, il-prodotti li jirriżultaw minnha se jintużaw għar-rimborż tal-obbligazzjonijiet tal-persuna ġuridika Sernam, li jinkludu l-għajnuna inkompatibbli li ngħatatilha, fil-qafas tal-proċeduri nazzjonali stabbiliti”.
(181)
Jekk, meta tiġi kkunsidrata n-natura negattiva tal-prezzijiet offruti għall-assi ta’ Sernam SA, l-eventwalità ta’ rikapitalizzazzjoni (il-fatt Nru 3) ħarġet fid-dieher biss meta ġew riċevuti xi offerti, tal-inqas il-prinċipju ta’ bejgħ tal-assi flimkien ma’ porzjon tal-obbligazzjonijiet (il-fatt Nru 2) kellu jkun diġà magħruf fi Franza meta din ifformulat in-nota tagħha tal-21 ta’ Diċembru 2004. Hu x’inhu, l-awtoritajiet Franċiżi ma jistgħux jistennew li se jgawdu minn aspettattivi leġittimi jekk dawn ma infurmawx lill-Kummissjoni minn jeddhom, sa mhux aktar tard mill-21 ta’ Diċembru 2004, dwar dawn il-fatti sostanzjali.
(182)
Fl-aħħar nett u fuq kollox, jekk l-awtoritajiet Franċiżi kienu qed jesperjenzaw xi diffikultajiet fl-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, huma kellhom jerġgħu jirrikorru għall-Kummissjoni sabiex, flimkien magħha, jaslu għal soluzzjoni li tikkonċerna arranġamenti oħrajn f’konformità mal-prinċipju tal-kooperazzjoni leali previst fl-Artikolu 4(3) tat-TUE. It-Taqsima 3.2.3 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (40), tikkonferma li, b’applikazzjoni ta’ dan il-prinċipju ġenerali, Stat Membru ma jistax jiddevja mill-pjan ta’ ristrutturar mingħajr ma jinnotifika lill-Kummissjoni u mingħajr l-approvazzjoni minn qabel ta’ din tal-aħħar.
(183)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni qatt ma tat kwalunkwe kunsens dwar it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza.
(184)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li la Franza u lanqas il-benefiċjarji tal-għajnuna ma jistgħu jinvokaw xi aspettattivi leġittimi.
4. L-IRKUPRU
(185)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-kundizzjonijiet tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati. B’konsegwenza ta’ dan, il-miżuri ta’ għajnuna awtorizzati mid-Deċiżjoni Sernam 2 ġew implimentati b’mod abbużiv skont l-Artikolu 16 tar-Regolament Nru 659/1999. Billi Franza ma invokatx raġunijiet ta’ kompatibbiltà għal dawn l-għajnuniet, dawn huma kkunsidrati bħala inkompatibbli mas-suq intern. Għalhekk, Franza trid tieħu l-miżuri kollha biex tipproċedi għall-irkupru ta’ dawn l-għajnuniet u tal-imgħaxijiet.
(186)
Dawn il-miżuri ta’ għajnuna jammontaw għal EUR 503 miljun. Dawn jinkludu diversi għajnuniet għar-ristrutturar li jammontaw għal FRF 2 938 miljun, jiġifieri EUR 448 miljun. Dawn l-għajnuniet huma ppreżentati fit-Tabella 3 tad-Deċiżjoni tat-30 ta’ April 2003, ta’ liema l-elementi ewlenin huma murija fit-tabella ta’ hawn taħt:
(miljuni ta’ FRF)
Kapital inizjali
44
Finanzjament tat-telf 2000
698
Finanzjament tat-telf 2001
252
Finanzjament tar-ristrutturar: l-assenjazzjoni tal-SNCF
1 300
Finanzjament tar-ristrutturar: self fuq l-ekwità mingħand l-SNCF
250
Spejjeż addizzjonali għall-ħaddiema tal-ferroviji
394
Total tal-għajnuna għar-ristrutturar
2 938
(187)
Sabiex jintlaħaq l-ammont ta’ EUR 503 miljun, huwa meħtieġ li jiġu miżjuda l-għajnuniet imħallsa fil-qafas tal-kuntratti tat-trasport ta’ bagalji u ta’ gazzetti li jammontaw għal EUR 34 miljun u dawk fil-qafas tal-kuntratti ta’ provvisti li jammontaw għal EUR 21 miljun.
(188)
Għal aktar dettalji, għandha ssir referenza għad-Deċiżjoni Sernam 1 tat-23 ta’ Mejju 2001.
(189)
Sabiex jipproċedu għall-irkupru effettiv u immedjat tal-għajnuna, l-awtoritajiet Franċiżi jridu jipprovdu d-data li fiha kull għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju (41). L-imgħaxijiet fuq l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jridu jiġu kkalkulati għal kull miżura, minn din id-data ‘l hemm, permezz ta’ bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 (42).
(190)
Bl-istess mod, l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li diġà ġiet ikkunsidrata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2, għandha tiġi rkuprata flimkien mal-imgħaxijiet, ikkalkulati bl-istess metodu.
(191)
Fl-aħħar, ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun, ir-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA fuq l-ammont ta’ EUR 38,5 miljun u l-garanziji mogħtija mill-SNCF matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, bl-eċċezzjoni tal-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji, ukoll jikkostitwixxu għajnuniet mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern. Dawn l-għajnuniet il-ġodda għandhom jiġu rkuprati, flimkien mal-imgħaxijiet, ikkalkulati bl-istess metodu. Għall-metodu tal-kalkulazzjoni tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati, il-Kummissjoni tagħmel referenza għall-premessi 171 u 189 ta’ din id-Deċiżjoni.
(192)
Sabiex jiġi stabbilit l-ammont ta’ għajnuna li għandha tiġi rkuprata, Franza tista’ tikkunsidra kwalunkwe somma riċevuta mill-SNCF fil-qafas tal-likwidazzjoni tal-kumpanija Sernam SA, bħala ħlas lura tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun miżjuda bl-imgħaxijiet u/jew tas-self fuq l-ekwità miżjud bl-imgħaxijiet.
(193)
F’każ li l-SNCF tkun irċeviet rimborż globali għall-krediti kollha tagħha, Franza tkun tista’ tikkunsidra kwalunkwe somom li jkunu ġew irkuprati mill-SNCF wara l-likwidazzjoni ta’ Sernam SA, fi proporzjon biss tar-rabta bejn l-ammont taż-żewġ miżuri ta’ għajnuna li jkunu ġew irreġistrati u l-ammont totali tal-krediti skritti fl-obbligazzjonijiet tal-kumpanija Sernam SA.
(194)
Dawn l-irkupri, inkluż l-irkupru tal-għajnuniet li inizjalment ingħataw lil Sernam SA u lil Sernam Xpress, iridu jsiru minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, Sernam Service u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li preċedentement kienet titwettaq minn Sernam Xpress (li ġiet amalgamata ma’ Financière Sernam) u qabilha minn Sernam SA.
(195)
Fil-fatt m’hemm l-ebda dubju li Sernam Xpress u s-sussidjarji operazzjonali tagħha Sernam Services u Aster, komplew għaddejjin bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA, billi dan kien preċiżament l-objettiv tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza. Barra minn dan, minn ċerti elementi fil-fajl jirriżulta li Sernam Xpress, Sernam Services u Aster verament komplew iwettqu l-attività, li kienet ibbenefikat mill-għajnuna, skont il-pjan kummerċjali kurrenti ta’ Sernam SA u bl-istess persunal. Imbagħad, fit-30 ta’ Ġunju 2011, Financière Sernam, l-uniku sieħeb, xoljiet lill-kumpanija Sernam Xpress u assorbiet l-assi u l-obbligazzjonijiet tagħha. B’hekk, Financière Sernam tikkostitwixxi s-suċċessur legali ta’ Sernam Xpress kif ukoll is-suċċessur ekonomiku tagħha minħabba li, illum il-ġurnata hija (Financière Sernam) għandha taħt idejha u tikkontrolla direttament lis-sussidjarji operazzjonali Sernam Services u Aster. Barra minn dan, Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, qed ikomplu bl-attività ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna. Apparti dan, f’Mejju tal-2011 Sernam Services irċeviet assenjazzjoni ta’ assi flimkien mat-trasferiment tad-ditta Sernam, li huwa stmat li tammonta għal EUR 15-il miljun, mingħajr ma ħallset lura kumpens adegwat. Fir-rigward ta’ Aster, min-naħa l-waħda hija bbenefikat f’Marzu tal-2008 minn assenjazzjoni fil-kont kurrenti ta’ EUR 5 miljun, ammont li ġie rrinunzjat favuriha f’Lulju tal-2008; min-naħa l-oħra, hija ġiet irrikapitalizzata f’Diċembru tal-2011 permezz tar-rinunzja ta’ EUR 5 599 998 iskritti fil-kont kurrenti. Għalhekk, dawn iż-żewġ sussidjarji bbenefikaw minn għajnuniet li inizjalment ingħataw lil Sernam SA u lil Sernam Xpress, mhux biss minħabba li huma kumpaniji li jiffurmaw parti mill-grupp u għall-fatt li huma qed ikomplu għaddejjin bl-attività tiegħu, iżda wkoll minħabba li t-trasferiment ta’ ċerti assi jew ta’ miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni sar favurihom.
(196)
Jaqbel li jiġi speċifikat li Sernam SA stess hija riżultat tat-trasformazzjoni ta’ Sernam SCS f’kumpanija pubblika ta’ responsabbiltà limitata fl-aħħar tal-2001 (dwar dan is-suġġett ara l-premessa 11 tad-Deċiżjoni Sernam 2). B’hekk, Sernam SCS kienet il-benefiċjarju oriġinali ta’ parti mill-għajnuniet inkwistjoni.
(197)
Billi, il-kumpanija Financière Sernam kif ukoll is-sussidjarja tagħha Sernam Services tpoġġew taħt amministrazzjoni ġudizzjarja fil-31 ta’ Jannar 2012, u Aster, is-sussidjarja ta’ Financière Sernam tqiegħdet f’likwidazzjoni ġudizzjarja fit-3 ta’ Frar 2012, l-awtoritajiet Franċiżi ġew mistiedna jiddeterminaw l-ammont tal-għajnuniet, flimkien mal-imgħaxijiet akkumulati, li għandu jiġi rkuprat kemm jista’ jkun malajr, sabiex jiġi skritt fl-obbligazzjonijiet ta’ dawn l-impriżi.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuniet mill-Istat li jammontaw għal EUR 503 miljun, mogħtija minn Franza lil Sernam SCS (li saret Sernam SA) u approvati mill-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni 2006/367/KE (43) tal-20 ta’ Ottubru 2004, ġew implimentati b’mod abbużiv. Dawn l-għajnuniet huma inkompatibbli mas-suq intern. Minnhom ibbenefikaw ukoll Sernam Xpress kif ukoll Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
2. Sernam Xpress kif ukoll Financière Sernam u b’mod partikolari s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster, ibbenefikaw ukoll mill-għajnuna mill-Istat mogħtija minn Franza lil Sernam SCS li tammonta għal EUR 41 miljun u li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3. Ir-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA mill-SNCF li tammonta għal EUR 57 miljun, ir-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA fuq l-ammont ta’ EUR 38,5 miljun u l-garanziji mogħtija mill-SNCF matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, bl-eċċezzjoni tal-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji, jikkostitwixxu għajnuniet mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Huwa mistenni li Franza tirkupra l-għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1 minn Financière Sernam u mis-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jagħtu lok għal imgħaxijiet mid-data li fiha l-għajnuniet tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sakemm jiġu effettivament irkuprati.
3. L-imgħaxijiet huma kkalkulati fuq bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 huwa immedjat u effettiv.
2. Franza għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fl-erba’ xhur li jsegwu d-data tan-notifika tagħha.
3. Fil-qafas ta’ din l-implimentazzjoni, Franza tista’ tieħu inkunsiderazzjoni kwalunkwe somom li ġew irkuprati mill-SNCF wara l-likwidazzjoni ta’ Sernam SA, bil-kundizzjonijiet indikati hawn fuq.
Artikolu 4
1. Fix-xahrejn li jsegwu n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Franza għandha tibgħat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
id-data li fiha kull miżura ta’ għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju u l-ammont totali (l-ammont prinċipali u l-imgħaxijiet) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju għal kull miżura ta’ għajnuna;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u ta’ dawk li huma ppjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Franza għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 tkun ġiet kompletament irkuprata. Fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, hija għandha tissottometti minnufih, kwalunkwe informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk li huma ppjanati, biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tibgħat ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Franza.
Magħmula fi Brussell, 9 ta’ Marzu 2012.