ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2011
o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu
(oznámeno pod číslem K(2011) 9380)
(Text s významem pro EHP)
(2012/21/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 106 odst. 3 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 14 Smlouvy vyžaduje, aby Unie, aniž jsou dotčeny články 93, 106 a 107 Smlouvy, pečovala v rámci svých pravomocí o to, aby zásady a podmínky pro fungování služeb obecného hospodářského zájmu umožňovaly naplnění jejich úkolů.
(2)
Zajištění fungování určitých služeb obecného hospodářského zájmu na základě zásad a za podmínek, které umožňují naplnění jejich úkolů, může vyžadovat finanční podporu státu na pokrytí některých nebo veškerých nákladů vyplývajících ze závazků veřejné služby. V souladu s článkem 345 Smlouvy ve výkladu Soudního dvora Evropské unie není podstatné, zda jsou tyto služby obecného hospodářského zájmu poskytovány veřejnými nebo soukromými podniky.
(3)
Ustanovení čl. 106 odst. 2 Smlouvy v tomto ohledu stanoví, že podniky, které jsou pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, nebo podniky, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, dokud tato pravidla právně nebo fakticky nebrání plnění svěřených úkolů. Tímto ustanovením by však neměl být dotčen rozvoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se zájmy Unie.
(4)
Ve svém rozsudku ve věci Altmark (1) Soudní dvůr uvedl, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby není státní podporou ve smyslu článku 107 Smlouvy, pokud jsou splněna čtyři kumulativní kritéria. Za prvé, podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny. Za druhé, parametry na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem. Za třetí, vyrovnání nesmí přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění závazků veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů a přiměřeného zisku. Za čtvrté, pokud v konkrétním případě nebyl podnik, který má plnit závazky veřejné služby, vybrán prostřednictvím řízení pro zadávání veřejných zakázek, které by umožnilo vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro společnost, musí být výše nezbytné vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil běžný, řádně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky.
(5)
Pokud nejsou splněna uvedená kritéria, ale přitom jsou splněny obecné podmínky použitelnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje vyrovnávací platba za závazek veřejné služby státní podporu a vztahují se na ni články 93, 106, 107 a 108 Smlouvy.
(6)
Mimo toto rozhodnutí mají pro používání pravidel státní podpory na vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu význam další tři předpisy:
a)
nové sdělení o používání pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (2) vyjasňuje používání článku 107 Smlouvy a kritéria uvedená v rozsudku Altmark, kterými se taková platba řídí;
b)
nové nařízení, které Komise zamýšlí přijmout o použití článků 107 a 108 Smlouvy na podporu de minimis na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu stanoví určité podmínky, včetně výše vyrovnávací platby, při jejichž splnění se má za to, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nesplňuje všechna kritéria čl. 107 odst. 1;
c)
revidovaný rámec pro státní podporu v podobě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (3) upřesňuje, jak bude Komise posuzovat případy, na které se nevztahuje toto rozhodnutí, a proto musí být oznámeny Komisi.
(7)
Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (4) upřesňuje význam a rozsah výjimky podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy a stanoví pravidla pro účinné sledování plnění kritérií stanovených v uvedeném předpisu. Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí 2005/842/ES a stanoví podmínky, za nichž státní podpora v podobě vyrovnávací platby za službu obecného hospodářského zájmu nepodléhá povinnosti oznámení předem stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy, protože ji lze považovat za slučitelnou s čl. 106 odst. 2 Smlouvy.
(8)
Taková podpora může být považována za slučitelnou, pouze pokud je poskytnuta za účelem zajištění poskytování služeb obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Z judikatury je zřejmé, že pokud daná problematika není upravena odvětvovými pravidly Unie, mají členské státy velký prostor k vlastnímu uvážení při vymezování služeb, které by mohly být považovány za služby obecného hospodářského zájmu. Úkolem Komise je tedy zajistit, aby ve vymezení služeb obecného hospodářského zájmu nebyla žádná zjevná chyba.
(9)
Jsou-li splněny určité podmínky, omezené částky vyrovnávací platby poskytnuté podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu neovlivňují rozvoj obchodu ani hospodářskou soutěž v takové míře, která by byla v rozporu se zájmy Unie. Proto by se u vyrovnávacích plateb, jejichž roční objem je nižší než určitá částka, nemělo požadovat individuální oznámení státní podpory, jsou-li splněny požadavky tohoto rozhodnutí.
(10)
S ohledem na rozvoj obchodu v rámci Unie v poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, ukazující se například silným rozvojem nadnárodních poskytovatelů v řadě odvětví, která mají velký význam pro rozvoj vnitřního trhu, je vhodné stanovit nižší limit částky vyrovnávací platby, kterou lze podle tohoto rozhodnutí osvobodit od oznamovací povinnosti, než co bylo stanoveno v rozhodnutí 2005/842/ES, a dovolit, aby tato částka byla vypočtena jako roční průměr za dobu trvání pověření.
(11)
Nemocnice a podniky poskytující sociální služby, které jsou pověřeny úkoly obecného hospodářského zájmu, mají specifickou povahu, kterou je třeba zohlednit. Zejména je třeba brát v úvahu skutečnost, že za současných hospodářských podmínek a za současného stavu rozvoje vnitřního trhu mohou sociální služby potřebovat k pokrytí nákladů na veřejnou službu částku, která je vyšší než strop stanovený v tomto rozhodnutí. Vyšší částka vyrovnávací platby pro sociální služby tudíž s sebou nutně nepřináší větší riziko narušení hospodářské soutěže. Proto by podniky pověřené poskytováním sociálních služeb, včetně poskytování sociálního bydlení pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek, měly být rovněž osvobozeny od oznamovací povinnosti stanovené tímto rozhodnutím, i když vyrovnávací platba, kterou obdrží, přesahuje obecný limit pro vyrovnávací platby stanovený tímto rozhodnutím. Totéž by mělo platit pro nemocnice poskytující zdravotní péči, v příslušných případech včetně pohotovostních služeb a doplňkových služeb, které přímo souvisejí s jejich hlavními činnostmi, zejména v oblasti výzkumu. Sociálními službami, na které se vztahuje vynětí z oznamovací povinnosti, by měly být jasně vymezené služby, pokrývající sociální potřeby v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče, péče o děti, přístupu na trh práce a opětovného začlenění do trhu práce, sociálního bydlení a péče o zranitelné skupiny a jejich sociálního začleňování.
(12)
Míra, v níž konkrétní vyrovnávací platba narušuje obchod a hospodářskou soutěž, nezávisí jen na průměrné roční výši této platby a na dotčeném odvětví, ale rovněž na celkové době trvání pověření. Pokud není delší doba odůvodněna potřebou velké investice, například v oblasti sociálního bydlení, mělo by být použití tohoto rozhodnutí omezeno na období pověření nepřekračující deset let.
(13)
Aby se mohl použít čl. 106 odst. 2 Smlouvy, musí být daný podnik členským státem výslovně pověřen poskytováním určité služby obecného hospodářského zájmu.
(14)
Aby se zajistilo dodržování kritérií stanovených v čl. 106 odst. 2 Smlouvy, je třeba upřesnit podmínky, které je nutno splnit ohledně pověření prováděním služeb obecného hospodářského zájmu. Výši vyrovnávací platby lze totiž správně vypočítat a kontrolovat pouze tehdy, pokud byly závazky veřejné služby, kterými byly dané podniky pověřeny, a jakékoli závazky státu jasně stanoveny jedním nebo několika akty příslušných veřejných orgánů daného členského státu. Tento akt může mít v různých členských státech různou formu, ale měl by uvádět alespoň, o jaké podniky se jedná, jaký je přesný obsah svěřených závazků veřejné služby, jejich trvání, případně území, na které se vztahují, zda byla udělena výhradní nebo zvláštní práva, jakou podobu má kompenzační mechanismus, podle jakých ukazatelů se stanovuje výše vyrovnávací platby, jak se předchází nadměrnému vyrovnání a jak se takové případně nadměrně vyplacené částky získávají zpět. Aby se zajistilo transparentní používání tohoto rozhodnutí, měl by pověřovací akt obsahovat rovněž odkaz na toto rozhodnutí.
(15)
Aby se předešlo neodůvodněnému narušení hospodářské soutěže, neměla by vyrovnávací platba přesáhnout rozsah nezbytný k pokrytí čistých nákladů, které podnik vynaložil při poskytování služby, včetně přiměřeného zisku.
(16)
Vyrovnávací platba, která přesahuje výši skutečně vzniklých čistých nákladů podniku na poskytování služeb, není nutná pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, a tudíž představuje neslučitelnou státní podporu, která by měla být vrácena státu. Vyrovnávací platba, která byla poskytnuta na poskytování služby obecného hospodářského zájmu, avšak ve skutečnosti ji dotyčný podnik použil k činnosti na jiném trhu pro účely, které nejsou uvedeny v pověřovacím aktu, není nutná pro poskytování služby obecného hospodářského zájmu, a proto může rovněž představovat neslučitelnou státní podporu, která by měla být vrácena státu.
(17)
Čisté náklady, které se mají vzít v úvahu, by měly být vypočítávány jako rozdíl mezi náklady vynaloženými při poskytování služby obecného hospodářského zájmu a příjmem ze služby obecného hospodářského zájmu, nebo alternativně jako rozdíl mezi čistými náklady vyplývajícími z poskytování se závazkem veřejné služby a čistými náklady nebo ziskem vyplývajícím z poskytování bez závazku veřejné služby. Zejména v případě, kdy závazek veřejné služby snižuje příjmy, například kvůli regulovaným cenám, ale nemá vliv na náklady, by mělo být možné čisté náklady vynaložené při plnění závazku veřejné služby vypočítat na základě ušlého příjmu. Aby se předešlo neodůvodněnému narušení hospodářské soutěže, měly by se při výpočtu vyrovnávací platby vzít v úvahu veškeré příjmy z poskytování služby obecného hospodářského zájmu, tedy veškeré příjmy, které by poskytovatel nezískal, kdyby nebyl pověřen závazkem. Pokud je dotyčný podnik držitelem zvláštních či výhradních práv vázaných na činnosti jiné než služba obecného hospodářského zájmu pro kterou je poskytnuta podpora, které dávají vzniknout zisku, který převyšuje přiměřený zisk, nebo využívá jiných výhod přiznaných státem, tento zisk či výhody by měly být zahrnuty do jeho příjmu bez ohledu na jejich klasifikaci pro účely článku 107 Smlouvy.
(18)
Přiměřený zisk by měl být určen jako míra návratnosti kapitálu s přihlédnutím ke stupni, případně neexistenci rizika. Míra návratnosti kapitálu by měla být vymezena jako interní míra návratnosti kapitálu, který daný podnik investoval během doby trvání pověření.
(19)
Zisk, který nepřekračuje příslušnou swapovou sazbu navýšenou o 100 bazických bodů, by se neměl považovat za nepřiměřený. V této souvislosti se za příslušnou swapovou sazbu považuje příslušná míra návratnosti bezrizikové investice. Účelem přirážky 100 bazických bodů je mimo jiné vyvážit riziko likvidity související s poskytováním kapitálu, který je vázán na poskytování služby po celou dobu trvání pověření.
(20)
Jestliže podnik pověřený poskytováním služby obecného hospodářského zájmu nenese podstatnou míru obchodního rizika, například proto, že jsou mu plně hrazeny náklady na poskytování služby, neměly by se zisky, které překračují limit příslušné swapové sazby navýšené o 100 bazických bodů, považovat za přiměřené.
(21)
Pokud není z důvodů zvlášních okolností vhodné využít míru návratnosti kapitálu, měly by členské státy mít možnost spoléhat při určování přiměřeného zisku na jiné ukazatele úrovně zisku, například na průměrnou míru návratnosti vlastního kapitálu, návratnost vloženého kapitálu, návratnost aktiv nebo rentabilitu tržeb.
(22)
Při určení toho, co představuje přiměřený zisk, by členské státy měly mít možnost zavést pobídková kriteria, která se týkají zejména kvality poskytované služby a nárůstu produktivity. Nárůst produktivity by neměl snížit kvalitu poskytované služby. Členské státy by měly mít například možnost vymezit v pověřovacím aktu cíle efektivity produkce, takže úroveň vyrovnávací platby pak závisí na rozsahu, v němž byly tyto cíle splněny. V pověřovacím aktu může být stanoveno, že pokud podnik tyto cíle nesplní, vyrovnávací platba se sníží na základě metody výpočtu uvedené v pověřovacím aktu, naopak pokud podnik tyto cíle překročí, může být vyrovnávací platba zvýšena na základě metody výpočtu uvedené v pověřovacím aktu. Jakékoli odměny související s nárůstem produktivity by měly být stanoveny na takové úrovni, aby umožnily vyrovnané sdílení tohoto nárůstu mezi podnikem a členským státem a/nebo uživateli.
(23)
Článek 93 Smlouvy představuje lex specialis ve vztahu k čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Jsou v něm stanovena pravidla použitelná na vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby v odvětví pozemní dopravy. Článek 93 byl vyložen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a 1107/70 (5), které stanoví pravidla pro vyrovnávací platby za závazky veřejné služby v odvětví veřejné přepravy cestujících. Jeho použití na odvětví dopravy cestujících po vnitrozemských vodních cestách je v kompetenci členských států. Nařízení (ES) č. 1370/2007 osvobozuje od oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy veškeré vyrovnávací platby v odvětví pozemní dopravy, které splňují v něm stanovené podmínky. Podle rozsudku ve věci Altmark nelze vyrovnávací platbu v odvětví pozemní dopravy, která nesplňuje ustanovení článku 93 Smlouvy, prohlásit za slučitelnou se Smlouvou na základě čl. 106 odst. 2 Smlouvy ani na základě žádného jiného ustanovení Smlouvy. Toto rozhodnutí se proto nepoužije na odvětví pozemní dopravy.
(24)
Na námořní a leteckou dopravu se na rozdíl od pozemní dopravy vztahuje čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Určitá pravidla pro vyrovnávací platby za závazky veřejné služby v odvětví letecké a námořní dopravy jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (6) a v nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (7). Tato nařízení však na rozdíl od nařízení (ES) č. 1370/2007 neupravují otázku slučitelnosti možných prvků státní podpory ani neobsahují výjimku z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Toto rozhodnutí by proto mělo být použitelné na vyrovnávací platby za závazky veřejné služby v odvětví letecké a námořní dopravy za předpokladu, že kromě splnění podmínek stanovených v tomto rozhodnutí tyto vyrovnávací platby splňují i odvětvová pravidla obsažená v nařízení (ES) č. 1008/2008, případně v nařízení (EHS) č. 3577/92.
(25)
V konkrétních případech vyrovnávacích plateb za závazky veřejné služby provozování leteckých nebo námořních spojů na ostrovy i provozování letišť a přístavů, které představují služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy, je vhodné stanovit limity založené na průměrném ročním počtu cestujících, neboť takový postup přesněji odráží hospodářskou realitu takových činností a jejich charakter služeb obecného hospodářského zájmu.
(26)
Výjimka z povinnosti oznámení předem platná pro určité služby obecného hospodářského zájmu nevylučuje možnost členských států oznámit konkrétní projekt podpory. Jestliže Komise posuzuje slučitelnost konkrétní podpory na základě takového oznámení nebo na základě stížnosti nebo ex officio, posoudí, zda jsou splněny podmínky tohoto rozhodnutí. Nebude-li tomu tak, bude opatření posouzeno podle zásad stanovených ve sdělení Komise o rámci pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby.
(27)
Toto rozhodnutí by se mělo použít, aniž by byla dotčena směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř určitých podniků (8).
(28)
Toto rozhodnutí by se mělo použít, aniž by byla dotčena ustanovení Unie v oblasti hospodářské soutěže, zejména články 101 a 102 Smlouvy.
(29)
Toto rozhodnutí by se mělo použít, aniž by byla dotčena ustanovení Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek.
(30)
Tímto rozhodnutím by neměla být dotčena přísnější ustanovení vztahující se na závazky veřejné služby obsažená v odvětvových předpisech Unie.
(31)
Měla by být stanovena přechodná opatření pro jednotlivé podpory, které byly uděleny před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost. Režimy podpory, které byly uvedeny v účinnost v souladu s rozhodnutím 2005/842/ES před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, by měly být nadále slučitelné s vnitřním trhem a vyňaty z oznamovací povinnosti na období dalších dvou let. Podpora uvedená v účinnost před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, která nebyla udělena v souladu s rozhodnutím 2005/842/ES, ale splňuje podmínky stanovené v tomto rozhodnutí, by měla být slučitelná s vnitřním trhem a měla by být vyňata z oznamovací povinnosti.
(32)
Komise hodlá provést přezkum tohoto rozhodntí pět let po jeho vstupu v platnost,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za nichž je státní podpora ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělená určitým podnikům pověřeným poskytováním služby obecného hospodářského zájmu slučitelná s vnitřním trhem a vyňatá z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí se použije na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělenou podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, která spadá do některé z následujících kategorií:
a)
vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu v jiných oblastech než doprava a dopravní infrastruktura, která nepřesahuje roční částku 15 milionů EUR;
pokud se výše vyrovnávací platby mění během trvání pověření, vypočítá se roční částka jako průměr ročních vyrovnávacích plateb očekávaných za dobu trvání pověření;
b)
vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu nemocnicemi poskytujícími zdravotní péči, v příslušných případech včetně pohotovostních služeb; výkonu doplňkových činností, které přímo souvisejí s hlavními činnostmi, zejména v oblasti výzkumu však použití tohoto odstavce nebrání;
c)
vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, jimiž se uspokojují sociální potřeby, například zdravotní a dlouhodobá péče, péče o děti, přístup na trh práce a opětovné začlenění do trhu práce, sociální bydlení a péče a sociální začleňování zranitelných skupin;
d)
vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu v případě leteckých nebo lodních spojů na ostrovy, na nichž v průběhu dvou rozpočtových období bezprostředně předcházejících období, v němž bylo vydáno pověření službou obecného hospodářského zájmu, nepřevýšil roční počet cestujících 300 000 osob;
e)
vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu v případě letišť a přístavů, kde v průběhu dvou rozpočtových let předcházejících roku, v němž bylo vydáno pověření službou obecného hospodářského zájmu, nepřevýšil průměrný roční počet cestujících 200 000 osob na letištích a 300 000 osob v přístavech.
2. Toto rozhodnutí se použije pouze v případě, že doba, na kterou je podnik pověřen poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, nepřesahuje deset let. Jestliže doba pověření přesahuje deset let, použije se toto rozhodnutí, pouze pokud se od poskytovatele služby vyžaduje velká investice, kterou je nutno umořit během delšího období v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami.
3. Jestliže během trvání pověření přestanou platit podmínky pro použití tohoto rozhodnutí, podpora se oznámí podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
4. V oblasti letecké a námořní dopravy se toto rozhodnutí použije pouze na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytnuté podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy, která splňuje podmínky nařízení (ES) č. 1008/2008, případně nařízení (ES) č. 3577/92.
5. Toto rozhodnutí se nepoužije na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované podnikům v odvětví pozemní dopravy.
Článek 3
Slučitelnost a výjimka z oznamovací povinnosti
Státní podpora ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, která splňuje podmínky stanovené v tomto rozhodnutí, je slučitelná s vnitřním trhem a platí pro ni výjimka z povinnosti oznámení předem stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud také splňuje požadavky plynoucí ze Smlouvy nebo odvětvových právních předpisů Unie.
Článek 4
Pověření
Poskytováním služby obecného hospodářského zájmu je dotčený podnik pověřen jedním nebo několika akty, jejichž formu si mohou upravit jednotlivé členské státy. V tomto aktu nebo aktech musí být uvedeny zejména tyto údaje:
a)
náplň a trvání závazků veřejné služby;
b)
o který podnik, případně o které území, se jedná;
c)
povaha jakýchkoli výhradních nebo zvláštních práv udělených podniku orgánem poskytujícím podporu;
d)
popis kompenzačního mechanismu a parametrů pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby;
e)
opatření k zamezení a vrácení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a
f)
odkaz na toto rozhodnutí.
Článek 5
Vyrovnávací platba
1. Výše vyrovnávací platby nepřesáhne rozsah nezbytný k pokrytí čistých nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby, včetně přiměřeného zisku.
2. Čisté náklady lze vypočítat jako rozdíl mezi náklady vymezenými v odstavci 3 a příjmy vymezenými v odstavci 4. Lze je rovněž vypočítat jako rozdíl mezi čistými náklady podniku, který svou činnost provozuje se závazkem veřejné služby, a čistými náklady nebo ziskem téhož podniku, který provozuje svou činnost bez závazku veřejné služby.
3. Náklady, k nimž se přihlíží, zahrnují veškeré náklady vzniklé při poskytování služby obecného hospodářského zájmu. Vypočítají se na základě obecně přijatých zásad analytického účetnictví takto:
a)
vykonává-li dotčený podnik pouze činnosti v rozsahu služby obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit jeho veškeré náklady;
b)
vykonává-li dotčený podnik rovněž činnosti mimo rozsah služby obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit pouze náklady vztahující se na poskytování služby obecného hospodářského zájmu;
c)
náklady připisované službě obecného hospodářského zájmu mohou zahrnovat veškeré přímé náklady vynaložené při poskytování služby obecného hospodářského zájmu a odpovídající podíl nákladů společných službě obecného hospodářského zájmu a jiným činnostem;
d)
náklady spojené s investicemi, zejména do infrastruktury, mohou být zohledněny, pokud jsou nezbytné pro poskytování služby obecného hospodářského zájmu.
4. Příjmy, k nimž se přihlíží, zahrnují alespoň veškeré příjmy ze služby obecného hospodářského zájmu bez ohledu na to, zda tyto příjmy představují státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy. Pokud je dotyčný podnik držitelem zvláštních či výlučných práv vázaných na činnosti jiné než je služba obecného hospodářského zájmu pro kterou je poskytnuta podpora, které dávají vzniknout zisku, který převyšuje přiměřený zisk, nebo využívá jiných výhod přiznaných státem, tento zisk či výhody se zahrnou do jeho příjmu bez ohledu na jejich klasifikaci pro účely článku 107 Smlouvy. Dotyčný členský stát může též rozhodnout, že zisky plynoucí z jiných činností mimo rozsah dané služby obecného hospodářského zájmu musí být zčásti nebo zcela připsány na financování služby obecného hospodářského zájmu.
5. Pro účely tohoto rozhodnutí se „přiměřeným ziskem“ rozumí míra návratnosti kapitálu, kterou by požadoval průměrný podnik při úvahách o tom, zda bude poskytovat službu obecného hospodářského zájmu po celou dobu pověření, s přihlédnutím k úrovni rizika. „Mírou návratnosti kapitálu“ se rozumí interní míra návratnosti kapitálu, který podnik investoval během doby trvání pověření. Úroveň rizika závisí na dotčeném odvětví, typu služby a charakteru vyrovnávací platby.
6. Při určení toho, co představuje přiměřený zisk, mohou členské státy zavést pobídková kriteria, která se týkají zejména kvality poskytované služby a nárůstu produktivity. Nárůst produktivity nesníží kvalitu poskytované služby. Jakékoli odměny související s nárůstem produktivity se stanoví na takové úrovni, aby umožnily rovnoměrné sdílení tohoto nárůstu mezi podnikem a členským státem a/nebo uživateli.
7. Pro účely tohoto rozhodnutí je míra návratnosti kapitálu, která nepřesáhne příslušnou swapovou sazbu navýšenou o 100 bazických bodů, v každém případě považována za přiměřenou. Příslušnou swapovou sazbou je ta swapová sazba, jejíž doba splatnosti a měna odpovídají době trvání a měně pověřovacího aktu. Jestliže poskytování služby obecného hospodářského zájmu není spojeno s výrazným komerčním nebo smluvním rizikem, zejména pokud jsou čisté náklady na poskytování služby obecného hospodářského zájmu v podstatě plně vyrovnány ex post, nesmí přiměřený zisk překročit příslušnou swapovou sazbu navýšenou o 100 bazických bodů.
8. Pokud není z důvodů zvláštních okolností vhodné použít míru návratnosti kapitálu, mohou členské státy vycházet při určování přiměřeného zisku z jiných ukazatelů úrovně zisku než z míry návratnosti kapitálu, např. z průměrné míry návratnosti vlastního kapitálu, míry návratnosti vloženého kapitálu, návratnosti aktiv nebo rentability tržeb. „Návratností“ se rozumí zisky bez úroků a před zdaněním v daném roce. Průměrná návratnost se vypočítá uplatněním diskontního faktoru na celou dobu trvání smlouvy podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (9). Ať už je zvolen jakýkoli ukazatel, je členský stát schopen Komisi na požádání poskytnout důkazy o tom, že daný zisk nepřevyšuje zisk, který by vyžadoval typický podnik při rozhodování, zda bude poskytovat danou službu, například referenční údaje o mírách návratnosti podobných zakázek udělených za soutěžních podmínek.
9. Pokud podnik vykonává hospodářské činnosti v rámci i mimo rámec služby obecného hospodářského zájmu, musí být ve vnitropodnikovém účetnictví příjmy a výdaje spojené s poskytováním služby obecného hospodářského zájmu vykazovány odděleně od příjmů a výdajů spojených s jinými službami; kromě toho musí být vymezeny parametry přidělování příjmů a výdajů. Náklady spojené s jinými činnostmi, než je poskytování služby obecného hospodářského zájmu, musí pokrýt veškeré přímé náklady, příslušný podíl společných nákladů a přiměřenou návratnost kapitálu. Na tyto náklady se neposkytne vyrovnávací platba.
10. Členské státy si od dotčených podniků vyžádají vrácení veškerých nadměrných vyrovnávacích plateb.
Článek 6
Kontrola nadměrného vyrovnání
1. Členské státy zajistí, že vyrovnávací platba udělená za poskytování služby obecného hospodářského zájmu splňuje požadavky tohoto rozhodnutí, zejména to, že podnik neobdrží vyrovnávací platbu, která převyšuje částku stanovenou podle článku 5. Na žádost Komise tuto skutečnost prokáží. Provádí nebo zajistí pravidelné kontroly alespoň každé tři roky během trvání doby pověření a na konci této doby.
2. Jestliže podnik obdržel vyrovnávací platbu, která převyšuje částku stanovenou podle článku 5, členský stát vyžaduje, aby daný podnik nadměrně vyplacenou částku vrátil. Upraví parametry pro výpočet vyrovnávací platby v budoucnu. Pokud nadměrně vyplacená částka nepřesahuje 10 % průměrné roční vyrovnávací platby, lze tuto nadměrnou částku převést do dalšího období a odečíst ji od vyrovnávací platby splatné v daném období.
Článek 7
Transparentnost
V případě vyrovnávací platby nad 15 milionů EUR udělené podniku, který vykonává i činnosti mimo rozsah služby obecného hospodářského zájmu, zveřejní daný členský stát na internetu nebo jiným vhodným způsobem tyto informace:
a)
pověřovací akt nebo shrnutí, které zahrnuje prvky stanovené v článku 4;
b)
částky podpory udělované podniku na ročním základě.
Článek 8
Dostupnost informací
Členské státy mají po dobu trvání pověření a alespoň deseti let od konce doby pověření k dispozici veškeré údaje nezbytné k určení toho, zda je poskytnutá vyrovnávací platba slučitelná s tímto rozhodnutím.
Členské státy předloží Komisi na její písemnou žádost veškeré informace, které Komise považuje za nezbytné k určení toho, zda jsou platná kompenzační opatření slučitelná s tímto rozhodnutím.
Článek 9
Zprávy
Každý členský stát předloží Komisi každé dva roky zprávu o provádění tohoto rozhodnutí. Zprávy obsahují podrobný přehled použití tohoto rozhodnutí na různé kategorie služeb uvedených v čl. 2 odst. 1 a zahrnují:
a)
popis použití tohoto rozhodnutí na služby, které spadají do jeho oblasti působnosti, včetně interních činností;
b)
celkový objem podpor poskytnutých v souladu s tímto rozhodnutím a rozpis podle hospodářských odvětví, v nichž působí příjemci podpory;
c)
informace o tom, zda použití tohoto rozhodnutí na konkrétní typ služby přineslo problémy nebo vyvolalo stížnosti třetích stran,
a
d)
další informace o používání tohoto rozhodnutí, které vyžaduje Komise a které upřesní včas před předložením zprávy.
První zpráva bude předložena do 30. června 2014.
Článek 10
Přechodná ustanovení
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé podpory a na režimy podpory následovně:
a)
režim podpory, který byl uveden v účinnost před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost a který byl slučitelný s vnitřním trhem a vyňat z oznamovací povinnosti v souladu s rozhodnutím 2005/842/ES, je nadále slučitelný s vnitřním trhem a je vyňat z oznamovací povinnosti na období dalších dvou let;
b)
podpora uvedená v účinnost před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, která nebyla slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti v souladu s rozhodnutím 2005/842/ES, ale splňuje podmínky stanovené v tomto rozhodnutí, je slučitelná s vnitřním trhem a je vyňata z povinnosti oznámení předem.
Článek 11
Zrušení
Rozhodnutí 2005/842/ES se zrušuje.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. ledna 2012.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 20. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2011
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għas-servizzi pubbliċi mogħti lil ċerti impriżi inkarigati bil-ġestjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9380)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/21/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 106(3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Artikolu 14 tat-Trattat jobbliga lill-Unjoni, bla ħsara għall-Artikoli 93, 106 u 107 tat-Trattat, li tuża l-poteri tagħha b’tali mod li jiġi żgurat li ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali joperaw abbażi ta’ prinċipji u kundizzjonijiet li jippermettulhom li jaqdu l-missjonijiet tagħhom.
(2)
Biex ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jkunu jistgħu joperaw abbażi ta’ prinċipji u kundizzjonijiet li jippermettulhom jaqdu l-missjonijiet tagħhom, jista’ jkun hemm il-ħtieġa li jingħata sostenn finanzjarju mill-Istat biex ikopri xi spejjeż speċifiċi, jew l-ispejjeż kollha, li joħorġu mill-obbligi ta’ servizz pubbliku. Skont l-Artikolu 345 tat-Trattat, kif interpretat mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, huwa irrilevanti jekk tali servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jkunux operati minn impriżi pubbliċi jew privati.
(3)
L-Artikolu 106(2) tat-Trattat jistipula f’dan ir-rigward li impriżi responsabbli sabiex joperaw servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, jew li jkollhom il-karattru ta’ monopolju fiskali, huma suġġetti għar-regoli tat-Trattat, b’mod partikolari dawk li jirreferu għall-kompetizzjoni, safejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma tostakolax, de jure jew de facto, it-twettiq tal-funzjonijiet li għalihom huma responsabbli. Dan madankollu m’għandux jaffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ sal-punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni.
(4)
Fis-sentenza tagħha Altmark (1), il-Qorti tal-Ġustizzja qatgħetha li kumpens għal servizzi pubbliċi ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat sakemm jiġu sodisfatti erba’ kriterji kumulattivi. L-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja jrid ikollha tassew obbligi ta’ servizz pubbliku xi twettaq, u l-obbligi jridu jkunu ddefiniti b’mod ċar. It-tieni nett, il-parametri li abbażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. It-tielet nett, il-kumpens ma jridx ikun aktar minn dak li hu meħtieġ sabiex ikopri l-ispejjeż kollha, jew parti minnhom, li jkunu saru fit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, waqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti u profitt raġonevoli. Fl-aħħar nett, meta l-għażla tal-impriża inkarigata bl-eżekuzzjoni ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, f’xi każ speċifiku, ma ssirx fil-qafas ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku li tippermetti li jintgħażel il-kandidat li jkun kapaċi jipprovdi dawk is-servizzi bl-inqas prezz għall-komunità, il-livell tal-kumpens neċessarju jrid ikun iddeterminat fuq bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li jkollha impriża medja, immexxija sewwa u mgħammra adegwatament bil-mezzi rilevanti.
(5)
Fejn dawk il-kundizzjonijiet ma jiġux sodisfatti u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat jintlaħqu, il-kumpens għal servizzi pubbliċi jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u huwa suġġett għall-Artikoli 93, 106, 107 u 108 tat-Trattat.
(6)
Flimkien ma’ din id-Deċiżjoni, hemm tliet strumenti li huma rilevanti għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal kumpens mogħti għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali:
(a)
Komunikazzjoni ġdida dwar l-applikazzjoni tar-regoli tal-Unjoni Ewropea dwar l-għajnuna mill-Istat għal kumpens mogħti għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (2) tiċċara l-applikazzjoni tal-Artikolu 107 tat-Trattat u l-kriterji stabbiliti mis-sentenza Altmark għal tali kumpens;
(b)
Regolament ġdid, li l-Kummissjoni biħsiebha tadotta, dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis għal forniment tas-SIEĠ jistabbilixxi ċerti kundizzjonijiet - inkluż l-ammont tal-kumpens- li taħthom il-kumpens għal servizzi pubbliċi għandu jitqies li ma jissodisfax il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1);
(c)
qafas rivedut għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi (3) jispeċifika kif il-Kummissjoni ser tanaliżża l-każijiet li mhumiex koperti minn din id-Deċiżjoni u għalhekk għandhom jiġu notifikati lill-Kummissjoni.
(7)
Id-Deċiżjoni tal-Kummisjoni 2005/842/KE tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) tat-Trattat KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħti lil ċerti impriżi inkarigati bil-ġestjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (4) tispeċifika t-tifsira u l-estensjoni tal-eċċezzjoni skont l-Artikolu 106(2) tat-Trattat u tfassal regoli maħsuba biex ikun hemm monitoraġġ effettiv tat-twettiq tal-kriterji kif stabbiliti f’dik id-dispożizzjoni. Din id-Deċiżjoni tissostitwixxi d-Deċiżjoni 2005/842/KE u tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mhijiex soġġetta għall-obbligu tan-notifika minn qabel skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat ladarba tista’ titqies kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-Trattat.
(8)
Għajnuna bħal din tista’ titqies kompatibbli biss jekk tingħata sabiex jiġi żgurat il-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imfisser fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Mill-ġurisprudenza jidher ċar li, fin-nuqqas ta’ regoli settorjali tal-Unjoni li jirregolaw il-kwistjoni, l-Istati Membri għandhom marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni fid-definizzjoni ta’ servizzi li jistgħu jiġu kklassifikati bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għaldaqstant, il-kompitu tal-Kummissjoni huwa li tiżgura li ma jkun hemm l-ebda żball evidenti rigward id-definizzjoni tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(9)
Sakemm jiġu sodisfatti għadd ta’ kundizzjonijiet, ammonti limitati ta’ kumpens mogħtija lil impriżi inkarigati bil-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jaffettwawx l-iżvilupp tal-kummerċ u l-kompetizzjoni sal-punt li jkunu kuntrarji għall-interessi tal-Unjoni. Għaldaqstant, notifika individwali dwar għajnuna mill-Istat m’għandhiex tkun meħtieġa għal kumpens li jkun inqas mill-ammont annwali ta’ kumpens sakemm ikunu sodisfatti r-rekwiżiti ta’ din id-Deċiżjoni.
(10)
Fid-dawl tal-iżvilupp tal-kummerċ fi ħdan l-Unjoni fil-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, muri pereżempju bl-iżvilupp qawwi ta’ fornituri multinazzjonali f’numru ta’ setturi li huma ta’ importanza kbira għall-iżvilupp tas-suq intern, huwa xieraq li jiġi stabbilit limitu iżjed baxx għall-ammont ta’ kumpens li jista’ jiġi eżentat mill-obbligu tan-notifika skont din id-Deċiżjoni minn dak stabbilit mid-Deċiżjoni 2005/842/KE, filwaqt li dak l-ammont ikun jista’ jiġi kkalkulat bħala medja annwali fuq il-perjodu ta’ inkarigu.
(11)
L-isptarijiet u l-impriżi inkarigati b’servizzi soċjali, fdati b’kompiti ta’ interess ekonomiku ġenerali, għandhom karatteristiċi speċifiċi li jridu jiġu kkunsidrati. B’mod partikolari, irid jiġi kkunsidrat il-fatt li, fil-kundizzjonijiet ekonomiċi attwali u fl-istadju attwali tal-żvilupp tas-suq intern, is-servizzi soċjali jaf ikunu jeħtieġu ammont ta’ għajnuna ogħla mil-limitu stipulat minn din id-Deċiżjoni sabiex jikkumpensaw għall-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Ammont akbar ta’ kumpens għal servizzi soċjali għalhekk mhux neċessarjament jipproduċi riskju ogħla ta’ distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għaldaqstant, l-impriżi inkarigati b’servizzi soċjali, inkluż il-forniment ta’ akkomodazzjoni soċjali għal ċittadini żvantaġġjati jew gruppi li jbatu minn żvantaġġ soċjali, li minħabba restrizzjonijiet ta’ solvenza ma jkunux jistgħu jakkwistaw akkomodazzjoni bil-kundizzjonijiet tas-suq, għandhom jibbenefikaw wkoll mill-eżenzjoni min-notifika prevista f’din id-Deċiżjoni, anke jekk l-ammont tal-kumpens li jirċievu jkun ogħla mil-limitu ġenerali ta’ kumpens stabbilit f’din id-Deċiżjoni. L-istess għandu japplika għall-isptarijiet li jipprovdu kura medika, inkluż, fejn applikabbli, servizzi ta’ emerġenza u servizzi anċillari direttament relatati mal-attivitajiet ewlenin tagħhom, b’mod partikolari fil-qasam tar-riċerka. Sabiex jibbenefikaw mill-eżenzjoni min-notifika, is-servizzi soċjali jridu jkunu servizzi identifikati b’mod ċar li jissodisfaw bżonnijiet soċjali fir-rigward tal-kura tas-saħħa u fit-tul, l-indukrar tat-tfal, l-aċċess għas-suq tax-xogħol u r-reintegrazzjoni fih, l-akkomodazzjoni soċjali u l-kura u l-inklużjoni soċjali ta’ gruppi vulnerabbli.
(12)
Il-punt sa fejn miżura partikolari ta’ kumpens ikollha impatt fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni jiddependi mhux biss fuq l-ammont medju ta’ kumpens irċevut kull sena u s-settur ikkonċernat, iżda wkoll fuq it-tul tal-perjodu kollu ta’ inkarigu. Sakemm ma jkunx ġustifikat perjodu ta’ inkarigu itwal minħabba l-ħtieġa ta’ investiment qawwi, pereżempju fil-qasam tal-akkomodazzjoni soċjali, l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandha għaldaqstant tkun limitata għal perjodi ta’ inkarigu li ma jeċċedux l-għaxar snin.
(13)
Sabiex ikun jista’ jiġi applikat l-Artikolu 106(2) tat-Trattat, l-impriża kkonċernata għandha tkun ġiet inkarigata mill-Istat Membru bl-operazzjoni ta’ servizzi partikolari ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(14)
Sabiex jiġi żgurat li l-kriterji stipulati fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat ikunu sodisfatti, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti kundizzjonijiet aktar preċiżi li għandhom ikunu mwettqa fejn jidħol l-inkarigu tal-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. L-ammont ta’ kumpens jista’ jiġi kkalkolat u vverifikat biss jekk l-obbligi ta’ servizz pubbliku li jkunu qed iġorru l-impriżi, u kull obbligu li jkun qed iġorr l-Istat, ikunu stipulati b’mod ċar f’att wieħed jew aktar tal-awtoritajiet pubbliċi kompetenti fl-Istat Membru kkonċernat. Il-forma tal-istrument tista’ tvarja minn Stat Membru għal ieħor iżda għandha tispeċifika, mill-inqas, l-impriżi kkonċernati, preċiżament il-kontenut u l-perjodu u fejn xieraq, it-territorju kkonċernat mill-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti, l-għotja ta’ kwalunkwe drittijiet esklużivi jew speċjali, u għandha tiddeskrivi l-mekkaniżmu ta’ kumpens u l-parametri biex jiġi kkalkulat il-kumpens u biex jiġi evitat u rkuprat kwalunkwe kumpens żejjed possibbli. Sabiex tkun żgurata t-trasparenza rigward l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-att ta’ inkarigu għandu jinkludi wkoll referenza għaliha.
(15)
Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux ġustifikati tal-kompetizzjoni, il-kumpens m’għandux jeċċedi dak li hu neċessajru biex jiġu koperti l-ispejjeż netti li teħel impriża biex topera s-servizz, inkluż profitt xieraq.
(16)
Kumpens li jkun aktar minn dak li hu neċessarju biex jiġu koperti l-ispejjeż netti li teħel l-impriża kkonċernata fl-operazzjoni tas-servizz mhuwiex neċessarju għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant jikkostitwixxi għajnuna inkompatibbli mill-Istat li għandha titħallas lura lill-Istat. Il-kumpens mogħti għall-operazzjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali iżda li fil-konkret jiġi użat mill-impriża kkonċernata biex topera f’suq ieħor għal skopijiet lil hinn minn dawk stabbiliti fl-att ta’ inkarigu mhuwiex neċessarju għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant jista’ jikkostitwixxi wkoll għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli u li għandha titħallas lura.
(17)
L-ispiża netta li għandha tittieħed inkunsiderazzjoni għandha tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispiża involuta fl-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u d-dħul li jsir mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jew, alternattivament, bħala d-differenza bejn l-ispiża netta tal-operazzjoni bl-obbligu ta’ servizz pubbliku u l-ispiża netta jew il-profitt tal-operazzjoni mingħajr l-obbligu ta’ servizz pubbliku. B’mod partikolari, jekk l-obbligu ta’ servizz pubbliku jwassal għal tnaqqis fid-dħul, pereżempju minħabba tariffi regolati, iżda li ma jaffettwax l-ispejjeż, għandu jkun possibbli li l-ispiża netta involuta fit-twettiq tal-obbligu ta’ servizz pubbliku tiġi determinata fuq il-bażi tad-dħul mitluf. Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux ġustifikati tal-kompetizzjoni, id-dħul kollu mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, jiġifieri kwalunkwe dħul li l-fornitur ma kienx jaqla’ li kieku ma ġiex inkarigat bl-obbligu għandu jiġi kkunsidrat għall-għanijiet tal-kalkolu tal-ammont tal-kumpens. Jekk l-impriża inkwistjoni jkollha drittijiet speċjali jew esklużivi marbutin ma’ attivitajiet, minbarra s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tingħata l-għajnuna, li jiġġeneraw profitti ogħla mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji minn vantaġġi oħra mogħtija mill-Istat, dawn għandhom jiġu inklużi fid-dħul tagħha, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat.
(18)
Profitt raġonevoli għandu jiġi ddeterminat bħala rata ta’ redditu fuq il-kapital li tikkunsidra l-grad tar-riskju, jew tan-nuqqas ta’ riskju, involut. Ir-rata ta’ redditu fuq il-kapital għandha tkun definita bħala r-rata interna ta’ redditu li l-impriża tikseb fuq il-kapital tagħha investit matul it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu.
(19)
Profitt li ma jaqbiżx ir-rata rilevanti ta’ tpartit u 100 punt bażi magħdudin magħha m’għandux jiġi kkunsidrat bħala mhux raġonevoli. F’dan il-kuntest, ir-rata rilevanti ta’ tpartit hija kkunsidrata bħala rata ta’ redditu xierqa għal investiment ħieles mir-riskju. Il-primjum ta’ 100 punt bażi jservi, inter alia, biex jikkumpensa għar-riskju ta’ likwidità relatat mal-forniment ta’ kapital li hu impenjat għall-operazzjoni tas-servizz matul il-perjodu ta’ inkarigu.
(20)
F’każijiet fejn l-impriża inkarigata b’servizz ma ġġorrx ammont sostanzjali ta’ riskju kummerċjali, pereżempju minħabba li tieħu kumpens sħiħ tal-ispejjeż biex topera s-servizz, il-profitti li jaqbżu l-limitu tar-rata ta’ tpartit rilevanti u 100 punt bażi magħdudin magħha m’għandhomx ikunu kkunsidrati raġonevoli.
(21)
Fejn, minħabba ċirkustanzi speċifiċi, ma jkunx xieraq li tintuża r-rata ta’ redditu fuq il-kapital, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jserrħu fuq indikaturi oħrajn tal-livell tal-profitt, biex jiddeterminaw liema għandu jkun il-profitt raġonevoli, bħar-redditu medju fuq l-ishma, ir-redditu fuq il-kapital imħaddem, ir-redditu fuq l-assi jew ir-redditu fuq il-bejgħ.
(22)
Biex jiddeterminaw x’jikkostitwixxi profitt raġonevoli, l-Istati Membri għandhom ikunu kapaċi jintroduċu kriterji ta’ inċentiv relatati, b’mod partikolari, mal-kwalità tas-servizz ipprovdut u mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni. Il-kisbiet fl-effiċjenza ma għandhomx inaqqsu l-kwalità tas-servizz ipprovdut. Pereżempju, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu, fl-att ta’ inkarigu, jiddefinixxu miri għall-effiċjenza fil-produzzjoni li bihom il-livell tal-kumpens jagħmluh dipendenti fuq sa liema punt ikunu ġew sodisfatti l-miri. L-att ta’ inkarigu jista’ jipprevedi li jekk l-impriża ma tilħaqx l-objettivi, il-kumpens jitnaqqas billi jiġi applikat metodu ta’ kalkolu li jkun speċifikat fl-att ta’ inkarigu, filwaqt li jekk l-impriża tmur lil hinn mill-objettivi, il-kumpens ikun jista’ jiżdied billi jiġi applikat metodu speċifikat fl-att ta’ inkarigu. Kwalunkwe ppremjar marbut mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni għandu jkun iffissat f’livell li jkun tali li jippermetti li dawk il-kisbiet jinqasmu b’mod ibbilanċjat bejn l-impriża u l-Istat Membru u/jew l-utenti.
(23)
L-Artikolu 93 tat-Trattat jikkostitwixxi lex specialis fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Huwa jistipula r-regoli applikabbli għall-kumpens għal servizzi pubbliċi fis-settur tat-trasport fuq l-art. L-Artikolu 93 ġie interpretat mir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2007 dwar servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferrovija u bit-triq u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nri 1191/69 u 1107/70 (5), li jistabbilixxi r-regoli applikabbli għall-kumpens ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku fit-traffiku pubbliku tal-passiġġieri. L-applikazzjoni tiegħu għat-traffiku tal-passiġġieri fuq l-ilmijiet interni huwa fid-diskrezzjoni tal-Istati Membri. Ir-Regolament (KEE) Nru 1370/2007 jeżenta min-notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat kull kumpens fis-settur tat-trasport fuq l-art li jkun jissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament. Skont is-sentenza f’Altmark, il-kumpens fis-settur tat-trasport fuq l-art li ma jkunx jissodisfa d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 93 tat-Trattat ma jistax jiġi ddikjarat kompatibbli mat-Trattat buq il-bażi tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat, jew fuq il-bażi ta’ xi dispożizzjoni oħra tat-Trattat. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma tapplikax għas-settur tat-trasport fuq l-art.
(24)
Għall-kuntrarju tat-trasport fuq l-art, is-setturi tat-trasport bil-baħar u bl-ajru huma soġġetti għall-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Ċerti regoli applikabbli għal kumpens għal servizzi pubbliċi fis-setturi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar jinsabu fir-Regolament (KE) Nru 1008/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Settembru 2008 dwar regoli komuni għall-operat ta’ servizzi tal-ajru fil-Komunità (6) u fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3577/92 tas-7 ta’ Diċembru 1992 li japplika l-prinċipju ta’ libertà li jiġu pprovduti servizzi għat-trasport marittimu fi ħdan l-Istati Membri (kabotaġġ marittimu) (7). Madankollu, b’differenza mir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, dawk ir-Regolamenti ma jagħmlux referenza għall-kompatibbiltà ta’ elementi possibbli ta’ għajnuna mill-Istat, u lanqas ma jipprovdu eżenzjoni mill-obbligu ta’ notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni għandha tapplika għall-kumpens għal servizzi pubbliċi fis-setturi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar sakemm, barra li jkun jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti minn din id-Deċiżjoni, tali kumpens ikun konformi wkoll mar-regoli settorjali li hemm fir-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u (KEE) Nru 3577/92, fejn ikun applikabbli.
(25)
Fil-każijiet speċifiċi ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi għal konnessjonijiet bl-ajru jew bil-baħar lejn gżejjer u għal ajruporti u portijiet li jikkostitwixxu servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, huwa xieraq li jiġu stabbiliti wkoll limiti alternattivi bbażati fuq l-għadd medju annwali ta’ passiġġieri peress li dan ikun jirrifletti b’mod iktar preċiż ir-realtà ekonomika ta’ dawn l-attivitajiet u l-karattru tagħhom bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(26)
L-eżenzjoni mir-rekwiżit ta’ notifika minn qabel għal ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali ma teskludix il-possibbiltà għall-Istati Membri li jinnotifikaw xi proġett speċifiku ta’ għajnuna. Fil-każ ta’ tali notifika, jew jekk il-Kummissjoni tevalwa l-kompatibilità ta’ miżura ta’ għajnuna speċifika wara li jkun sar ilment jew ex officio, il-Kummissjoni ser tevalwa jekk il-kundizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni jkunux sodisfatti. Jekk dak ma jkunx il-każ, il-miżura ser tiġi evalwata skont il-prinċipji stipulati fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar qafas ta’ għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi.
(27)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/111/KE tas-16 ta’ Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll dwar it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (8).
(28)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Unjoni fil-qasam tal-kompetizzjoni, b’mod partikolari l-Artikoli 101 u 102 tat-Trattat.
(29)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku.
(30)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għal dispożizzjonijiet aktar stretti marbuta ma’ obbligi ta’ servizz pubbliku li jinsabu fil-leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
(31)
Dispożizzjonijiet tranżitorji għandhom jiġu stipulati għal għajnuna individwali li kienet ingħatat qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Skemi ta’ għajnuna li jkunu ngħataw effett skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu jkunu kompatibbli mas-suq intern kif ukoll eżentati mir-rekwiżit ta’ notifika għal perjodu ulterjuri ta’ sentejn. Għajnuna li tkun ingħatat effett qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni u li ma kinitx ingħatat skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE iżda li tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati f’din id-Deċiżjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern kif ukoll eżentata mir-rekwiżit ta’ notifika.
(32)
Il-Kummissjoni biħsiebha twettaq reviżjoni ta’ din id-Deċiżjoni ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tagħha,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil ċerti impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali hija kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika stabbillit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni tapplika għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, li taqa’ f’waħda mill-kategoriji li ġejjin:
(a)
kumpens li ma jaqbiżx l-ammont annwali ta’ EUR 15-il miljun għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali f’oqsma oħra apparti dak tat-trasport u tal-infrastruttura tat-trasport;
fejn l-ammont tal-kumpens ivarja fuq it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu, l-ammont annwali għandu jiġi kkalkulat bħala l-medja tal-ammonti annwali ta’ kumpens mistenni li jsir matul il-perjodu ta’ inkarigu;
(b)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali minn sptarijiet li jipprovdu kura medika, inkluż, fejn applikabbli, servizzi ta’ emerġenza; it-twettiq ta’ servizzi anċillari direttament relatati mal-attivitajiet ewlenin, b’mod partikolari fil-qasam tar-riċerka, madankollu, ma jxekkilx l-applikazzjoni ta’ dan il-paragrafu;
(c)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali li jissodisfaw ħtiġijiet soċjali essenzjali fir-rigward tal-kura tas-saħħa u fit-tul, l-indukrar tat-tfal, l-aċċess għas-suq tax-xogħol u r-reintegrazzjoni fih, l-akkomodazzjoni soċjali u l-kura u l-inklużjoni soċjali ta’ gruppi vulnerabbli;
(d)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali rigward konnessjonijiet bl-ajru jew bil-baħar lejn gżejjer fejn it-traffiku medju annwali matul is-sentejn finanzjarji ta’ qabel dik is-sena li fiha jkun ingħata s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż it-300 000 passiġġier;
(e)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali rigward ajruporti u portijiet fejn it-traffiku medju annwali matul is-sentejn finanzjarji ta’ qabel dik is-sena li fiha jkun ingħata s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż il-200 000 passiġġier, fil-każ tal-ajruporti, u t-300 000 passiġġier, fil-każ tal-portijiet.
2. Din id-Deċiżjoni tapplika biss fejn il-perjodu li għalih ġiet inkarigata l-impriża bl-operazzjonoi tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jaqbiżx l-għaxar snin. Fejn il-perjodu ta’ inkarigu jaqbeż l-għaxar snin, din id-Deċiżjoni tapplika biss safejn ikun meħtieġ investiment sinifikanti min-naħa tal-fornitur tas-servizz li jkun irid jiġi amortizzat fuq perjodu itwal ta’ inkarigu skont prinċipji ta’ kontabbiltà ġeneralment aċċettati.
3. Jekk matul il-perjodu ta’ inakrigu l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni ma jibqgħux jiġi ssodisfati, l-għajnuna għandha tiġi nnotifikata skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
4. Fil-qasam tat-trasport bl-ajru u dak bil-baħar, din id-Deċiżjoni tapplika biss għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, li hija kompatibbli mar-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u, rispettivament, mar-Regolament (KE) Nru 3577/92 fejn applikabbli.
5. Din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi fil-qasam tat-trasport fuq l-art.
Artikolu 3
Eżenzjoni mill-kompatibbiltà u n-notifika
L-għajnujna mill-istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi li tkun tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern u għandha tkun eżenti mill-obbligu ta’ notifika minn qabel previst fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm tkun konformi wkoll mar-rekwiżiti li joħorġu mit-Trattat jew minn leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
Artikolu 4
Inkarigu
L-operzzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandha tkun fdata lill-impriża kkonċernata permezz ta’ att wieħed jew aktar, fil-forma li tista’ tkun stabbilita minn kull Stat Membru. L-att jew atti għandhom jinkludu, b’mod partikolari:
(a)
il-kontenut u t-terminu ta’ żmien tal-obbligi ta’ servizz pubbliku;
(b)
l-impriża u, fejn applikabbli, it-territorju kkonċernat;
(c)
in-natura ta’ kwalunkwe drittijiet esklużivi jew speċjali mogħtija lill-impriża mill-awtorità emittenti;
(d)
deskrizzjoni tal-mekkaniżmu ta’ kumpens u l-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens;
(e)
l-arranġamenti biex jiġi evitat u rkuprat kwalunkwe kumpens żejjed; u
(f)
referenza għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
Kumpens
1. L-ammont ta’ kumpens ma għandux jaqbeż dak li huwa meħtieġ biex tkopri l-ispiża netta kkawżata mill-eżekuzzjoni tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, inkluż profitt raġonevoli.
2. L-ispiża netta tista’ tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispejjeż hekk kif definiti fil-paragrafu 3 u d-dħul hekk kif definit fil-paragrafu 4. Alternattivament, tista’ tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispiża netta għall-impriża li topera bl-obbligu ta’ servizz pubbliku u l-ispiża netta jew profitt tal-istess impriża li topera mingħajr l-obbligu ta’ servizz pubbliku.
3. L-ispejjeż li għandhom jiġu kkunsidrati għandhom jinkludu l-ispejjeż kollha involuti sabiex jiġi operat is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Dawn għandhom ikunu kkalkolati fuq il-bażi ta’ prinċipji tal-kontabbiltà ġeneralment aċċettati, kif ġej:
(a)
meta l-attivitajiet tal-impriża inkwistjoni jkunu limitati għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, ikunu jistgħu jiġu kkunsidrati l-ispejjeż kollha;
(b)
meta l-impriża tkun twettaq ukoll attivitajiet li jkunu jaqgħu barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, huma biss l-ispejjeż marbuta mas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għandhom jiġu kkunsidrati;
(c)
l-ispejjeż allokati għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jistgħu jkopru l-ispejjeż diretti kollha involuti sabiex jiġi operat is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u kontribut xieraq għal spejjeż fissi komuni kemm għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali kif ukoll għal attivitajiet oħra;
(d)
l-ispejjeż marbuta mal-investimenti, b’mod speċjali fejn tidħol l-infrastruttura, jistgħu jiġu kkunsidrati meta jkun meħtieġ għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
4. Id-dħul li jrid jiġi kkunsidrat għandu jinkludi mill-inqas id-dħul kollu mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, irrispettivament minn jekk id-dħul ikunx ikklassifikat bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat. Jekk l-impriża inkwistjoni jkollha drittijiet speċjali jew esklużivi marbutin ma’ attivitajiet, minbarra s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tingħata l-għajnuna, li jiġġeneraw profitti ogħla mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji minn vantaġġi oħra mogħtija mill-Istat, dawn għandhom jiġu inklużi fid-dħul tagħha, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jiddeċiedi li l-profitti li jiġu minn attivitajiet oħra barra l-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali inkwistjoni għandhom jiġu assenjati, kollha jew parti minnhom, għall-iffinanzjar tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
5. Għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, “profitt raġonevoli” tfisser ir-rata ta’ redditu fuq il-kapital meħtieġ minn impriża medja li tkun qed tikkunsidra jekk tfornix is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għall-perjodu kollu ta’ inkarigu jew le, filwaqt li jiġi kkunsidrat il-livell tar-riskju. Ir-“rata ta’ redditu fuq il-kapital” tfisser ir-rata interna ta’ redditu li l-impriża tagħmel fuq il-kapital investit tagħha matul it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu. Il-livell tar-riskju jiddependi fuq is-settur ikkonċernat, it-tip ta’ servizz u l-karatteristiċi tal-kumpens.
6. Meta jiġi stabbilit x’jikkostitwixxi profitt raġonevoli, l-Istati Membri jistgħu jintroduċu kriterji ta’ inċentiv relatati, b’mod partikolari, mal-kwalità tas-servizz ipprovdut u l-kisbiet fl-effiċjenza produttiva. Il-kisbiet fl-effiċjenza m’għandhomx inaqqsu l-kwalità tas-servizz ipprovdut. Kwalunkwe ppremjar marbut mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni għandu jkun iffissat f’livell li jkun tali li jippermetti li dawk il-kisbiet jinqasmu b’mod ibbilanċjat bejn l-impriża u l-Istat Membru u/jew l-utenti.
7. Għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, rata ta’ redditu fuq il-kapital li ma taqbiżx ir-rata rilevanti ta’ tpartit flimkien ma’ primjum ta’ 100 punt bażi għandha tkun ikkunsidrata bħala raġonevoli fi kwalunkwe każ. Ir-rata rilevanti ta’ tpartit għandha tkun ir-rata ta’ tpartit li l-maturità u l-munita tagħha jikkorrispondu għall-perjodu u l-munita tal-att ta’ inkarigu. Fejn il-forniment tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx marbut ma’ riskju kummerċjali jew kuntrattwali sostanzjali, b’mod partikolari meta l-ispiża netta involuta sabiex jiġi provdut is-servizz ta’ interess ġenerali ekonomiku hija essenzjalment ikkumpensata ex post bi sħiħ, il-profitt raġonevoli ma jistax jaqbeż ir-rata rilevanti ta’ tpartit flimkien ma’ primjum ta’ 100 punt bażi.
8. Fejn, minħabba ċirkustanzi speċifiċi, ma jkunx xieraq li tintuża r-rata tar-redditu fuq il-kapital, l-Istati Membri jistgħu jserrħu fuq indikaturi tal-livell tal-profitt apparti dik tar-rata tar-redditu fuq il-kapital sabiex jiddeterminaw liema għandu jkun il-profitt raġonevoli, bħar-redditu medju fuq l-ishma r-redditu fuq il-kapital imħaddem, ir-redditu fuq l-assi jew ir-redditu fuq il-bejgħ. Ir-“redditu” tfisser il-gwadann qabel l-interessi u t-taxxi f’dik is-sena. Ir-redditu medju huwa kkalkulat permezz tal-fattur ta’ skont matul il-ħajja tal-kuntratt kif speċifikat mill-Komunikazzjoni tal-Kummisjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u ta’ skont (9). Ikun xi jkun l-indikatur magħżul, l-Istat Membru għandu jkun kapaċi jipprovdi lill-Kummissjoni, meta din titolbu, bi provi li l-profitt ma jkunx jaqbiżx dak li tkun teħtieġ impriża medja li tkun qed tikkunsidra jekk tipprovdix is-servizz jew le, pereżempju billi jipprovdi referenzi għal redditi miksubin minn fuq tipi simili ta’ kuntratti mogħtijin b’kundizzjonijiet kompetittivi.
9. Fejn impriża twettaq attivitajiet li jaqgħu kemm fi ħdan kif ukoll barra l-ambitu tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-kontijiet interni għandhom juru b’mod separat l-ispejjeż u d-dħul marbuta mas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u dawk ta’ servizzi oħra, kif ukoll il-parametri li bihom jiġu allokati l-ispejjeż u d-dħul. L-ispejjeż marbuta ma’ xi attivitajiet li jkunu barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandhom ikopru l-ispejjeż diretti kollha, kontribut xieraq lejn l-ispejjeż komuni kif ukoll redditu adegwat fuq l-kapital. M’għandu jingħata l-ebda kumpens fejn jidħlu dawk l-ispejjeż.
10. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-impriża kkonċernata tirrifondi kwalunkwe kumpens żejed li tkun irċeviet.
Artikolu 6
Kontroll tal-kumpens żejjed
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpens mogħti għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u b’mod partikolari li l-impriża ma tirċevix kumpens li jeċċedi l-ammont determinat skont l-Artikolu 5. Għandhom jipprovdu evidenza fuq talba tal-Kummissjoni. Għandhom iwettqu kontrolli regolari, jew jiżguraw li tali kontrolli jsiru, tal-inqas kull tliet snin matul il-perjodu ta’ inkarigu u fl-aħħar ta’ dak il-perjodu.
2. Fejn impriża tkun irċeviet kumpens li jeċċedi l-ammont determinat skont l-Artikolu 5, l-Istati Membri għandhom jitolbu lill-impriża kkonċernata tħallas lura kwalunkwe kumpens żejjed li tkun irċeviet. Il-parametri għall-kalkolu tal-kumpens għandhom ikunu aġġornati għall-futur. Fejn l-ammont tal-kumpens żejjed ma jkunx jaqbeż l-10 % tal-ammont tal-kumpens annwali medju, tali kumpens żejjed jista’ jiġi ttrasferit għall-perjodu li jkun imiss u jitnaqqas mill-ammont ta’ kumpens pagabbli fir-rigward ta’ dak il-perjodu.
Artikolu 7
Trasparenza
Għal kumpens ta’ aktar minn EUR 15-il miljun mogħti lil impriża li għandha wkoll attivitajiet barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, l-Istat Membru kkonċernat għandu jippubblika l-informazzjoni li ġejja fuq l-Internet jew b’mezz xieraq ieħor:
(a)
l-att ta’ inkarigu jew sommarju li jinkludi l-elementi elenkati fl-Artikolu 4.
(b)
l-ammonti ta’ għajnuna mogħtija lill-impriża fuq bażi annwali.
Artikolu 8
Disponibilità tal-informazzjoni
L-Istati Membri għandhom iżommu disponibbli matul il-perjodu ta’ inkarigu u għal mill-anqas għaxar snin mit-tmiem tal-perjodu ta’ inkarigu, l-informazzjoni kollha neċessarja biex jiġi determinat jekk il-kumpens mogħti huwiex kompatibbli ma’ din id-Deċiżjoni.
Fuq talba bil-miktub mill-Kummissjoni, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni kollha li din tal-aħħar tkun tqis meħtieġa biex tkun tista’ tistabbilixxi jekk il-miżuri ta’ kumpens fis-seħħ humiex kompatibbli ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 9
Rapporti
Kull Stat Membru għandu kull sentejn jippreżenta lill-Kummissjoni rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Ir-rapporti għandhom jipprovdu deskrizzjoni dettaljata tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni għad-diversi kategoriji ta’ servizzi msemmija fl-Artikolu 2(1), inklużi:
(a)
deskrizzjoni tal-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għas-servizzi li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, inklużi attivitajiet interni;
(b)
l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija b’konformità ma’ din id-Deċiżjoni bi tqassim skont is-settur ekonomiku tal-benefiċjarji;
(c)
indikazzjoni ta’ jekk, għal tip partikolari ta’ servizz, l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni tatx lok għal diffikultajiet jew ilmenti minn partijiet terzi;
kif ukoll
(d)
kwalunkwe informazzjoni oħra mitluba mill-Kummissjoni rigward l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni u li trid tiġi speċifikata fil-ħin qabel jiġi ppreżentat ir-rapport.
L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet tranżitorjii
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika għal għajnuna individwali u skemi ta’ għajnuna skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kwalunkwe għajnuna li ngħatat effet qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni li kienet kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE għandha tibqa’ kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika għal perjodu ulterjuri ta’ sentejn.
(b)
kwalunkwe għajnuna li ngħatat effet qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni li Ma kinitx kompatibbli mas-suq intern u lanqas ma kienet eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE għandha tibqa’ kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika minn qabel.
Artikolu 11
Tħassir
Id-Deċiżjoni 2005/842/KE hija b’dan imħassra.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-31 ta’ Jannar 2012.
Artikolu 13
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2011.