ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o režimu státních podpor C 4/09 (ex N 679/97) zavedeném Francií ve prospěch rozhlasového vysílání
(oznámeno pod číslem K(2010) 6483)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/147/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (3),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 2. října 1997 oznámila Francouzská republika Komisi režim podpory N 679/97 - návrh nařízení, jehož cílem bylo pozměnit zavedený režim podpory rozhlasového vysílání (4). Komise rozhodnutím ze dne 10. listopadu 1997 (5) schválila prodloužení tohoto režimu podpory rozhlasového vysílání na dobu deseti let.
(2)
Úprava uvedeného režimu podpory byla schválena rozhodnutím Komise ze dne 28. července 2003 (6). Úprava navrhovaná francouzskými orgány se mimo jiné týkala změny pravidel pro financování režimu podpory (7). V uvedeném rozhodnutí Komise dospěla k závěru, že pozměněný režim podpory je slučitelný se společným trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato úprava nabyla účinnosti dne 1. ledna 2003 na období deseti let.
(3)
Soudní dvůr Evropské unie prohlásil dne 22. prosince 2008 rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1997 týkající se období 1997-2002 za neplatné. Komise přijala všechna nezbytná opatření k nápravě zjištěné protiprávnosti a přezkoumala informace poskytnuté francouzskými orgány (podrobný popis tohoto postupu viz část 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(4)
Dopisem ze dne 11. února 2009 Komise informovala Francouzskou republiku o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci uvedené podpory.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit uvedené řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětné podpoře.
(6)
Francouzská republika podala své připomínky k tomuto opatření dopisem ze dne 23. dubna 2009.
(7)
Komise neobdržela žádné další připomínky zúčastněných stran v této věci.
2. PODROBNÝ POPIS PODPORY
(8)
Předmětné opatření je režimem podpory ve prospěch malých francouzských rozhlasových stanic zaměřených na místní posluchače, které plní roli místní sociální komunikace a jejichž podnikatelské příjmy z vysílání reklamní nebo sponzorské povahy nepřekročí 20 % obratu.
(9)
Podpora byla financována prostřednictvím parafiskálního poplatku odváděného z příjmů z reklamy šířené v rámci rozhlasového a televizního vysílání.
(10)
Příslušný orgán, kterým je Fond na podporu rozhlasového vysílání (Fonds de soutien à l’expression radiophonique, FSER), může poskytnout tři druhy podpor:
a)
zřizovací příspěvek ve prospěch rozhlasových stanic „radios associatives“ nově povolených Nejvyšší radou pro rozhlasové a televizní vysílání (Conseil supérieur de l’audiovisuel), který nesmí překročit tabulkově stanovenou maximální hranici;
b)
provozní příspěvek, jehož výše je určena nejprve progresivní a poté degresivní tabulkovou sazbou stanovenou výborem pro udělování dotací. Tento příspěvek se může v rámci stanovených limitů zvýšit s ohledem na úsilí, které provozovatel rozhlasového vysílání vynakládá v oblasti vnitřního řízení a při činnostech v oblasti vzdělávací, občanské a kulturní nebo v oblasti místní sociální komunikace;
c)
příspěvek na vybavení ve výši 50 % nákladů na obnovu zařízení způsobilých rozhlasových stanic, který může být poskytnut pouze jednou za pět let a nesmí přesáhnout tabulkově stanovenou maximální hranici.
(11)
Tento režim je uplatňován od roku 1989 a prodělal několik úprav, které byly všechny oznámeny Komisi a Komisí schváleny v letech 1990, 1992, 1997 a 2003.
2.1 Příjemci režimu podpory
(12)
Návrh oznámený francouzskými orgány zavádí režim podpory podle článku 80 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, ve znění článku 25 zákona 89-25 ze dne 17. ledna 1989 a článku 27 zákona 90-1170 ze dne 29. prosince 1990, který stanoví:
„Provozovatelům rozhlasového vysílání, jejichž podnikatelské příjmy z vysílání reklamní nebo sponzorské povahy nedosahují 20 % jejich celkového obratu, bude za podmínek stanovených nařízením Conseil d’État (Státní rady) poskytnuta podpora.
Financování této podpory se zajišťuje výběrem poplatku z příjmů z reklamy šířené v rámci rozhlasového a televizního vysílání.
Na úplatu, již provozovatelé rozhlasového vysílání obdrží v souvislosti s vysíláním na podporu kolektivních akcí nebo obecně prospěšných akcí, nebude při stanovení horní hranice uvedené v odstavci 1 tohoto článku brán zřetel.“
2.2 Způsob financování režimu podpory
(13)
Pokud jde o financování režimu podpor, návrh oznámený francouzskými orgány dne 2. října 1997, jenž se stal nařízením č. 97-1263 ze dne 29. prosince 1997, kterým se zavádí parafiskální poplatek ve prospěch Fondu na podporu rozhlasového vysílání (9), stanoví v článku 1:
„K financování Fondu na podporu majitelů licence k provozování rozhlasového vysílání, jejichž podnikatelské příjmy z vysílání reklamní nebo sponzorské povahy nedosahují 20 % jejich celkového obratu, se s účinností od 1. ledna 1998 na období pěti let zavádí parafiskální poplatek z reklamy šířené v rámci rozhlasového a televizního vysílání (dále jen ‚poplatek z reklamní činnosti‘). Cílem uvedeného poplatku je podpora rozhlasového vysílání.“
Článek 2 téhož nařízení stanoví:
„Poplatek se vyměřuje z částek po odečtení provize agentuře a daně z přidané hodnoty, které jsou zaplaceny inzerenty za šíření jejich reklamních sdělení určených pro francouzské území.
Osobami povinnými k odvádění poplatku jsou osoby, které jsou zodpovědné za uvádění těchto reklamních vysílání na trh.
Sazba poplatku bude stanovena ve společném výnosu ministrů pro rozpočet a spoje a bude odstupňovaná podle čtvrtletních příjmů provozovatelů povinných k odvádění poplatků, přičemž platí následující horní hranice:
[…].“
Článek 4 téhož nařízení stanoví, že poplatek uvedený v článku 2 nařízení je vyměřen a vybrán daňovou správou ve prospěch Fondu na podporu rozhlasového vysílání podle týchž právních předpisů a s týmiž zárukami a sankcemi, jaké platí pro daň z přidané hodnoty.
(14)
Tato ustanovení byla změněna v souvislosti s úpravou režimu podpory, který byl oznámen Komisi a schválen rozhodnutím ze dne 28. července 2003 (10). Podle nových pravidel parafiskálnímu poplatku podléhají pouze provozovatelé usazení na francouzském území.
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(15)
Rozhodnutím N 679/97 Komise v roce 1997 schválila úpravu režimu podpory spočívajícího v systému financování prostřednictvím parafiskálního poplatku z reklamy vysílané rozhlasem nebo televizí. Toto rozhodnutí neobsahuje žádnou analýzu způsobu financování. Rozhodnutí z roku 1997 bylo účinné až do roku 2003, kdy bylo nahrazeno novým rozhodnutím o schválení NN 42/03 (11).
(16)
Dne 3. srpna 2004 Régie Networks, reklamní dceřiná společnost velké francouzské rozhlasové stanice NRJ, napadla u soudu v Lyonu poplatky odvedené v roce 2001 (152 524 EUR). Případ byl předmětem žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce k Soudnímu dvoru ohledně platnosti rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1997 o povolení podpory.
(17)
Soudní dvůr prohlásil rozsudkem (12) ze dne 22. prosince 2008 rozhodnutí z roku 1997 za neplatné s odůvodněním, že Komise neprovedla posouzení způsobu financování zkoumaného opatření.
(18)
V bodě 89 svého rozsudku Soudní dvůr připomíná, že přezkoumání opatření podpory Komisí musí nutně zohlednit i způsob financování podpory v případě, že tento způsob financování je nedílnou součástí opatření podpory. V bodě 99 svého rozsudku Soudní dvůr uvádí, že poplatek je nedílnou součástí opatření podpory, pokud na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existuje vztah závazného určení mezi dotčeným poplatkem a dotčenou podporou v tom smyslu, že výnos z poplatku je nezbytně určen k financování podpory a přímo ovlivňuje její výši, a v důsledku toho i posouzení slučitelnosti této podpory se společným trhem.
(19)
Poté, co Soudní dvůr ověřil, zda všechny tyto podmínky jsou v daném případě splněny, dospěl v bodě 112 svého rozsudku k závěru, že poplatek z reklamní činnosti je nedílnou součástí režimu podpor pro rozhlasové vysílání, k jejichž financování tento poplatek slouží. Komise tudíž měla povinnost zohlednit uvedený poplatek při přezkumu předmětného režimu podpory, což však v rozhodnutí NN 42/03 neučinila.
(20)
V návaznosti na rozsudek, který prohlásil rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1997 za neplatné, Komise přijala všechna nezbytná opatření k nápravě zjištěné protiprávnosti a přezkoumala informace poskytnuté francouzskými orgány. V důsledku toho Komise dne 11. února 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie pod číslem řízení C4/2009 (13).
4. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(21)
Dopisem ze dne 23. dubna 2009 zaslaly francouzské orgány Komisi tyto připomínky:
a)
Průměrná výše finančních prostředků vybraných a odvedených v průběhu dotčeného období odpovídala částce 20 milionů EUR ročně, která byla rozdělena mezi více než 500 příjemců.
b)
Je nesporné, že zahraniční hospodářské subjekty poskytující rozhlasové služby ve Francii prostřednictvím stanic nebo provozovatelů usazených v jiných členských státech rovněž odváděly tento parafiskální poplatek, jejich totožnost však není možné zjistit.
c)
Podpora nemůže být navrácena ze dvou hlavních důvodů: za prvé, tento režim podpor byl řádně oznámen a opakovaně schválen Komisí, což vedlo ke vzniku legitimního očekávání u příjemců. Za druhé, finanční situace příjemců neumožňuje francouzským orgánům za současných okolností získat zpět vyplacené částky.
5. POSOUZENÍ PODPORY
5.1 Právní základ posouzení
(22)
Posouzení předmětného režimu podpor je založeno na čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
5.2 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(23)
Ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(24)
Analýza předmětného případu s ohledem na podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
a) Podpora poskytnutá státem ze státních prostředků
Režim podpor je financován z prostředků pocházejících z odvodů parafiskálního poplatku, který je stanoven v právních předpisech, vybírán daňovou správou, a který se vztahuje na reklamu šířenou v rámci rozhlasového a televizního vysílání.
Podpory jsou tudíž poskytovány z veřejných zdrojů francouzského státu.
b) Účinek narušení nebo možnosti narušení hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo určitých odvětví výroby
Režim podpory zvýhodňuje pouze provozovatele služeb rozhlasového vysílání. Příjemci režimu podpory jsou provozovatelé těchto služeb, jejichž reklamní zdroje nedosahují 20 % jejich celkového obratu. Tito provozovatelé jsou konkurenty, pokud jde o příjmy z reklam a upoutání posluchačů, a to zejména vzhledem k ostatním provozovatelům rozhlasového vysílání na území Francie, jejichž podnikatelské příjmy přesahují tuto hranici a kteří nejsou příjemci veřejné podpory v rámci režimu podpor.
Předmětné podpory tudíž narušují nebo přinejmenším mohou narušit hospodářskou soutěž mezi provozovateli služeb, kteří jsou příjemci uvedených podpor a provozovateli služeb, kteří jejich příjemci nejsou.
c) Vliv na obchod mezi členskými státy
Služby rozhlasového vysílání poskytované z francouzského území, a to zejména příjemci režimu podpor, mohou být přijímány v jiných členských státech, byť jen v příhraničních oblastech. Je také zřejmé, že parafiskálnímu poplatku stanovenému oznámenými právními předpisy podléhají i reklamní zdroje provozovatelů služeb poskytovaných z jiných členských států na francouzském území.
Z toho vyplývá, že oznámený režim podpor ovlivňuje nebo může ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
d) Závěr ohledně existence státní podpory
Vzhledem k těmto okolnostem má Komise za to, že režim podpory rozhlasového vysílání oznámený francouzskými orgány spadá do působnosti ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Za předpokladu, že uvedený režim představuje státní podporu, musí Komise přezkoumat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. V souladu s výše uvedeným rozsudkem Régie Networks musí být poplatek z reklamní činnosti, ze kterého je financována předmětná podpora, zohledněn při přezkumu slučitelnosti tohoto režimu.
5.3 Slučitelnost podpory ve smyslu čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie
(25)
Oznámené opatření podpory vzhledem k svému předmětu a rozsahu působnosti zjevně nesplňuje podmínky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a čl. 107 odst. 3 písm. a) a b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
(26)
Vzhledem ke svému cíli zvýhodnit stanice poskytující rozhlasové služby na francouzském území a podpořit zejména ty, jejichž reklamní zdroje jsou nejnižší, se režim podpory zaměřuje na zabezpečení plurality sdělovacích prostředků na území Francie, což je oprávněným obecným cílem. Podpora příjemců by tak mohla být přezkoumána s ohledem na podmínky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie. Ten stanoví: „Za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: (…) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (…)“. V tomto případě musí Komise porovnat kladné a záporné účinky opatření.
(27)
Ve svých předchozích rozhodnutích Komise dospěla k závěru, že režim podpor má pozitivní účinky a je slučitelný s vnitřním trhem, a to zejména s ohledem na skutečnost, že tento režim podpor přispívá k jasně stanovenému cíli obecného zájmu. Jeho cílem je totiž podporovat pluralitu stanic poskytujících rozhlasové služby na území Francie. Režim podporuje malé stanice zaměřené na místní posluchače s ohledem na sociální, kulturní a místní zájmy, což je oprávněný cíl obecného zájmu. Možnost narušení hospodářské soutěže způsobené režimem podpor zvýhodňujícím tyto místní stanice je nízká a nemění podmínky obchodu v takové míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Vzhledem k poslání a velikosti těchto stanic je narušení hospodářské soutěže mezi těmito stanicemi a provozovateli stejných druhů služeb v jiném členském státě velmi omezená. V důsledku toho je vliv tohoto režimu na obchod mezi členskými státy velmi nízký.
(28)
Z přezkumu článků 3 a 6 nařízení č. 97-1263 nicméně vyplývá, že způsob financování režimu podpory prostřednictvím dotčeného parafiskálního poplatku je nedílnou součástí opatření, což mimo jiné uvedl Soudní dvůr v rozsudku Régie Networks (body 99 až 112).
(29)
Jak je uvedeno v bodě 89 rozsudku Régie Networks: „způsob financování podpory může činit celý režim podpor, k jehož financování slouží, neslučitelným se společným trhem. Přezkoumání podpory tudíž nemůže být odděleno od účinků jejího způsobu financování. Přezkoumání opatření podpory Komisí musí naopak nutně zohlednit i způsob financování podpory v případě, že tento způsob financování je nedílnou součástí opatření podpory (viz v tomto smyslu zejména výše uvedený rozsudek van Calster a další, bod 49, jakož i rozsudek ze dne 15. července 2004, Pearle a další, C-345/02, Sb. rozh. 2004, s. I-7139, bod 29)“.
(30)
Z toho vyplývá, že Komise musí při přezkumu slučitelnosti režimu podpory s vnitřním trhem zmíněný poplatek zohlednit. V tomto ohledu se uvedený poplatek z reklamní činnosti zdá být v rozporu s obecnou zásadou, která byla pravidelně uváděna Komisí a potvrzena také Soudním dvorem v jeho rozsudku ze dne 25. června 1970, Francie v. Komise (47/69, Sb. rozh. 1970, s. 487), podle níž musejí být dovezené výrobky nebo služby osvobozeny od jakéhokoli parafiskálního poplatku určeného k financování režimu podpor, které jsou poskytovány pouze domácím podnikům. Soudní dvůr uvedl tuto analýzu v bodě 115 svého rozsudku Régie Networks.
(31)
Komise má za to, že neosvobození rozhlasových služeb poskytovaných ve Francii ze stanic usazených v jiných členských státech, které nemohou být příjemci podpor poskytovaných v rámci oznámeného režimu, mění podmínky obchodu v míře, která je v rozporu se společným zájmem. I kdyby byl obecný cíl podpory příjemců, který oznámený režim sleduje, oprávněný a mohl být považován za slučitelný s vnitřním trhem, v případě způsobu financování uvedeného režimu tomu tak není.
6. ZÁVĚRY
(32)
Za těchto okolností Komise dospěla k závěru, že tento režim podpor může být prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem, a to zejména s ohledem na kritéria stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise však nemůže schválit způsob financování tohoto režimu.
(33)
V tomto ohledu Komise vzala na vědomí skutečnost zmíněnou v dopise francouzských orgánů ze dne 23. dubna 2009, tedy údajnou nemožnost zjistit (mezi plátci parafiskálního poplatku, ze kterého je režim financován) totožnost zahraničních hospodářských subjektů, které poskytovaly rozhlasové služby ve Francii prostřednictvím stanic nebo provozovatelů usazených v jiných členských státech v období, během nějž byl dotyčný režim podpor uplatňován. Komise připouští, že vzhledem ke staršímu datu skutkových okolností existují jisté administrativní potíže, které znemožňují zjištění jejich totožnosti. Nicméně na základě informací, které francouzské orgány poskytly, se v tomto případě nezdá, že by uplynulé časové období představovalo samo o sobě nepřekonatelnou překážku pro zjištění totožnosti osob povinných k odvádění poplatku. Francouzské orgány však uvedly, že z informací, které mají k dispozici, nelze vždy zjistit, zda osoby povinné k odvádění poplatku byly provozovatelé vysílající z francouzského území nebo z jiného členského státu. V takovém případě je jejich povinností ve lhůtě šesti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí individuálně informovat osobu povinnou k odvádění poplatku o jejím konkrétním právu na navrácení poplatků, pokud vysílala do Francie z jiného členského státu. Orgány musejí vynaložit veškeré prostředky, které mají k dispozici, aby zjistily totožnost osob povinných k odvádění poplatku. Jelikož však není jisté, zda francouzské orgány budou samy moci zjistit totožnost všech osob povinných k odvádění tohoto poplatku, ukládá se jim povinnost vhodným způsobem zveřejnit informace o opatření k navrácení poplatků, aby dotčené hospodářské subjekty měly možnost se samy přihlásit.
(34)
Nic nebrání tomu, aby Francie umožnila těmto neznámým subjektům uplatnit právo na navrácení poplatků, které byly neoprávněně odvedeny v období let 1997-2002. Francie může napravit neslučitelnost způsobu financování režimu podpor navrácením částky poplatků, které jsou v rozporu s vnitřním trhem za těchto podmínek:
-
Francie osloví dotčené hospodářské subjekty formou individuálního oznámení jejich konkrétního práva na navrácení poplatků ve všech případech, ve kterých jsou francouzské orgány schopny zjistit jejich totožnost, a formou vhodného zveřejnění informací zejména prostřednictvím inzerce v odborných časopisech v celé Evropské unii (14),
-
pro podání žádosti o navrácení bude osobám povinným k odvádění poplatku poskytnuta lhůta tří let (15) od odpovídajícího zveřejnění,
-
navrácení poplatku se uskuteční nejpozději do šesti měsíců ode dne podání žádosti (16),
-
navrácené částky budou navýšeny o skutečné úroky naběhlé za období ode dne jejich odvedení do dne jejich skutečného navrácení, které se vypočtou na základě složené úrokové sazby, kdy jako referenční cílová sazba bude analogicky použita sazba uvedená v článku 9 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17),
-
francouzské orgány přijmou veškeré rozumné důkazy o zaplacení poplatku, které jim dotčené hospodářské subjekty poskytnou,
-
právo na navrácení nesmí podléhat dalším podmínkám,
-
každých šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zašlou francouzské orgány Komisi pravidelně zprávy o stavu postupu navrácení poplatků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim podpor zavedený Francií je slučitelný s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
K odstranění diskriminace vůči zahraničním provozovatelům rozhlasového vysílání, kteří francouzskému státu odvedli poplatky z reklamní činnosti, aniž by byli příjemci režimu podpor, francouzské orgány navrátí parafiskální poplatky vybrané od zahraničních subjektů v období let 1997-2002. Ve lhůtě šesti měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informují všechny hospodářské subjekty povinné k odvádění poplatků, které mají být navráceny, o jejich právu na navrácení, a to ve všech případech, kdy budou moci zjistit jejich totožnost a prostřednictvím odpovídajícího zveřejnění je vyzvat, a tak jim umožnit, aby se přihlásily, přičemž jim poskytnou tříletou lhůtu k podání žádosti o navrácení poplatků (18). Po této výzvě a na základě důkazů předložených dotčenými hospodářskými subjekty Francie nejpozději do šesti měsíců ode dne podání žádosti o navrácení navrátí poplatky neslučitelné s vnitřním trhem navýšené o naběhlé skutečné úroky, které se vypočtou na základě složené úrokové sazby, kdy jako referenční cílová sazba bude analogicky použita sazba uvedená v článku 9 nařízení (ES) č. 794/2004.
Článek 3
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Francie informuje Komisi o opatřeních přijatých za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Každých šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Francie zašle Komisi pravidelnou zprávu o stavu postupu navrácení poplatků uvedeného v článku 2, a to do uplynutí lhůty tří let ode dne posledního opatření odpovídajícího zveřejnění uvedeného v článku 2.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 29. září 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta' Settembru 2010
dwar l-iskema ta' għajnuna C 4/09 (ex N 679/97) li Franza implimentat għax-xandir bir-radju
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 6483)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/147/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 108(2)(a) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont dawn l-Artikoli (3),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tat-2 ta' Ottubru 1997, ir-Repubblika ta' Franza għarrfet lill-Kummissjoni dwar l-iskema ta' għajnuna N 679/97, abbozz ta' digriet maħsub biex jemenda l-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju diġà eżistenti. (4) Permezz tad-Deċiżjoni tal-10 ta' Novembru 1997 (5), il-Kummissjoni approvat it-tiġdid ta' din l-iskema ta' appoġġ għax-xandir bir-radju għal għaxar snin.
(2)
Emenda għal din l-iskema ta' għajnuna ġiet awtorizzata permezz tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-28 ta' Lulju 2003 (6). L-emenda proposta mill-Awtoritajiet Franċiżi kienet tirrigwarda, inter alia, tibdil fil-metodu ta' finanzjament tal-iskema tal-għajnuna (7). F'din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskema ta' għajnuna kif emendata kienet kumpatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, (minn hawn 'il quddiem it-“TFUE”). Din l-emenda daħlet fis-seħħ mill-1 ta' Jannar 2003 għal perjodu ta' għaxar snin.
(3)
Fit-22 ta' Diċembru 2008, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, iddikjarat invalida d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997 dwar il-perjodu 1997-2002. Il-Kummissjoni għalhekk ħadet il-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirrimedja l-illegalità kkonstatata u rrevediet l-informazzjoni pprovduta mill-Awtoritajiet Franċiżi (għal deskrizzjoni dettaljata ta' din il-proċedura, ara s-sezzjoni 3 “Raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura”).
(4)
Permezz tal-ittra tal-11 ta' Frar 2009, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika ta' Franza dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE dwar din l-għajnuna.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura msemmija ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(6)
Permezz tal-ittra tat-23 ta' April 2009, ir-Repubblika ta' Franza bagħtet il-kummenti tagħha dwar il-miżura.
(7)
Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti oħrajn dwar dan is-suġġett min-naħa ta' partijiet terzi interessati.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
(8)
Il-miżura inkwistjoni tikkonsisti fi skema ta' għajnuna bħala appoġġ lill-istazzjonijiet lokali żgħar tar-radju li jaqdu r-rwol ta' komunikazzjoni soċjali lokali u li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami jew sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom.
(9)
L-għajnuna kienet iffinanzjata mid-dħul minn taxxa parafiskali fuq ir-riżorsi li jirriżultaw mir-riklami mxandra fuq ir-radju u t-televiżjoni.
(10)
L-awtorità kompetenti, jiġifieri l-Fond li Jappoġġja x-Xandir bir-Radju (FSER), tista' toffri tliet tipi ta' għajnuniet:
(a)
sussidju għall-installazzjoni lir-radjijiet assoċjati ġodda awtorizzati mill-Kunsill Għoli tal-Awdjoviżiv, li ma jistax jaqbeż limitu stabbilit skont skeda ta' tariffi;
(b)
sussidju għall-operat ta' ammont stabbilit fi skeda ta' tariffi li jiżdied, imbagħad jonqos, iddeterminat mill-Kummissjoni inkarigata li tagħti s-sussidji, u li jista' jiżdied mill-Kummissjoni f'limiti definiti filwaqt li tqis l-isforzi magħmula mis-servizz fil-ġestjoni interna u f'azzjonijiet li jsiru fil-qasam tal-edukazzjoni, tal-assoċjazzjoni, tal-kultura jew tal-komunikazzjoni soċjali lokali;
(c)
għajnuna għat-tagħmir li tikkontribwixxi sa 50 % tal-finanzjament għat-tiġdid tal-apparat tar-radjijiet eliġibbli, li tista' tingħata biss kull ħames snin u li ma tistax taqbeż limitu stabbilit fi skeda ta' tariffi.
(11)
L-iskema ilha fis-seħħ mill-1989 u kienet soġġetta għal għadd ta' emendi, kollha nnotifikati lill-Kummissjoni u approvati minnha fl-1990, 1992, 1997 u fl-2003.
2.1. Benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna
(12)
L-abbozz innotifikat mill-Awtoritajiet Franċiżi jirrigwarda l-iskema ta' għajnuna stipulata fl-Artikolu 80 tal-Liġi Nru 86-1067 tat-30 ta' Settembru 1986 dwar il-libertà tal-komunikazzjoni, hekk kif emendata bl-Artikolu 25 tal-Liġi Nru 89-25 tas-17 ta' Jannar 1989, u bl-Artikolu 27 tal-Liġi Nru 90-1170, tad-29 ta' Diċembru 1990, kif ġej:
“Is-servizzi tax-xandir bir-radju bil-frekwenza hertz li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami mxandra bl-antenna u b'karatterestiċi ta' riklamar ta' marki jew ta' sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom għandhom jibbenefikaw minn għajnuna skont ir-regoli stipulati bid-digriet tal-Kunsill tal-Istat.
Il-finanzjament ta' din l-għajnuna huwa pprovdut permezz ta' taxxa fuq id-dħul mir-riklamar imxandar bir-radju u fuq it-televiżjoni.
Il-ħlas riċevut mis-servizzi tax-xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz waqt ix-xandir ta' messaġġi li jappoġġjaw azzjonijiet kollettivi jew ta' interess ġenerali m'għandux ikun ikkunsidrat għad-determinazzjoni tal-limitu msemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.”
2.2. Metodu ta' finanzjament tal-iskema tal-għajnuna
(13)
F'dak li jirrigwarda l-finanzjament tal-iskema tal-għajnuna, l-abbozz innotifikat mill-Awtoritajiet Franċiżi fit-2 ta' Ottubru 1997, li sar id-digriet Nru 97-1263 tad-29 ta' Diċembru 1997, li ħoloq taxxa parafiskali li għandha titħallas għal fond li jappoġġja x-xandir bir-radju (9), jgħid fl-Artikolu 1 tiegħu:
“Għandha tiġi stabbilita, b'effett mill-1 ta' Jannar 1998 u għal ħames snin, taxxa parafiskali fuq ir-riklami mxandra bir-radju u fuq it-televiżjoni (minn hawn 'il quddiem it-‘taxxa fuq l-aġenziji tar-riklamar’)] bl-għan li tiffinanzja fond ta' għajnuna lid-detenturi ta' liċenzja għas-servizz ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz li d-dħul kummerċjali tagħhom minn messaġġi ta' riklami mxandra bl-antenna u b'karattarestiċi ta' riklamar ta' marki jew ta' sponsorjar jirrappreżenta inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom. Din it-taxxa hija maħsuba sabiex tippromwovi x-xandir bir-radju.”
L-Artikolu 2 tal-istess digriet jipprovdi li:
“It-taxxa hija imposta fuq l-ammonti, minbarra l-ħlas tal-aġenziji u minbarra t-taxxa fuq il-valur miżjud, imħallsa mir-riklamaturi għax-xandir tal-riklami pubbliċitarji tagħhom immirati għat-territorju Franċiż.
Din għandha tkun imħallsa mill-persuni li jamministraw dawn il-messaġġi pubbliċitarji.
Ordni konġunta mingħand il-Ministri inkarigati mill-baġit u mill-komunikazzjoni għandha tistabbilixxi r-rata tat-taxxa f'inkrimenti ta' dħul trimestrali miġbura mingħand l-awtoritajiet suġġetti għal-limiti li ġejjin:
[…]”
L-Artikolu 4 tal-istess digriet jispeċifika li t-taxxa msemmija fl-Artikolu 2 tiegħu għandha tkun ibbażata, likwidata u miġbura mid-Direttorat Ġenerali tat-Taxxa f'isem il-Fond li jappoġġja x-xandir bir-radju, skont l-istess regoli, garanziji u pieni previsti f'dak li jirrigwarda t-taxxa fuq il-valur miżjud.
(14)
Dawn id-dispożizzjonijiet ġew emendati b'konnessjoni mal-bidla tal-iskema ta' għajnuna nnotifikata lill-Kummissjoni u awtorizzata permezz tad-deċiżjoni tat-28 ta' Lulju 2003 (10) Skont ir-regoli l-ġodda, it-taxxa parafiskali tirrigwarda lill-aġenziji stabbiliti fit-territorju Franċiż biss.
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(15)
Fl-1997 il-Kummissjoni approvat permezz tad-deċiżjoni Nru 679/97, emenda fl-iskema ta' għajnuna li kienet tikkonsisti f'mekkaniżmu ta' finanzjament permezz ta' taxxa parafiskali fuq ir-riklami mxandra bir-radju u fuq it-televiżjoni. Din id-deċiżjoni ma fiha l-ebda analiżi tal-metodu ta' finanzjament. Id-deċiżjoni tal-1997 kellha effett sal-2003, id-data li fiha hija ġiet issostitwita minn deċiżjoni ġdida ta' awtorizzazzjoni NN42/03 (11).
(16)
Fit-3 ta' Awwissu 2004Régie Network, il-fergħa pubbliċitarja ta' katina kbira ta' xandir bir-radju fi Franza, jiġifieri NRJ, ikkontestat quddiem il-qorti ta' Lyon l-ammont imħallas fl-2001 (EUR 152 524). Il-każ kien is-suġġett ta' deċiżjoni preliminari mill-Qorti tal-Ġustizzja dwar il-validità tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997 li tawtorizza l-għajnuna.
(17)
Is-sentenza (12) tal-Qorti tal-Ġustizza, mogħtija fit-22 ta' Diċembru 2008, iddikjarat invalida d-deċiżjoni tal-1997 għar-raġuni li l-Kummissjoni naqset li tevalwa l-metodu ta' finanzjament tal-miżura inkwistjoni.
(18)
Fil-fatt, fil-punt 89 tas-sentenza tagħha, il-Qorti tfakkar li l-evalwazzjoni ta' miżura ta' għajnuna mill-Kummissjoni għandha neċessarjament tikkunsidra l-metodu ta' finanzjament tal-għajnuna f'każ li dan ikun parti integrali tal-miżura. Fil-punt 99 tas-sentenza tagħha, il-Qorti tispjega li t-taxxa hija parti integrali tal-miżura ta' għajnuna meta jkun hemm rabta vinkolanti ta' allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna kkonċernata skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti, fis-sens li d-dħul mit-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u jaffettwa direttament l-ammont ta' din u, konsegwentement, l-evalwazzjoni tal-kumpatibbiltà ta' din l-għajnuna mas-suq intern.
(19)
Wara li kkonkludiet li dawn il-kundizzjonijiet kienu kollha ssodisfati f'dan il-każ, il-Qorti tqis, fil-punt 112 tas-sentenza tagħha, li t-taxxa fuq l-aġenziji tar-riklamar tagħmel parti integrali mill-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju li din it-taxxa tiffinanzja. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha neċessarjament tikkunsidra l-imsemmija taxxa waqt l-eżami tal-għajnuna kkonċernata, li ma sarx fid-deċiżjoni tagħha NN 42/03.
(20)
Wara s-sentenza li ddikjarat l-invalidità tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Novembru 1997, il-Kummissjoni ħadet il-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirrimedja l-illegalità kkonstatata u evalwat mill-ġdid l-informazzjoni pprovduta mill-Awtoritajiet Franċiżi. Għaldaqstant, fil-11 ta' Frar 2009 il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta' investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE taħt in-numru ta' proċedura C4/2009 (13).
4. KUMMENTI TA' FRANZA
(21)
Permezz tal-ittra tat-23 ta' April 2009 l-Awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti li ġejjin lill-Kummissjoni:
(a)
L-ammont ta' fondi li nġabru u tħallsu matul il-perjodu inkwistjoni huwa ta' medja annwali ta' 20 miljun Euro, maqsuma bejn aktar minn 500 benefiċjarju.
(b)
Mhuwiex ikkontestat li operaturi barranin li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fi Franza minn stazzjonijiet jew aġenziji stabbiliti fi Stati Membri oħrajn ħallsu wkoll din it-taxxa parafiskali, iżda mhux possibbli li dawn jiġu identifikati.
(c)
L-għajnuna ma tistax tiġi rkuprata għal żewġ raġunijiet prinċipali: l-ewwel, l-iskema ta' għajnuna ġiet innotifikata kif xieraq u awtorizzata mill-Kummissjoni diversi drabi, fatt li jkun ħoloq aspettattivi leġittimi min-naħa tal-benefiċjarji tagħha. It-tieni, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarji fil-kuntest attwali, jagħmilha impossibbli għall-Awtoritajiet Franċiżi li jirkupraw is-somom imħallsa.
5. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Bażi legali tal-evalwazzjoni
(22)
L-evalwazzjoni tal-iskema tal-għajnuna inkwistjoni hija bbażata fuq l-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
5.2. Preżenza tal-għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(23)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li:
“Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkumpatibbli mas-suq intern”.
(24)
Analiżi ta' dan il-każ fir-rigward tal-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(a) Għajnuna mogħtija mill-Istat permezz ta' riżorsi tal-Istat
L-iskema ta' għajnuna hija ffinanzjata permezz ta' riżorsi li ġejjin minn taxxa parafiskali prevista minn dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji, miġbura mill-awtoritajiet tat-taxxa, u li tkopri r-riklamar imxandar permezz tar-radju u t-televiżjoni.
Għaldaqstant l-għajnuna hija mogħtija permezz ta' riżorsi pubbliċi tal-Istat Franċiż.
(b) Effett ta' distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi
L-iskema ta' għajnuna tiffavorixxi biss il-forniment ta' servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz. Il-benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna huma l-fornituri ta' dawn is-servizzi li r-riżorsi pubbliċitarji tagħhom huma inqas minn 20 % tad-dħul totali tagħhom. Dawn is-servizzi jinsabu f'kompetizzjoni biex jattiraw is-semmiegħa u dħul mill-pubbliċità ma' servizzi oħra ta' xandir fi Franza, li r-riżorsi kummerċjali tagħhom jaqbżu dan il-limitu u li ma jibbenefikawx mill-appoġġ pubbliku taħt l-iskema ta' għajnuna.
Għaldaqstant l-għajnuna inkwistjoni twassal għal distorsjoni jew, għall-inqas, theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni bejn il-fornituri ta' servizzi li qegħdin jibbenefikaw u l-fornituri tas-servizzi li mhumiex jibbenefikaw minn din l-għajnuna.
(c) Effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
Is-servizzi tax-xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz ipprovduti mit-territorju Franċiż, b'mod partikolari mill-benefiċjarji tal-iskema ta' għajnuna, jistgħu jiġu interċettati fi Stati Membri oħrajn, għalkemm f'żoni qrib il-fruntieri. Bl-istess mod, jidher li t-taxxa parafiskali prevista mid-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji nnotifikati jkopru wkoll ir-riżorsi pubbliċitarji ta' servizzi pprovduti minn Stati Membri oħrajn lejn it-territorju Franċiż.
Minn dan jirriżulta li l-kummerċ bejn l-Istati Membri huwa affettwat jew jinsab f'riskju li jkun affettwat mill-iskema ta' għajnuna nnotifikata.
(d) Konklużjoni dwar il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat
F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni tqis li l-iskema ta' għajnuna għax-xandir bir-radju, li hija s-suġġett tan-notifika mill-Awtoritajiet Franċiżi taqa' taħt id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Sakemm din l-iskema tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-kumpatibbiltà tagħha mas-suq intern. Skont is-sentenza msemmija qabel Régie Networks, it-taxxa fuq ir-riklamar, li tiffinanzja l-għajnuna inkwistjoni, għandha tiġi kkunsidrata fl-evalwazzjoni tal-kumpatibbiltà ta' din l-iskema.
5.3. Kompatibbiltà tal-għajnuna fid-dawl tal-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE
(25)
Minħabba l-għan u l-ambitu tagħha, il-miżura ta' għajnuna nnotifikata, b'mod ċar ma tissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(2) tat-TFUE u fl-Artikolu 107(3)(a) u (b) tat-TFUE.
(26)
Minħabba l-għan tagħha li tiffavorixxi lill-istazzjonijiet li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz fit-territorju Franċiż, b'mod partikolari billi tappoġġja lil dawk li r-riżorsi mir-riklamar tagħhom huma l-aktar baxxi, l-iskema ta' għajnuna timmira li tiżgura l-pluralità tal-midja fit-territorju Franċiż, li huwa għan ġenerali leġittimu. Għalhekk, il-komponent ta' għajnuna lill-benefiċjarji jista' jkun evalwat taħt il-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Dan jipprovdi li: “Jistgħu jitqiesu kumpatibbli mas-suq intern: (…) għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta' ċerti attivitajiet jew ta' ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni (…)”. F'dan il-każ, il-Kummissjoni għandha tibbilanċja l-effetti pożittivi u l-effetti negattivi tal-miżura.
(27)
Fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskema ta' għajnuna inkwistjoni għandha effetti pożittivi u li hija kumpatibbli mas-suq intern, b'mod partikolari minħabba l-fatt li din l-iskema ta' għajnuna tikkontribwixxi għal għan ta' interess ġenerali definit tajjeb. Fil-fatt, hija maħsuba li tiffavorixxi l-pluralità tal-istazzjonijiet li joffru servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz fit-territorju Franċiż. Hija tappoġġja lil dawk l-istazzjonijiet iż-żgħar li jkollhom udjenza lokali, filwaqt li tikkunsidra interessi soċjali, kulturali u lokali, li jikkostitwixxi għan ġenerali leġittimu. Barra minn hekk, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni li tista' tkun ikkawżata mill-iskema ta' għajnuna li tiffavorixxi lil dawn l-istazzjonijiet lokali hija dgħajfa u ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Minħabba l-missjoni u d-daqs ta' dawn l-istazzjonijiet, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni bejn dawn u l-fornituri tal-istess tipi ta' servizzi fi Stat Membru ieħor hija mnaqqsa b'mod partikolari. Għalhekk, l-effett fuq il-kummerċ li jirriżulta minn din l-iskema huwa partikolarment baxx.
(28)
Madankollu, huwa ċar mir-reviżjoni tad-Digriet Nru 97-1263, l-Artikoli 3 u 6, li l-metodu ta' finanzjament tal-iskema ta' għajnuna permezz tat-taxxa parafiskali inkwistjoni huwa parti integrali tal-miżura, kif diġà nnutat il-Qorti fis-sentenza Régie Networks (punti 99 sa 112).
(29)
Fil-fatt, kif hija indikat fil-punt 89 tas-sentenza Régie Networks: “il-mod ta' finanzjament ta' għajnuna jista' jwassal għall-inkumpatibbiltà mas-suq komuni tal-iskema ta' għajnuna kollha. Għalhekk, l-eżami ta' għajnuna ma jistax jiġi mifrud mill-effetti tal-mod ta' finanzjament tagħha. Bil-kontra, l-eżami ta' miżura ta' għajnuna mill-Kummissjoni għandu neċessarjament jieħu inkunsiderazzjoni l-mod ta' finanzjament tal-għajnuna meta dan tal-aħħar ikun parti integrali mill-miżura (ara f'dan is-sens, is-sentenzi van Calster et, iċċitata iktar 'il fuq, punt 49, kif ukoll tal-15 ta' Lulju 2004, Pearle et, C-345/02, Ġabra p. I-7139, punt 29)”.
(30)
Min dan jirriżulta li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra t-taxxa msemmija waqt l-evalwazzjoni tagħha tal-kumpatibbiltà tal-iskema ta' għajnuna mas-suq intern. F'dan ir-rigward, it-taxxa fuq ir-riklamar inkwistjoni tidher li tmur kontra l-prinċipju ġenerali, kif affermat regolarment mill-Kummissjoni u kkonfermat mill-Qorti fis-sentenza tagħha tal-25 ta' Ġunju 1970, Franza vs Il-Kummissjoni (47/69, Ġabra p. 487), li l-prodotti jew servizzi importati għandhom ikunu eżenti minn kull taxxa parafiskali għall-finanzjament ta' skema ta' għajnuna li jibbenefikaw minnha biss l-impriżi nazzjonali. Il-Qorti ssemmi din l-analiżi fil-punt 115 tas-sentenza tagħha Régie Networks.
(31)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li n-nuqqas ta' eżenzjoni tas-servizzi ta' xandir bir-radju fuq il-frekwenza hertz ipprovduti fi Franza minn stazzjonijiet stabbiliti fi Stati Membri oħrajn u li ma jistgħux jibbenefikaw mill-għajnuna mogħtija taħt l-iskema nnotifikata jibdel il-kundizzjonijiet ta' kummerċ fi grad li jmur kontra l-interess komuni. Anki jekk l-għan ġenerali tal-komponent ta' għajnuna lill-benefiċjarji taħt l-iskema notifikata jkun leġittimu u jista' jitqies kumpatibbli mas-suq intern, ma jistax jingħad l-istess għall-metodu ta' finanzjament ta' din l-iskema.
6. KONKLUŻJONIJIET
(32)
F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li din l-iskema ta' għajnuna tista' titqies kumpatibbli mas-suq intern, b'mod partikolari skont il-kriterji msemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni ma tistax tapprova l-metodu ta' finanzjament ta' din l-iskema.
(33)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni ħadet nota tal-impossibbiltà allegata mill-Awtoritajiet Franċiżi, fl-ittra tagħhom tat-23 ta' April 2009, li jidentifikaw (fost il-kontributuri tat-taxxa parafiskali li tiffinanzja l-iskema ta' għajnuna) l-operaturi barranin li offrew servizzi ta' xandir bir-radju fi Franza minn stazzjonijiet jew aġenziji li jinsabu fi Stati Membri oħrajn matul il-perjodu kopert mill-iskema ta' għajnuna inkwistjoni. Il-Kummissjoni tista' tammetti l-eżistenza ta' diffikultajiet amministrattivi li jipprevjenu l-identifikazzjoni tagħhom, meta wieħed jikkunsidra ż-żmien li għadda minn fuq il-fatti. Madankollu, fuq il-bażi tal-ispjegazzjonijiet ipprovduti mill-Awtoritajiet Franċiżi, il-mogħdija taż-żmien, f'dan il-każ, ma tidhirx li fiha nnifisha tikkostitwixxi ostakolu li ma jistax jingħeleb għall-identifikazzjoni tal-persuni taxxabbli. L-Awtoritajiet Franċiżi madankollu indikaw li ma kienx dejjem possibbli li jkun iddeterminat, mill-informazzjoni li għandhom, jekk il-persuni taxxabbli kinux aġenziji li jxandru mit-territorju Franċiż jew minn Stat Membru ieħor. F'dan il-każ, huma għandhom jinfurmaw b'mod individwali lill-persuni taxxabbli, fi żmien sitt xhur min-notifika ta' din id-deċiżjoni, id-dritt speċifiku tagħhom għar-rimbors jekk hija tkun xandret lejn Franza minn Stat Membru ieħor. L-amministrazzjoni għandha tuża l-mezzi kollha għad-dispożizzjoni tagħha sabiex tidentifika lill-persuni taxxabbli. Madankollu, minħabba li mhuwiex ċert li l-Awtoritajiet Franċiżi jistgħu jidentifikaw huma stess il-persuni taxxabbli kollha, hija r-responsabbiltà tagħhom ukoll li jirriklamaw b'mod xieraq il-miżuri ta' rimbors, b'mod li l-operaturi kkonċernati jkunu jistgħu jersqu għar-rimbors.
(34)
Fil-fatt, Franza b'ebda mod m'hija prekluża milli tpoġġi lil dawk l-operaturi mhux magħrufa f'pożizzjoni li jasserixxu d-dritt tagħhom għal rifużjoni tat-taxxi mħallsa inġustament matul il-perjodu 1997-2002. Franza tista' tagħmel tajjeb għall-inkumpatibbiltà tal-metodu ta' finanzjament tal-iskema ta' għajnuna permezz tar-rimbors tal-ammont ta' taxxi inkumpatibbli mas-suq intern billi tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
Franza għandha ssejjaħ lill-operaturi kkonċernati billi tinnotifikahom b'mod individwali dwar id-dritt speċifiku tagħhom għar-rimbors kull meta l-Awtoritajiet Franċiżi jkunu jistgħu jidentifikawhom, u permezz ta' pubbliċità adegwata inkluż permezz ta' pubblikazzjonijiet fil-ġurnali speċjalizzati fl-Unjoni Ewropea kollha (14);
-
il-persuni taxxabbli għandhom ikollhom skadenza ta' 3 snin mill-pubbliċità adegwata sabiex iressqu t-talba għar-rimbors (15);
-
ir-rimbors għandu jingħata fi żmien massimu ta' 6 xhur mid-data tal-wasla tat-talba (16);
-
l-ammonti mħallsa lura għandhom jinkludu l-imgħax akkumulat mid-data li fiha nġabru sad-data tar-rimbors effettiv, ikkalkulat fuq bażi komposta, billi tittieħed bħala referenza rata oġġettiva, b'analoġija, bħal dik mogħtija fl-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (17);
-
l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jaċċettaw kull prova raġonevoli pprovduta mill-operaturi inkwistjoni li turi li sar il-ħlas tat-taxxa;
-
id-dritt għar-rimbors ma jistax ikun soġġett għal xi kundizzjoni oħra;
-
l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni rapporti regolari kull 6 xhur, mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-progress tal-proċedura ta' rimbors,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskema ta' għajnuna implimentata minn Franza hija kumpatibbli mas-suq intern taħt il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 2.
Artikolu 2
Biex tneħħi d-diskriminazzjoni li sofrew ix-xandara barranin li ħallsu t-taxxi fuq l-aġenziji tar-riklamar lill-Istat Franċiż mingħajr ma setgħu jibbenefikaw mill-iskema ta' għajnuna, l-Awtoritajiet Franċiżi għandhom jirrifondu t-taxxi parafiskali miġbura mingħand l-operaturi barranin matul il-perjodu 1997-2002. Dawn għandhom jinfurmaw, fi żmien sitt xhur mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, lill-operaturi kollha li ħallsu t-taxxa li għandha tingħata lura, f'kull każ li jistgħu jidentifikawhom u jagħmlu sejħa, permezz ta' pubbliċità adegwata, sabiex l-operaturi kkonċernati jippreżentaw irwieħhom, filwaqt li jagħtuhom tliet snin żmien sabiex iressqu t-talba għar-rimbors. (18) Wara din is-sejħa, u fuq il-bażi tal-provi pprovduti mill-operaturi inkwistjoni, Franza għandha tħallas lura, fi żmien massimu ta' 6 xhur mid-data li fiha tkun tressqet it-talba għar-rimbors, l-ammont tat-taxxi inkumpatibbli mas-suq intern, inkluż l-imgħax akkumulat, ikkalkulat fuq bażi komposta, b'referenza għal rata oġġettiva, b'analoġija, bħal dik mogħtija fl-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE.
Artikolu 3
Franza għandha tinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-miżuri li jkunu ttieħdu sabiex tikkonforma magħha.
Hija għandha tibgħat rapporti regolari lill-Kummissjoni kull sitt xhur, mid-data tan-notifika ta' din id-deċiżjoni, dwar il-progress tal-proċedura ta' rimbors imsemmija fl-Artikolu 2, sa tmiem tliet snin mill-aħħar miżuri ta' pubbliċità adegwata msemmija fl-Artikolu 2.
Artikolu 4
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta' Franza.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Settembru 2010.