ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 25. listopadu 2010
o prozatímním přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu a z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry
(přepracování)
(ECB/2010/24)
(2011/10/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 33 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí ECB/2005/11 ze dne 17. listopadu 2005 o přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu mezi národní centrální banky zúčastněných členských států (1) je třeba podstatně změnit tak, aby zohlednilo přerozdělování příjmu Evropské centrální banky (ECB) z cenných papírů nakoupených v souladu s rozhodnutím ECB/2010/5 ze dne 14. května 2010, kterým se zavádí program pro trhy s cennými papíry (2). Znění tohoto rozhodnutí by mělo být v zájmu jednoznačnosti přepracováno.
(2)
Na základě rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (3) se eurobankovky v oběhu národním centrálním bankám přidělují v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Na základě článku 4 rozhodnutí ECB/2010/29 a přílohy tohoto rozhodnutí se ECB přiděluje 8 % z celkové hodnoty eurobankovek v oběhu. ECB má pohledávky uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v hodnotě odpovídající hodnotě jí vydaných eurobankovek, a to v poměru k podílům národních centrálních bank v klíči upsaného základního kapitálu.
(3)
Podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (4), se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému úročí referenční sazbou. Podle čl. 2 odst. 3 rozhodnutí ECB/2010/23 se tyto úroky vypořádávají prostřednictvím plateb v TARGET2.
(4)
7. bod odůvodnění rozhodnutí ECB/2010/23 uvádí, že příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by v zásadě měl být mezi národní centrální banky rozdělován v souladu s rozhodnutími Rady guvernérů v témže účetním roce, kdy vznikl, a to v poměru k jejich podílům v klíči upsaného základního kapitálu.
(5)
Stejným způsobem by v témže účetním roce, kdy vznikl, měl být mezi národní centrální banky v poměru k jejich podílům v klíči upsaného základního kapitálu v zásadě rozdělován příjem ECB z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry.
(6)
Při přerozdělování příjmu ECB z eurobankovek v oběhu a příjmu ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry by ECB měla přihlížet k odhadu svého finančního výsledku za příslušný rok, přičemž tento odhad náležitě zohledňuje potřebu přidělit finanční prostředky do rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata, jakož i dostupnost rezerv, které lze uvolnit na vyrovnání předpokládaných výdajů.
(7)
Při určování výše čistého zisku ECB, který má být převeden do všeobecného rezervního fondu podle článku 33.1 statutu ESCB, by měla Rada guvernérů mít na zřeteli, že část čistého zisku, která odpovídá příjmu z eurobankovek v oběhu a příjmu z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry, by měla být v plné výši rozdělena mezi národní centrální banky,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí:
a)
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;
b)
„stavem eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému“ se rozumějí pohledávky a závazky vzniklé mezi národní centrální bankou a ECB a mezi národní centrální bankou a ostatními národními centrálními bankami v důsledku použití článku 4 rozhodnutí ECB/2010/29;
c)
„příjmem ECB z eurobankovek v oběhu“ se rozumí příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu v důsledku použití článku 2 rozhodnutí ECB/2010/23;
d)
„příjmem ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry“ se rozumí čistý příjem z cenných papírů, které ECB koupila na základě programu pro trhy s cennými papíry v souladu s rozhodnutím ECB/2010/5.
Článek 2
Prozatímní přerozdělování příjmu ECB z eurobankovek v oběhu a příjmu ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry
1. Příjem ECB z eurobankovek v oběhu a příjem ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry je v plné výši splatný národním centrálním bankám v témže účetním roce, ve kterém vznikl, a přerozděluje se mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na upsaném základním kapitálu ECB.
2. ECB přerozděluje národním centrálním bankám svůj příjem z eurobankovek v oběhu, jenž dosáhne v každém účetním roce, v druhý pracovní den následujícího roku.
3. ECB přerozděluje národním centrálním bankám svůj příjem z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry, jenž dosáhne v každém účetním roce, v poslední pracovní den v lednu následujícího roku.
4. Výše příjmu ECB z eurobankovek v oběhu může být s ohledem na náklady, jež ECB vynaloží v souvislosti s vydáním eurobankovek a manipulací s nimi, snížena podle rozhodnutí Rady guvernérů na základě statutu ESCB.
Článek 3
Odchylka od článku 2
Odchylně od článku 2:
1.
Rada guvernérů před koncem účetního roku rozhodne, zda si ECB ponechá celý příjem z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry, nebo jeho část a v případě potřeby celý příjem z eurobankovek v oběhu, nebo jeho část v rozsahu, který je nezbytný k zajištění toho, aby výše přerozděleného příjmu nepřesáhla čistý zisk ECB za příslušný rok. Toto rozhodnutí Rada guvernérů přijme, pokud na základě odůvodněného odhadu vypracovaného Výkonnou radou Rada guvernérů očekává, že ECB vykáže úhrnnou roční ztrátu nebo vytvoří roční čistý zisk, který je nižší než odhadovaná hodnota jejího příjmu z eurobankovek v oběhu a odhadovaná hodnota jejího příjmu z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry.
2.
Rada guvernérů může před koncem účetního roku rozhodnout o převedení celého příjmu ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry, nebo jeho části a v případě potřeby celého příjmu ECB z eurobankovek v oběhu, nebo jeho části do rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata.
Článek 4
Zrušení
Rozhodnutí ECB/2005/11 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2010.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. listopadu 2010.
DEĊIZJONI TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tal-25 ta’ Novembru 2010
dwar id-distribuzzjoni interim tad-dħul tal-Bank Ċentrali Ewropew mill-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u li jirriżulta minn titoli mixtrija taħt il-programm tas-swieq tat-titoli
(tfassil mill-ġdid)
(BĊE/2010/24)
(2011/10/UE)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn 'il quddiem l-‘Istatut tas-SEBĊ’), u partikolarment l-Artikolu 33 tiegħu,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni BĊE/2005/11 tas-17 ta’ Novembru 2005 dwar id-distribuzzjoni tad-dħul tal-Bank Ċentrali Ewropew mill-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni lill-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri parteċipanti (1) teħtieġ li tiġi emendata b’mod sostanzjali sabiex tittieħed f’kunsiderazzjoni d-distribuzzjoni tad-dħul tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) li jirriżulta minn titoli mixtrija b’mod konformi mad-Deċiżjoni BĊE/2010/5 tal-14 ta’ Mejju 2010 li tistabbilixxi programm tas-swieq tat-titoli (2). Għandha tiġi riformulata għall-finijiet ta’ ċarezza.
(2)
Id-Deċiżjoni BĊE/2010/29 tat-13 ta’ Diċembru 2010 dwar il-ħruġ ta’ karti tal-flus euro (3) tistabbilixxi l-allokazzjoni ta’ karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni lill-BĊNi bi proporzjon mal-ishma mħallsa tagħhom fil-kapital tal-BĊE. L-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni BĊE/2010/29 u l-Anness ta’ dik id-Deċiżjoni jallokaw lill-BĊE 8 % tal-valur totali ta’ karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni. Il-BĊE għandu klejms intra-Eurosistema kontra BĊNi b’mod proporzjonat mal-ishma tagħhom fl-iskema tal-kapital sottoskritt, għal valur ekwivalenti għall-valur tal-karti tal-flus tal-euro li joħroġ.
(3)
Taħt l-Artikolu 2(2) tad-Deċiżjoni BĊE/2010/23 tal-25 ta’ Novembru 2010 dwar l-allokazzjoni tad-dħul monetarju tal-banek ċentrali nazzjonali ta’ Stati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (4), il-bilanċi intra-Eurosistema fuq il-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni jitħallsu bir-rata ta’ referenza. Taħt l-Artikolu 2(3) tad-Deċiżjoni BĊE/2010/23, din ir-remunerazzjoni sisir permezz ta’ pagamenti b’TARGET2.
(4)
Il-Premessa 7 tad-Deċiżjoni BĊE/2010/23 tgħid illi d-dħul li jsir dovut lill-BĊE fuq ir-remunerazzjoni tal-klejms tiegħu intra-Eurosistema relatati mas-sehem tiegħu ta’ karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandu fil-prinċipju jiġi ddistribwit lill-BĊNi skont id-deċiżjonijiet tal-Kunsill Governattiv, bi proporzjon mal-ishma tagħhom fl-iskema ta’ kapital sottoskritt fl-istess sena finanzjarja meta jsir dovut.
(5)
Bl-istess mod id-dħul tal-BĊE li jirriżulta minn titoli mixtrija taħt il-programm tas-swieq tat-titoli (SMP) għandu fil-prinċipju jiġi ddistribwit lill-BĊNi bi proporzjon mal-ishma tagħhom fl-iskema ta’ kapital sottoskritt fl-istess sena finanzjarja meta jsir dovut.
(6)
Meta jiddistribwixxi d-dħul tal-BĊE mill-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u d-dħul tal-BĊE li jirriżulta minn titoli SMP, il-BĊE għandu jieħu f’kunsiderazzjoni stima tar-riżultat finanzjarju tiegħu għas-sena li tagħmel konċessjoni dovuta għall-ħtieġa li jiġu allokati fondi għal provvediment għar-rata tal-kambju barrani, rata ta’ imgħax, kreditu u riskji fil-prezz tad-deheb, u għad-disponibbiltà ta’ provvedimenti li jistgħu jiġu rilaxxati bi tpaċija għal spejjeż antiċipati.
(7)
Sabiex jiġi ddeterminat l-ammont tal-profitt nett tal-BĊE li għandu jiġi ttrasferit lejn il-fond ta’ riżerva ġenerali skont l-Artikolu 33.1 tal-Istatut tas-SEBĊ, il-Kunsill Governattiv għandu jikkunsidra li kull parti ta’ dak il-profitt li tikkorrispondi għal dħul fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u dħul minn titoli SMP għandhom jitqassmu lill-BĊNi b’mod sħiħ,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni:
(a)
‘BĊN’ tfisser il-bank ċentrali nazzjonali ta’ Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro;
(b)
‘bilanċi intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni’ tfisser il-klejms u l-passiv li jirriżultaw bejn BĊN u l-BĊE u bejn BĊN u l-BĊNi l-oħra bħala riżultat tal-applikazzjoni tal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni BĊE/2010/29;
(c)
‘Dħul tal-BĊE fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni’ tfisser id-dħul li jsir dovut lill-BĊE fuq ir-remunerazzjoni tat-talbiet tiegħu intra-Eurosistema kontra l-BĊNi relatati mas-sehem tiegħu ta’ karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni b’riżultat tal-applikazzjoni tal-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni BĊE/2010/23;
(d)
‘Dħul tal-BĊE li jirriżulta minn titoli SMP’ tfisser id-dħul nett li jirriżulta minn titoli mixtrija mill-BĊE taħt l-SMP skont id-Deċiżjoni BĊE/2010/5.
Artikolu 2
Distribuzzjoni interim tad-dħul tal-BĊE fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u d-dħul tal-BĊE li jirriżulta minn titoli SMP
1. Id-dħul tal-BĊE fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u d-dħul tal-BĊE li jirriżulta minn titoli SMP għandhom ikunu dovuti b’mod sħiħ lill-BĊNi fl-istess sena finanzjarja meta jsiru dovuti u għandhom jitqassmu lill-BĊNi bi proporzjon mal-ishma mħallsa tagħhom fil-kapital sottoskritt tal-BĊE.
2. Il-BĊE għandu jqassam lill-BĊNi d-dħul tiegħu fuq noti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni akkumulat kull sena finanzjarja fit-tieni jum ta’ xogħol tas-sena ta’ wara.
3. Il-BĊE għandu jqassam lill-BĊNi d-dħul tiegħu minn titoli SMP miksub f’kull sena finanzjarja fl-aħħar jum ta’ xogħol f’Jannar tas-sena ta’ wara.
4. L-ammont tad-dħul tal-BĊE fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni jista’ jiġi mnaqqas skont kull deċiżjoni mill-Kunsill Governattiv fuq il-bażi tal-Istatut tas-SEBĊ fir-rigward tal-ispejjeż imġarrba mill-BĊE b’rabta mal-ħruġ u l-ipproċessar ta’ karti tal-flus tal-euro.
Artikolu 3
Deroga mill-Artikolu 2
B’deroga mill-Artikolu 2:
1.
Il-Kunsill Governattiv għandu jiddeċiedi qabel it-tmiem tas-sena finanzjarja jekk id-dħul kollu tal-BĊE, jew parti minnu, li jirriżulta minn titoli SMP u, jekk meħtieġ, id-dħul kollu tal-BĊE, jew parti minnu, fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandux jinżamm sal-punt neċessarju sabiex jiġi żgurat li l-ammont tad-dħul imqassam ma jaqbiżx il-profitt nett tal-BĊE għal dik is-sena. Kull deċiżjoni bħal din għandha tittieħed meta, fuq il-bażi ta’ stima mmotivata mħejjija mill-Bord Eżekuttiv, il-Kunsill Governattiv jistenna li l-BĊE ser ikollu telf ġenerali annwali jew ser jagħmel profitt nett annwali li jkun inqas mill-ammont stmat tad-dħul tiegħu fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni u l-ammont stmat tad-dħul tiegħu li jirriżulta minn titoli SMP.
2.
Il-Kunsill Governattiv jista’ jiddeċiedi qabel it-tmiem tas-sena finanzjarja li jittrasferixxi d-dħul kollu tal-BĊE jew parti minnu li jirriżulta minn titoli SMP u, jekk meħtieġ, id-dħul kollu tal-BĊE jew parti minnu fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni lejn provvediment għal rata tal-kambju, rata ta’ imgħax, kreditu u riskji fil-prezz tad-deheb.
Artikolu 4
Revoka
Id-Deċiżjoni BĊE/2005/11 hija b’din irrevokata. Referenzi għad-Deċiżjoni rrevokata għandhom jinftehmu bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċizjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-31 ta' Diċembru 2010.
Magħmul fi Frankfurt am Main, il-25 ta’ Novembru 2010.