NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 446/2011
tal-10 ta’ Mejju 2011
li jimponi dazju provviżorju ta’ antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fit-13 ta’ Awwissu 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom (“il-prodott investigat”) li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja (“il-pajjiżi ikkonċernati”).
(2)
Il-proċedimenti ta’ antidumping inbdew wara ilment mressaq fit-30 ta’ Ġunju 2010 minn żewġ produtturi tal-Unjoni, Cognis GmbH u Sasol Olefins & Surfactants GmbH (“il-kwerelanti”). Dawn iż-żewġ kumpaniji huma inkorporati taħt il-liġi Ġermaniża, b’imkejjen ta’ produzzjoni fil-Ġermanja, Franza u l-Italja. Dawn iż-żewġ kumpaniji jirrappreżentaw sehem ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott investigat. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, u din l-evidenza tqieset li kienet biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-kwerelanti, produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, importaturi/kummerċjanti u utenti magħrufa li huma kkonċernati, produtturi esportaturi u rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi kkonċernati dwar il-bidu tal-proċedura. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-Avviż ta’ bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ importaturi identifikati mill-ilment, kien hemm ħsieb ta’ teħid ta’ kampjuni għall-importaturi fl-Avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Erba’ importaturi pprovdew l-informazzjoni meħtieġa u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sal-iskadenza fl-Avviz ta’ bidu. Minħabba dan l-għadd żgħir ta’ importaturi li għamlu kuntatt ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat.
(6)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi, lill-produtturi tal-Unjoni u lill-utenti u lill-fornituri kollha magħrufin li huma kkonċernati kif ukoll lill-partijiet kollha li talbu hekk fi ħdan l-iskadenzi stabbiliti fl-Avviż ta’ bidu.
(7)
Waslu t-tweġibiet għall-kwestjonarju minn ħames produtturi tal-Unjoni, żewġ importaturi, 21 utent fl-Unjoni, żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, żewġ produtturi esportaturi fl-Indoneżja u n-negozjanti marbuta magħhom, u tliet produtturi esportaturi fil-Malasja u n-negozjanti marbuta magħhom.
(8)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset meħtieġa għal determinazzjoni preliminari ta’ dumping, il-ħsara li rriżultat u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi fl-Unjoni:
-
Cognis GmbH, Germany
-
Cognis France S.A.S., France
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Germany
(b)
Importaturi fl-Unjoni:
-
Oleo solutions Ltd, United Kingdom
(c)
Utenti fl-Unjoni:
-
Henkel AG & Co., Germany
-
PCC Rokita SA, Poland
-
Procter & Gamble International Operations SA, Switzerland
-
Unilever, Netherlands
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italy
(d)
Produtturi li jesportaw fl-Indja:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai and Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
(e)
Produtturi esportaturi fl-Indoneżja:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals u l-kumpaniji marbuta magħha, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas u l-kumpaniji marbuta magħha, Medan, Singapore, Hamburg
(f)
Produtturi esportaturi fil-Malasja:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. u l-kumpaniji marbuta magħha, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. u l-kumpanija marbuta magħha, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(10)
Il-prodott ikkonċernat huwa alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (li ssir referenza għalihom ukoll bħala “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li joriġinaw fl-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja (“il-prodott ikkonċernat”), li bħalissa jaqaw taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00.
(11)
Il-prodott investigat huwa prodott intermedju li jiġi prodott minn sorsi naturali (oleokimiċi) jew sintetiċi (petrokimiċi), bħax-xaħmijiet u ż-żjut naturali, żejt mhux raffinat, gass naturali, likwidi ta’ gass naturali u l-karbonju. Jintuża l-aktar bħala materjal ta’ bażi għall-produzzjoni ta’ sulfati ta’ alkoħols xaħmija, etossilati ta’ alkoħols xaħmija u sulfati tal-etere ta’ alkoħols xaħmija (l-hekk imsejħa aġenti tensioattivi). L-aġenti tensioattivi jintużaw fil-produzzjoni ta’ deterġenti u prodotti għat-tindif fid-dar u l-kura personali.
2.2. Il-prodott simili
(12)
Il-prodott esportat lejn l-Unjoni mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja, u l-prodott li jiġi prodott u mibjugħ domestikament f’dawn il-pajjiżi kif ukoll dak manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi kif ukoll l-istess użi. Għalhekk huma b’mod provviżorju meqjusa li huma simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(13)
Matul il-kors tal-investigazzjoni, ċerti partijiet stqarrew li wieħed mill-kwerelanti pproduċa, f’wieħed mis-siti ta’ produzzjoni tiegħu, prodott li jinkludi molekuli tal-iżomeri bil-friegħi, mhux kopert bid-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott, u li għalhekk din il-produzzjoni ma għandhiex tiġi kkunsidrata bħala waħda li tista’ titqies bħala prodott simili. Provviżorjament qed jiġi ddeterminat li din it-talba hija ġġustifikata, u għalhekk id-dejta ta’ dan il-produttur ma ntużatx fl-analiżi tal-ħsara. Għandu jiġi nnutat li żewġ kumpaniji oħra, b’waħda minnhom li qed tikkopera fl-investigazzjoni, ġew esklużi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni għall-istess raġuni.
3. DUMPING
3.1. L-Indja
3.1.1. Il-valur normali
(14)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(15)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(16)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(17)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(18)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
3.1.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(19)
Iż-żewġ produtturi esportaturi fl-Indja esportaw il-prodott ikkonċernat direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu minn dawn il-klijenti indipendenti għall-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.1.3. Tqabbil
(20)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(21)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-taxxi indiretti, trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, spejjeż ta’ tagħbija u oħrajn anċillari, spejjeż ta’ ppakkjar, spejjeż ta’ kreditu u kummissjonijiet.
(22)
Iż-żewġ produtturi esportaturi stqarrew li l-bejgħ tagħhom li għamlu lil wieħed mill-kwerelanti fl-Unjoni matul il-PI għandu jiġi injorat fil-kalkolu tal-marġini ta’ dumping għaliex dan il-bejgħ sar fi kwantitajiet sinifikanti u bi prezzijiet negozjati sew. Iżda, m’hemmx raġuni legali għaliex dawn l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għandhom jiġu injorati fil-kalkolu ta’ dumping. It-talbiet taż-żewġ produtturi esportaturi għalhekk ġew miċħuda.
(23)
Iż-żewġ produtturi esportaturi talbu aġġustament għall-konverżjoni tar-rata tal-kambju hekk kif argumentaw li kien hemm apprezzament sostnut fir-Rupee Indjan (INR) kontra l-Euro (EUR) sa minn Novembru tal-2009 li jkollu effett ta’ tfixkil fuq il-kalkoħols ta’ dumping. It-talba kienet marbuta mal-bejgħ li sar fl-EUR minn Jannar tal-2010 ‘il quddiem u kienet tikkonsisti f’talba li, għall-finijiet tal-konverżjoni tal-valur ta’ dak il-bejgħ f’INR, ir-rata tal-kambju għax-xahar li fih sar il-bejgħ tiġi sostitwita bir-rata tal-kambju ta’ xahrejn qabel L-Artikolu 2(10)(j) fil-fatt jipprovdi għal aġġustament għall-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju f’ċertu ċirkostanzi. Madankollu, wieħed jinnota li l-apprezzament tar-INR seħħ biss matul it-tieni nofs tal-PI. Barra minn hekk, wieħed jinnota li ż-żewġ kumpaniji Indjani spiss għollew il-prezzijiet tagħhom lill-klijenti ewlenin tagħhom fl-Unjoni matul dak il-perjodu u segwew mudell pjuttost regolari, u li l-prezzijiet stabbiliti fl-Unjoni mill-kwerelanti kienu wkoll qed jiżdiedu b’mod sod matul it-tieni nofs tal-PI. Għalhekk m’hemmx evidenza ċara li l-apprezzament tar-INR ma kienx rifless fil-ħin fil-prezzijiet li kienu jitolbu l-produtturi esportaturi Indjani lill-klijenti tagħhom fl-UE jew li kellu effett penalizzanti bla bżonn fil-kalkoħols ta’ dumping. It-talbiet taż-żewġ kumpaniji għalhekk ġew miċħuda.
3.1.4. Marġni ta’ dumping
(24)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(25)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Indjani li kkoopera, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fl-India. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Indja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(26)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet ta’ dumping provviżorji espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3 %
3.2. L-Indoneżja
3.2.1. Valur normali
(27)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(28)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(29)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(30)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(31)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(32)
Fejn ma kien hemm ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari minn produttur esportatur, il-valur normali ġie maħdum skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(33)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont l-Artikolu 2(6) l-ewwel subparagrafu introduttorju tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur.
3.2.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(34)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tan-negozju relatati li jinsabu f’Singapor u fl-Unjoni.
(35)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar jew direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni jew permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati f’Singapor, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(36)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-ewwel prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid ta’ dawn in-negozjanti relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
3.2.3. Tqabbil
(37)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(38)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-taxxi indiretti, trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, spejjeż ta’ tagħbija u oħrajn anċillari, spejjeż ta’ ppakkjar, spejjeż ta’ kreditu u kummissjonijiet.
(39)
Waħda mill-kumpaniji talbet aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi abbażi li hija tesporta l-prodott investigat kemm fil-forma likwida kif ukoll dik solida lill-UE filwaqt li fuq is-suq domestiku hija tbiegħu biss fil-forma solida u li l-prezzijiet tal-forma likwida huma aktar baxxi minn dawk tal-prodott investigat. Madankollu, il-kumpanija ma pprovdietx il-kwantifikazzjoni ta’ dan l-aġġustament. Paragun sempliċi tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni tal-prodott investigat solidu u likwidu ma jistax jikkostitwixxi l-bażi għall-għoti ta’ aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi. Barra minn hekk, is-sistema tal-kontabbiltà tal-kumpanija ma tippermettix is-segregazzjoni tajba tad-differenzi fl-ispejjeż bejn il-prodott solidu u dak likwidu. Għalhekk, ma kienx hemm mod affidabbli biex jiġi kkalkulat l-aġġustament potenzjali u t-talba kellha tiġi miċħuda.
(40)
Il-kwerelanti ppreżentaw it-talba li hemm distorsjoni fl-ispiża tal-enerġija fl-Indoneżja minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna u sussidjati tal-enerġija. Madankollu, ma ppreżentaw l-ebda tagħrif sostanzjat dwar kif din id-distorsjoni fl-ispiża tal-enerġija użata għall-produzzjoni domestika u għall-esportazzjoni se taffettwa l-kalkoħols ta’ dumping. It-talba għalhekk ma ntlaqatx.
3.2.4. Marġni ta’ dumping
(41)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(42)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Indoneżja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(43)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6 %
3.3. Il-Malasja
3.3.1. Valur normali
(44)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Għal tnejn mill-produtturi esportaturi li kkooperaw instab li l-bejgħ globali mill-produtturi esportaturi tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv. Fil-każ tal-produttur esportatur l-ieħor li kkopera ma nstab l-ebda bejgħ domestiku indipendenti fil-PI.
(45)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(46)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(47)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(48)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(49)
Fejn ma kien hemm ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari minn produttur esportatur, il-valur normali ġie maħdum skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(50)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont l-Artikolu 2(6) l-ewwel subparagrafu introduttorju tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur.
(51)
Fil-każ tal-produttur esportatur li ma kellux bejgħ domestiku fil-PI, l-ammonti tal-ispejjeż ta’ bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi u tal-profitti ġew bbażati, skont l-Artikolu 2(6)(a) tar-Regolament bażiku, fuq il-medja differenzjata tal-ammonti attwali ddeterminati għaż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra soġġetti għall-investigazzjoni fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Malasja.
3.3.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(52)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tan-negozju relatati li jinsabu fl-Unjoni.
(53)
Fejn il-bejgħ mill-esportazzjoni lill-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet li effettivament tħallsu jew jistgħu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(54)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-ewwel prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid ta’ dawn il-kumpaniji relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
3.3.3. Tqabbil
(55)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(56)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, saru aġġustamenti għall-ispejjeż ta’ trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, tagħbija u oħrajn anċillari, fl-ispejjeż ta’ imballaġġ u l-ispejjeż ta’ kreditu, fejn kien applikabbli u ġġustifikat.
(57)
Produttur esportatur Malasjan stqarr li l-kumpanija relatata tiegħu fl-Unjoni hija fil-fatt id-dipartiment ta’ esportazzjoni tal-manifattur. Fuq din il-bażi, il-kumpanija stqarret li jkun hemm tnaqqis eċċessiv biex jiġi stabbilit il-prezz ex-fabbrika li kieku jsiru l-aġġustamenti kollha għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitti, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, instab li l-fatturi nħarġu mill-kumpanija relatata lill-klijenti fl-Unjoni u li l-ħlasijiet mill-klijenti fl-Unjoni nġabru mill-kumpanija relatata. Aktar minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-bejgħ li sar mill-kumpanija relatata inkluda l-qligħ. Barra minn hekk, il-kontijiet finanzjarji tan-negozjant urew li hu sofra l-ispejjeż normali tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi li seħħew bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid. Għalhekk jidher li l-kumpanija relatata fil-fatt twettaq il-funzjonijiet tipiċi tal-importatur. Fuq din il-bażi, l-argument kien miċħud.
(58)
Il-kwerelanti ppreżentaw fir-rigward tal-Malasja l-istess talba li tikkonċerna l-ispejjeż tal-enerġija msemmija fil-premessa (39) għall-Indoneżja. Din it-talba wkoll ġiet miċħuda għall-istess raġunijiet.
3.3.4. Marġni ta’ dumping
(59)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Malasjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(60)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Malasjani li kkoopera, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fil-Malasja. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Malasja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(61)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
4. ĦSARA
4.1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni
(62)
Matul il-PI, il-prodott simili ġie mmanifatturat minn żewġ produtturi magħrufa u minn xi produtturi oħra żgħar ħafna fl-Unjoni. L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 400 000 u 500 000 tunnellata waqt il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li huma responsabbli għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(63)
Xi partijiet interessati stqarrew li wieħed mill-kwerelanti m’għandux jiġi kkunsidrat bħala parti mill-industrija tal-Unjoni, għaliex din il-kumpanija importat il-prodott ikkonċernat matul il-PI. Madankollu ġie vverifikat li l-perċentwali tal-prodott importat minn din il-kumpanija mill-pajjiżi kkonċernati matul il-PI kienet relattivament baxxa, u għalhekk mhux sostanzjali f’paragun mal-produzzjoni tagħha tal-prodott simili. Barra minn hekk, dawn l-importazzjonijiet kienu l-aktar ta’ natura temporanja. Għalhekk jista’ jiġi kkonfermat li l-attività ewlenija ta’ din il-kumpanija hija l-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott investigat fl-UE u l-interess ewlieni tagħha huwa dak ta’ produttur tal-Unjoni. B’konsegwenza ta’ dan, qed jiġi ddeterminat provviżorjament li din it-talba mhiex iġġustifikata.
4.2. Il-konsum tal-Unjoni
(64)
Il-konsum ġie stabbilit fuq il-bażi tal-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-użu vinkolanti, u l-importazzjonijiet totali (meħuda mill- Eurostat). Billi d-dejta tal-Eurostat tinkludi wkoll xi prodotti li mhumiex il-prodott ikkonċernat, saru l-aġġustamenti xierqa. It-tagħrif qed jingħata fil-forma ta’ numri ta’ indiċi (2007 = 100) biex tiġi mħarsal-kunfidenzjalità.
Il-konsum tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
tunnellati
100
102
97
102
Δ% Annwali
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Sors: Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
(65)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni żdied ftit bi 2 %. L-ewwel, mill-2007 sal-2008, il-konsum żdied bi 2,2 %, segwit bi tnaqqis mill-2008 sal-2009 ta’ 4,8 %. Mill-2009 sal-aħħar tal-PI, il-konsum irkupra b’4.6 %.
(66)
It-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kkontribwixxa għat-tnaqqis fil-konsum mill-2008, li matulu l-utenti tal-prodott ikkonċernat raw waqgħa fid-domanda għall-prodotti tagħhom. Fil-bidu tal-PI, is-sitwazzjoni tas-suq bdiet titjieb xi ftit, u rriżultat f’żieda fid-domanda għall-prodott ikkonċernat paragunata mal-ewwel nofs tal-2009.
4.3. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati
4.3.1. Akkumulazzjoni
(67)
Il-Kummissjoni qieset jekk l-effetti tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv, abbażi tal-kriterji li ġew stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Dan l-Artikolu jipprovdi li l-effetti tal-importazzjonijiet minn żewġ pajjiżi jew aktar li fl-istess ħin ikunu soġġetti għal investigazzjonijiet anti-dumping għandhom ikunu vvaluati b’mod kumulattiv biss jekk jiġi ddeterminat li (a) il-marġni tad-dumping stabbilit f’relazzjoni għall-importazzjonijiet minn kull pajjiż huwa aktar minn de minimis kif ġie ddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u li l-volum tal-importazzjonijiet ta’ kull pajjiż mhux negliġibbli, u (b) valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet hija adattata fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodott simili Komunitarju.
(68)
Il-marġinijiet ta’ dumping stabbiliti fir-rigward tal-importazzjonijiet minn kull pajjiż ikkonċernat huma aktar minn de minimis kif iddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku, jiġifieri 2 % tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni, u l-volum ta’ importazzjonijiet minn kull pajjiż ikkonċernat huwa ‘l fuq mil-livell standard ta’ 1 % tas-sehem tas-suq stabbilit mill-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
(69)
L-investigazzoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni kienu simili kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping u kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping u l-prodott simili. Instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-pajjiżi kollha kkonċernati waqgħu matul il-perjodu kkunsidrat, u segwew l-istess tendenza. Barra minn hekk, il-prodott investigat importat mill-pajjiżi kkonċernati kien simili f’kull rispett, huwa interskambjabbli u huwa kummerċjalizzat fl-Unjoni permezz ta’ kanali ta’ bejgħ paragunabbli u f’kundizzjonijiet kummerċjali simili, biex b’hekk jikkompetu ma’ xulxin u mal-prodott investigat prodott fl-Unjoni.
(70)
Abbażi ta’ dan, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-kundizzjonijiet ta’ akkumulazzjoni huma kollha sodisfatti u li għaldaqstant l-effetti tal-importazzjonijiet li ġew soġġetti għal dumping li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati għandhom jiġu vvalutati b’mod konġunt għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara.
4.3.2. Il-volum, il-prezz u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati
Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
2007
2008
2009
PI
tunnellati
112 523
177 286
165 386
176 279
Indiċi: 2007 = 100
100
158
147
157
Δ% Annwali
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Sehem mis-suq
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
154
151
154
Δ% Annwali
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Prezz medju f’EUR/tunnellati
942
1 017
837
882
Indiċi: 2007 = 100
100
108
89
94
Δ% Annwali
8 %
-18 %
5 %
Sors: Eurostat u t-tweġibiet tal-Kwestjonarji
(71)
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati żdiet b’mod sinifikanti b’57 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-akbar żieda seħħet bejn l-2007 u l-2008 meta l-importazzjonijiet żdiedu bi 58 %. L-importazzjonijiet imbagħad naqsu bi ftit fl-2009 biex reġgħu żdiedu għal-livell tal-2008 matul il-PI.
(72)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati varjaw bil-qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u rriflettew tnaqqis ġenerali ta’ 6 %. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati dejjem kienu aktar baxxi minn dawk stabbiliti mill-bqija tad-dinja u mill-industrija tal-Unjoni, għalhekk wasslu għal żieda fis-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati.
(73)
Is-sehem tas-suq tal-pajjiżi konċernati żdied b’mod sinifikanti b’54 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-ikbar żieda seħħet bejn l-2007 u l-2008. Kien hemm tnaqqis żgħir fl-importazzjonijiet matul il-kriżi ekonomika, li naqqset is-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati bi 2 % bejn l-2008 u l-2009, iżda mbagħad reġgħu rkupraw dan is-sehem tas-suq sal-aħħar tal-perjodu kkunsidrat.
4.3.2.1. Twaqqigħ tal-prezz
(74)
Għall-iskop li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet medji differenzjati tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji differenzjati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali attwali u għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni. Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn neċessarju, u wara tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultati tat-tqabbil, meta espressi bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, urew marġini ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet sinifikanti (sa 16 %). Dawn il-marġinijiet ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet jindikaw pressjoni fuq il-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati fuq is-suq tal-Unjoni.
(75)
Għal kull pajjiż ikkonċernat il-marġini ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet kienu kif ġej:
Pajjiż
Marġini tat-twaqqigħ ta’ prezzijiet
L-Indja
minn - 0,5 sa 16 %
L-Indoneżja
minn - 12,1 sa - 3,2 %
Il-Malasja
minn - 10,4 sa 15,1 %
4.4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni (3)
4.4.1. Kummenti preliminari
(76)
B’konformità mal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal evalwazzjoni tal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2007 sal-aħħar tal-PI.
4.4.2. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
Produzzjoni tal-Industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapaċità tal-Industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
109
103
98
S
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
83
75
85
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(77)
Mill-2007 sal-2009, il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b’mod sinifikanti bi 23 % biex żdiedet bi ftit bejn l-2009 u tmiem il-PI, biex irriżultat fi tnaqqis ġenerali ta’ 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għandu jiġi nnotat li għalkemm il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 5 % bejn l-2008 u l-2009, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni waqgħet ferm iżjed, bi 15 %, u li naqset li tibbenefika mill-irkuprar fil-konsum tal-Unjoni li seħħ fil-PI.
(78)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’madwar 2 % tul il-perjodu meqjus. Wara li żdiedet b’madwar 9 % fl-2008, il-kapaċità tnaqqset fis-snin ta’ wara, b’riżultat ta’ tnaqqis ġenerali ta’ 2 % matul il-perjodu meqjus.
(79)
Madankollu, f’konformità mat-tnaqqis fil-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità disponibbli naqas bi 15 % matul il-perjodu meqjus. L-akbar tnaqqis seħħ fl-2009, matul il-kriżi ekonomika ġenerali, u kien hemm xi ftit ta’ titjib matul il-PI.
4.4.3. Il-bejgħ u s-sehem tas-suq
(80)
Iċ-ċifri dwar il-bejgħ fit-tabella ta’ hawn taħt huma marbuta mal-volum u l-valur tal-bejgħ lill-ewwel klijent mhux relatat fis-suq tal-Unjoni.
Il-volum tal-bejgħ lil dawk mhux relatati fl-UE
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
85
79
82
Δ% Annwali
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Il-valur tal-bejgħ lil dawk mhux relatati fl-UE, (Euro)
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
102
85
88
Δ% Annwali
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
88
87
88
Sors: Eurostat u r-risposti tal-Kwestjonarji
(81)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq naqsu bejn l-2007 u l-PI, bi 18 % u 12 % rispettivament. Fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, bejn l-2007 u l-2008, minkejja ż-żieda fil-konsum tal-Unjoni, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 15 % u tilef 12 % mis-sehem tas-suq. Fl-2009, il-konsum tal-Unjoni nxtorob, u rriżulta f’aktar telf fil-volum tal-bejgħ ta’ 6,5 % għall-industrija tal-Unjoni. Fil-PI, konformi mal-konsum miżjud tal-Unjoni, il-bejgħ tal-Unjoni żdied bi ftit. Is-sehem tas-suq madankollu, baqa’ stabbli mill-2008 sal-aħħar tal-PI.
4.4.4. Prezzijiet ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni
Prezz ta’ unità, bejgħ fl-UE lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
120
107
107
Δ% Annwali
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(82)
Il-prezzijiet żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2007 u l-2008, b’ 20 %. Għandu jiġi nnotat li l-produtturi esportaturi ukoll għollew il-prezzijiet tagħhom matul dan il-perjodu, għalkemm b’ferm inqas mill-industrija tal-Unjoni.
(83)
Fl-2009 l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas il-prezzijiet, sabiex twieġeb għall-pressjoni taż-żidiet fl-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati. Fl-2008 l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu kibru b’57 % u l-prezzijiet tagħhom kienu aktar baxxi b’mod sinifikanti minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tnaqqas il-prezzijiet tagħha għall-istess livell tal-produtturi esportaturi.
(84)
Matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni żammet il-livell tal-prezzijiet tal-2009, bir-riżultat ta’ żieda ġenerali fil-prezzijiet matul il-perjodu kkunsidrat ta’ 7 %.
4.4.5. Ħażniet
(85)
Il-livelli tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’33 % fil-perjodu meqjus. B’mod partikolari bejn l-2008 u l-PI, il-livelli tal-ħażniet naqsu b’mod sinifikanti b’51 %.
Il-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
128
86
67
Δ% Annwali
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Il-ħażniet relatati mal-produzzjoni
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
4.4.6. Impjiegi, pagi u produttività
Ix-xogħol fl-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
It-total ta’ impjegati għal prodott ikkonċernat (bil-produtturi li ma esprimewx ruħhom)
Indiċi: 2007 = 100
100
97
91
87
Pagi medji għal kull impjegat (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
102
101
106
Produttività (unità/impjegat)
Indiċi: 2007 = 100
100
93
85
96
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(86)
Minħabba t-tnaqqis fl-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni, in-numru tal-impjegati tnaqqas sostanzjalment bi 13 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-ispejjeż tax-xogħol għal kull impjegat żdiedu bi ftit, b’6 %, matul il-perjodu kkunsidrat. Din hija meqjusa bħala żieda naturali u hija inqas mir-rata tal-inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.7. Il-kapaċità ta’ profitt, il-likwidità, l-investimenti, l-introjtu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jinġabar il-kapital
Kapaċità ta’ profitt ta’ bejgħ tal-UE lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
% telf/fatturat nett
Indiċi: 2007 = 100
100
76
408
236
Likwidità negattiva għall-industrija tal-Unjoni (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Likwidità f’% ta’ Bejgħ tal-UE lil dawk mhux relatati
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indiċi: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investimenti fl-industrija tal-Unjoni (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
56
68
65
Δ% Annwali
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Ir-Redditu Negattiv fuq l-investiment fl-industrija tal-Unjoni.
Indiċi: 2007 = 100
100
136
510
320
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(87)
Il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi ġie espress il-qligħ nett qabel it-taxxa (f’dan il-każ telf) mill-bejgħ tal-prodott simili bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Ġie stabbilit li l-kapaċità ta’ qligħ tal-industrija tal-Unjoni ilha negattiva sa mill-bidu tal-perjodu kkonċernat fl-2007 u matul il-perjodu kkunsidrat it-telf żdied b’mod sinifikanti. Wara tnaqqis fit-telf fl-2008, dan reġa’ żdied b’mod sinifikanti fl-2009, fiż-żmien tal-kriżi ekonomika ġenerali. L-irkuprar ekonomiku li nħass matul il-PI, madankollu, ippermetta lill-industrija tal-Unjoni li tnaqqas it-telf tagħha fir-rigward tal-fatturat, iżda xorta baqgħet “il bogħod milli terġa” lura għal-livelli pożittivi ta’ profitt.
(88)
It-tendenza li dehret fl-likwidità tal-flus, li hija l-abilità tal-industrija li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha, tirrifletti ħafna t-tendenza fil-kapaċità ta’ profitt. Il-likwidità kienet negattiva fl-2007 u turi tnaqqis sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Jistgħu jsiru l-istess kummenti dwar id-dħul fuq l-investimenti li wera żvilupp negattiv simili f’konformità mar-riżultati negattivi miksuba mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(89)
Wara dak li ntqal hawn fuq, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti saret limitata minħabba li l-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti matul il-perjodu meqjus. B’konsegwenza ta’ dan, l-investimenti niżlu b’madwar 35 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.8. Tkabbir
(90)
Il-konsum tal-Unjoni baqa’ kemmxejn stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni madankollu, naqsu matul dan il-perjodu bi 18 % u 12 % rispettivament.
4.4.9. Id-dimensjoni tal-marġni reali ta’ dumping
(91)
Meta jitqiesu l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt tal-marġnijiet effettivi ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies negliġibbli.
4.5. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(92)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tal-ħsara bħall-produzzjoni (- 17 %), l-użu tal-kapaċità (- 13 %), il-volum ta’ bejgħ (- 18 %), is-sehem tas-suq (- 12 %) u l-impjieg (- 14 %) iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal-likwidità u l-kapaċità ta’ profitt kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-abilità tal-industrija tal-Unjoni li tiġbor il-kapital kienet imxekkla, b’mod partikolari matul il-PI.
(93)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ‘il fuq, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali fil-kuntest tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Introduzzjoni
(94)
Skont l-Artikoli 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu oġġetti ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati kkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sal-punt li tista’ tiġi kklassifikata bħala materjali. Il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jistgħu jkunu qegħdin jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati ukoll sabiex jiġi żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma tkunx ġiet attribwita lill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
5.2. Effett tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(95)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni baqa’ pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu fil-volum b’mod sinifikanti, jiġifieri b’57 %.
(96)
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati eżerċitaw pressjoni fuq l-industrija tal-Unjoni, partikolarment fis-sena 2008, meta dawn l-importazzjonijiet kibru bi 58 %. F’din is-sena, il-prezzijiet mill-pajjiżi kkonċernati, kif meħuda mill-Eurostat, kienu ferm aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Dan wassal għal telf fis-sehem tas-suq għall-industrija tal-Unjoni ta’ madwar 12 %, filwaqt li l-pajjiżi kkonċernati żiedu s-sehem tagħhom tas-suq b’54 %.
(97)
Sabiex twieġeb għal din il-pressjoni, l-industrija tal-Unjoni naqqset il-prezzijiet tagħha fl-2009. Għalkemm il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati naqas (- 6.7 %), f’konformità mat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u t-tnaqqis fis-suq tal-UE, il-prezz tal-importazzjoni naqas aktar mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni, u dan impedixxa lill-industrija tal-Unjoni milli terġa’ tikseb is-sehem tagħha tas-suq li kienet tilfet.
(98)
Matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas aktar il-prezzijiet tagħha filwaqt li t-twaqqigħ tal-prezzijiet mill-pajjiżi kkonċernati, abbażi taċ-ċifri tal-esportazzjoni vverifikati, kien għadu 3 %. Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum (+ 4.3 %) u valur (+ 3.9 %) irkupra ftit, imma, minkejja li d-differenza fil-prezz fir-rigward tal-prezz tal-importazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati naqset, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-irkupru fil-konsum, u s-sehem tagħha tas-suq baqa’ l-istess. Sadanittant, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati raw żieda oħra fil-volum (6.6 %) u fis-sehem tas-suq (2 %) matul il-PI.
5.3. L-effett ta’ fatturi oħra
(99)
Il-fatturi l-oħra li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma l-importazzjonijiet minn pajjiżi l-oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-effett tal-kriżi ekonomika.
5.3.1. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi l-oħra (Il-Bqija tad-Dinja - BD)
Volum ta’ importazzjonijiet BD (Eurostat)
2007
2008
2009
PI
tunnellati
32 874
31 446
38 295
30 495
Indiċi: 2007 = 100
100
96
116
93
Δ% Annwali
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Sehem mis-suq BD
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
94
120
91
Δ% Annwali
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Prezz medju f’EUR/tunnellati BD (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indiċi: 2007 = 100
100
112
93
92
Δ% Annwali
12 %
-17 %
-1 %
Sors: Eurostat
(100)
Abbażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott investigat li joriġina f’pajjiżi terzi mhux ikkonċernati minn din l-investigazzjoni naqas b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem tas-suq korrispondenti ta’ dawn il-pajjiżi naqas ukoll b’9 %.
(101)
Il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu ogħla minn dawk tal-produtturi esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati u ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(102)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma kkontribwewx għall-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. Prestazzjoni ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
Volum ta’ bejgħ għall-esportazzjoni mhux relatata
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
38
52
45
Δ% Annwali
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Valur ta’ bejgħ għall-esportazzjoni mhux relatata
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
78
74
76
Δ% Annwali
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Prezz ta’ unità, bejgħ għall-esportazzjoni lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
208
142
171
Δ% Annwali
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum ta’ bejgħ għall-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’55 %. L-impatt ta’ dan it-tnaqqis kien madankollu kkumpensat parzjalment mill-fatt li l-prezz medju tal-bejgħ ta’ unità żdied b’71 % matul l-istess perjodu, biex b’hekk it-tnaqqis fil-valur tal-bejgħ għall-esportazzjoni kien limitat għal 24 %. Dan flimkien mal-fatt li l-bejgħ għall-esportazzjoni kien jammonta għal biss 5 % tal-bejgħ totali tagħha matul il-PI wasslu għall-konklużjoni provviżorja li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni ma kinitx fattur li tikser il-kawżalità bejn il-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet mill-Pajjiżi kkonċernati.
5.3.3. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(104)
Il-kriżi Ekonomika kkontribwiet għat-tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni u għall-pressjoni fuq il-prezzijiet. Il-livell imnaqqas tad-domanda għall-prodott investigat wassal għat-tnaqqis fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni u kkontribwixxa għal parti mir-riduzzjoni fil-prezzijiet tal-bejgħ.
(105)
F’kundizzjonijiet ekonomiċi normali u fin-nuqqas ta’ pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet u livelli ogħla ta’ importazzjoni mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni seta’ kellha xi ftit tad-diffikultà biex tlaħħaq mat-tnaqqis fil-konsum u ż-żieda fl-ispejjeż fissi ta’ unità minħabba t-tnaqqis fl-użu tal-kapaċità li kellha bejn l-2007 u l-PI. L-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping madankollu intensifikaw l-effett tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u għamluha impossibbli li l-bejgħ isir b’aktar mill-prezz tal-kost.
(106)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li t-tnaqqis fid-domanda tal-Unjoni marbut mal-kriżi ekonomika kkontribwew għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu huwa kkunsidrat li dan ma jiksirx il-kawżalità stabbilita fir-rigward tal-prezzijiet baxxi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
5.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(107)
L-analiżi msemmija hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fl-ammont u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet seħħew bi prezzijiet ta’ dumping li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili.
(108)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati seħħet fl-istess waqt mat-tnaqqis ġenerali tal-konsum fl-Unjoni, matul il-perjodu kkonsidrat, iżda wkoll mal-iżvilupp negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Barra minn dan, mill-2008, mat-tnaqqis ġenerali fir-ritmu ekonomiku u t-tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni, l-esportaturi tal-pajjiżi kkonċernati rnexxielhom iżommu s-sehem tas-suq tagħhom, billi jnaqqsu l-prezzijiet, u xorta jwaqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni. Fl-istess ħin, ġie osservat żvilupp ulterjuri negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha. Tabilħaqq, matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezz baxx oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja, li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’mod kostanti, wasslet għal tnaqqis fil-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni, li rriżulta f’telf qawwi fil-PI.
(109)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi ma jidhrux li huma tali li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(110)
Skont l-analiżi msemmija hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
6. L-INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kumment preliminari
(111)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar dumping li kkawża ħsara, kinux jeżistu raġunijiet serji għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri provviżorji antidumping f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, inkluż dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.2. L-Industrija tal-Unjoni
(112)
L-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja. Wieħed ifakkar li l-biċċa l-kbira tal-indikaturi ta’ ħsara wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod parikolari l-indikaturi ta’ ħsara marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħal-likwidità, id-dħul fuq l-investimenti u l-kapaċità ta’ profitt kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ser tkompli tmur għall-agħar.
(113)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji ta’ antidumping provviżorji terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tal-prodott investigat biex jirriflettu l-ispejjeż tal-komponenti diversi u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jistgħu jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra għallinqas parti mis-sehem fis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt ulterjuri pożittiv fuq il-qagħda finanzjarja tagħha u fuq il-kapaċità ta’ profitt.
(114)
Għalhekk ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-Importaturi
(115)
Il-kwestjonarji ntbagħtu lil 21 importatur fl-Unjoni. Żewġ importaturi biss, li t-tnejn jinsabu fir-Renju Unit, li jirrappreżentaw, flimkien, 0,3 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiżi kkonċernati, kkooperaw fl-investigazzjoni matul il-PI. Saret żjara biss lill-ikbar minn dawn iż-żewġ importaturi. Fuq il-post, madankollu, dan l-importatur irrifjuta li jagħti aċċess għall-kontijiet tiegħu u għalhekk, it-tagħrif rilevanti ma setax jiġi vverifikat. Madankollu, deher ċar li, għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping tkun tfisser spejjeż ogħla għal din il-kumpanija, dan ma jikkawżax problemi serji ħafna għall-attività tagħha, anke bl-istess klijenti jew, jekk meħtieġ, bil-bidla fiż-żona tan-negozju tagħha.
(116)
Skont l-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li għalkemm l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ta’ antidumping ikollhom impatt negattiv fuq l-importatur imsemmi hawn fuq, dan għandu jkun f’pożizzjoni li jgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tiegħu u/jew jibdel is-sorsi ta’ provvista tiegħu. Għaldaqstant, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ma għandux ikollha impatt negattiv sinifikanti fuq l-importaturi.
6.4. L-Utenti
(117)
L-utenti tal-prodott investigat urew interess qawwi f’dan il-każ. Minn 97 utent li ġew ikkuntattjati, 21 ikkooperaw fl-investigazzjoni. Dawn l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw madwar 25 % tal-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, matul il-PI. Dawn il-kumpaniji jinsabu mal-Unjoni kollha u huma preżenti fis-setturi li jirrigwardaw il-kura personali u l-prodotti tad-deterġenti għad-dar u l-industrija.
(118)
Mill-21 kumpanija, saret żjara f’5 minnhom, li jirrappreżentaw 18 % tal-importazzjonijiet totali tal-UE tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati għall-perjodu ta’ investigazzjoni. Abbażi tat-tagħrif ivverifikat, jidher li s-sehem tal-prodott investigat fl-istrutturi tal-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ dawn il-kumpaniji huwa sinifikanti, u jvarja bejn 10 % u 20 %, skont il-prodott finali.
(119)
Fil-każ ta’ tlieta mill-ħames kumpaniji li saritilhom iż-żjara, madwar 15 % tat-total tal-impjegati jaħdmu f’setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat, f’waħda mill-kumpaniji l-perċentwali hija ta’ madwar 70 %, filwaqt li fil-każ tal-kumpanija l-oħra ma kienx possibbli li jinkiseb dan it-tagħrif, minħabba l-istruttura kumplessa tal-kumpanija u l-varjetà tal-prodotti.
(120)
Għall-perjodu ta’ investigazzjoni, is-sehem medju ta’ negozju li juża l-prodott investigat min-negozju totali, għall-kumpaniji li saritilhom iż-żjara, kien ta’ 22 %, filwaqt li l-marġini medju tal-profitt f’dan in-negozju kien madwar 6 %. Abbażi ta’ dan u minħabba l-livell relattivament baxx tal-miżuri proposti, ġie stmat li l-impatt tad-dazji antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati huwa ġeneralment kemxejn limitat. Xi utenti argumentaw li l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping toħloq problemi ta’ disponibbiltà tal-prodott investigat fl-Unjoni, meta jiġi kkunsidrat li hemm biss żewġ produtturi kbar fl-Unjoni u li d-domanda għall-prodott investigat qed tiżdied dejjem aktar. Madankollu, għandu jiġi nnotat li l-livell relattivament baxx tal-miżuri proposti ma għandux jipprekludi l-possibbiltà li ssir importazzjoni tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati. Barra minn hekk, iż-żewġ produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet huma wkoll dejjem possibbli minn pajjiżi terzi oħra, li mhumiex soġġetti għall-miżuri. Għalhekk, din it-talba ġiet miċħuda.
(121)
Filwaqt li jitqies dak li ntqal hawn fuq, anki jekk il-biċċa l-kbira tal-utenti aktarx li jkollhom impatt negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt ġenerali jidher li hu limitat. Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, l-effett tal-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati mhux ser ikollu impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.5. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(122)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li globalment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġunijiet serji kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati.
7. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(123)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping sabiex ma tiġix ikkawżata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.1. Il-livell ta’ eliminazzjoni ta’ ħsara
(124)
Bl-iskop li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġnijiet ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel il-ħsara, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(126)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u l-prezz ta’ mira tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz ta’ mira ġie stabbilit bil-kalkolu tal-prezz tal-bejgħ li ma jħallix qligħ jew telf tal-industrija tal-Unjoni, (billi huma għamlu telf matul il-PI) u ma’ dan il-prezz tal-bejgħ jiżdied marġini tal-profitt ta’ mira. L-industrija tal-Unjoni stqarret li 15 % jkun marġini ta’ profitt ta’ mira xieraq, iżda dan ma kinitx kapaċi tissostanzjah. Għalhekk, il-marġini ta’ profitt ta’ mira ġie provviżorjament stabbilit fil-livell ta’ 7,7 %, li jikkorrispondi għall-aħħar marġini ta’ profitt realizzat minn wieħed mill-kwerelanti matul l-aħħar sena ta’ profitt qabel il-perjodu kkunsidrat.
(127)
Il-marġini medju tal-bejgħ bi prezzijiet imnaqqsa ġie stabbilit fil-livell ta’ 24,2 % għall-Indja, 9,1 % għall-Indoneżja, u 25,7 % għall-Malasja.
7.2. Miżuri provviżorji
(128)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma aktar ‘il fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, jitqies li gћandu jiġi impost dazju provviżorju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fl-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja fl-iktar livell baxx tal-livell ta’ eliminazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara li nstab, u dan skont ir-regola tal-inqas dazju. Fil-każi kollha minbarra wieħed ir-rati tad-dazju provviżorju antidumping huma bbażati fuq il-marġini ta’ dumping.
(129)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati proposti ta’ dazju antidumping, espressi abbażi tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, huma provviżorjament kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju provvizorju AD %
L-Indja
VVF Limited
4,8
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3
L-Indoneżja
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
(130)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiżi ikkonċernati u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati prodotti minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux igawdu minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(131)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping għall-kumpaniji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tintbagħat lill-Kummissjoni minnufih (4) bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u bejgħ ta’ esportazzjoni marbuta ma’, pereżempju, dan it-tibdil tal-isem jew dan it-tibdil fl-entitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(132)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju li jibqa’ ma għandux jiġi applikat għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx biss iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(133)
Fl-interess tal-amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fiż-żmien speċifikat fl-avviż tat-tnedija jistgħu jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ dazji gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jitqiesu mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju antidumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (li ssir referenza għalihom ukoll bħala “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00 (kodiċijiet TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 u 3823700091), u li joriġinaw fl-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u fabbrikati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju provvizorju AD %
Kodiċi Addizzjonali TARIC
L-Indja
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3
B999
L-Indoneżja
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6
B999
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
B999
3. Ir-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-għoti ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont ta’ dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Mejju 2011.