ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. ledna 2012
o podpoře poskytnuté Řeckem pěstitelům obilovin a zemědělským družstvům působícím v odvětví obilovin
č. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(oznámeno pod číslem K(2011) 9335)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/320/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1) vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev působících v odvětví obilovin. Údajná podpora spočívala v poskytování bezúročných úvěrů. Dopisem ze dne 21. listopadu 2008 požádala Komise řecké orgány o poskytnutí informací týkajících se uvedené podpory.
(2)
Dopisem ze dne 24. listopadu 2008 požádala Komise stěžovatele, aby předložil vyplněný formulář stížnosti. Tento formulář obdržela Komise dne 8. ledna 2009.
(3)
Poté, co Komise obdržela tento formulář stížnosti, avšak neobdržela žádnou odpověď od řeckých orgánů na svůj dopis ze dne 21. listopadu 2008, zaslala jim dne 23. ledna 2009 druhý dopis, v němž požádala o informace týkající se dotčeného opatření. Jelikož ve stanovené lhůtě neobdržela Komise na tento dopis odpověď, zaslala dne 24. března 2009 řeckým orgánům upomínku.
(4)
Dne 14. května 2009 zaslaly řecké orgány Komisi dopis, v němž bylo uvedeno jen velmi málo informací o podpoře, která byla předmětem stížnosti. V návaznosti na tento dopis zaslala Komise řeckým orgánům dne 11. června 2009 druhou žádost o informace s podrobnějšími dotazy týkajícími se údajné státní podpory.
(5)
Dne 20. července 2009 požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí příslušných informací, a to do 30. srpna 2009. Dopisem ze dne 23. července 2009 vyjádřila Komise s tímto prodloužením lhůty svůj souhlas. E-mailem ze dne 1. září 2009 požádaly řecké orgány o další prodloužení lhůty o jeden měsíc. Dopisem ze dne 14. září prodloužila Komise tuto lhůtu podruhé, a sice do 30. září 2009.
(6)
Jelikož více než dva měsíce po vypršení stanovené lhůty Komise neobdržela žádnou odpověď, zaslala řeckým orgánům dne 1. prosince 2009 upomínku a poskytla jim další jeden měsíc na dodání příslušných informací. V této upomínce upozornila Komise řecké orgány na skutečnost, že pokud nezašlou Komisi odpověď v předepsané lhůtě, Komise si poskytnutí informací vyžádá (prostřednictvím „příkazu k poskytnutí informací“) podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2) (3). Kromě toho byla dne 26. ledna 2010 věc zanesena do registru neoznámených podpor pod číslem NN 3/10.
(7)
Ve lhůtě stanovené Komisí neposkytly řecké orgány žádné informace. Proto přijala Komise dne 10. března 2010 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999, v němž požaduje po řeckých orgánech, aby požadované informace poskytly.
(8)
Řecké orgány odpověděly dne 19. března 2010. Ve své odpovědi tvrdily, že odpověděly Komisi na její dopis ze dne 1. prosince 2009 dopisem ze dne 9. února 2010. Ve svém dopise ze dne 17. května 2010 zaslala Komise řeckým orgánům určité doplňující dotazy. Požádala je rovněž o to, aby poskytly důkaz o údajném odeslání svého dopisu Komisi dne 9. února 2010. Mezitím Komise obdržela od stěžovatele další informace o dotčené podpoře. Proto dne 18. června 2010 zaslala řeckým orgánům další dopis, aby jim poskytla příležitost vyjádřit k těmto novým informacím své připomínky. Řecké orgány odpověděly na dopis ze dne 17. května 2010, ale neposkytly žádný důkaz o odeslání svého dopisu ze dne 9. února 2010. Dne 30. září 2010 odpověděly řecké orgány rovněž na dopis Komise ze dne 18. června 2010.
(9)
Dopisem ze dne 15. prosince 2010 informovala Komise Řecko o svém rozhodnutí zahájit postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, který se týká dotčené podpory. V dopise ze dne 21. ledna 2011 zaslaly řecké orgány své připomínky k rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010. Komise zaslala řeckým orgánům další dotazy v dopise ze dne 5. května 2011, na který řecké orgány odpověděly dne 6. června 2011.
(10)
Rozhodnutí Komise o zahájení uvedeného postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k dotčenému opatření. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, která tvrdila, že dotčená opatření jsou protiprávní. O těchto připomínkách byly řecké orgány informovány a své připomínky poskytly v dopise ze dne 1. prosince 2011.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
ΙΙ.1. Stížnost
(11)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev. Podle této stížnosti spočívala podpora v poskytování bezúročných úvěrů ve výši 150 milionů EUR sdružením zemědělských družstev působícím v odvětví obilovin.
II.2. Souvislosti
(12)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány oseli řečtí zemědělci během roku 2008 o 60 000 hektarů (600 000„stremma“) kukuřice více než v předchozím roce. Důsledkem byla značná nadprodukce kukuřice a následný pokles cen. Totéž se stalo s pšenicí. Vzhledem k této situaci a v důsledku hospodářské krize rozhodla řecká vláda poskytnout podporu řeckým producentům.
(13)
Podle řeckých orgánů byla podpora poskytnuta organizacím producentů, tj. sdružením zemědělských družstev (dále jen „sdružení“). Tato sdružení neměla dostatečné finanční prostředky k tomu, aby podpořila příjmy zemědělců, ani neměla kvůli finanční krizi přístup na finanční trhy za účelem získání úvěrů. Řecké orgány dále tvrdily, že kdyby v průběhu zimy 2008 družstva prodala toto množství shromážděných obilovin, došlo by k významnému poklesu cen a producenti by utrpěli citelné ztráty. Aby tedy řecká vláda zabránila poklesu cen obilovin a zajistila zemědělcům minimální příjem, rozhodla se poskytnout sdružením a nepřímo tedy i zemědělcům (kteří svou produkci odevzdali družstvům) podporu v podobě státem zaručeného úvěru s úrokovým příspěvkem. Podle řeckých orgánů byl tento úvěr poskytnut sdružením, aby byl postoupen producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených sdruženími v roce 2008. Kvůli vleklé krizi na trhu s obilovinami prodloužily řecké orgány lhůtu pro splacení úvěrů do 30. září 2010.
ΙΙ.3. Opatření
(14)
Řecké orgány přijaly řadu rozhodnutí, kterými tato podpora nabyla účinku.
(15)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 56700/B.3033 ze dne 8. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„Článek 1 Schvaluje se úrokový příspěvek pro úvěry, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008 finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008. Uvedené úvěry budou subvencovány od data, kdy budou poskytnuty. […]
Článek 3 Doba trvání dotčených úvěrů začne dnem jejich poskytnutí a skončí dnem jejich splacení, nejpozději však 30. září 2009. […]“
(16)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 2/88675/0025 ze dne 9. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„1)
Řecký stát poskytne 100 % záruku pro zajištění úvěrů, které poskytnou finanční instituce sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008, v souladu s ustanoveními zákona č. 2322/1995. Na úvěry poskytnuté finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v roce 2008 na nákup obilí se vztahují ustanovení tohoto rozhodnutí s platností od data poskytnutí úvěru. Celková výše úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty, nepřesáhne 150 milionů EUR. […]
3)
[…] V případě neuhrazení nesplacené části úvěru k datu splatnosti se tato částka stane splatnou a vymahatelnou. Aby byly bankám zaručené pohledávky proplaceny státem, musí banky do tří měsíců od data splatnosti předložit podpůrnou dokumentaci uvedenou v rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 2/478/0025/04.01.2006 (vládní věstník, řada II, č. 16/13.01.2006).[…]“
(17)
Na základě rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 46825/B.2248 ze dne 29. září 2009 a č. 2/69591/0025 ze dne 2. října 2009 byla lhůta pro splacení úvěrů prodloužena do 30. září 2010.
(18)
V rozhodnutí ministra pro rozvoj venkova a výživu č. 8264 ze dne 9. prosince 2008 byla stanovena částka ve výši 150 milionů EUR pro 57 sdružení zemědělských družstev. V uvedeném rozhodnutí se rovněž odkazuje na rozhodnutí vládní komise ze dne 12. listopadu 2008 o poskytnutí úvěrů ve výši 150 milionů EUR pro sdružení zemědělských družstev a jejich členy.
(19)
V souladu s dopisem zaslaným řeckými orgány dne 19. března 2010 byly všechny dotčené úvěry (kromě jednoho) poskytnuty Řeckou zemědělskou bankou (dále jen „banka ATE“). Řecké orgány dodaly, že úrokový příspěvek a záruka, které byly poskytnuty státem v odvětví obilovin, byly nezbytným opatřením, aby se zabránilo poklesu cen v roce 2008, který byl způsoben nadprodukcí obilovin v Řecku. V tomto dopise vyjádřily řecké orgány stanovisko, že tuto malou úvěrovou úlevu poskytnutou státem nelze považovat za státní podporu, protože nenarušila ani neohrozila konkurenceschopnost a neměla vliv na obchod mezi členskými státy. Řecké orgány dále konstatovaly, že z dotčeného opatření vyplýval jen minimální prospěch pro jednotlivé producenty.
(20)
V souladu s článkem 1 úvěrové smlouvy mezi bankou ATE a sdruženími (dále jen „úvěrová smlouva“) má být úvěr poskytnutý bankou ATE použit dlužníkem pouze pro nákup nebo odběr obilovin vypěstovaných v roce 2008.
(21)
Pokud jde o podmínky poskytnutí tohoto úvěru, uvedly řecké orgány, že příslušná úroková sazba byla shodná se sazbou dvanáctiměsíčních řeckých státních dluhopisů (vydaných těsně před datem, kdy začal platit úrok) plus 30 %. Řecké orgány dále tvrdily, že úvěrová smlouva mezi bankou ATE a sdruženími obsahovala podmínku prokazující, že se nejedná o státní podporu. Uvedená podmínka zní: „Dlužník přijímá závazek, že před vyplacením úvěru podepíše s řeckým státem, zastoupeným pro tyto účely zmíněnou bankou, smlouvu o zajištění vztahující se na produkty, vedlejší produkty a jiné movité věci, které dlužník nakoupí za prostředky z tohoto úvěru, a na veškeré komodity, které jsou v jeho vlastnictví nebo pod jeho správou, na základě ustanovení zákona 2844/2000.“ Jinými slovy, zajištění poskytují sdružení státu (zastoupenému bankou ATE), pokud jde o produkty nakoupené sdruženími za prostředky z tohoto úvěru.
(22)
Náměstek ministra financí přijal dne 26. října 2010 rozhodnutí č. 2/21304/0025. V uvedeném rozhodnutí se stanoví:
„A.
Sdružení zemědělských družstev a družstva zemědělské prvovýroby v Řecku, kterým byly poskytnuty úvěry zaručené řeckým státem na základě rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 přijatého náměstkem ministra hospodářských věcí a financí, které je v současné době v platnosti, budou mít na základě zmíněného rozhodnutí možnost restrukturalizovat úvěry zaručené řeckým státem splatné ke dni 30. září 2010 tímto způsobem:
Celková doba trvání restrukturalizovaného úvěru se stanoví na pět let, úvěr je splatný v půlročních splátkách zahrnujících jistinu i úrok, přičemž první splátka je splatná dne 30. března 2011 a poslední dne 30. září 2015.
Kromě toho musí každý dlužník platit řeckému státu až do data splatnosti úvěru prémii ve výši 2 % aktuální nesplacené části úvěru. První platba bude učiněna společně s úhradou první splátky dne 30. března 2011.
Stávající zajištění obilovin ve prospěch řeckého státu se ruší.
Stanovená úroková sazba u restrukturalizovaného úvěru bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů. […]“
III. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY ŘECKA
(23)
Ve své odpovědi ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány uvedly, že na úrokový příspěvek i na státní záruku za úvěry je třeba pohlížet se zřetelem ke sdělení Komise o dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (5) (dále jen „dočasný rámec“). Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize.
(24)
Řecké orgány dále uvedly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž.
(25)
Kromě toho řecké orgány uvedly, že povinnost každého dlužníka zaplatit prémii ve výši 2 % v souladu s ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 prokazuje, že se nejednalo o státní podporu.
(26)
Řecké orgány ve svém dopise ze dne 1. prosince 2011 zopakovaly řadu argumentů, které předložily během řízení a které se týkaly potřeby provést tato opatření a důvody, proč tato potřeba nastala. Rovněž tvrdily, že vydání ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a uplatnění úrokové sazby na restrukturalizované úvěry (sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů) prokazuje, že úrokový příspěvek nepředstavuje podporu. Orgány rovněž dodaly, že v období od roku 2009 do 28. listopadu 2011 dosáhly úrokové příspěvky poskytnuté státem výše 7 762 113,00 EUR.
ΙV. POSOUZENÍ PODPORY
ΙV.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(27)
Na základě čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(28)
Před přistoupením k posouzení toho, zda dotčené opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, by Komise chtěla poznamenat, že existují dva aspekty tohoto opatření, jež by měly být prozkoumány s ohledem na toto ustanovení, a sice: i) úrokový příspěvek a ii) státní záruka.
ΙV.1.1 Úrokový příspěvek
(29)
Úrokový příspěvek poskytnutý řeckým státem zmíněným družstvům na základě ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 splňuje všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tento příspěvek, který poskytuje řecký stát, poskytuje jednoznačnou výhodu, jelikož ve skutečnosti činí tento úvěr zcela bezúročným. Přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných zemědělci družstvům, jsou zemědělci (producenti) nepřímými příjemci této podpory. Kromě toho je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a, v konečném důsledku, ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008. Úrokový příspěvek byl poskytnut před uplatněním ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a před restrukturalizací úvěrů, pro kterou bylo stanoveno, že úroková sazba použitelná na restrukturalizované úvěry bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů.
(30)
Pokud jde o podmínku narušení hospodářské soutěže, z judikatury Soudního dvora vyplývá, že už pouhý fakt, že se ve srovnání s jinými konkurenčními podniky posílí konkurenční postavení jednoho podniku v důsledku ekonomického zvýhodnění, kterého by jinak tento podnik v běžném podnikání nedosáhl, poukazuje na možné narušení soutěže (6). Podpora podniku může ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud podnik působí na trhu otevřeném obchodu v rámci Společenství (7). Kromě toho na základě judikatury Soudního dvora neexistuje žádný práh nebo procentní podíl, který by tvořil hranici, pod kterou lze obchod mezi členskými státy pokládat za neovlivněný. I poměrně malá výše podpory nebo poměrně malá velikost podniků a priori neznamená, že obchod mezi členskými státy nemůže být ovlivněn (8). Objem obchodu v odvětví obilovin je v rámci Společenství značný. Proto dotčené opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(31)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že pokud jde o úrokový příspěvek, jsou splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
ΙV.1.2 Státní záruka
(32)
Na základě ministerského rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 řecký stát rozhodl, že družstvům poskytne svou záruku za úvěry sjednané s bankou ATE. Obecně se kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy použijí i na záruky. Jak je uvedeno v bodě 2.1 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (9) (dále jen „sdělení o zárukách“), záruky přímo poskytnuté státem mohou představovat státní podporu. Výhodu plynoucí ze státní záruky představuje skutečnost, že riziko spojené se zárukou nese stát. Za takové riziko by se obvykle měla zaplatit příslušná prémie (bod 2.2 sdělení o zárukách). Jestliže se stát této prémie vzdá, těží z toho podnik a ze státních zdrojů unikají prostředky. Záruka je tedy v tomto případě poskytnuta ze státních prostředků. Ve sdělení o zárukách je dále uvedeno, že i když se ukáže, že stát v rámci poskytnuté záruky nic nezaplatí, může se přesto jednat o státní podporu.
(33)
Výhoda, která ze záruky vyplynula pro sdružení a v konečném důsledku pro zemědělce, je zjevná: dlužníci nemuseli přinejmenším do 30. března 2011 (viz 22. bod odůvodnění) platit příslušné pojištění, které by za běžných okolností měli zaplatit za související riziko. Rovněž ve srovnání se situací bez záruky umožňuje tato státní záruka dlužníkům získat lepší finanční podmínky pro úvěry, než jsou podmínky běžně dostupné na finančních trzích. Bod 3.4 sdělení o zárukách stanoví seznam všech podmínek, které musí být splněny, aby systém státních záruk nebyl považován za státní podporu. Je zjevné, že zkoumané opatření všechny tyto dotčené podmínky nesplňuje. Například přinejmenším dvě z těchto podmínek v tomto případě zjevně nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(34)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem řeckého státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných producenty družstvům, jsou nepřímými příjemci této podpory zemědělci (producenti). Je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008.
(35)
Tatáž zjištění platí i pro podmínky týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvedené v 30. bodě odůvodnění.
(36)
Kromě toho řecké orgány tvrdily, že zajištění poskytnuté státu ze strany sdružení, jak je uvedeno v úvěrové smlouvě, prokazuje, že se nejedná o podporu. Avšak, jak uvedla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení uvedeného postupu, tomu tak není, a to z těchto důvodů: a) Zaprvé, pokud družstva nesplatí své úvěry, bude záviset na uvážení státu, zda využije práv, která mu byla udělena na základě smluv o zajištění. b) Zadruhé se zdá, že zajištění nestačí na pokrytí celého úvěru, protože cena zaplacená sdruženími zemědělcům za nákup obilovin (která by měla být stejná jako výše úvěrů) je vyšší než tržní cena.
(37)
Je třeba rovněž poznamenat, že toto zajištění bylo ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 zrušeno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo toto zajištění nahrazeno 2 % prémií s platností ode dne první splátky splatné dne 30. března 2011. Řecké orgány ve svém dopise ze dne 7. června 2011 uvedly, že v souladu se sdělením o zárukách je ustanovení o prémii takzvaným „safe-harbour“ pro malé a střední podniky, jejichž platební schopnost může být ovlivněna nepříznivými podmínkami. Tento argument je z důvodů uvedených ve 38., 39. a 40. bodě odůvodnění nepřípustný.
(38)
Zaprvé ustanovení o 2 % prémii bylo přijato až v říjnu 2010 a týká se pouze částek nesplacených k září 2010. I kdybychom přijali (což se nestalo), že touto prémií byl odstraněn jakýkoli prvek státní podpory, státní záruka by až do uvedeného okamžiku představovala státní podporu.
(39)
Zadruhé, ze znění ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 vyplývá, že mají možnost, ale nikoli povinnost příslušného ustanovení využít (viz 22. bod odůvodnění). Řecké orgány v této souvislosti uvedly, že dlužníci ve skutečnosti museli uvedeného ustanovení využít, jelikož, jak je stanoveno v článku 13 úvěrové smlouvy, pokud úvěr nesplatí do 30. září 2009, se dlužná částka stane splatnou státem do tří měsíců, což si vyžádá přijetí administrativních donucovacích opatření proti dlužníkovi. Tento argument je rovněž nepřípustný: pokud stát dlužnou částku splatí, není jisté, že přijme opatření proti původnímu dlužníkovi za účelem získání příslušné částky, ale vždy se bude moci rozhodnout tak neučinit.
(40)
Kromě toho se zdá, že uvedená 2 % prémie sama o sobě není prvkem, který by na základě sdělení o zárukách dokazoval, že se nejedná o státní podporu, jak tvrdí řecké orgány. I kdybychom přijali předpoklad, že všichni příjemci uvedeného opatření byly malé a střední podniky, jak tvrdí řecké orgány, použil by se v tomto případě bod 3.5 sdělení o zárukách. V tomto bodě sdělení objasňuje, že aby záruka poskytnutá na základě systému, který používá paušální prémii, nebyla považována za představující státní podporu, musí být splněny všechny ostatní podmínky stanovené v bodě 3.4 písm. a), b), c), e), f) a g). Jak již bylo vysvětleno ve 33. bodě odůvodnění, tyto podmínky v tomto případě nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(41)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem jsou, pokud jde o státní záruku uvedených úvěrů, splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1.
ΙV.2 Slučitelnost podpory
ΙV.2.1 Obecná zjištění
(42)
Smlouva připouští některé výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Některé z těchto výjimek se v tomto případě ze zjevných důvodů nepoužijí. Zejména se jedná o výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2, které se vztahují na podporu sociální povahy, podporu určenou k náhradě škod způsobených přírodními pohromami a podporu týkající se sjednocení Německa.
(43)
Totéž platí pro výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy, vzhledem k tomu, že dotčená podpora nebyla určena pro pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani pro projekty společného evropského zájmu, ani na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(44)
Proto jediná odchylka, která by se v tomto případě mohla uplatnit, je odchylka stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby se na podporu tato odchylka vztahovala, musí být daná podpora v souladu s pravidly Unie pro státní podporu. V oblasti zemědělství jsou tato pravidla stanovena v pokynech Komise ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (10) (dále jen „zemědělské pokyny“).
(45)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, bylo cílem dotčeného opatření řešit situaci způsobenou přebytkem obilovin vypěstovaných v Řecku v roce 2008. Konkrétně uvedly řecké orgány ve svém dopise ze dne 19. března 2010, že jedním z důvodů pro toto opatření bylo „zajistit producentům minimální příjem“.
(46)
Kromě toho se zdá, že jelikož byly úvěry ve výši 150 milionů EUR určeny pro sdružení na nákup obilovin vypěstovaných jejich členy (viz ministerské rozhodnutí č. 8264 ze dne 9. prosince 2008), byla tato podpora poskytnuta na základě vypěstovaných množství.
(47)
Tento druh podpory, kterou Řecko poskytlo, není stanoven v zemědělských pokynech ani v jiných pravidlech Unie týkajících se této oblasti a řecké orgány netvrdí opak. Proto se zdá, že tato podpora představovala provozní podporu, jejímž účelem bylo zvýšit příjem zemědělců umělým zvýšením cen obilovin. Zásahy tohoto druhu jsou podle právních předpisů Unie týkajících se státní podpory přísně zakázány.
(48)
Je třeba uvést, že na základě judikatury příslušných útvarů Soudního dvora Evropské unie provozní podpory, tzn. podpory mající za cíl snížit podnikům náklady, které by měly tyto podniky za normálních okolností nést v rámci své běžné činnosti, v zásadě narušují hospodářskou soutěž vzhledem k tomu, že jednak neusnadňují „rozvoj“ žádného hospodářského odvětví a jednak poskytují příjemci umělou finanční podporu, která trvale narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod v míře, jež je rozporu se společným zájmem.
(49)
Zejména trhy se zemědělskými produkty v Evropské unii jsou dostatečně upraveny právními předpisy prostřednictvím společných organizací trhu. Úkolem společných organizací trhu je mimo jiné zajistit korektní hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty dotčeného odvětví uvnitř Evropské unie. Podpůrná opatření trhu, jako jsou tato opatření zavedená a financovaná Řeckem, odporují cílům společné organizace trhu s obilovinami a mohou být ve vážném rozporu s jejím fungováním
(50)
Jak vícekrát zdůraznil Soudní dvůr (11), jakýkoli zásah členského státu do tržních mechanismů, s výjimkou zásahů, které jsou konkrétně stanoveny nařízením Unie, může být v rozporu s fungováním společných organizací trhu a vytvářet pro některé hospodářské skupiny v Unii neoprávněné výhody. Zejména ve své novější judikatuře (12) Soudní dvůr znovu připomněl, že v oblastech zahrnutých do společné organizace trhu, a zejména, zakládá-li se tato organizace na společném systému cen, členské státy již nemohou zasahovat jednostranně přijatými vnitrostátními ustanoveními do mechanismu tvorby cen upravovaných v téže fázi produkce společnou organizací.
(51)
Je třeba zdůraznit, že vnitrostátní mechanismy podpor pro ceny, jako jsou mechanismy přezkoumávané v tomto případě, ohrožují společný systém cen a obecněji účelnost mechanismů vytvořených nařízeními Unie o společné organizaci trhů, i když mají za cíl podpořit příjem zemědělců.
(52)
Kromě toho Komise také posuzovala, zda by tato podpora mohla být považována za slučitelnou na základě sdělení Komise - Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (13). I kdyby však příjemce v době poskytnutí podpory byl podnikem v obtížích ve smyslu oddílu 2 uvedených pokynů (což není zřejmé), neuvedly řecké orgány žádné údaje o tom, že by v tomto případě byly splněny podmínky uvedených pokynů, které by mohly odůvodnit poskytnutí podpory určitému konkrétnímu příjemci.
IV.2.2. Dočasný rámec
(53)
Řecké orgány za účelem odůvodnění této podpory odkazují na hospodářskou krizi a nedostatečný přístup družstev k financování. Komise uznala závažnost finanční krize a v roce 2009 přijala tzv. „dočasný rámec“ (14), v němž prohlásila za slučitelnou s vnitřním trhem podporu, která v případě producentů v zemědělské prvovýrobě může dosáhnout výše 15 000 EUR.
(54)
Ve svém dopise ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány tvrdily, že na úrokový příspěvek i státní záruku pro úvěry se vztahují ustanovení dočasného rámce. Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize. Řecké orgány rovněž dodaly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž. Kromě toho řecké orgány tvrdily, že podle bodu 7 dočasného rámce se jeho ustanovení vztahují i na případy neoznámené státní podpory.
(55)
Komise nemůže tyto argumenty předložené řeckými orgány přijmout a domnívá se, že ustanovení dočasného rámce se na tento případ nevztahují. Zaprvé, oblast působnosti dočasného rámce byla rozšířena tak, aby zahrnovala prvovýrobu zemědělských produktů, až dne 31. října 2009 (15). Proto se tento dočasný rámec nemůže vztahovat na státní podporu, která byla schválena před vstupem uvedeného rozšíření působnosti v platnost. V tomto konkrétním případě článek 1 ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 stanoví, že úrokový příspěvek se týká úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008. Uvedené úvěry, tedy státní podpora, byly poskytnuty před 31. říjnem 2009.
(56)
Zadruhé by Komise chtěla upozornit na to, že dotčená opatření nesplňují podmínku stanovenou v dočasném rámci, která uvádí, že aby tato podpora mohla být považována za slučitelnou, musí se použít pro celé zemědělské odvětví, a nikoli na jedno odvětví produktů, jako je v tomto případě odvětví obilovin.
V. ZÁVĚR
(57)
Komise shledává, že Řecko protiprávně poskytlo uvedenou podporu, čímž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, musí ji Řecko zrušit a zajistit navrácení podpory od příjemců.
(58)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (16), jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
(59)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim zřízený ve prospěch pěstitelů obilovin a zemědělských družstev působících v odvětví obilovin na základě ministerských rozhodnutí č. 56700/Β.3033/8.12.2008 a č. 2/88675/0025/9.2.2008 v podobě úvěru zaručeného řeckým státem s úrokovým příspěvkem představuje státní podporu. Tato státní podpora poskytnutá řeckým státem protiprávně, a sice v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije.
Článek 4
1. Řecko zajistí navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 od příjemců.
2. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky počítané ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úrok se vypočítá jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (17).
4. Řecko zruší všechny dosud neprovedené platby v rámci režimu uvedeného v článku 1 od data oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců od data jeho oznámení.
Článek 6
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Řecko Komisi následující informace:
a)
seznam příjemců, kterým byla poskytnuta podpora v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celková výše podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celková částka (jistina a úrok), která má být každým příjemcem navrácena;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata, a plánovaných opatření za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím;
d)
dokumenty prokazující, že příjemci byli vyzváni k navrácení podpory.
2. Řecko bude Komisi informovat o vývoji v oblasti vnitrostátních opatření přijatých za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do doby, než bude navrácení podpory uvedené v článku 1 dokončeno. Neprodleně předloží Komisi na základě prosté žádosti z její strany informace o opatřeních, která již byla přijata, a plánovaných opatřeních za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemci navrátili.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 25. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta’ Jannar 2012
dwar l-għajnuna mogħtija mill-Greċja lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-kooperattivi tal-ġbir taċ-ċereali
Nru SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9335)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/320/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-18 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet e-mail b’xi informazzjoni dwar għajnuna allegatament mogħtija mill-Istat Grieg lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli tal-ġbir taċ-ċereali. L-allegata għajnuna ngħatat f’forma ta’ self mingħajr imgħax. Permezz tal-ittra tal-21 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Griegi jipprovdu informazzjoni dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(2)
Bl-ittra tal-24 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni talbet lil min ressaq l-ilment biex jissottometti formola ta’ lment kompluta. Il-Kummissjoni rċeviet il-formola fit-8 ta’ Jannar 2009.
(3)
Wara li rċeviet il-formola tal-ilment, u ladarba l-awtoritajiet Griegi kienu għadhom ma wiġbux l-ittra tagħha tal-21 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni bagħtitilhom it-tieni ittra fit-23 ta’ Jannar 2009, fejn talbithom informazzjoni dwar il-miżura inkwistjoni. L-awtoritajiet Griegi ma wiġbux sad-data ta’ skadenza stabbilita f’dik l-ittra u l-Kummissjoni bagħtitilhom nota ta’ tfakkir fl-24 ta’ Marzu 2009.
(4)
Fl-14 ta’ Mejju 2009, l-awtoritajiet Griegi bagħtu ittra lill-Kummissjoni, fejn tawha biss informazzjoni limitata ħafna dwar l-għajnuna li kienet is-suġġett tal-ilment. Fil-11 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi t-tieni talba għall-informazzjoni, b’mistoqsijiet iktar dettaljati fir-rigward tal-allegata għajnuna mill-Istat.
(5)
Fl-20 ta’ Lulju 2009, l-awtoritajiet Griegi talbu biex l-iskadenza għall-preżentazjoni tal-informazzjoni rilevanti tiġi estiża sat-30 ta’ Awwissu 2009. Permezz tal-ittra tat-23 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni qablet ma’ din l-estensjoni. Permezz ta’ e-mail tal-1 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Griegi talbu li l-iskadenza tiġi estiża b’xahar ieħor. Permezz tal-ittra tal-14 ta’ Settembru, il-Kummissjoni kkonċediet it-tieni estensjoni tal-iskadenza, sat-30 ta’ Settembru 2009.
(6)
‘Il fuq minn xahrejn wara l-iskadenza stabbilita, il-Kummissjoni kienet għadha ma rċeviet l-ebda risposta, u fl-1 ta’ Diċembru 2009, hija bagħtet lill-awtoritajiet Griegi nota ta’ tfakkir, u tathom xahar ieħor biex jipprovdu l-informazzjoni. Fin-nota ta’ tfakkir, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni tal-awtoritajiet Griegi dwar il-fatt li jekk ma jwiġbux fiż-żmien stipulat, il-Kummissjoni mbagħad tesiġi li l-informazzjoni tiġi pprovduta (“inġunzjoni għall-għoti ta’ informazzjoni”) skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (2) (*). Barra minn hekk, mis-26 ta’ Jannar 2010, il-każ ġie rreġistrat bħala għajnuna mhux notifikata, bin-numru NN 3/10.
(7)
Id-data ta’ skadenza stabbilita mill-Kummissjoni ġiet approvata mingħajr ma l-awtoritajiet Griegi pprovdew informazzjoni. Għalhekk, fl-10 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, fejn talbet lill-awtoritajiet Griegi jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa.
(8)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi wieġbu fid-19 ta’ Marzu 2010. Fit-tweġiba tagħhom, huma qalu li kienu wieġbu għall-ittra tal-Kummissjoni tal-1 ta’ Diċembru 2009 bl-ittra tad-9 ta’ Frar 2010. Bl-ittra tas-17 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi għadd ta’ mistoqsijiet oħra. Talbithom ukoll jagħtu prova li huma bagħtu lill-Kummissjoni ittra fid-9 ta’ Frar 2010. Sadattant, il-Kummissjoni rċeviet iktar informazzjoni mingħand min ressaq l-ilment dwar l-għajnuna inkwistjoni. Għalhekk hija bagħtet ittra oħra lill-awtoritajiet Griegi, fit-18 ta’ Ġunju 2010, li biha tathom l-opportunità li jikkummentaw dwar l-informazzjoni l-ġdida. L-awtoritajiet Griegi wieġbu l-ittra tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Mejju 2010, iżda ma taw l-ebda prova li huma bagħtu lill-Kummissjoni ittra fid-9 ta’ Frar 2010. Fit-30 ta’ Settembru 2010, l-awtoritajiet Griegi wieġbu l-ittra tal-Kummissjoni tat-18 ta’ Ġunju 2010.
(9)
Bl-ittra tal-15 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-għajnuna. Bl-ittra tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi bagħtu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi iktar mistoqsijiet fl-ittra tal-5 ta’ Mejju 2011, li għalihom irċeviet tweġibiet fis-6 ta’ Ġunju 2011.
(10)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand parti interessata waħda, li argumentat li l-miżuri inkwistjoni kienu illegali. L-awtoritajiet Griegi ġew innotifikati b’dawn il-kummenti, u min-naħa tagħhom imbagħad issottomettew il-kummenti tagħhom fl-ittra tal-1 ta’ Diċembru 2011.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
ΙΙ.1. Ilment
(11)
Fit-18 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet e-Mail b’xi informazzjoni dwar għajnuna allegatament mogħtija mill-Istat Grieg lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-Junjins ta’ Kooperattivi Agrikoli. Skont dan l-ilment, l-għajnuna ngħatat f’forma ta’ self mingħajr imgħax, liema self ammonta għal EUR 150 miljun mogħti lill-Junjins ta’ Kooperattivi Agrikoli fis-settur taċ-ċereali.
II.2. Sfond
(12)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, matul l-2008, il-bdiewa Griegi żergħu 60 elf ettaru (600 elf stremmata) ieħor ta’ qamħirrum meta mqabbel mas-sena preċedenti. Dan wassal għal produzzjoni żejda tal-qamħirrum, u sussegwentement għal prezzijiet imnaqqsa. L-istess ħaġa seħħet fil-produzzjoni tal-qamħ. Għaldaqstant, u minħabba l-kriżi ekonomika, il-gvern Grieg iddeċieda li jgħin lill-produtturi Griegi.
(13)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna ngħatat lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi, jiġifieri l-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs). Il-UACs ma kellhomx il-fondi meħtieġa biex jappoġġjaw id-dħul tal-bdiewa, u lanqas ma kellhom l-aċċess għas-swieq finanzjarji biex jagħtu self, minħabba l-kriżi finanzjarja. L-awtoritajiet Griegi argumentaw ukoll li, li kieku matul ix-xitwa tal-2008 l-Kooperattivi biegħu l-ammonti ta’ ċereali miġbura, il-prezzijiet kienu jaqgħu b’mod sinifikanti u l-produtturi kienu jesperjenzaw telf sinifikanti. Għalhekk, biex jipprevieni li jkun hemm tnaqqis fil-prezzijiet taċ-ċereali, u biex jiżgura dħul minimu għall-bdiewa, il-gvern Grieg iddeċieda li jagħti lill-UACs, u indirettament lill-bdiewa (li kienu taw il-prodotti tagħhom lill-Kooperattivi), għajnuna f’forma ta’ self garantit mill-Istat b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax. Skont l-awtoritajiet Griegi, l-ammonti ta’ self mogħtija lill-UACs imbagħad jingħataw lill-produtturi għall-ammonti ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti mill-UACs fl-2008. Minħabba l-kriżi protratta fis-suq taċ-ċereali, l-awtoritajiet Griegi estendew id-data ta’ skadenza li kienet ġiet stabbilita għar-ripagament tas-self sat-30 ta’ Settembru 2010.
ΙΙ.3. Miżura
(14)
L-awtoritajiet Griegi adottaw għadd ta’ Deċiżjonijiet li bihom setgħet tibda tingħata l-għajnuna.
(15)
Id-Deċiżjoni Nru 56700/B.3033 tat-8 ta’ Diċembru 2008 li ttieħdet mill-Ministru Grieg tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi tistipula dan li ġej, inter alia:
“Artikolu 1. Għaldaqstant, qed tingħata l-approvazzjoni għas-self b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax li ngħata, jew se jingħata, fl-2008, minn istituzzjonijiet Finanzjarji lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja, biex b’hekk ikun għad-dispożizzjoni tal-produtturi għall-kwantitajiet ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti fl-2008. Is-self inkwistjoni se jkun issussidjat minn dakinhar li jingħata. […]
Artikolu 3. Id-durata tas-self inkwistjoni għandha tkun mid-data meta jingħata sad-data meta jitħallas lura, li ma tistax tkun wara t-30.9.2009.[…]”
(16)
Id-Deċiżjoni Nru 2/88675/0025 tad-9 ta’ Diċembru 2008 li ttieħdet mill-Ministru Grieg tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi tistipula dan li ġej, inter alia:
“1.
L-Istat Grieg għandu jagħti garanzija ta’ 100 % biex jiżgura s-self li jkun se jingħata mill-Istituzzjonijiet Finanzjarji lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja, biex b’hekk dan ikun għad-dispożizzjoni tal-produtturi għall-kwantitajiet ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti fl-2008, skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi 2322/1995. Is-self mogħti mill-Istituzzjonijiet Finanzjarji lill-UACs u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fl-2008 għandu jkun soġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni mid-data minn meta jingħata. L-ammont totali ta’ self li ngħata, jew li se jingħata, m’għandux jaqbeż il-EUR 150 miljun. […]
3.
[…] F’każ ta’ nuqqas ta’ ħlas lura tal-ammont pendenti tas-self mal-maturità, tali ammont isir dovut u pagabbli. Sabiex jirċievu r-rimborż tal-pretensjonijiet iggarantiti tagħhom mill-Istat, il-Banek ikollhom jissottomettu d-dokumenti ta’ appoġġ speċifikati fid-Deċiżjoni Nru 2/478/0025/4.1.2006 (il-Gazzetta tal-Gvern, Serje II, Nru 16/13.1.2006) meħuda mill-Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi.”
(17)
Skont id-deċiżjonijiet Nru 46825/B.2248 tad-29 ta’ Settembru 2009 u Nru 2/69591/0025 tat-2 ta’ Ottubru 2009 meħuda mill-Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi, id-data ta’ skadenza stipulata għar-ripagament tas-self ġiet estiża għat-30 ta’ Diċembru 2010.
(18)
Id-Deċiżjoni Nru 8264 tad-9 ta’ Diċembru 2008 meħuda mill-Ministru Grieg tal-Iżvilupp Rurali u l-Ikel ippermettiet l-allokazzjoni tal-ammont ta’ EUR 150 miljun lil 57 Junjin tal-Kooperattivi Agrikoli. Semmiet ukoll id-deċiżjoni tat-12 ta’ Novembru 2008 tal-Kummissjoni Governattiva dwar l-għoti ta’ self li jammonta għal EUR 150 miljun lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli u l-membri tagħhom.
(19)
Skont l-ittra li l-awtoritajiet Griegi bagħtu fid-19 ta’ Marzu 2010, is-self kollu inkwistjoni (minbarra wieħed) ingħata mill-Bank Agrikolu tal-Greċja (minn issa ‘l quddiem “ATE Bank”). L-awtoritajiet Griegi żiedu li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax u l-garanzija mogħtija mill-Istat fis-settur taċ-ċereali kienu meħtieġa biex jiġi indirizzat it-tnaqqis fil-prezzijiet fl-2008, liema tnaqqis kien ikkawżat mill-produzzjoni żejda taċ-ċereali fil-Greċja. F’din l-ittra, l-awtoritajiet Griegi esprimew l-opinjoni li l-faċilità ta’ kreditu żgħir mogħtija mill-Istat ma setgħetx titqies bħala għajnuna mill-Istat, ladarba la kkawżat, u lanqas heddet li tikkawża, distorsjoni tal-kompetizzjoni, u lanqas ma affettwat il-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-awtoritajiet Griegi żiedu li l-benefiċċju mill-miżuri inkwistjoni għall-produtturi individwali kien wieħed minimu.
(20)
Skont l-Artikolu 1 tal-Ftehim ta’ Self bejn l-ATE Bank u l-UACs (il-“Ftehim ta’ Self”), is-self mogħti minn ATE Bank għandu jintuża biss mill-mutwatarju għax-xiri jew għall-aċċettazzjoni ta’ ċereali prodotti fl-2008.
(21)
Fir-rigward tal-kondizzjonijiet għall-għoti ta’ self, l-awtoritajiet Griegi indikaw li r-rata tal-imgħaxkienet ir-rata applikabbli għall-bonds tat-teżor Grieg mifruxa fuq perjodu ta’ tnax-il xahar (maħruġa eżatt qabel id-data li fiha bdew japplikaw ir-rati tal-imgħax), miżjuda bi 30 %. Argumentaw ukoll li l-Ftehim ta’ Self bejn l-ATE Bank u l-UACs kien jinkludi kondizzjoni li tagħti prova li ma kienet involuta l-ebda għajnuna mill-Istat. Il-kondizzjoni kienet tgħid: “B’hekk, il-mutwatarju jassumi l-obbligu, qabel ma jingħata s-self, li flimkien mal-Istat Grieg, kif irrappreżentat mill-Bank għall-iskopijiet tas-sitwazzjoni inkwistjoni, jiffirma kuntratt ta’ kollateral fuq il-prodotti, il-prodotti sekondarji u mobbli oħra li l-mutwatarju jista’ jixtri b’dan is-self, u fuq il-prodotti kollha li huma fis-sjieda tiegħu jew taħt il-ġestjoni tiegħu, skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi 2844/2000.” Fi kliem ieħor, il-kollateral jiġi pprovdut mill-UACs lill-Istat (kif irrappreżentat mill-ATE Bank), fir-rigward tal-prodotti mixtrija mill-UACs permezz tas-self.
(22)
Id-Deċiżjoni Nru 2/21304/0025 ittieħdet mid-Deputat Ministru tal-Finanzi fis-26 ta’ Ottubru 2010. Skont din id-Deċiżjoni:
“A.
Il-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u l-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja li kisbu self garantit mill-Istat Grieg skont id-Deċiżjoni Nru 2/88675/0025/9.12.2008 meħuda mid-Deputat Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi, kif inhi fis-seħħ attwalment, għandu jkollhom l-għażla li jħallsu s-self garantit mill-Istat Grieg iddatat it-30.9.2010, skont id-deċiżjoni msemmija hawn fuq, bil-mod li se jiġi spjegat hawn taħt:
Il-perjodu kollu tas-self inkluż fil-ħlas huwa stabbilit għal ħames snin, pagabbli permezz ta’ ripagamenti kull sitt xhur, bl-ewwel ripagament jitħallas fit-30.3.2011 u l-aħħar wieħed fit-30.9.2015.
Barra minn hekk, kull mutwatarju għandu jħallas lill-Istat Grieg, sa meta jiskadi s-self, primjum li jammonta għal 2 % tal-ammont attwalment mhux imħallas tas-self. L-ewwel depożitu se jsir malli jitħallas l-ewwel ripagament fit-30.3.2011.
B’hekk il-kollaterali eżistenti dwar iż-żrieragħ li jiffavorixxu lill-Istat Grieg jiġu aboliti.
Ir-rata tal-imgħax għas-self stabbilita se tkun ir-rata użata minn kull Istituzzjoni Finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self. […]”
III. KUMMENTI TAL-GREĊJA
(23)
Fit-tweġiba tagħhom tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kemm is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax kif ukoll il-garanzija mill-Istat għas-self għandhom jitqiesu mill-perspettiva tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-qafas Komunitarju temporanju għall-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat biex isostnu l-appoġġ għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (4) (minn issa ‘l quddiem “qafas temporanju”). B’mod partikolari, kien hemm l-argument li s-self inkwistjoni ngħata matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008 u l-2009 bl-għan li tingħeleb il-kriżi.
(24)
L-awtoritajiet Griegi sostnew ukoll li, minħabba n-numru kbir ta’ benefiċjarji finali (membri tal-kooperattiva), il-benefiċċju mis-self mingħajr imgħax għal kull benefiċjarju tant kien limitat li ma setax jitqies bħala self li qed jikkawża distorsjoni.
(25)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-obbligu li kull mutwatarju jħallas primjum ta’ assigurazzjoni ta’ 2 %, skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 juri li ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-Istat.
(26)
Fl-ittra tagħhom tal-1 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Griegi rrepetew għadd ta’ argumenti ppreżentati matul il-proċedura dwar il-ħtieġa li dawn il-miżuri jiġu implimentati u r-raġunijiet għal dan. Huma argumentaw ukoll li l-kwistjoni tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 u l-applikazzjoni ta’ rata tal-imgħax meta s-self kien ristrutturat (ir-rata applikata minn kull istituzzjoni finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self) indikaw li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax ma kkostitwixxiex għajnuna. Żiedu li, fil-perjodu bejn l-2009 u t-28 ta’ Novembru 2011, is-sussidji fuq ir-rati tal-imgħax mogħtija mill-Istat ammontaw għal EUR 7 762 113.
ΙV. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
ΙV.1. L-eżistenza tal-għajnuna fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat
(27)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kull għajnuna ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(28)
Qabel ma tgħaddi għall-valutazzjoni ta’ jekk il-miżura inkwistjoni tissodisfax il-kondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni tindika li hemm żewġ aspetti tal-miżura li għandhom jiġu eżaminati fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni: (i) is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax, u (ii) il-garanzija mill-Istat.
ΙV.1.1. Is-Sussidju fuq ir-Rati tal-imgħax
(29)
Is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax mogħti mill-Istat Grieg lill-kooperattivi skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 56700/B.3033/8.12.2008, jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Is-sussidju jingħata mill-Istat Grieg u jikkonferixxi vantaġġ evidenti, ladarba fir-realtà jrendi s-self kompletament ħieles mill-imgħax. Il-benefiċjarji diretti tal-għajnuna huma l-kooperattivi. Madankollu, ladarba bl-għoti tas-self l-intenzjoni tal-Istat kienet li jiżdied id-dħul tal-bdiewa Griegi billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali mibjugħa mill-produtturi lill-kooperattivi, il-bdiewa (produtturi) huma l-benefiċjarji indiretti tal-għajnuna. Finalment, il-kondizzjoni ta’ selettività ġiet issodisfata wkoll, ladarba l-benefiċjarji tal-għajnuna huma dawk il-kooperattivi biss u, finalment, il-bdiewa li xtraw jew ipproduċew ċereali fil-Greċja fl-2008. Is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax ingħata qabel ma ġiet applikata d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 u qabel il-ħlas tas-self il-ġdid li stipula li r-rata tal-imgħax applikabbli għall-ħlas tas-self għandha tkun ir-rata applikata minn kull istituzzjoni finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self.
(30)
Fir-rigward tal-kondizzjoni tad-“distorsjoni tal-kompetizzjoni”, f’konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, is-sempliċi fatt li l-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża tiġi msaħħa meta mqabbla ma’ impriżi kompetittivi oħra, billi tingħata benefiċċju ekonomiku li kieku ma kienx ikollha normalment fin-negozju tagħha, jindika possibbiltà ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni (5). Jidher li l-għajnuna mogħtija lil impriża taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri fejn dik l-impriża topera f’suq miftuħ għall-kummerċ intra-Komunitarju (6). Barra minn hekk, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, mhemmx limitu jew perċentwali, li taħthom jista’ jiġi kkunsidrat li l-kummerċ bejn l-Istati Membri mhuwiex milqut. Anki l-ammont relattivament żgħir tal-għajnuna jew id-daqs relattivament żgħir tal-impriża ma jeskludix minn qabel il-possibbiltà li l-kummerċ bejn l-impriżi jista’ ma jkunx milqut (7). Hemm ammont sostanzjali ta’ kummerċ intra-Komunitarju fis-settur taċ-ċereali. Għalhekk, il-miżura attwali tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(31)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li fir-rigward tas-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax, il-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) ġew issodisfati.
ΙV.1.2. Il-Garanzija mill-Istat
(32)
Permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/88675/0025/9.12.2008, l-Istat Grieg iddeċieda li jagħti lill-Kooperattivi l-garanzija tiegħu għas-self kuntrattat mal-ATE Bank. Inġenerali, il-kriterji tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat japplikaw għall-garanziji. Kif indikat fis-Sezzjoni 2.1 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (8) (minn issa ‘l quddiem “Avviż dwar il-Garanziji”), il-garanziji mogħtija direttament mill-Istat jistgħu tabilħaqq jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-benefiċċju ta’ garanzija mill-Istat huwa li r-riskju assoċjat mal-garanzija jiġġarrab mill-Istat. Normalment, primjum adegwat għandu jagħmel tajjeb għal dan ir-riskju (Sezzjoni 2.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji). Meta l-Istat ma jesiġix tali primjum, hemm benefiċċju kemm għall-impriża li tingħata l-garanzija mill-Istat kif ukoll tnaqqis fir-riżorsi tal-Istat. Il-garanzija f’dan il-każ għalhekk tingħata permezz tar-riżorsi tal-Istat. L-Avviż dwar il-Garanziji jkompli jispeċifika li jekk jiġi żvelat li qatt ma saru pagamenti mill-Istat li jgawdi minn garanzija, xorta jista’ jkun għad hemm lok għal għajnuna mill-Istat.
(33)
Il-benefiċċju mogħti lill-UACs u finalment lill-bdiewa permezz tal-garanzija huwa evidenti: il-mutwatarji ma kellhomx iħallsu, tal-inqas sat-30 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 22), il-primjum adegwat li normalment għandu jitħallas biex jagħmel tajjeb għar-riskju xieraq. Barra minn hekk, meta mqabbla ma’ sitwazzjoni bla garanzija, il-garanzija mill-Istat tippermetti li l-mutwatarji jiksbu termini finanzjarji għas-self aħjar minn dawk li normalment ikunu disponibbli fis-swieq finanzjarji. Is-Sezzjoni 3.4 tal-Avviż dwar il-Garanziji tipprovdi lista tal-kondizzjonijiet kollha li għandhom jiġu ssodisfati sabiex skema ta’ garanziji mill-Istat ma titqiesx bħala għajnuna mill-Istat. Huwa evidenti li l-miżura li qed tiġi eżaminata ma tissodisfax il-kondizzjonijiet kollha inkwistjoni. Pereżempju, jidher li tal-inqas tnejn minn dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx issodisfati f’dan il-każ: il-garanzija inkwistjoni tkopri iktar minn 80 % tas-self, u jidher li l-iskema li qed tiġi eżaminata mhijiex limitata għall-mutwatarji li jinsabu f’diffikultà finanzjarja.
(34)
Kif inhu msemmi fil-premessa 29, il-benefiċjarji diretti ta’ din l-għajnuna huma l-kooperattivi. Madankollu, ladarba bl-għoti tas-self l-intenzjoni tal-Istat Grieg kienet li jiżdied id-dħul tal-bdiewa Griegi, billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali mibjugħa mill-produtturi lill-Kooperattivi, il-bdiewa (produtturi) huma l-benefiċjarji indiretti tal-għajnuna. Il-kondizzjoni ta’ selettività ġiet issodisfata wkoll, ladarba l-benefiċjarji tal-għajnuna huma biss dawk il-kooperattivi u l-bdiewa li xtraw jew ipproduċew iċ-ċereali fil-Greċja fl-2008.
(35)
L-istess kunsiderazzjonijiet japplikaw għall-kondizzjonijiet tad-“distorsjoni tal-kompetizzjoni” u tal-“effett fuq il-kummerċ” bħal dawk imsemmija fil-premessa 30.
(36)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-kollateral ipprovdut mill-UACs lill-Istat jindika li mhemm l-ebda għajnuna. Madankollu, kif deċiż mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni dwar it-tnedija tal-proċedura, dan mhuwiex il-każ għar-raġunijiet li ġejjin: (a) L-ewwel nett, jekk il-kooperattivi ma jaslux li jħallsu lura s-self, ikun jiddependi mill-Istat jekk isirx użu mid-drittijiet ikkonferiti mill-ftehimiet ta’ kollateral jew le. (b) It-tieni nett, jidher li l-kollateral ma setax jagħmel tajjeb għall-ammont sħiħ tas-self. Ir-raġuni hija li l-prezz imħallas mill-UACs lill-bdiewa għax-xiri taċ-ċereali (li normalment għandu jkun l-istess bħall-ammonti mislufa), huwa ogħla mill-prezz tas-suq.
(37)
Għandu jiġi nnutat ukoll li dan il-kollateral ġie abolit permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010. Kif jissemma fil-premessa 22 hawn fuq, dan il-kollateral ġie sostitwit bi primjum ta’ 2 % minn dakinhar li kien dovut l-ewwel ripagament fit-30 ta’ Marzu 2011. Fl-ittra tagħhom tas-7 ta’ Ġunju 2011, l-awtoritajiet Griegi qalu li, f’konformità mal-Avviż dwar il-Garanziji, l-għoti ta’ primjum joffri protezzjoni għall-impriżi żgħar u medji, liema impriżi jista’ jkollhom l-abbiltà ta’ ripagament tagħhom mhedda minn kondizzjonijiet negattivi. Dan l-argument huwa inammissibbli minħabba raġunijiet li se jiġu deskritti fid-dettall fil-premessi 38, 39 u 40.
(38)
L-ewwel nett, l-għoti ta’ primjum ta’ 2 % ma ġiex stabbilit qabel Ottubru 2010 u kien japplika biss għall-ammonti li kienu għadhom dovuti f’Settembru 2010. Anki jekk, quod non, naċċettaw li dan il-primjum neħħa kull element ta’ għajnuna mill-Istat, il-garanzija mill-Istat xorta tibqa’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sa dak iż-żmien.
(39)
It-tieni nett, mill-mod kif inhi miktuba d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 jidher li l-UACs huma kapaċi, iżda mhux obbligati, jużaw id-dispożizzjoni rilevanti (ara l-premessa 22). L-awtoritajiet Griegi nnutaw f’dan ir-rigward li, fir-realtà, il-mutwatarji kienu kapaċi jużaw id-dispożizzjoni inkwistjoni ladarba, kif stipulat fl-Artikolu 13 tal-Ftehim ta’ Self, sakemm ma jħallsux lura s-self sat-30 ta’ Settembru 2009, l-ammont dovut isir pagabbli lill-Istat fi żmien tliet xhur, u dan tal-aħħar min-naħa tieħu jieħu azzjoni ta’ infurzar amministrattiva kontra l-mutwatarju. Anki dan l-argument huwa inammissibbli: jekk l-Istat ma jasalx li jħallas lura l-ammonti dovuti, mhemmx ċertezza li huwa se jieħu azzjoni kontra d-debitur oriġinali bl-għan li jirkupra dawn l-ammonti, iżda dejjem ikollu d-diskrezzjoni li ma jagħmilx dan.
(40)
Finalment, jidher li l-primjum ta’ 2 % fih innifsu mhuwiex element li, skont l-Avviż dwar il-Garanziji, jagħti prova li mhemm l-ebda għajnuna mill-Istat, kif jargumentaw l-awtoritajiet Griegi. Anki jekk naċċettaw li l-benefiċjarji kollha taħt il-miżura kienu impriżi żgħar u medji, kif jargumentaw l-awtoritajiet Griegi, il-parti tal-Avviż dwar il-Garanziji li tkun tapplika kieku tkun is-Sezzjoni 3.5. F’din is-sezzjoni, l-Avviż jispjega li, sabiex garanzija mogħtija taħt skema li tesiġi li primjum uniku ma titqiesx li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, għandhom jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati f’punti 3.4(a), (b), (c), (e), (f) u (g). Kif diġà ġie spjegat fil-premessa 33, dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx issodisfati f’dan il-każ: il-garanzija inkwistjoni tkopri iktar minn 80 % tas-self, u jidher li l-iskema li qed tiġi eżaminata mhijiex limitata għall-mutwatarji li jinsabu f’diffikultà finanzjarja.
(41)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li fir-rigward tal-garanzija mill-Istat għas-self, il-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) ġew issodisfati.
ΙV.2. Kompatibbiltà tal-għajnuna
ΙV.2.1. Kummenti ġenerali
(42)
It-Trattat jippermetti xi eċċezzjonijiet għall-prinċipju ġenerali tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern stabbilit fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Uħud minn dawn l-eċċezzjonijiet ovvjament ma japplikawx f’dan il-każ. Notevolment, dawk stipulati fl-Artikolu 107(2), li jkopru l-għajnuna ta’ natura soċjali, l-għajnuna mogħtija sabiex tirrimedja għall-ħsara kkawżata minn diżastri naturali u l-għajnuna relatata mar-riunifikazzjoni tal-Ġermanja.
(43)
L-istess japplika għall-eċċezzjonijiet stipulati fl-Artikolu 107(3)(a) u (d) tat-Trattat, ladarba l-għajnuna inkwistjoni la kienet intiża għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn il-livell tal-għajxien huwa eżaġeratament baxx jew fejn hemm livell serju ta’ qgħad, u lanqas ma kienet intiża għal proġetti ta’ interess Ewropew komuni jew għall-promozzjoni tal-konservazzjoni tal-kultura jew tal-patrimonju.
(44)
Għalhekk, l-unika deroga li tista’ tapplika għal dan il-każ hija dik stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, li tistabbilixxi li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern fejn tali għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa livell li jkun kuntrarju għall-interess komuni.. Sabiex tkun koperta minn din id-deroga, l-għajnuna għandha tkun konformi mar-regoli tal-Unjoni li jirregolaw l-għajnuna mill-Istat. Fil-qasam tal-agrikoltura, dawn ir-regoli huma stabbiliti fil-linji gwida tal-Kummissjoni għall-għajnuna mill-Istat fis-Settur tal-Agrikoltura u l-Forestrija 2007-2013 (9) (minn issa ‘l quddiem il-“Linji gwida agrikoli”).
(45)
Skont l-informazzjoni li l-Kummissjoni għandha għad-dispożizzjoni tagħha, l-iskop tal-miżura inkwistjoni kien li tiġi trattata s-sitwazzjoni kkawżata mill-ammont żejjed ta’ ċereali prodott fil-Greċja fl-2008. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Griegi jammettu fl-ittra tagħhom tad-19 ta’ Marzu 2010 li wieħed mill-iskopijiet tal-miżura kien li “jiġi salvagwardjat id-dħul minimu għall-produtturi”.
(46)
Barra minn hekk, ladarba s-self ta’ EUR 150 miljun kien maħsub għax-xiri mill-UACs ta’ ċereali prodotti mill-membri tagħhom (Deċiżjoni Ministerjali Nru 8264 tad-9 ta’ Diċembru 2008), jidher li l-għajnuna ngħatat abbażi tal-kwantitajiet prodotti.
(47)
It-tip ta’ għajnuna mogħtija mill-Greċja mhuwiex stipulat fil-Linji gwida agrikoli jew f’regoli oħra tal-Unjoni dwar is-suġġett, u l-awtoritajiet Griegi lanqas ma qalu li dan huwa l-każ. Għalhekk jidher li din l-għajnuna tikkostitwixxi għajnuna għall-operat li kienet maħsuba biex iżżid id-dħul tal-bdiewa billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali. Interventi bħal dawn huma strettament ipprojbiti mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat.
(48)
Għandu jiġi mfakkar li, skont il-ġurisprudenza tad-dipartimenti kompetenti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, l-għajnuna għall-operat, jiġifieri l-għajnuna maħsuba biex ittaffi l-piż impost fuq l-impriżi mill-ispejjeż li normalment jinkorru fil-ġestjoni ordinarja tal-attivitajiet tagħhom, fil-prinċipju kkawżat distorsjoni tal-kompetizzjoni sa tali punt li, min-naħa l-waħda, ma ffaċilitat l-“iżvilupp” tal-ebda settur ekonomiku u, min-naħa l-oħra, tat lill-benefiċjarji għajnuna finanzjarja artifiċjali li kkawżat distorsjoni kontinwa tal-kompetizzjoni u affettwat lill-kummerċ b’mod li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(49)
B’mod partikolari, is-swieq tal-prodotti agrikoli fl-Unjoni Ewropea huma rregolati bir-reqqa permezz tal-organizzazzjonijiet komuni tas-suq (OKS). Wieħed mill-kompiti tal-OKS huwa li tkun żgurata l-kompetizzjoni ġusta bejn l-operaturi fis-settur ikkonċernat fi ħdan l-Unjoni Ewropea. Jidher li l-miżuri ta’ appoġġ lis-suq bħal dawk introdotti u ffinanzjati mill-Greċja jmorru kontra l-għanijiet tal-OKS taċ-ċereali u x’aktarx huma ta’ natura tali li jikkawżaw disturb serju fl-operat tagħha.
(50)
Hekk kif indikat ripetutament il-Qorti tal-Ġustizzja, (10) kull intervent minn Stat Membru fil-mekkaniżmi tas-suq, esklużi dawk speċifikament stipulati f’regolament tal-Unjoni, jirriskja li jinterferixxi mal-operat tal-organizzazzjonijiet komuni tas-suq u li jagħti vantaġġi inġusti lil ċerti gruppi ekonomiċi fl-Unjoni. B’mod partikolari, f’sentenza iktar riċenti (11), il-Qorti għal darba oħra indikat li fl-oqsma koperti minn organizzazzjoni komuni, speċjalment meta din l-organizzazzjoni tkun ibbażata fuq sistema komuni ta’ prezzijiet, l-Istati Membri ma jistgħux jintervienu aktar, permezz ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali meħudin unilateralment, fil-mekkaniżmu tal-formazzjoni tal-prezzijiet irregolati, fl-istess stadju ta’ produzzjoni, mill-organizzazzjoni komuni.
(51)
Għandu jiġi nnutat li l-mekkaniżmi nazzjonali għall-għajnuna għal prezzijiet bħal dawk inkwistjoni f’dan il-każ jikkompromettu s-sistema komuni għall-prezzijiet u b’mod iktar ġenerali l-finalità tal-mekkaniżmi stabbiliti mir-regolamenti tal-Unjoni dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq, minkejja li fil-mira tagħhom kellhom id-dħul tal-bdiewa.
(52)
Finalment, il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll jekk l-għajnuna setgħetx tkun kompatibbli skont il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - il-Linji Gwida tal-Komunità dwar Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar ta’ Impriżi f’Diffikultà (12). Madankollu, anki jekk il-benefiċjarju kien f’diffikultà meta l-impriża ngħatat l-għajnuna, fi ħdan it-tifsira ta’ Sezzjoni 2 ta’ dawk il-Linji Gwida (fatt li mhuwiex ċar), l-awtoritajiet Griegi ma pprovdew l-ebda indikazzjoni li d-diversi kondizzjonijiet stipulati fiha, li possibbilment jistgħu jiġġustifikaw l-għoti tal-għajnuna lil benefiċjarju speċifiku, kienu ssodisfati fil-każijiet inkwistjoni.
IV.2.2. Il-Qafas temporanju
(53)
Sabiex jiġi ġġustifikat l-għoti tal-għajnuna, l-awtoritajiet Griegi jsemmu l-kriżi ekonomika u n-nuqqas ta’ aċċess min-naħa tal-Kooperattivi għall-finanzjament. Fl-2009, il-Kummissjoni, wara li rrikonoxxiet l-istat serju tal-kriżi finanzjarja, adottat il-“Qafas Temporanju” (13), li bih iddikjarat il-konformità mal-għajnuna lis-suq intern, li fil-każ tal-produtturi agrikoli primarji tista’ tilħaq il-EUR 15 000.
(54)
Fl-ittra tagħhom tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kemm is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax kif ukoll il-garanzija mill-Istat għas-self kienu koperti mid-dispożizzjonijiet tal-qafas temporanju. B’mod partikolari, argumentaw li s-self inkwistjoni ngħata matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008 u l-2009 u kellu l-għan li jegħleb il-kriżi. L-awtoritajiet Griegi żiedu li, minħabba n-numru kbir ta’ benefiċjarji finali (membri tal-kooperattiva), il-benefiċċju mis-self mingħajr imgħax għal kull benefiċjarju tant kien limitat li ma setax jitqies bħala self li kkawża distorsjonijiet. Finalment, l-awtoritajiet Griegi sostnew li, skont l-Artikolu 7 tal-qafas temporanju, id-dispożizzjonijiet tiegħu applikaw ukoll f’każijiet ta’ skemi ta’ għajnuna mhux notifikati mogħtija mill-Istat.
(55)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti ppreżentati mill-awtoritajiet Griegi u tinsisti li d-dispożizzjonijiet tal-qafas temporanju ma japplikawx għall-każ inkwistjoni. L-ewwel nett, l-ambitu tal-qafas temporanju ġie estiż biex jinkludi l-produzzjoni agrikola primarja fil-31 ta’ Ottubru 2009 (14). Għalhekk, kull skema ta’ miżuri mill-Istat approvata qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din l-estensjoni ma tistax tkun koperta mill-qafas temporanju. F’dan il-każ partikolari, l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 56700/B.3033/8.12.2008 jiddikjara li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax għandu x’jaqsam ma’ self li ngħata, jew għandu jingħata fl-2008. Konsegwentement, is-self imsemmi, u għalhekk l-għajnuna mill-Istat, ingħataw qabel il-31 ta’ Ottubru 2009.
(56)
It-tieni nett, il-Kummissjoni għandha tindika li l-miżuri inkwistjoni ma jissodisfawx il-kondizzjoni stipulata fil-qafas temporanju, li tiddikjara li sabiex tali għajnuna titqies kompatibbli, għandha tapplika għas-settur agrikolu kollu, mhux għal settur ta’ prodott wieħed, bħal pereżempju s-settur taż-żrieragħ bħal fil-każ inkwistjoni.
V. KONKLUŻJONI
(57)
Il-Kummissjoni sabet li l-Greċja implimentat illegalment l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni, u b’hekk marret kontra l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Ladarba l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern, il-Greċja għandha twaqqaf l-iskema kompletament u tirkupra l-għajnuna mogħtija mingħand il-benefiċjarji.
(58)
Għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema inkwistjoni ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali orizzontali (15), applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(59)
Għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema inkwistjoni li, fiż-żmien meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew taħt skema ta’ għajnuna oħra approvata hija kompatibbli mas-suq intern sal-limitu massimu tal-intensitajiet tal-għajnuna li japplikaw għal dan it-tip ta’ għajnuna,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskema stabbilita favur il-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u l-kooperattivi agrikoli tal-ġbir taċ-ċereali skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 56700/Β.3033/8.12.2008 u Nru 2/88675/0025/9.2.2008 f’forma ta’ self garantit mill-Istat Grieg b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Din l-għajnuna mill-Istat li illegalment ġiet mogħtija mill-Greċja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, meta tingħata, hija tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 applikabbli fiż-żmien meta tingħata.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fiż-żmien meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 jew taħt skema ta’ għajnuna oħra approvata hija kompatibbli mas-suq intern sal-limitu massimu tal-intensitajiet tal-għajnuna li japplikaw għal dan it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Il-Greċja tista’ tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 mill-benefiċjarji.
2. Is-somom li se jkunu rkuprati jakkumulaw imgħax mid-data li tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm jiġu fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat b’mod kompost skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (16).
4. Il-Greċja għandha tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha taħt l-iskema ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 wara d-data tan-notifikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Arikolu 1 se jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifikazzjoni tagħha.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tissottometti lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
lista tal-benefiċjarji li rċivew l-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna riċevuta minn kull wieħed minnhom;
(b)
l-ammont totali (kapital u imgħax) li se jkun irkuprat mingħand kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri meħuda u li huma ppjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ntalbu jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha żżomm lill-Kummisjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex jimplimentaw din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 ikun ikkompletat. Hija għandha tissottometti immedjatament, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha wkoll tipprovdi informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax diġà rkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Jannar 2012.