PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2011
o vynětí některých finančních služeb v poštovním odvětví v Maďarsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2011) 9197)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/875/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na žádost předloženou prostřednictvím pošty společností Magyar Posta obdrženou dne 24. června 2011,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 24. června 2011 obdržela Komise žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES, která jí byla zaslána poštou. Dne 8. srpna 2011 požádala Komise prostřednictvím e-mailu žadatele a maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže o doplňující informace. Odpovědi byly obdrženy 2. září a 15. září 2011. Žádost předložená společností Magyar Posta (dále jen „Posta“) se týká různých finančních služeb, které společnost Posta poskytuje, a tvoří ji dvě části, konkrétně platební služby a služby prováděné v zastoupení jiných finančních institucí. Každá z těchto částí se týká různých finančních služeb, které byly podle vymezení společnosti Posta seskupeny do těchto okruhů:
Platební služby:
1.
Stávající vlastní služby:
1.1
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet (inkasní platby a expresní platby);
1.2
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu (doručení hotovosti a výplata důchodů);
1.3
služby spojené s převodem peněz (tuzemská peněžní poukázka, mezinárodní peněžní poukázka a peněžní poukázka prostřednictvím služby Western Union prováděné v zastoupení jiných institucí).
2.
Služby v oblasti bankovních účtů a související platební služby, které by měly být dle návrhu poskytovány v budoucnosti:
2.1
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet, jakož i operace nutné pro vedení platebního účtu;
2.2
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu, jakož i operace nutné pro vedení platebního účtu;
2.3
provádění platebních transakcí mezi platebními účty;
2.4
vydání platebních nástrojů nahrazujících platební kartu.
Služby prováděné v zastoupení jiných institucí:
3.1
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb (služby v oblasti soukromých a firemních bankovních účtů nabízené v zastoupení úvěrových institucí, včetně přijímání a předávání příkazů k úhradě, ke zpracování a zprostředkování vkladových účtů a termínovaných vkladů, které se váží k bankovnímu účtu);
3.2
zprostředkování úvěrů prováděné v zastoupení úvěrových institucí;
3.3
zprostředkování a přijímání platebních karet prováděné v zastoupení úvěrových institucí (kreditní karty, debetní karty, přijímání bankovních karet a platební terminály u obchodníků);
3.4
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí
a)
prodej finančních nástrojů (státní dluhopisy, investiční fondy a další cenné papíry);
b)
zprostředkování spořících produktů pro domácnosti;
3.5
zprostředkování pojistných produktů (životní pojištění a neživotní pojištění).
(2)
Podle žádosti (2) sestává síť společnosti Posta z více než 2 600 stálých poštovních provozoven. Veškeré služby uvedené v žádosti však neposkytují všechny provozovny (3). V současné době působí na území Maďarska celkem 4 605 poboček úvěrových institucí. Podle společnosti Giro Zrt. je největší institucí OTP Bank s 809 pobočkami, po ní následují K&H Bank Zrt. (377 poboček), CIB Bank Zrt. (218 poboček), Reiffeisen Bank Zrt. (180 poboček) a Erste Bank Hungary Nyrt. (145 poboček). Každá z osmi největších bank v odvětví úvěrových institucí má více než 100 poboček, navíc zde působí i 22 malých a středně velkých bank, 10 poboček úvěrových institucí a 138 úvěrových institucí, které jsou sdruženy s jednou větší úvěrovou institucí provozující síť 20 až 40 poboček. V mezinárodním srovnání podle údajů z modré knihy ECB z roku 2007 (4) se tak Maďarsko dostává na střední příčky v počtu poboček na obyvatele.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(3)
Je třeba připomenout, že podle čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice 2004/17/ES se uvedená směrnice vztahuje na poskytování finančních služeb vymezených ve čtvrté odrážce uvedeného písmene c) pouze v případě, že jsou tyto služby poskytovány subjekty, které poskytují rovněž poštovní služby ve smyslu písmene b) uvedeného ustanovení. Společnost Posta je jediným zadavatelem v Maďarsku, který nabízí služby dotčené tímto rozhodnutím.
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na něž se uvedená směrnice vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Společenství o otevření daného odvětví nebo jeho části. Nejsou-li v příloze XI směrnice žádné příslušné právní předpisy Společenství uvedeny, jako v případě služeb dotčených tímto rozhodnutím, pak čl. 30 odst. 3 druhý pododstavec vyžaduje, že „musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně“.
(5)
Pokud jde o finanční služby, je třeba připomenout, že na úrovni Evropské unie byl přijat rozsáhlý korpus právních předpisů zaměřený na liberalizaci zavádění a poskytování služeb v tomto odvětví (5). Pokud jde o platební služby, podotýká se, že Maďarsko zcela a včas provedlo směrnici 2007/64/ES o platebních službách, a to zákonem č. LXXXV z roku 2009 o provozování obchodních a platebních služeb.
(6)
Maďarsko provedlo právní předpisy Evropské unie ohledně liberalizace pohybu kapitálu a volného poskytování služeb i právní předpisy ohledně liberalizace finančních trhů. Maďarsko navíc splnilo požadavky stanovené akčním plánem pro finanční služby. Maďarský trh úvěrových institucí a platebních služeb je náležitě regulován. Podle zákona č. CXII z roku 1996 o úvěrových institucích a finančních podnicích (bankovní zákon) podléhají finanční služby a doplňkové činnosti povolení. Podle zákona č. CXXXVII z roku 2007 o investičních podnicích a obchodnících s komoditami a o regulaci jejich činností mohou investiční služby provádět pouze investiční podniky a úvěrové instituce. Zákon č. LX z roku 2003 o pojišťovnách a pojišťovnictví stanoví, že činnosti pojišťovnictví mohou vykonávat pouze pojišťovny. Provozování finančních služeb, které jsou předmětem této žádosti, společností Posta bylo povoleno maďarským orgánem pro finanční dohled. Každá instituce, která je schopna dostát ustanovením, která se týkají obezřetné činnosti a účinného dohledu, může získat povolení k provádění těchto služeb. Provozování finančních služeb nebo činností doplňujících finanční služby, jakož i investičních služeb a pojistných služeb, je otevřeno rovněž nerezidentním společnostem prostřednictvím jejich poboček, disponují-li povolením příslušného orgánu dozoru v zemi usazení. Požadavek na zřízení pobočky v Maďarsku se nevztahuje na finanční instituce se sídlem v některém z členských států EHP, protože tyto instituce mohou poskytovat své služby přeshraničně.
(7)
S náležitým přihlédnutím ke skutečnostem uvedeným v 5. a 6. bodě odůvodnění výše lze předpokládat, že podmínku volného přístupu stanovenou v čl. 30 odst. 3 je možné považovat za splněnou.
(8)
Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, podíl hlavních účastníků na daném trhu představuje kritérium, které by mělo být vzato v úvahu. Dalším zvažovaným kritériem může být stupeň koncentrace na těchto trzích anebo přelévání klientů. Jelikož podmínky se u různých činností, jichž se toto rozhodnutí týká, liší, zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže by mělo vzít v úvahu odlišnou situaci na jednotlivých trzích.
(9)
Ačkoliv v určitých případech by bylo možné předpokládat užší nebo širší definice trhů, přesnou definici relevantního trhu lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou, pokud jde o řadu služeb uvedených v žádosti předložené společností Posta, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici.
(10)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(11)
V žádosti jsou uvedeny dvě odlišné kategorie platebních služeb, konkrétně a) stávající služby a b) služby, jejichž zavedení je plánováno na rok 2012. Pro účely posouzení, které se vztahuje k tomuto rozhodnutí, budou vzaty v úvahu pouze stávající služby, neexistují totiž žádné závažné důkazy o účincích plánovaných služeb v případě jejich zavedení.
(12)
Stávající platební služby prováděné společností Posta jsou služby umožňující vložení hotovosti na platební účet a služby umožňující výběry hotovosti z bankovního účtu, v jejichž případě společnost Posta jedná jako zprostředkovatel, a služby spojené s převodem peněz (vlastní služby tuzemských a mezinárodních peněžních poukázek, jakož i zprostředkované služby peněžních poukázek prostřednictvím služby Western Union).
(13)
Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda služby nabízené společností Posta jsou vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích, na které je volný přístup), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2004/17/ES bude zadávání veřejných zakázek společnosti Posta pro výkon dotčených činností probíhat průhledným a nediskriminačním způsobem na základě kritérií, která umožní určit ekonomicky nejvýhodnější řešení. Za tímto účelem je tedy nezbytné zkoumat, zda banky a další finanční instituce mají možnost vyvolat konkurenční tlak na společnost Posta.
(14)
Hlavními konkurenty společnosti Posta na trhu platebních služeb jsou banky a jiné finanční instituce, na něž se směrnice 2004/17/ES nevztahuje, protože nejsou smluvními subjekty ve smyslu směrnice anebo neposkytují finanční služby společně s poštovními službami.
(15)
Platební metody nabízené bankami jsou celkově atraktivnější než metody v papírové nebo hotovostní formě a jsou všeobecně dostupné. Podle společnosti GfK Hungaria (6) oproti minulému roku vzrostl počet uživatelů služeb internetového bankovnictví do konce roku 2010 o 200 000 a dosáhl 1 milionů uživatelů, přičemž se tempo růstu zvyšuje. Podle stejného zdroje se současně snižuje počet těch, kteří dávají přednost osobnímu bankovnictví, jedna čtvrtina všech klientů už nevyřizuje své bankovní záležitosti na pobočkách banky.
(16)
Trh produktů vymezený žadatelem je trhem platebních služeb poskytovaných úvěrovými institucemi nebo jinými poskytovateli platebních služeb, ačkoli se příslušný zeměpisný trh považuje za celostátní. Maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) uvedl, že i přesto, že nemá k dispozici veškeré informace a údaje, aby mohl náležitě a přesně definovat trh produktů, příslušné vymezení trhu produktů předložené žadatelem „je pravděpodobně přijatelné“. Pokud jde o dotčený zeměpisný trh, v rámci téhož prohlášení zmíněného výše GVH uvedl, že „si není vědom žádných důkazů, na jejichž základě by zeměpisným trhem nemělo být celé území Maďarska“.
(17)
Pro účely tohoto rozhodnutí nebude trh platebních služeb dále dělen na trhy soukromých a firemních produktů, neboť výsledek analýzy zůstává stejný bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo širší definici.
(18)
Maďarské orgány pro hospodářskou soutěž s odvoláním na stupeň koncentrace na platebním trhu uvádí, že podle všeho „má 5 až 6 větších bank spolu se společností Magyar Posta velmi silně kumulovaný podíl na trhu, pokud jde o služby malých plateb, a možná zaujímají většinu trhu. Velkoobchodní trh by nejspíše mohl být méně koncentrovaný, a to díky přítomnosti několika dalších finančních institucí“.
(19)
Tyto služby umožňují klientům provádět platby za zakoupené služby a zboží. Využívají je soukromé osoby pro plnění platební povinnosti a slouží především k provádění plateb za veřejné služby, telekomunikace, finanční služby, pojištění, donášku do domu, odvod daní atd.
(20)
Hlavním faktorem pro přesné určení relevantního trhu produktů je stanovení rozsahu náhradních produktů, které přestavují alternativní prostředky, jichž by klient využil při plnění platební povinnosti. Žadatel se tudíž domnívá, že relevantní trh produktů zahrnuje hotovostní vklady na bankovní účty prováděné v bankách nebo prostřednictvím ATM (7), platby kartou a převody mezi bankovními účty (jednoduché převody a trvalé příkazy).
(21)
Pokud jde o změnu platebních metod, maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) potvrdil, že „většina poskytovatelů veřejných a jiných služeb obvykle nabízí svým zákazníkům různé platební metody, mezi nimiž lze snadno přecházet. Rovněž jsou zřejmé tendence přesvědčovat klienty, aby místo papírové a hotovostní formy používali elektronické platební metody.“ V této souvislosti je třeba zmínit nárůst v používání internetového bankovnictví. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, přesnou definici lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(22)
Podíl společnosti Posta na trhu služeb umožňujících vkládání hotovosti na platební účet vyčíslený procentem z celého vymezeného trhu představoval (8) 3,91 % v roce 2007, 3,88 % v roce 2008 a 4,14 % v roce 2009. V souvislosti s objemem i hodnotou je třeba zmínit, že v porovnání s předchozími dvěma roky počet transakcí společnosti Posta i jejich hodnota v roce 2009 poklesly (9).
(23)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(24)
Služby umožňující výběry hotovosti se vyznačují tím, že majitel účtu schvaluje platbu ze svého platebního účtu na příkaz třetí strany. Do rámce těchto služeb v současnosti patří doručení hotovosti a výplata důchodů. Hlavními směnečnými dlužníky jsou ministerstvo financí a městské samosprávy, které využívají tento režim k výplatě rodinných přídavků, sociálních dávek, dávek v nezaměstnanosti atd. U plateb prováděných státem má příjemce možnost nechat si částky připisovat na bankovní účet nebo zasílat poštovní poukázkou. Při výplatě důchodů mají příjemci rovněž možnost nechat si část částky připsat na svůj účet a zbylou část obdržet v hotovosti. Také je možné kdykoli změnit doručení hotovosti na bankovní převod, a to jednoduchou žádostí podanou Ústřední správě národního důchodového pojištění.
(25)
Maďarský stát prostřednictvím národní banky provádí politiku, která se zaměřuje na snižování objemu hotovostních transakcí a podporuje rozvoj elektronických platebních metod a související infrastruktury. Firemní subjekty musí uskutečňovat platby prostřednictvím platebních účtů a státním zaměstnancům jsou mzdy vypláceny na bankovní účty. Podle nedávné studie (10), kterou provedla Maďarská národní banka, v současné době více než polovinu důchodů vyplácí stát jinými prostředky než peněžní poukázkou, a podle žádosti (11) počet i celkový objem důchodů vyplácených prostřednictvím společnosti Posta v posledních letech stále klesají.
(26)
Z výše uvedených důvodů se platební převod mezi platebními účty (jednoduchý převod a hromadné převody), výběry hotovosti bankovní kartou z bankomatů a na terminálech POS (12) a výběry hotovosti z bankomatů považují za relevantní trh produktů pro služby umožňující výběry z platebního účtu.
(27)
Pokud jde o výše uvedené služby, lze pro účely plateb prováděných ve prospěch osob s bankovním účtem považovat platby mezi platebními účty (jednoduché transakce a hromadné transakce, kdy platby odcházejí z jednoho účtu několika osobám) za náhradní produkty. Rovněž v tomto případě lze přesnou definici pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(28)
Podíl společnosti Posta na trhu služeb umožňujících výběry hotovosti z platebního účtu vyjádřený procentem z celkové náhradní služby představoval (13) 2,44 % v roce 2007, 2,49 % v roce 2008 a 2,61 % v roce 2009. V souvislosti s objemem a hodnotou je třeba zmínit, že počet transakcí společnosti Posta a jejich celková hodnota měly v posledních třech letech, za něž jsou údaje k dispozici, tedy v roce 2007, 2008 a 2009, sestupnou tendenci (14).
(29)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(30)
Služba spojená s převodem peněz, kterou poskytuje společnost Posta, je obecně využívána k provádění plateb mezi soukromými osobami. Tyto služby zahrnují tuzemské peněžní poukázky a mezinárodní peněžní poukázky, které společnost Posta poskytuje samostatně, a tuzemský i mezinárodní převod peněz prostřednictvím služby Western Union, který nabízí metodu převodu peněz v reálném čase.
(31)
Pokud jde o tuzemské převody prováděné samostatně společností Posta i v zastoupení společnosti Western Union, žadatel se domnívá, že transakce mezi platebními účty se podobají převodům peněz, má-li příjemce platební účet. Trh plateb prováděných v Maďarsku mezi platebními účty je možné považovat za relevantní trh produktů pro tuzemské převody peněz, ačkoli lze přesnou definici ponechat otevřenou.
(32)
Odpovídajícím způsobem vypočítané podíly společnosti Posta na trhu představovaly v letech 2007, 2008 a 2009 méně než 1 %.
(33)
V případě mezinárodních převodů peněz se činnosti prováděné společnostmi Posta a Western Union považovaly za téměř podobné. Platby prostřednictvím platebních účtů se navíc považují za nahraditelné prostředky, žadatel proto považuje přeshraniční platby mezi platebními účty za relevantní trh produktů. Přesnou definici relevantního trhu však lze ponechat otevřenou.
(34)
Na tomto základě vypočtený podíl společnosti Posta na trhu představoval v letech 2007, 2008 a 2009 0,5 %.
(35)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(36)
Žádost o udělení výjimky se rovněž vztahuje k určitým činnostem společnosti Posta, které jsou prováděny v zastoupení jiných institucí, ve spojení s některými finančními službami, v jejich případě jedná společnost Posta jako zprostředkovatel.
(37)
Žádost o udělení výjimky se vztahuje na zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb, konkrétně na služby v oblasti soukromých a firemních bankovních účtů nabízené v zastoupení úvěrových společností, včetně přijímání a předávání příkazů k úhradě ke zpracování, a zprostředkování vkladových účtů a termínovaných vkladů, které se váží k bankovnímu účtu.
(38)
Finanční produkty a služby nabízené společností Posta v roli zprostředkovatele poskytují banky Erste Bank a OTP Bank. Společnost Posta také nabízí své vlastní vkladové produkty.
(39)
Předchozí praxe Komise (15) rozlišuje mezi retailovým bankovnictvím a firemním bankovnictvím. Do definice retailového bankovnictví spadají veškeré bankovní služby pro soukromé osoby a velmi malé podniky, zatímco firemní bankovnictví obvykle představuje bankovní služby pro velké firemní klienty a malé a střední podniky. V předchozích rozhodnutích (16), která souvisí s retailovým bankovnictvím, ponechala Komise otevřené, zda jednotlivé produkty retailového bankovnictví představují samostatné trhy produktů, nebo zda produkty retailového bankovnictví mohou tvořit část jediného relevantního trhu produktů.
(40)
Relevantní trh produktů je nutné rozlišovat podle úrovně v distribučním řetězci (předcházející, tj. poskytování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb, nebo navazující, tj. zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb). Pro činnost zprostředkování soukromých platebních účtů se může za relevantní trh produktů považovat trh v oblasti zprostředkování soukromých běžných účtů a vkladových produktů. Pro činnost zprostředkování firemních platebních účtů se může za relevantní trh produktů považovat trh v oblasti zprostředkování firemních běžných účtů a vkladových produktů. Podle 9. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí však není nutné relevantní trh definovat.
(41)
Žadatel vymezuje zeměpisný trh na celé území Maďarska. Maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) potvrdil, že „pro účely tohoto případu všechny finanční instituce, které v Maďarsku působí, provádějí své činnosti celostátně; žádný aspekt poskytování finančních služeb nejeví známky regionální odchylky“. Předchozí praxe Komise (17) navíc v souvislosti s finančními trhy považovala relevantní zeměpisný trh za trh s celostátní působností, a to kvůli různým podmínkám hospodářské soutěže v jednotlivých členských státech a významu sítě poboček.
(42)
Podíly společnosti Posta na trhu, vypočtené se zřetelem na výše uvedené, představovaly v případě soukromých běžných účtů a vkladů 1,45 % v roce 2007, 1,38 % v roce 2008 a 1,51 % v roce 2009, zatímco podíly společnosti Posta na trhu firemních běžných účtů a vkladů byly v letech 2007, 2008 a 2009 nepatrné (0 %). Tyto údaje ukazují, že podíly na trhu v oblasti zprostředkování těchto finančních služeb jsou též malé.
(43)
Zbývající část daného trhu je rozdělena mezi ostatní banky a finanční instituce, na které se nevztahuje směrnice 2004/17/ES.
(44)
Ve svém šetření z roku 2009, které se týkalo soukromého bankovnictví (18), došel maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) k závěru, že v Maďarsku neexistují žádné větší překážky pro změnu běžného účtu, navíc bylo zjištěno, že míra změny běžného účtu je v porovnání s ostatními členskými státy EU jedna z nejvyšších.
(45)
Výhody rozsáhlé sítě společnosti Posta jsou vyvažovány rostoucím významem internetového bankovnictví.
(46)
Podle průzkumu (19) faktorů, které ovlivňují klienta při výběru banky, bylo zjištěno, že nejdůležitějšími faktory jsou spolehlivost a důvěra, blízkost a přístupnost (včetně dostupných prostředků pro výběr hotovosti) a kvalita služby. Tyto závěry rovněž potvrdily výsledky průzkumu (20) v oblasti finančních služeb a služeb běžných účtů. Podle tohoto zdroje jsou nejdůležitějším aspektem při výběru banky náklady a její pověst, zatímco snadný přístup (tj. rozsáhlá síť) se jeví méně důležitým. Dále se za důležité považuje také spektrum bankovních služeb, konkrétně dostupnost široké škály bankovních služeb, a vysoká kvalita služby. S přihlédnutím k výše uvedenému a přesto, že společnost Posta disponuje rozsáhlou sítí, existují i další kritéria, která klienti označili za podstatná (pověst banky, bankovní služby, kvalita služby) a která jsou při výběru banky v protiváze. Klienti, kteří potřebují široké spektrum služeb, by tedy váhali s výběrem poštovního běžného účtu, který nenabízí spektrum služeb, na něž jsou zvyklí, nebo s přechodem na takový účet.
(47)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(48)
Tato činnost představuje zprostředkování úvěrů poskytovaných třetími stranami, kdy společnost Posta jedná jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb. Společnost Posta nabízí soukromým klientům úvěrové produkty (bez jakýchkoli bankovních záruk, a to ani ve formě movitého ani nemovitého majetku) Erste Bank, segmentu firemních klientů pak společnost Posta nabízí produkty Magyar Fejlesztesi Bank a jedná tedy jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb.
(49)
Dotčené služby lze dále dělit podle mnoha různých faktorů, např. podle toho, za jakými účely si klienti úvěry berou, nebo podle typického klienta (spotřebitelé, malé a střední podniky, větší společnosti nebo veřejná správa). Zprostředkování soukromých úvěrů a zprostředkování firemních úvěrů lze tedy považovat za samostatné trhy produktů.
(50)
Trh produktů v oblasti zprostředkování soukromých úvěrů žadatel definuje jako trh s neomezenými hypotečními úvěry a osobními úvěry v maďarských forintech (HUF) i v cizích měnách. To není v rozporu s předchozí praxí Komise (21), kdy Komise ponechala otevřené, zda jednotlivé produkty retailového bankovnictví přestavují samostatné relevantní trhy produktů, nebo zda produkty retailového bankovnictví mohou tvořit část jediného relevantního trhu produktů.
(51)
Ve firemním sektoru nabízí společnost Posta pouze jeden typ firemního úvěrového produktu. Tento produkt obvykle nabízí jiné finanční instituce (tj. úvěrní družstva). Společnost Posta tyto produkty nenabízí prostřednictvím celé své sítě, ale jen na 45 vyhrazených místech. Žadatel se domnívá, že relevantní trh produktů ve firemním sektoru zahrnuje půjčky malým a středním podnikům nabízené úvěrovými institucemi. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění, přesnou definici trhu lze pro účely tohoto rozhodnutí ponechat otevřenou.
(52)
Zeměpisný trh tvoří celé území Maďarska, a to prakticky ze stejných důvodů, které uvádí 41. bod odůvodnění.
(53)
Podíly společnosti Posta na definovaném trhu soukromých úvěrů představovaly v letech 2007, 2008 a 2009 méně než 0,5 %, zatímco podíly společnosti Posta na trhu firemních úvěrů byly ve stejném období nepatrné (0 %). Dostupné údaje ukazují, že podíly společnosti Posta na těchto úzce vymezených trzích jsou tak malé, že při širším vymezení trhů by byly podíly společnosti Posta na trhu ještě menší.
(54)
Zbývající část trhu je rozdělena mezi ostatní banky a finanční instituce, na které se nevztahuje směrnice o veřejných službách. Kumulované tržní podíly prvních tří konkurentů (22) na trhu soukromých půjček tvořily 52,54 % v roce 2007, 51,39 % v roce 2008 a 54,27 % v roce 2009 a na trhu firemních úvěrů 42,69 % v roce 2007, 47,36 % v roce 2008 a 48,07 % v roce 2009.
(55)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být výše zmíněné faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(56)
Společnost Posta nabízí kreditní karty vydané Erste Bank Zrt. Tento produkt je běžnou kreditní kartou, pokud jde o podmínky a nabízené služby.
(57)
V případě debetních karet jedná společnost Posta jako zprostředkovatel a nabízí drobným i firemním klientům bankovní karty vázané k běžným účtům. Společnost Posta jedná jako zprostředkovatel vícečetných zvláštních služeb, samotnou službu poskytuje Erste Bank Hungary Nyrt. Nabízené platební karty jsou běžnými debetními kartami.
(58)
Pokud jde o přijímání platebních karet, jsou poštovní provozovny vybaveny terminály POS, které umožňují výběry hotovosti prostřednictvím bankovních karet. Žadatel tvrdí, že z hlediska klientů lze stejnou službu (vyzvednutí hotovosti) získat výběrem prostřednictvím bankovního úředníka nebo na jiném terminálu POS provozovaném třetí stranou jinde než na poštovní provozovně, a že jsou tyto produkty tudíž zaměnitelné.
(59)
Komise v minulosti rozlišovala (23) ve vztahu k platebním kartám mezi dvěma hlavními činnostmi: první je vydávání karet jednotlivcům a společnostem a druhou je „získávání“ obchodníků pro přijímání platebních karet. Pokud jde o vydávání platebních karet, Komise se i v předchozích rozhodnutích (24) zabývala možností rozlišovat mezi různými typy karet, nakonec ale ponechala přesnou definici otevřenou.
(60)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, budou zohledněny tři trhy produktů, konkrétně trh kreditních karet, trh debetních karet a přijímání platebních karet.
(61)
Pokud jde o trh přijímání platebních karet, není trh produktů definovaný žadatelem tím trhem, který byl obecně vymezen předchozími rozhodnutími Komise uvedenými v 59. bodě odůvodnění. „Původní“ trh přijímání platebních karet tvoří obchodníci, kteří přijímají platby kartou. Další možný trh přijímání karet tvoří banky, které takovýmto obchodníkům služby pro přijímání karet nabízejí. Jak ale v případě společnosti Posta potvrdil maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (GVH) (25), s přihlédnutím k tomu, že zařízení POS fungují jako bankomaty dvou bank, za které společnost Posta jedná jako zprostředkovatel, „společnost Magyar Posta pravděpodobně postupovala správně, když předložila údaje o koncentraci vycházející z koncentrace podle počtu bankomatů v provozu“.
(62)
Pokud jde o zeměpisný trh, vyplývá z předchozích věcí Komise (26), že trh platebních karet má nadále celostátní působnost, přestože se připouští, že může existovat prostor pro jeho budoucí rozšíření. V tomto případě se za zeměpisný trh považuje celé území Maďarska.
(63)
V období 2007-2009 tvořil podle žadatele podíl společnosti Posta na trhu kreditních karet méně než 1 %, na trhu debetních karet méně než 3 % a na trhu přijímání platebních karet méně než 6 %.
(64)
Podle maďarského Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (27) z nedávné studie, kterou tento orgán provedl společně s Maďarskou národní bankou, vyplývá, že z celkového počtu 24 bank, které vydávají debetní karty, činí podíl 5 největších bank na trhu v oblasti vydávání debetních karet asi 82 %. Stejný zdroj uvádí, že trh vydávání kreditních karet je méně koncentrovaný, z 18 bank, které vydávají kreditní karty, má největších 7 bank kumulovaný 68 % podíl na trhu. Podle žadatele je stupeň koncentrace stejně vysoký i v sektoru přijímání kreditních karet, tři čtvrtiny z celkového počtu bankomatů provozují čtyři banky.
(65)
S ohledem na malé podíly společnosti Posta na trhu a přítomnost jiných bank a finančních institucí, která na činnost společnosti Posta vytváří konkurenční tlak, můžeme dospět k závěru, že pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta hospodářské soutěži.
(66)
Do této kategorie služeb patří prodej finančních nástrojů a uvádění zvláštních investičních produktů na trh. Nabízenými finančními nástroji jsou státní dluhopisy, investiční fondy Erste Befektetesi Zrt., jiné cenné papíry a zvláštní spoření pro domácnosti v zastoupení Fundamenta Lakaskassza Zrt. a OTP Lakastakarekpenztar Zrt., které společnost Posta nabízí jako zprostředkovatel.
(67)
V předchozích případech ponechala Komise otevřenou otázku, zda tyto jednotlivé služby mohou tvořit samostatné trhy produktů (28). Bez ohledu na vymezení dotyčného alternativního trhu bude definice v tomto případě ponechána otevřená, protože v souvislosti se službami, které společnost Posta poskytuje jako zprostředkovatel, není důvod k obavám z ohrožení hospodářské soutěže.
(68)
Pokud jde o zeměpisnou působnost, Komise se domnívala (29), že většina tržních segmentů má mezinárodní působnost, některé segmenty však byly analyzovány z celostátního hlediska (30). Přesná definice zeměpisného trhu bude ponechána otevřená, pro účely tohoto případu bude za zeměpisný trh považováno území Maďarska.
(69)
V období 2007-2009 byl podíl společnosti Posta na trhu státních dluhopisů nižší než 4 %, na trhu investičních jednotek 3-9 %, na trhu dluhopisů méně než 2 % a na trhu spoření pro domácnosti méně než 4 %.
(70)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta na investičním trhu hospodářské soutěži.
(71)
Pošta nabízí životní pojištění v zastoupení Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. a neživotní pojištění v zastoupení Magyar Posta Biztosito Zrt.
(72)
Ve svých předchozích rozhodnutích (31) Komise rozlišovala tři obecné kategorie pojištění, konkrétně životní pojištění, neživotní pojištění a zajištění. Dále bylo zjištěno, že z hlediska žadatele lze životní a neživotní pojištění ještě rozdělit na trhy jednotlivých produktů podle různých typů krytých rizik. Pokud jde o životní pojištění, rozlišovala Komise v předchozích rozhodnutích tyto segmenty: životní pojištění jednotlivců, životní pojištění skupin a jednorázové životní pojištění, nebo případně ochranu jednotlivců, ochranu skupin, osobní penze, skupinové penze, úspory a investice (32). Pokud jde o neživotní pojištění, rozlišovala Komise v předchozích rozhodnutích mj. pojištění motorových vozidel, pojištění proti požáru, dopravní pojištění, pojištění zdraví, pojištění majetku, pojištění obecné občanskoprávní odpovědnosti, úrazové pojištění, pojištění právní ochrany, pojištění pracovních úrazů a pojištění úvěru (33). Důvody na straně poskytovatelů však mohly vést k rozšíření trhů produktů. Pro účely tohoto rozhodnutí lze přesnou definici trhu produktů ponechat otevřenou.
(73)
Komise v minulosti rovněž analyzovala distribuci pojistných produktů a potvrdila, že relevantní trh pro distribuci neživotního i životního pojištění by tvořily všechny vnější (tj. třetí strany nebo nevlastněné) distribuční kanály, např. obchodníci s cennými papíry, zástupci a další zprostředkovatelé (34). Pro účely tohoto rozhodnutí lze však přesnou definic trhu produktů ponechat otevřenou.
(74)
Pokud jde o zeměpisný trh, vymezila Komise ve svých předchozích rozhodnutích (35) trhy životního pojištění jako celostátní, a to na základě celostátních distribučních kanálů, zavedené struktury trhu, finančních omezení a různých regulačních rámců. Stejný přístup se použije v tomto případě, za zeměpisný trh bude považováno celé území Maďarska.
(75)
V období 2007-2009 odpovídal podíl společnosti Posta na trhu produktů životního pojištění méně než 5 % (36) a na trhu produktů neživotního pojištění méně než 1 % (37). Tyto údaje ukazují, že podíly na trhu v oblasti zprostředkování pojištění jsou též malé.
(76)
Kumulovaný tržní podíl tři největších konkurentů činil ve stejném období na trhu produktů životního pojištění 52,29 %, 51,08 % a 50,1 %, na trhu produktů neživotního pojištění pak 54,84 %, 52,56 % a 51,66 %.
(77)
Pro účely tohoto rozhodnutí, aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by měly být tyto faktory považovány za známku přímého vystavení činnosti společnosti Posta na trhu pojištění hospodářské soutěži.
IV. ZÁVĚRY
(78)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 11. až 77. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je v Maďarsku splněna, pokud jde o tyto činnosti:
a)
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet;
b)
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu;
c)
služby spojené s převodem peněz;
d)
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb;
e)
zprostředkování úvěrů;
f)
zprostředkování a přijímání platebních karet vydaných úvěrovými institucemi;
g)
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí;
h)
zprostředkování pojistných produktů.
(79)
Jelikož podmínka neomezeného přístupu na trh je také splněna, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé zadávají zakázky určené pro umožnění služeb uvedených v 78. bodě odůvodnění, které mají být poskytovány v Maďarsku, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v Maďarsku.
(80)
Finanční služby prováděné společností Posta jsou pomocnými službami v rámci poštovních služeb podle čl. 6 odst. 2 písm. b) směrnice 2004/17/ES. Tato žádost o udělení výjimky se nevztahuje na poštovní služby prováděné společností Posta, pro tyto činnosti se tedy nadále používá směrnice 2004/17/ES. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že zakázky zahrnující více činností se řídí ustanoveními článku 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, je třeba dbát na to, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena. V případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora poštovních činností, se uplatňují ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(81)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z července až října 2011, jak se jeví na základě informací předložených společností Magyar Posta a maďarským Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže Rozhodnutí lze revidovat, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(82)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají v Maďarsku umožnit vykonávání níže uvedených služeb:
a)
služby umožňující vložení hotovosti na platební účet;
b)
služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu;
c)
služby spojené s převodem peněz;
d)
zprostředkování běžných účtů a souvisejících produktů a služeb;
e)
zprostředkování úvěrů;
f)
zprostředkování a přijímání platebních karet vydaných úvěrovými institucemi;
g)
zprostředkování investic a spoření pro zvláštní účely v zastoupení jiných institucí;
h)
zprostředkování pojistných produktů.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 16. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Diċembru 2011
li teżenta ċerti servizzi finanzjarji fis-settur postali fl-Ungerija mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9197)
(It-test bl-Unġeriż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/875/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba mibgħuta bil-posta, mill-Magyar Posta, li waslet fl-24 ta’ Ġunju 2011,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fl-24 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni rċeviet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE, mibgħuta lill-Kummissjoni bil-posta. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali lill-applikant u lill-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija, permezz ta’ emails tat-8 ta’ Awwissu 2011. It-tweġibiet rispettivi waslu fit-2 ta’ Settembru u fil-15 ta’ Settembru 2011. It-talba sottomessa mill-Magyar Posta (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “Posta”) tikkonċerna diversi servizzi finanzjarji pprovduti minn Posta, u tikkonsisti f’żewġ partijiet, jiġifieri: is-servizzi ta’ ħlas u s-servizzi mwettqa f’isem istituzzjonijiet finanzjarji oħra. Min-naħa tagħhom, kull parti tirrigwarda s-servizzi finanzjarji varji li ġew miġbura taħt l-intestaturi li ġejjin, kif definiti minn Posta:
Servizzi ta’ Ħlas
1.
Servizzi proprji eżistenti:
1.1.
Servizzi li jippermettu li flus kontanti jitqiegħdu f’kont tal-pagamenti (ħlasijiet ta’ kontijiet u ħlasijiet ta’ kontijiet b’mod rapidu),
1.2.
Servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti: (servizz ta’ kunsinna tal-flus kontanti u servizz ta’ ħlas tal-pensjonijiet),
1.3.
Servizzi ta’ trasferiment tal-flus (ordni ta’ ħlas domestika u ordni ta’ ħlas tal-Western Union - imwettqa f’isem ħaddieħor),
2.
Servizzi ta’ kontijiet u servizzi ta’ ħlas relatati li huma proposti li jiġu pprovduti fil-futur
2.1.
Servizzi li jippermettu li flus kontanti jitqiegħdu f’kont tal-pagamenti, kif ukoll l-operazzjonijiet kollha meħtieġa biex jintuża kont tal-pagamenti,
2.2.
Servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti, kif ukoll l-operazzjonijiet kollha meħtieġa biex jintuża kont tal-pagamenti,
2.3.
Eżekuzzjoni ta’ tranżazzjonjiet ta’ ħlas bejn kontijiet tal-pagamenti,
2.4.
Ħruġ ta’ strumenti ta’ ħlas li jissostitwixxu l-kard.
Servizzi mwettqa f’isem ħaddieħor
3.1.
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati (servizzi ta’ kont bankarju bl-imnut u korporattivi offruti f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, inklużi l-aċċettazzjoni u t-trażmissjoni ta’ ordnijiet ta’ ħlas għall-eżekuzzjoni, u l-intermedjazzjoni ta’ depożiti (sight deposits) u depożiti għal żmien fiss marbuta ma’ kont bankarju),
3.2.
Intermedjazzjoni kreditizja mwettqa f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu,
3.3.
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas imwettqa f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (kards ta’ kreditu, kards ta’ debitu, aċċettazzjoni ta’ kards tal-bank u terminals tal-POS,
3.4.
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u ta’ tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor
(a)
Bejgħ ta’ strumenti finanzjarji (titoli tal-gvern, fondi ta’ investiment u titoli oħra.)
(b)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti ta’ tfaddil għal xiri ta’ dar.
3.5.
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni: (assigurazzjoni tal-ħajja u assigurazzjoni mhux tal-ħajja)
(2)
Skont din l-applikazzjoni (2), in-netwerk tal-Posta jikkonsisti f’aktar minn 2 600 post tal-bejgħ postali permanenti. Madankollu, mhux is-servizzi kollha elenkati fl-applikazzjoni huma pprovduti mill-postijiet tal-bejgħ kollha (3). In-numru totali ta’ fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li qed joperaw bħalissa fit-territorju tal-Ungerija huwa ta’ 4 605. Skont il-Giro Zrt, il-bank OTP huwa l-akbar istituzzjoni ta’ kreditu b’809 fergħat, segwit minn K & H-Bank Zrt. (377 fergħa), CIB Bank Zrt. (218 fergħa), Reiffeisen Bank Zrt. (180 fergħa) u Erste Bank Hungary Nyrt. (145 fergħa). Kull wieħed mit-8 l-akbar banek fis-settur tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandu aktar minn 100 fergħa, filwaqt li hemm 22 banek żgħar u ta’ daqs medju, 10 fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u 138 istituzzjoni ta’ kreditu stabbiliti bħala kooperattivi li l-akbar waħda minnhom topera netwerk ta’ 20-40 fergħa. Fil-paragun internazzjonali, bl-użu tad-dejta tal-Blue Book tal-BĊE tal-2007 (4), dawn iċ-ċifri jpoġġu lill-Ungerija fin-nofs tal-medda f’termini ta’ numru ta’ fergħat per capita.
II. QAFAS LEGALI
(3)
Għandu jiġi mfakkar li, skont il-punt (c) tal-Artikolu 6(2) tad-Direttiva 2004/17/KE, l-għoti ta’ servizzi finanzjarji kif definiti fir-raba’ inċiż tal-imsemmi punt (c) huwa kopert minn dik id-Direttiva biss sakemm tali servizzi jiġu pprovduti minn entitajiet li jipprovdu wkoll servizzi postali skont it-tifsira tal-punt (b) ta’ dik id-dispożizzjoni. Posta hija l-unika entità kontraenti fl-Ungerija li toffri s-servizzi kkonċernati minn din id-Deċiżjoni.
(4)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jipprovdi li kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ xi waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva ma jkunux soġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività tkun esposta direttament għall-kompetizzjoni fi swieq fejn l-aċċess ma jkunx ristrett. L-espożizzjoni diretta għal kompetizzjoni hija vvalutata abbażi ta’ kriterji oġġettivi, filwaqt li jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implementa u applika l-leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti li tiftaħ xi settur partikolari jew parti minnu. Fejn ebda leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti ma tkun elenkata fl-Anness XI għad-Direttiva, bħalma huwa l-każ fir-rigward tas-servizzi kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 30(3) jeħtieġ li “għandu jiġi muri li aċċess għas-suq imsemmi huwa ħieles de facto u de jure”.
(5)
Fir-rigward tas-servizzi finanzjarji, għandu jiġi mfakkar li ġie adottat korp wiesa’ ta’ leġiżlazzjoni fil-livell tal-Unjoni li huwa mmirat biex jilliberalizza t-twaqqif u l-għoti ta’ servizzi f’dan is-settur (5). Fir-rigward tas-servizzi ta’ ħlas, ġie osservat li l-Ungerija, trasponiet b’mod sħiħ u f’waqtu, id-Direttiva 2007/64/KE, dwar is-Servizzi ta’ Ħlas permezz tal-Att LXXXV/2009 dwar it-Twettiq tal-Kummerċ fis-Servizzi ta’ Ħlas.
(6)
L-Ungerija implimentat il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar il-liberalizzazzjoni tal-movimenti kapitali u l-libertà li jiġu pprovduti servizzi u l-leġiżlazzjoni rilevanti dwar il-liberalizzazzjoni tas-swieq finanzjarji. Barra minn hekk, l-Ungerija ssodisfat ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Pjan ta’ Azzjoni għas-Servizzi Finanzjarji. Is-suq Ungeriż tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u tas-servizzi ta’ ħlas huwa regolat sew. Skont l-Att CXII: 1996 dwar l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u impriżi finanzjarji (l-Att Bankarju), is-servizzi finanzjarji u l-attivitajiet awżiljarji huma soġġetti għall-awtorizzazzjoni. Skont l-Att CXXXVII/2007 dwar l-impriżi ta’ investiment u n-negozjanti tal-oġġetti u dwar ir-regolamenti li jirregolaw l-attivitajiet tagħhom, is-servizzi ta’ investiment jistgħu jitwettqu biss minn impriżi ta’ investimenti u istituzzjonijiet ta’ kreditu. L-Att LX/2003 dwar kumpaniji ta’ assigurazzjoni u l-kummerċ tal-assigurazzjoni jistipula li attivitajiet ta’ assigurazzjoni jistgħu jitwettqu biss minn kumpaniji ta’ assigurazzjoni. Posta hija awtorizzata twettaq is-servizzi finanzjarji soġġetti għal din l-applikazzjoni mill-Awtorità Superviżorja Finanzjarja tal-Ungerija. Kull istituzzjoni li tista’ tissodisfa d-dispożizzjonijiet dwar operat prudenti u superviżjoni effettiva tista’ tiġi awtorizzata twettaq dawn is-servizzi. It-twettiq tas-servizzi jew tal-attivitajiet finanzjarji awżiljarji għas-servizzi finanzjarji, kif ukoll is-servizzi ta’ investiment u s-servizzi ta’ assigurazzjoni huwa miftuħ ukoll għall-kumpaniji mhux residenti, permezz tal-fergħat tagħhom, sakemm dawn ikunu awtorizzati mill-awtorità superviżorja kompetenti fil-pajjiż ta’ stabbiliment. Il-ħtieġa li jkun hemm fergħa Ungeriża ma tapplikax għall-istituzzjonijiet finanzjarji li huma stabbiliti fi kwalunkwe Stat Membru taż-ŻEE, hekk kif dawn l-istituzzjonijiet jistgħu jipprovdu s-servizzi tagħhom minn pajjiż ieħor.
(7)
B’kunsiderazzjoni xierqa tal-fatti stabbiliti fil-premessi (5) u (6) ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jassumi li, il-kundizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(3) relatata mal-aċċess ħieles għas-suq tista’ titqies bħala ssodisfata.
(8)
L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni f’suq partikolari għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ diversi kriterji, li ebda minnhom ma hija deċiżiva per se. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-protagonisti ewlenin f’xi suq partikolari jikkostitwixxi kriterju wieħed li għandu jiġi kkunsidrat. Kriterji oħrajn meqjusin, jistgħu jkunu l-livell ta’ konċentrazzjoni fuq dawk is-swieq u/jew il-livell li bih il-klijenti jaqilbu. Hekk kif il-kundizzjonijiet ivarjaw skont l-attivitajiet differenti li huma kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, l-eżami tas-sitwazzjoni kompetittiva għandu jikkunsidra s-sitwazzjonijiet differenti fi swieq differenti.
(9)
Minkejja li f’ċerti każijiet jistgħu jiġu previsti definizzjonijiet tas-suq aktar stretti jew usa’, id-definizzjoni preċiża tas-suq rilevanti tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni safejn ikunu kkonċernati għadd ta’ servizzi elenkati fit-talba sottomessa minn Posta safejn ir-riżultat tal-analiżi jibqa’ l-istess irrispettivament minn jekk ikunx ibbażat fuq definizzjoni stretta jew usa’.
(10)
Din id-Deċizjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
Servizzi ta’ Ħlas
(11)
L-applikazzjoni telenka żewġ kategoriji distinti ta’ servizzi ta’ ħlas, jiġifieri: A) is-servizzi eżistenti u B) is-servizzi li huma ppjanati li jiġu introdotti fl-2012. Għall-finijiet tal-valutazzjoni li għandha x’taqsam ma’ din id-deċiżjoni, se jitqiesu biss is-servizzi eżistenti, minħabba li m’hemm l-ebda evidenza materjali tal-effetti li jista’ jkollhom is-servizzi ppjanati, jekk u ladarba jiġu introdotti.
(12)
Is-servizzi ta’ ħlas eżistenti mwettqa minn Posta huma s-servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti u s-servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont bankarju, li fihom Posta taġixxi bħala intermedjarju, u s-servizzi ta’ trasferiment ta’ flus (is-servizzi ta’ ordni ta’ ħlas domestika u internazzjonali tagħha stess, kif ukoll is-servizzi ta’ ordni tal-ħlas tal-Western Union fejn taġixxi bħala intermedjarju).
(13)
Il-mira tad-Deċiżjoni attwali hija li tistabbilixxi jekk is-servizzi offruti minn Posta humiex esposti għal tali livell ta’ kompetizzjoni (fuq swieq li għalihom l-aċċess huwa liberu) li jkun jiżgura li, anki fin-nuqqas tad-dixxiplina mdaħħla mir-regoli dettaljati dwar l-akkwisti kif stipulati fid-Direttiva 2004/17/KE, l-akkwisti minn Posta għat-twettiq tal-attivitajiet ikkonċernati hawnhekk, jitwettqu b’mod trasparenti u mhux diskriminatorju abbażi ta’ kriterji li jippermettulha tidentifika s-soluzzjoni li b’mod ġenerali tkun, ekonomikament, l-aktar waħda vantaġġuża. Għal dan il-għan huwa għalhekk meħtieġ li jiġi eżaminat jekk il-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra għandhomx il-possibbiltà li joħolqu pressjoni kompetittiva fuq Posta.
(14)
Il-kompetituri ewlenin ta’ Posta fis-suq tas-servizzi ta’ ħlas huma l-banek u l-istituzzjonijiet finanzjarji l-oħra li mhumiex koperti mid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE, minħabba li dawn mhumiex entitajiet kontraenti fis-sens tad-direttiva u/jew ma jipprovdux servizzi finanzjarji flimkien ma’ servizzi postali.
(15)
Il-metodi ta’ ħlas offruti mill-banek huma ġeneralment aktar attraenti minn dawk ibbażati fuq il-karti jew il-flus kontanti, u dawn huma ġeneralment disponibbli. Skont GfK Hungaria (6), in-numru ta’ utenti li jużaw is-servizzi bankarji fuq l-Internet, sa tmiem l-2010 żdied b’200 000 meta mqabbel mas-sena ta’ qabel u laħaq il-miljun utent, b’rata ta’ tkabbir li qiegħda dejjem tikber. Fl-istess ħin, skont l-istess sors, in-numru ta’ persuni li jippreferu jagħmlu t-tranżazzjonijiet bankarji tagħhom personalment qiegħed jonqos - kwart tal-klijenti kollha m’għadhomx imorru fil-fergħat tal-bank biex jagħmlu t-tranżazzjonijiet bankarji tagħhom.
(16)
Is-suq tal-prodotti kif definit mill-applikant huwa s-suq tas-servizzi ta’ ħlas ipprovdut minn istituzzjonijiet ta’ kreditu u fornituri ta’ servizzi ta’ ħlas oħra, filwaqt li s-suq ġeografiku rispettiv jinkludi l-pajjiż kollu. L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) indikat li għalkemm ma għandhiex għad-dispożizzjoni tagħha l-informazzjoni u d-dejta kollha sabiex tkun tista’ tiddefinixxi b’mod preċiż u tajjeb is-suq tal-prodotti, id-definizzjoni tas-suq ta’ prodotti rilevanti li ġiet ipprovduta mill-applikant “x’aktarx li hija aċċettabbli”. F’dak li jirrigwarda s-suq ġeografiku, skont l-istess ċaħda ta’ responsabbiltà ta’ hawn fuq, il-GVH indikat li “mhijiex konxja ta’ xi evidenza li fuqha, it-territorju kollu tal-Ungerija ma għandux jitqies bħala s-suq ġeografiku”.
(17)
Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni ma għandha ssir l-ebda distinzjoni ulterjuri tas-suq tas-servizzi ta’ ħlas fi swieq tal-prodotti bl-imnut u bl-ingrossa separati, minħabba li r-riżultat tal-analiżi jibqa’ prinċipalment l-istess kemm jekk ikun ibbażat fuq definizzjoni dejqa kif ukoll fuq definizzjoni usa’.
(18)
L-Awtoritajiet tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija, b’referenza għall-grad ta’ konċentrazzjoni tas-suq ta’ ħlas jistqarru li, preżumibbilment, “il-5-6 banek ewlenin, flimkien mal-Magyar Posta għandhom sehem tas-suq ikkombinat li huwa għoli ħafna fil-każ tas-servizzi ta’ ħlas bl-imnut, u x’aktarx ikopru l-parti l-kbira tas-suq. Is-suq tal-bejgħ bl-ingrossa x’aktarx li huwa inqas ikkonċentrat minħabba l-preżenza ta’ diversi istituzzjonijiet finanzjarji oħra”.
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti (ħlasijiet ta’ kontijiet u ħlasijiet ta’ kontijiet b’mod rapidu)
(19)
Dawn is-servizzi jippermettu lill-klijenti sabiex jagħmlu ħlasijiet għal servizz jew oġġetti mixtrija. Dawn jintużaw minn persuni privati għat-twettiq tal-obbligi ta’ ħlas u jintużaw b’mod partikolari biex jitwettqu ħlasijiet għal servizzi ta’ utilitajiet pubbliċi, telekomunikazzjonijiet, servizzi finanzjarji, servizzi tal-assigurazzjoni, servizzi ta’ kunsinna fil-post ta’ abitazzjoni, ħlas tat-taxxi, eċċ.
(20)
Il-fattur ewlieni għad-determinazzjoni tas-suq ta’ prodotti rilevanti huwa li jiġi stabbilit l-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodotti ta’ sostituzzjoni, li jfisser il-mezzi alternattivi li l-klijent ikollu disponibbli għat-twettiq tal-obbligi ta’ ħlas. Għaldaqstant, l-applikant jikkunsidra li s-suq ta’ prodotti rilevanti jkopri depożiti fi flus kontanti mwettqa f’kontijiet bankarji fil-banek, jew permezz ta’ ATMs (7), ħlasijiet bil-kard u trasferimenti bejn kontijiet bankarji (trasferimenti sempliċi u trasferiment awtomatiċi ta’ debitu).
(21)
Fir-rigward tal-bdil bejn il-metodi tal-ħlas, l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) ikkonfermat li “l-utilitajiet ewlenin u l-fornituri ta’ servizzi oħra għandhom tendenza li joffru metodi differenti ta’ ħlas lill-klijenti tagħhom bil-possibbiltà li jaqilbu faċilment fost dawn. Jidher ukoll li hemm tendenza li l-klijenti jiġu konvinti sabiex jużaw metodi ta’ ħlas elettroniċi minflok dawk ibbażati fuq il-karti jew il-flus kontanti”. F’dan il-kuntest, għandu jiġi osservat, l-użu akbar ta’ servizzi bankarji fuq l-Internet. Madankollu, kif indikat fil-premessa 9 ta’ hawn fuq, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
(22)
Is-sehem fis-suq ta’ Posta għas-servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti, ikkalkulat bħala perċentwal tas-suq totali kif definit, irrappreżenta (8) 3,91 % fl-2007, 3,88 % fl-2008 u 4,14 % fl-2009. F’termini ta’ volum u valur, għandu jiġi osservat li fl-2009 kien hemm tnaqqis fin-numru ta’ tranżazzjonijiet ta’ Posta u fil-valur tagħhom meta mqabbel mas-sentejn ta’ qabel (9).
(23)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti
(24)
Il-karatteristiċi tas-servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti huma li d-detentur tal-kont jawtorizza ħlasijiet mill-kont tal-pagamenti tiegħu skont l-ordni ta’ parti terza. Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn is-servizzi bħalissa jinkludi l-kunsinna ta’ flus kontanti u s-servizz ta’ ħlas tal-pensjonijiet. L-entitajiet ewlenin li joħorġu l-flus huma t-Teżor tal-Istat u l-gvernijiet muniċipali li jużaw din l-iskema għall-ħlas tas-sussidji tal-familja, il-benefiċċji soċjali, il-benefiċċji tal-qgħad, eċċ. Għall-ħlasijiet imwettqa mill-Gvern, min jitħallas għandu l-għażla li jkollu l-ammonti akkreditati lill-kont bankarju jew li jirċievi dan l-ammont bil-posta. Fil-każ tal-ħlas tal-pensjonijiet, il-benefiċjarji għandhom ukoll il-possibbiltà li jkollhom parti mill-ammont akkreditat lill-kont tagħhom u li tingħatalhom il-parti l-oħra fi flus kontanti. Wieħed għandu wkoll il-possibbiltà, li fi kwalunkwe ħin jaqleb minn kunsinna ta’ flus postali għal trasferiment bankarju, billi jressaq talba sempliċi lill-Amministrazzjoni Ċentrali tal-Assigurazzjoni tal-Pensjoni Nazzjonali.
(25)
L-Istat Ungeriż, permezz tal-Bank Nazzjonali qed japplika politika li għandha l-għan li tnaqqas il-volum ta’ tranżazzjonijiet f’kontanti u li tħeġġeġ l-iżvilupp ta’ metodi ta’ ħlas elettroniċi u infrastruttura relatata. L-entitajiet korporattivi huma meħtieġa li jagħmlu ħlasijiet permezz ta’ kontijiet tal-pagamenti filwaqt li l-pagi tal-uffiċjali pubbliċi jridu jitħallsu fil-kontijiet bankarji. Studju reċenti (10) mwettaq mill-Bank Nazzjonali Ungeriż, juri li attwalment, nofs il-pensjonijiet mibdija mill-istat huma magħmulin b’mezzi oħra apparti l-ħlasijiet postali, filwaqt li l-applikazzjoni tindika li (11), kemm in-numru kif ukoll il-valur totali tal-pensjonijiet imħallsa permezz ta’ Posta kienu qed jonqsu b’mod kostanti f’dawn l-aħħar snin.
(26)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, it-trasferiment ta’ ħlas bejn kontijiet ta’ pagament (trasferimenti sempliċi u trasferimenti kollettivi), il-ġbid ta’ flus kontanti bil-kards bankarji mill-ATMs u t-terminals tal-POS (12), u l-ġbid ta’ flus mingħand il-kaxxiera (bank tellers) huma kkunsidrati bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti għas-servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont ta’ pagament.
(27)
Fil-każ tas-servizzi ta’ hawn fuq, għall-finijiet ta’ ħlas magħmul lil persuni li għandhom kont bankarju, il-ħlasijiet bejn il-kontijiet ta’ pagament (tranżazzjonijiet sempliċi u trasferimenti kollettivi meta l-ħlas isir minn kont wieħed għal diversi persuni) jistgħu jitqiesu bħala prodotti ta’ sostituzzjoni. F’dan il-każ ukoll, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
(28)
Is-sehem fis-suq ta’ Posta fis-servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti, ikkalkulat bħala perċentwal tas-servizz sostituttiv totali, irrappreżenta (13) 2,44 % fl-2007, 2,49 % fl-2008 u 2,61 % fl-2009. F’termini ta’ volum u valur, għandu jiġi osservat li n-numru ta’ tranżazzjonijiet ta’ Posta u l-valur totali tagħhom kellhom xejra ta’ tnaqqis fl-aħħar tliet snin li għalihom hemm informazzjoni disponibbli, jiġifieri l-2007, l-2008 u l-2009 (14).
(29)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni tal-attività ta’ Posta.
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus
(30)
Is-servizz ta’ trasferiment ta’ flus ipprovdut minn Posta normalment jintuża għall-ħlasijiet magħmula bejn persuni privati. Is-servizzi rispettivi huma l-ordnijiet ta’ flus domestiċi u l-ordnijiet ta’ flus internazzjonali pprovduti minn Posta stess u t-trasferimenti ta’ flus tal-Western Union li huma disponibbli fuq livell domestiku u internazzjonali, li joffru metodu f’ħin reali biex jintbagħtu l-flus.
(31)
Fil-każ tat-trasferimenti domestiċi, kemm ta’ Posta stess kif ukoll dawk f’isem il-Western Union, l-applikant jikkunsidra t-tranżazzjonijiet bejn il-kontijiet ta’ ħlas bħala sostituti għat-trasferimenti ta’ flus, jekk min jitħallas ikollu kont ta’ pagament. Għaldaqstant, is-suq tal-ħlasijiet magħmula fl-Ungerija bejn il-kontijiet jista’ jitqies bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti għat-trasferimenti ta’ flus domestiċi, għalkemm id-definizzjoni eżatta tista’ tibqa’ miftuħa.
(32)
Meta kkalkulati kif xieraq, l-ishma tas-suq ta’ Posta kienu inqas minn 1 % fl-2007, fl-2008 u fl-2009.
(33)
Fil-każ tat-trasferimenti internazzjonali ta’ flus, l-attivitajiet imwettqa minn Posta u Western Union tqiesu bħala sostituti mill-qrib. Barra minn hekk, il-ħlasijiet permezz ta’ kontijiet ta’ pagamenti huma kkunsidrati bħala prodotti sostitwibbli, u għalhekk l-applikant jikkunsidra l-ħlasijiet transkonfinali bejn il-kontijiet ta’ pagamenti bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti. Madankollu, id-definizzjoni eżatta tas-suq rilevanti tista’ tibqa’ miftuħa.
(34)
Meta kkalkulat fuq din il-bażi, is-sehem fis-suq li kellha Posta fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kien ta’ 0,5 %.
(35)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Servizzi mwettqa f’isem ħaddieħor
(36)
L-applikazzjoni għall-eżenzjoni hija relatata wkoll ma’ ċerti attivitajiet ta’ Posta, li huma mwettqa f’isem ħaddieħor, b’konnessjoni ma’ ċerti servizzi finanzjarji, fejn Posta taġixxi bħala intermedjarju.
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati
(37)
L-applikazzjoni għall-eżenzjoni tkopri l-intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u tal-prodotti u servizzi relatati, jiġifieri: servizzi ta’ kontijiet bankarji bl-imnut u korporattivi offruti f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, inklużi l-aċċettazzjoni u t-trażmissjoni ta’ ordnijiet ta’ ħlas għall-eżekuzzjoni, u l-intermedjazzjoni ta’ depożiti u depożiti għal żmien fiss marbuta ma’ kont bankarju.
(38)
Il-prodotti u s-servizzi finanzjarji offruti minn Posta bħala intermedjarju huma pprovduti minn Erste Bank u l-OTP Bank. Posta qed toffri wkoll prodotti ta’ depożiti taħt isimha stess.
(39)
Il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni (15) kienet tagħmel distinzjoni bejn is-servizzi bankarji bl-imnut u s-servizzi bankarji korporattivi. Is-servizz bankarju bl-imnut huwa definit bħala kull servizz bankarju għall-individwi privati u l-impriżi żgħar ħafna, filwaqt li s-servizzi bankarji korporattivi ġeneralment jinkludu s-servizzi bankarji għall-klijenti korporattivi l-kbar u l-impriżi żgħar u medji. Madankollu, fid-deċiżjonijiet preċedenti (16) relatati mas-settur bankarju bl-imnut, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni dwar jekk il-prodotti bankarji individwali bl-imnut jirrappreżentawx swieq ta’ prodotti separati jew jekk id-diversi prodotti bankarji bl-imnut jistgħux jagħmlu parti minn suq wieħed ta’ prodotti rilevanti.
(40)
Is-suq ta’ prodotti rilevanti għandu jiġi distint skont l-istadju fil-katina tad-distribuzzjoni (upstream - provvediment ta’ kontijiet kurrenti u ta’ prodotti u servizzi relatati jew downstream - intermedjazzjoni tal-kontijiet kurrenti u ta’ prodotti u servizzi relatati). Għall-attività ta’ intermedjazzjoni ta’ kontijiet ta’ ħlas bl-imnut, is-suq ta’ prodotti rilevanti jista’ jitqies bħala s-suq għall-intermedjazzjoni tal-kontijiet kurrenti bl-imnut u l-prodotti ta’ depożitu. Għall-attività ta’ intermedjazzjoni ta’ kontijiet ta’ ħlas korporattivi, is-suq ta’ prodotti rilevanti jista’ jitqies bħala s-suq għall-intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti korporattivi u prodotti ta’ depożitu. Madankollu, skont il-premessa 9 ta’ din id-Deċiżjoni, is-suq rilevanti mhuwiex neċessarju li jiġi definit.
(41)
Ir-rikorrent jiddefinixxi s-suq ġeografiku bħala t-territorju kollu tal-Ungerija. L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) ikkonfermat li “għall-finijiet ta’ dan il-każ, l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha preżenti fl-Ungerija qed iwettqu l-attivitajiet tagħhom madwar il-pajjiż kollu; m’hemm l-ebda sinjali ta’ devjazzjoni reġjonali fi kwalunkwe aspett tal-provvediment ta’ servizzi finanzjarji”. Barra minn hekk, il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni (17) fir-rigward tas-swieq finanzjarji kienet tikkunsidra s-suq ġeografiku rilevanti bħala suq b’kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali minħabba l-kundizzjonijiet kompetittivi differenti fl-Istati Membri individwali u l-importanza ta’ netwerk ta’ fergħat.
(42)
L-ishma tas-suq ta’ Posta, ikkalkulati abbażi tal-kunsiderazzjoni ta’ hawn fuq, huma kif ġej: għall-kontijiet u depożiti kurrenti bl-imnut: 1,45 % fl-2007, 1,38 % fl-2008 u 1,51 % fl-2009, filwaqt li fis-suq tal-kontijiet u depożiti kurrenti korporattivi, l-ishma tas-suq ta’ Posta fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kienu negliġibbli (0 %). Dawn iċ-ċifri jindikaw li l-ishma tas-suq għall-intermedjazzjoni ta’ dawn is-servizzi finanzjarji huma baxxi wkoll.
(43)
Il-bqija tas-suq huwa maqsum bejn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra - li mhumiex soġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE.
(44)
Fl-inkjesta tagħha dwar is-servizzi bankarji bl-imnut tal-2009 (18) l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) sabet li ma hemm l-ebda ostakolu kbir għall-bdil ta’ kontijiet fl-Ungerija, u barra minn hekk, ġie osservat li l-livell ta’ bdil ta’ kontijiet kurrenti huwa wieħed mill-ogħla meta mqabbel mal-bqija tal-Istati Membri tal-UE.
(45)
Il-vantaġġi tan-netwerk estensiv ta’ Posta huma bbilanċjati mit-tkabbir fl-importanza tas-servizzi bankarji fuq l-Internet.
(46)
Skont stħarriġ (19) dwar il-fatturi li jinfluwenzaw il-klijenti meta jagħżlu bank, instab li l-aktar fatturi importanti kienu l-affidabilità u l-fiduċja, il-viċinanza u l-aċċessibilità (inkluża d-disponibbiltà ta’ mezzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti) u l-kwalità tas-servizz. Dawn il-konklużjonijiet ġew ikkonfermati wkoll mir-riżultati tal-istħarriġ (20) dwar is-servizzi finanzjarji u s-servizzi tal-kontijiet kurrenti. Skont dan is-sors, l-aktar aspetti importanti meta wieħed jagħżel bank huma l-ispiża u r-reputazzjoni, filwaqt li l-aċċess faċli (jiġifieri netwerk estensiv) jidher li huwa inqas importanti. Barra minn hekk, il-firxa tas-servizzi bankarji, jiġifieri d-disponibbiltà ta’ firxa wiesgħa ta’ servizzi bankarji, u l-kwalità għolja tas-servizz tqiesu wkoll bħala importanti. Minħabba dan ta’ hawn fuq, minkejja li Posta għandha netwerk estensiv, hemm kriterji oħra li ġew ittikkettjati bħala sinifikanti mill-klijenti (reputazzjoni tal-bank, servizzi bankarji, kwalità tas-servizz), li għandhom rwol ta’ bbilanċjar meta wieħed jiġi għall-għażla tal-bank. Għaldaqstant il-klijenti li l-bżonnijiet tagħhom jinkludu firxa wiesgħa ta’ servizzi jżommu lura milli jikkunsidraw li jeqilbu għal kont postali li ma joffrix il-medda ta’ servizzi li jkunu mdorrijin biha.
(47)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni kreditizja
(48)
Din l-attività tirrappreżenta l-intermedjazzjoni kreditizja pprovduta minn partijiet terzi, u li fiha, Posta għandha rwol ta’ intermedjarju ta’ servizzi multipli speċjali. Posta qed toffri prodotti ta’ kreditu (bl-ebda rekwiżiti kollaterali, la mobbli, u lanqas proprjetà immobbli) ipprovduti minn Erste Bank lill-klijenti bl-imnut, filwaqt li fis-settur korporattiv, Posta qed toffri prodott ta’ Magyar Fejlesztesi Bank, fejn hija taġixxi bħala intermedjarju ta’ servizzi multipli speċjali.
(49)
Is-servizzi kkonċernati hawnhekk jistgħu min-naħa tagħhom jiġu suddiviżi b’ħafna modi differenti, skont fatturi bħalma huma r-raġunijiet għalfejn jittieħed il-kreditu jew il-klijent tipiku (klijenti, SMEs, impriżi akbar jew amministrazzjoni pubblika). Għalhekk, l-intermedjazzjoni kreditizja bl-imnut u l-intermedjazzjoni kreditizja korporattiva jistgħu jitqiesu bħala swieq separati ta’ prodotti.
(50)
Is-suq tal-prodotti ta’ intermedjazzjoni kreditizja bl-imnut huwa definit mill-applikant bħala s-suq tas-self b’ipoteka u s-self personali mhux ristretti, kemm fil-Forint Ungeriż kif ukoll fil-muniti barranin. Dan ma jmurx kontra l-prassi preċedenti (21) tal-Kummissjoni li permezz tagħha, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni jekk il-prodotti bankarji individwali bl-imnut jirrappreżentawx swieq separati ta’ prodotti rilevanti jew jekk diversi prodotti bankarji għall-klijenti jistgħux jiffurmaw parti minn suq wieħed ta’ prodotti rilevanti.
(51)
Fis-settur korporattiv, Posta qed toffri biss tip wieħed ta’ prodott ta’ kreditu korporattiv. Dan il-prodott huwa ġeneralment offrut minn istituzzjonijiet finanzjarji oħra (jiġifieri kooperattivi tat-tfaddil). Posta toffri dan il-prodott f’45 post speċifikat u mhux madwar in-netwerk kollu tagħha. Ir-rikorrent jikkunsidra li s-suq ta’ prodotti rilevanti għas-settur korporattiv jinkludi fih is-self lill-SMEs li huma offruti mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Madankollu, kif indikat fil-premessa 9 ta’ hawn fuq, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni.
(52)
It-territorju kollu tal-Ungerija huwa meqjus bħala s-suq ġeografiku, minħabba l-istess raġunijiet imsemmija fil-premessa 41.
(53)
L-ishma tas-suq ta’ Posta fis-suq ta’ kreditu bl-imnut kif imfisser, kien inqas minn 0,5 % fl-2007, fl-2008 u fl-2009, filwaqt li fl-istess snin, l-ishma tas-suq fis-suq ta’ kreditu korporattiv kien negliġibbli (0 %). Id-dejta disponibbli turi li l-ishma tas-suq ta’ Posta f’dawn is-swieq definiti b’mod strett huma tant żgħar li f’suq definit b’mod usa’, Posta jkollha ishma tas-suq saħansitra iżgħar.
(54)
Il-bqija tas-suq huwa maqsum bejn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra - li mhumiex soġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-direttiva tal-Utilitajiet. L-ishma akkumulati fis-suq (22) tal-ewwel tliet kompetituri fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kienu kif ġej: 52,54 %, 51,39 % u 54,27 % rispettivament fis-suq tas-self bl-imnut u 42,69 %, 47,36 % u 48,07 % rispettivament fis-suq tas-self korporattiv.
(55)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi msemmija hawn fuq għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu
(56)
Il-Posta toffri kards ta’ kreditu maħruġa mill-Erste Bank Zrt. F’termini ta’ kundizzjonijiet u servizzi offruti, dan il-prodott jitqies bħala kard ta’ kreditu standard.
(57)
Fir-rigward tal-kards ta’ debitu, Posta taġixxi bħala intermedjarju billi tkopri kards bankarji bl-imnut u korporattivi assoċjati ma’ kontijiet kurrenti. Posta taġixxi bħala intermedjarju għal servizzi multipli speċjali, filwaqt li s-servizz huwa pprovdut minn Erste Bank Hungary Nyrt. Il-kards offruti huma kards ta’ debitu standard.
(58)
Fir-rigward tal-aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas, il-postijiet tal-bejgħ postali huma mgħammra b’terminals tal-POS li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti permezz ta’ kards bankarji. Ir-rikorrent jargumenta li mill-perspettiva tal-klijenti, l-istess servizz (il-kisba ta’ flus kontanti) jista’ jinkiseb permezz ta’ ġbid ta’ flus mingħand il-kaxxiera, jew f’terminals tal-POS oħrajn, imħaddma minn partijiet terzi f’postijiet oħra, minbarra l-postijiet tal-bejgħ postali, u għalhekk il-prodotti jistgħu jiġu kkunsidrati bħala sostitwibbli.
(59)
Il-Kummissjoni, fil-passat, iddistingwiet (23) żewġ attivitajiet prinċipali relatati mal-kards tal-ħlas: l-ewwel il-ħruġ ta’ kards lill-individwi u l-kumpaniji u t-tieni l-“akkwist” ta’ negozjanti sabiex ikun aċċettat il-ħlas permezz tal-kards. Barra minn hekk, fi ħdan l-attività tal-ħruġ ta’ kard tal-ħlas, il-Kummissjoni fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (24), iddiskutiet il-possibbiltà li tinħoloq distinzjoni bejn it-tipi differenti ta’ kards, iżda eventwalment id-definizzjoni eżatta tħalliet miftuħa.
(60)
Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, għandhom jitqiesu tliet swieq tal-prodotti, jiġifieri, is-suq tal-kards ta’ kreditu, is-suq tal-kards ta’ debitu u l-aċċettazzjoni tal-kards.
(61)
Fir-rigward, tas-suq tal-aċċettazzjoni ta’ kards, is-suq tal-prodotti definit mill-applikant mhuwiex l-istess suq li kien ġeneralment definit fid-deċiżjonijiet preċedenti tal-Kummissjoni, li huma msemmija fil-premessa 59. Is-suq “oriġinali” tal-aċċettazzjoni ta’ kards huwa dak li jikkonsisti min-negozjanti li jaċċettaw ħlasijiet bil-kards. Suq ieħor li jista’ jaċċetta l-kards huwa dak li jikkonsisti mill-banek li joffru servizzi ta’ aċċettazzjoni ta’ kards lin-negozjanti bħal dawn. Madankollu, kif ikkonfermat mill-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) (25), fil-każ ta’ Posta, meta wieħed iqis li l-apparat tal-POS jiffunzjona bħala magni ATM taż-żewġ banek, li għalihom Posta qiegħda taġixxi bħala intermedjarju, “il-Magyar Posta x’aktarx li għamlet sew li pprovdiet dejta fuq il-konċentrazzjoni li hija bbażata fuq in-numru ta’ magni ATM li qed jitħaddmu”.
(62)
F’termini tas-suq ġeografiku, il-każijiet (26) preċedenti tal-Kummissjoni indikaw li s-suq tal-kards ta’ ħlas għad għandu kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali, għalkemm l-istess Kummissjoni ammettiet li fil-futur jista’ jkun hemm lok għat-twessigħ tas-suq. F’dan il-każ, id-definizzjoni tas-suq ġeografiku tinkludi t-territorju kollu tal-Ungerija.
(63)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 1 % fis-suq tal-kards ta’ kreditu, ta’ inqas minn 3 % fis-suq tal-kards tad-debitu u ta’ inqas minn 6 % fis-suq tal-aċċettazzjoni tal-kards kif definit mir-rikorrent.
(64)
Skont l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (27), wara studju reċenti mwettaq minn din tal-aħħar u l-Bank Nazzjonali Ungeriż, is-sehem totali tal-aktar 5 banek li joħorġu kards ta’ debitu min-numru totali ta’ 24 bank li joħorġu kards ta’ debitu, huwa ta’ madwar 82 %. L-istess sors jindika wkoll li s-suq tal-ħruġ tal-kards ta’ kreditu huwa inqas ikkonċentrat; mit-18-il bank li joħorġu kards ta’ kreditu, l-ewwel 7 banek għandhom sehem fis-suq ikkombinat ta’ 68 % tas-suq. Barra minn hekk, skont l-applikazzjoni, il-livell ta’ konċentrazzjoni li huwa tant ieħor għoli fis-settur ta’ aċċettazzjoni jista’ jkun spjegat bil-fatt li tliet kwarti tan-numru totali ta’ ATMs kienu mħaddma minn erba’ banek.
(65)
Minħabba l-ishma baxxi fis-suq ta’ Posta u l-preżenza ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra, li joħolqu pressjoni kompetittiva fuq l-attività ta’ Posta, nistgħu nikkonkludu li għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u ta’ tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor
(66)
Din il-kategorija ta’ servizzi tkopri l-bejgħ ta’ strumenti finanzjarji u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti speċjali ta’ investiment. L-istrumenti finanzjarji offruti huma t-titoli tal-gvern, il-fondi ta’ investiment ta’ Erste Befektetesi Zrt, titoli oħra u arranġament speċjali ta’ tfaddil għal xiri ta’ dar f’isem Fundamenta Lakaskassza Zrt. u OTP Lakastakarekpenztar Zrt., bħala intermedjarju.
(67)
F’każijiet preċedenti, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni jekk kull wieħed minn dawn is-servizzi jistax jikkostitwixxi suq tal-prodotti separat (28). F’dan il-każ, id-definizzjoni se titħalla miftuħa minħabba li s-servizzi pprovduti minn Posta bħala intermedjarju ma jqajmux tħassib dwar il-kompetizzjoni, irrispettivament mid-definizzjoni tas-suq alternattiva meqjusa.
(68)
Fir-rigward tal-ambitu ġeografiku, il-Kummissjoni kkunsidrat (29) li ħafna mis-segmenti tas-suq għandhom kamp ta’ applikazzjoni internazzjonali, iżda xi wħud minnhom ġew analizzati minn perspettiva nazzjonali (30). Id-definizzjoni eżatta tas-suq ġeografiku sejra titħalla miftuħa, filwaqt li f’dan il-każ, it-territorju tal-Ungerija sejjer jitqies bħala s-suq ġeografiku.
(69)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 4 % fis-suq tat-titoli tal-gvern, bejn 3 % u 9 % fis-suq ta’ unitajiet ta’ investiment, ta’ inqas minn 2 % fis-suq tal-bonds u ta’ inqas minn 4 % fis-suq tal-arranġamenti ta’ tifdil għal xiri ta’ dar.
(70)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta fis-suq tal-investiment.
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni
(71)
Posta toffri assigurazzjoni tal-ħajja f’isem Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. u assigurazzjoni mhux tal-ħajja f’isem Magyar Posta Biztosito Zrt.
(72)
Fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (31), il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn tliet kategoriji wiesgħin ta’ tipi ta’ assigurazzjonijiet, li huma: l-assigurazzjoni tal-ħajja, l-assigurazzjoni mhux tal-ħajja u r-riassigurazzjoni. Barra minn hekk, min-naħa tad-domanda, ġie osservat li, l-assigurazzjoni tal-ħajja u mhux tal-ħajja tista’ tkompli tinqasam f’numru ta’ swieq ta’ prodotti individwali minħabba li hemm tipi differenti ta’ riskji koperti. Rigward l-assigurazzjoni tal-ħajja, fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat is-segmentazzjonijiet li ġejjin: assigurazzjoni individwali tal-ħajja, assigurazzjoni kollettiva tal-ħajja u assigurazzjoni marbuta mal-unità, jew, inkella, protezzjoni individwali, protezzjoni kollettiva, pensjoni personali, pensjonijiet kollettivi, tfaddil u investimenti (32). Fir-rigward tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja, il-Kummissjoni kkunsidrat preċedentement, fost l-oħrajn: l-assigurazzjoni tal-vetturi, ta’ kontra n-nar, tat-trasport, tas-saħħa, tal-proprjetà, tar-responsabbiltà ġenerali ċivili, tal-mortalità, ta’ kontra t-tilwim, ta’ fuq l-inċidenti tax-xogħol u ta’ kreditu (33). Madankollu, xi kunsiderazzjonijiet min-naħa tal-forniment jistgħu jwasslu għal swieq tal-prodotti usa’. Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, id-definizzjoni eżatta tas-suq tal-prodotti tista’ titħalla miftuħa.
(73)
Il-Kummissjoni, fil-passat analizzat ukoll id-distribuzzjoni tal-prodotti tal-assigurazzjoni u kkonfermat li s-suq rilevanti għall-assigurazzjoni tal-ħajja jew mhux tal-ħajja se jkun jinkludi l-mezzi ta’ distribuzzjoni barranin (jiġifieri ta’ parti terza jew li mhuma ta’ ħadd), bħal brokers, aġenti u intermedjarji oħra (34). Madankollu, għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, id-definizzjoni eżatta tas-suq tal-prodotti tista’ tibqa’ miftuħa.
(74)
Fir-rigward tas-suq ġeografiku, il-Kummissjoni fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (35) ddefiniet is-swieq għall-assigurazzjoni tal-ħajja bħala swieq b’kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali minħabba l-mezzi ta’ distribuzzjoni nazzjonali, l-istruttura tas-suq stabbilita, il-limitazzjonijiet fiskali u s-sistemi regolatorji differenti. Dan l-istess metodu sejjer jintuża fil-każ preżenti filwaqt li t-territorju kollu tal-Ungerija sejjer jitqies bħala s-suq ġeografiku.
(75)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 5 % (36) fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni tal-ħajja, u ta’ inqas minn 1 % (37) fil-prodotti tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja. Dawn iċ-ċifri jindikaw li l-ishma tas-suq għall-intermedjazzjoni ta’ assigurazzjoni huma baxxi wkoll.
(76)
Fl-istess snin, l-ishma tas-suq ikkombinati tal-ewwel tliet kompetituri kien ta’ 52,29 %, 51,08 % u 50,1 % rispettivament fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni tal-ħajja, u ta’ 54,84 %, 52,56 % u 51,66 % rispettivament fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja.
(77)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni tal-attività ta’ Posta fis-suq tal-assigurazzjoni.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(78)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi 11 sa 77, il-kundizzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha tkun ikkunsidrata bħala ssodisfata fl-Ungerija, għal dawn l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti;
(b)
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti;
(c)
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus;
(d)
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati;
(e)
Intermedjazzjoni kreditizja;
(f)
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(g)
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor;
(h)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni.
(79)
Minħabba li l-kundizzjoni ta’ aċċess mingħajr restrizzjonijiet għas-suq hija ssodisfata wkoll, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta partijiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsuba biex jippermettu li s-servizzi elenkati fil-premessa (78) jitwettqu fl-Ungerija, u lanqas meta jiġu organizzati kuntesti tad-disinn bil-ħsieb li titwettaq xi attività tali fl-Ungerija.
(80)
Is-servizzi finanzjarji mwettqa minn Posta huma awżiljarji għas-servizzi postali skont l-Art. 6. 2, b tad-Direttiva 2004/17/KE. Is-servizzi postali mwettqa minn Posta mhumiex soġġetti għal din it-talba ta’ eżenzjoni, u għaldaqstant għal dawn l-attivitajiet, id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE sejrin ikomplu japplikaw. F’dan il-kuntest, qiegħed jiġi mfakkar li l-kuntratti ta’ akkwist li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kontraenti tiġi ingaġġata f’akkwist “imħallat”, li jfisser akkwist użat biex jappoġġja l-prestazzjoni tat-tnejn li huma, l-attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u l-attivitajiet li mhumiex eżentati, għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom il-kuntratt huwa prinċipalment maħsub. F’każ ta’ akkwist imħallat, meta l-iskop ikun prinċiparjament biex jiġu appoġġjati l-attivitajiet postali, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun impossibbli b’mod oġġettiv li jiġi stabbilit għal liema attività ikun intiż prinċiparjament il-kuntratt, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafu (2) u (3) tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE.
(81)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Lulju sa Ottubru 2011 kif jidher mill-informazzjoni mogħtija minn Magyar Posta, u l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija. Tista’ tiġi riveduta, jekk tibdiliet sinifikanti fis-sitwazzjoni legali u fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ma għadhomx sodisfatti,
(82)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tgħodd għall-kuntratti mogħtija minn entitajiet kuntraenti u li huma maħsuba li jippermettu li jitwettqu dawn is-servizzi fl-Ungerija:
(a)
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti;
(b)
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti;
(c)
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus;
(d)
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati;
(e)
Intermedjazzjoni kreditizja;
(f)
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(g)
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor;
(h)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Ungerija f’konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2011.