NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1261/2010
ze dne 22. prosince 2010
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 1. dubna 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. února 2010 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo považováno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody pro slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely zjištění ohledně subvencování výběr vzorku.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem 22 vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupin společností ve spojení. Dvacet z těchto spolupracujících společností nebo skupin vykázalo vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto dvaceti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(11)
Vyvážející výrobci, kteří se ve zmíněné lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(12)
V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení, přičemž všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Jeden vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, protože nesplňoval kritéria stanovená v čl. 27 odst. 1 základního nařízení, požádal o stanovení individuálního rozpětí subvencování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytl odpověď na dotazník.
(14)
Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na počet společností, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže ve 22. bodě odůvodnění. Vzhledem k počtu inspekcí na místě, které by bylo zapotřebí uskutečnit v prostorách těchto společností, se mělo za to, že by individuální prošetřování znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(15)
Proto byl přijat předběžný závěr, že žádost o individuální prošetření nemůže být přijata.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
S ohledem na velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely stanovení újmy výběr vzorku.
(17)
Žádní další výrobci než uvedených osm společností, jejichž jménem byl podán podnět, se nepřihlásili ani nepodali základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření, jak je stanoveno v oznámení o zahájení. Z těchto osmi společností byl vybrán vzorek čtyř společností, a to na základě reprezentativnosti jejich objemu prodeje, na základě typů výrobku, které vyrábějí, a toho, kde se v Unii nacházejí. Výběr vzorku byl konzultován s žadatelem a dotčenými výrobci.
(18)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců
(19)
S ohledem na velký počet dovozců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
(20)
Komise všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala dotazníky. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku vyvážejících výrobců, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii a čtyřem dovozcům v Unii, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku dovozců, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(21)
Odpovědi přišly od indické vlády, vyvážejících výrobců zařazených do příslušného vzorku, vyvážejícího výrobce, který žádal o individuální prošetření, výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku a jednoho dovozce. Od uživatelů ani od žádných dalších stran dotčených řízením žádné odpovědi na dotazník nepřišly. Podstatná část výrobců v Unii kromě toho zaslala požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(22)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách indické vlády v Dillí, vlády státu Maháráštra v Bombaji, úřadu indické vlády v Bombaji a v prostorách následujících stran řízení se uskutečnily inspekce na místě:
Výrobci v Unii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Rodaciai SPA, Itálie, a prodejci ve spojení,
-
Roldan S.A., Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Ugitech France S.A., Francie, a prodejci ve spojení;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Vpl., Ltd., Thane, Maháráštra,
-
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra,
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra.
1.3. Období šetření
(23)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Šetření ukázalo, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Indii, kterých se týká toto šetření, mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Unie. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci v Unii a prodávané na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Unie z dotčené země. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
„Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(27)
Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období současného šetření jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
3.2. Program „Kniha celních nároků“
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis programu „Kniha celních nároků“ je uveden v kapitole 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Výhody tohoto programu může čerpat kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.
c) Praktické provádění programu „Kniha celních nároků“
(31)
Vývozce může zažádat o kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby v rámci programu „Kniha celních nároků“ byly indickými úřady stanoveny pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovezenému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu „Kniha celních nároků“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odbavení vývozní přepravní doklad. V tomto dokumentu je uvedena, mimo jiné, výše kreditu v rámci „Knihy celních nároků“, který má být poskytnut pro příslušnou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout kredit v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Takové kredity mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené oproti těmto kreditům může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.
(34)
Žádost o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ se podává elektronicky a může se týkat neomezeného počtu vývozních transakcí. Pro podání žádosti o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ ve skutečnosti neexistují žádné pevné lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu „Kniha celních nároků“ automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Chandan Steel a společnosti skupiny Venus group využívaly v období šetření tento režim.
d) Závěry ohledně programu „Kniha celních nároků“
(36)
Režim „Kniha celních nároků“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“ jsou finančním příspěvkem od indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(37)
Kromě toho režim „Kniha celních nároků“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento program nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu „Kniha celních nároků“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání příslušných výhod stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, tak mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
e) Výpočet výše subvence
(39)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce, zjištěné za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu „Kniha celních nároků“, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemá indická vláda volbu, zda subvenci poskytnout či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu „Kniha celních nároků“ jako součet kreditů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(40)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence odečteny z kreditů stanovených uvedeným způsobem, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(41)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Režim předběžného povolení
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 2009-2014 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Způsobilost
(43)
Režim předběžného povolení má šest podprogramů, které jsou podrobněji popsány ve 44. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro fyzický vývoz a pro podprogram předběžných povolení pro roční potřebu. Výrobci-vývozci, kteří jsou dodavateli konečného vývozce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé, kteří zajišťují dodávky v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům-vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů „Předběžný příkaz k uvolnění“ a tuzemský akreditiv back-to-back.
c) Praktické provádění
(44)
Režim předběžného povolení může být vydán na:
i) fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Dovezené množství a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci,
ii) roční potřebu: Toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může vyvézt jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a proces výroby si rozdělí. Výrobce-vývozce, který vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončí výrobu a je povinen konečný výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT 04-09. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně,
v) předběžný příkaz k uvolnění: Držitel režimu předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít předběžného příkazu k uvolnění. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako předběžné příkazy k uvolnění a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Převedení předběžného příkazu k uvolnění dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). V rámci mechanismu předběžného příkazu k uvolnění jsou daně a cla vraceny dodavateli místo vracení konečnému vývozci ve formě vrácení cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský akreditiv back-to-back: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(45)
V průběhu období šetření získaly úlevy v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti. Tyto společnosti využívaly jednoho z uvedených podprogramů, a sice režimu předběžného povolení pro fyzický vývoz. Proto není nutné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(46)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dovezeného zboží/zboží nakoupeného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a prací, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(47)
Pokud jde o podprogram využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci programu předběžného povolení určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(48)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, vždy o šest měsíců).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(50)
Jedna z šetřených společností nevedla žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě. Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 2004-2009, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě této společnosti uplatněny. V této fázi proto de facto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
(51)
Pokud jde o druhou společnost, ta vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Registr spotřeby pro období šetření však nebyl k dispozici, a proto nebylo možné ověřit mimo jiné záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23). Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 46. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto osvědčování proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy byla splněna.
d) Závěr ohledně režimu předběžného financování
(52)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(53)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(54)
Podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Nadto indická vláda neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(55)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(56)
Vzhledem k neexistenci povolených režimů vracení cla nebo režimů vracení u náhradních vstupů je napadnutelnou výhodou prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy vracení použít a namísto údajných nadměrných úlev se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takových nadměrných úlev povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(57)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podprogramu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(58)
Sazba subvencí zjištěná pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 0,8 %, resp. 1,5 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(59)
Šetření odhalilo, že dvě ze společností nebo skupin společností ve vzorku využívaly v období šetření tento režim. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné Proto se mělo za to, že není nezbytné v tomto šetření dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz
(60)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností ve vzorku měla status subjektu orientovaného na vývoz a v období šetření jí byly poskytovány subvence.
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu pro subjekty orientované na vývoz je uveden v kapitole 6 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příruček HOP I 04-09 a HOP I09-14.
b) Způsobilost
(62)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim pro subjekty orientované na vývoz.
c) Praktické provádění
(63)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(64)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat podrobné informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení uznání společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim pro subjekty orientované na vývoz, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(65)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-09 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(66)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřené z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou splnění pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení své činnosti.
(67)
Subjekty působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků.
(68)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozů uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů HOP I2009-2014. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(69)
Podle příslušného oddílu HOP I2009-2014 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [subjekt orientovaný na vývoz] určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(70)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(71)
V současném případě využíval režim pro jednotky orientované na vývoz jeden ze spolupracujících vývozců ve vzorku. Tento spolupracující vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený spolupracující vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 66. bodě odůvodnění bodech i) až vi). Nicméně co se týče osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla způsobilá pro toto osvobození. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
d) Závěry ohledně režimu pro subjekty orientované na vývoz
(72)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň z cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(73)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud je spotřební daň a dodatečné clo zaplaceno, může být využito jako kredit pro budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím kreditu „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(74)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy zakládají subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání obvykle splatné při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od daně z dovozu (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(76)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě prominutého cla a daní (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 4,3 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(77)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností tak bylo zanedbatelné.
3.6. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(78)
Podrobnosti režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(79)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(80)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(81)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(82)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností tento režim během období šetření využívala.
d) Závěr ohledně režimu vývozních úvěrů
(83)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky uvedenými v 78. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(84)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(85)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(86)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro uvedenou společnost činí 0,4 %.
3.7. Výše napadnutelných subvencí
(87)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %:
REŽIM→
DEPB (4)
PPO (4)
EOU (4)
PVÚ (4)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 4,0 %.
(89)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, konkrétně dosahovala 100 %. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. 4,3 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(90)
Pro stanovení objemu výroby v Unii byl vzat v úvahu výstup následujících výrobců v Unii:
-
osm výrobců, jejichž jménem byl podán podnět,
-
čtyři výrobci, kteří podpořili řízení,
-
dvanáct dalších výrobců v Unii uvedených v podnětu, kteří nebyli ani žadateli, ani nepodpořili řízení, ale nevznesli proti současnému šetření žádné námitky.
(91)
Pro účely analýzy celkové újmy tedy výrobní odvětví Unie sestává z těchto 24 společností.
4.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(92)
Jak bylo uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek čtyř společností z výrobců, kteří se přihlásili Komisi a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření.
(93)
Tito čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(94)
Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu a růstu shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů týkajících se cen, zaměstnanosti, produktivity, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. Spotřeba v Unii
(95)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku, údajů o prodeji uskutečněném dalšími výrobci v Unii předložené žadatelem, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných z Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření.
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba Unie v tunách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba snížila o 36 %. Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba snížila o 41 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetřením mírně vzrostla, a sice o 5 procentních bodů.
(97)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby od roku 2008, během nějž uživatelé dotčeného výrobku, jako automobilový průmysl, domácí spotřebiče nebo chemický a stavební průmysl, zaznamenali silný pokles poptávky po jejich výrobcích. Ve druhé polovině období šetření se situace na trhu začala mírně zlepšovat a výsledkem bylo mírné zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s první polovinou období šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země do Unie
5.3.1. Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z Indie v tunách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podíl dovozů na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na základě údajů Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření dovoz dotčeného výrobku z Indie sledoval sestupný trend spotřeby v EU a snížil se v posuzovaném období o 27 %. K největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy se dovoz snížil o 41 procentních bodů. Následně se dovoz mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 16 procentních bodů.
(99)
Jelikož tento pokles je nižší než pokles spotřeby v Unii, podíl indických dovozů na trhu se mírně zvýšil, a to z 10,39 % v roce 2007 na 11,78 % v období šetření.
5.3.2. Ceny dovozů a cenové podbízení
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena dovozu z Indie v EUR/tuna
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie se snížila o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny spadly o 22 procentních bodů. Ačkoli tento pokles odpovídal sestupnému trendu cen surovin, je třeba poznamenat, že během celého posuzovaného období byla průměrná jednotková cena dovozu z Indie výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie, což vedlo k silnému cenovému tlaku na ceny prodeje účtované subjekty v Unii.
(101)
Srovnání pro období šetření mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku ze závodu při prodeji nezávislým zákazníkům na trhu Unie a cen CIF na hranici Unie účtovaných vyvážejícími výrobci v Indii, náležitě upravený o náklady na vykládku a proclení, ukazuje na cenové podbízení v rozmezí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(102)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu subvencovaných dovozů z Indie na výrobní odvětví Unie analýzu všech hospodářských faktorů, které měly vliv na stav tohoto výrobního odvětví od roku 2007 do období šetření.
5.4.1. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby v tunách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobní kapacita v tunách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využití kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla celková produkce výrobního odvětví Unie o 42 %, zatímco výrobní kapacita zůstala nezměněná, čímž se míra využití kapacity snížila o 26 procentních bodů. Tento pokles výroby byl větší než pokles spotřeby v Unii, který činil za celé posuzované období 36 %.
b) Objem prodeje, podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v EU v tunách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem prodeje obdobného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie uskutečněný výrobním odvětvím Unie klesl za celé posuzované období o 36 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy prodej klesl o 29 procentních bodů. Následně se prodej mezi rokem 2009 a obdobím šetření mírně zvýšil, a to o 3 procentní body.
(105)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal nezměněný a pohyboval se během posuzovaného období kolem 81 %.
c) Růst
(106)
Jelikož jak spotřeba v Unii, tak objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie klesly v posuzovaném období o 36 %, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu na 81 %.
d) Rozsah současného rozpětí subvencí
(107)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.4.2. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku
a) Zásoby
(108)
Výrobní odvětví Unie vyrábí především na zakázku, zásoby proto nelze považovat za významný ukazatel újmy. Trendy v zásobách jsou uvedeny pro informaci. Níže uvedená čísla se týkají pouze společností zařazených do vzorku a představují objem zásob na konci každého období.
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob v tunách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob se v posuzovaném období snížil o 22 %, ale jako procento výroby se zásoby zvýšily z 16 % na 19,5 %.
b) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a výrobní náklady
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (v EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Průměrné výrobní náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Průměrné jednotkové ceny prodeje nezávislým zákazníkům na trhu Unie uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny klesly o 25 procentních bodů. Tento pokles byl však částečně způsoben poklesem jednotkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, které se během posuzovaného období snížily o 31 %. Snížení jednotkových nákladů bylo způsobeno především poklesem cen surovin. Tento pokles byl lehce zmírněn zvýšením podílu fixních nákladů na vyrobenou jednotku v důsledku nižšího využití kapacity.
c) Zaměstnanost, produktivita a náklady na pracovní sílu
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Průměrné náklady na pracovníka
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zaměstnanců byl během posuzovaného období snížen o 15 % v důsledku poklesu aktivity výrobního odvětví Unie.
(112)
Pokud jde o průměrné náklady práce na zaměstnance, ty se v posuzovaném období mírně zvýšily, a sice o 5 %. To je považováno za přirozený nárůst, který je nižší než míra inflace v průběhu posuzovaného období. Navíc je třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu netvoří významnou část celkových nákladů výroby tyčí z nerezavějící oceli.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peněžní tok (v EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investice (v tisících EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnost investic
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost podstatně snížila a z více než 9 % zisku v roce 2007 se změnila v téměř 8 % ztrátu v období šetření. Největší pokles zisků byl zaznamenán mezi lety 2008 a 2009, kdy činil více než 16 procentních bodů.
(114)
Čistý peněžní tok vytvořený obdobným výrobkem se od roku 2007 do období šetření snížil o 107 %.
(115)
Roční investice do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 77 %.
(116)
Návratnost investic vyjádřená jako procentní podíl zisku na čisté účetní hodnotě investic sledovala zmíněný negativní vývoj ziskovosti a snížila se o 134 procentních bodů.
(117)
Nic nenasvědčovalo tomu, že se v posuzovaném období snížila schopnost výrobního odvětví získávat kapitál.
5.5. Závěr o újmě
(118)
Během posuzovaného období se téměř všechny ukazatele újmy náležející výrobnímu odvětví Unie vyvíjely negativně.
(119)
Spotřeba v Unii se snížila o 36 %, objem prodeje uskutečněného výrobním odvětím Unie klesl o 36 % a využití kapacity kleslo o 42 %. Jednotkové ceny prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku se snížily o 44 % na úroveň, kdy byly nižší než náklady. Reagovaly tak na pokles cen dovozu z Indie, aby byl zachován určitý objem prodeje a výroby, který by pokryl fixní náklady.
(120)
Ziskovost ze z 9,5 % zisku v roce 2007 změnila na téměř 8 % ztrátu v období šetření. Investice, peněžní tok a návratnost investic rovněž sledovaly tento negativní vývoj, přičemž se během posuzovaného období snížily o 77 %, resp. 107 %, resp. 246 procentních bodů.
(121)
Pouze jeden ukazatel, totiž podíl výrobního odvětví Unie na trhu, zůstal na nezměněné úrovni 81 %.
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozních cen o 44 % v posuzovaném období, jakož i vysoká rozpětí cenového podbízení zjištěná v období šetření, jež dosahovala rozpětí od 16,7 % do 18,2 %, byly zaznamenány souběžně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Vzhledem k úrovni subvencování u spolupracujících vývozců, nízké úrovni cen subvencovaného dovozu, jež představovala výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrála jejich přítomnost na trhu Unie významnou úlohu v tom, že se zmíněný negativní trend prodejních cen na trhu Unie dále zhoršoval. Závažná újma, již utrpělo výrobní odvětví Unie, se nejvíce projevuje nízkou úrovní prodejních cen a dramatickými finančními ztrátami, jež výrobní odvětví utrpělo.
(126)
Průměrné ceny dovozu z Indie podstatně klesly, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit ceny, aby si udrželo určitý obrat, avšak při ztrátových cenách, aby byly pokryty alespoň fixní náklady. Výsledkem bylo, že se od roku 2008 finanční situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila.
(127)
Na základě výše uvedeného se přijímá prozatímní závěr, že subvencovaný dovoz z Indie, který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie během období šetření, byl určující pro újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Vliv dalších činitelů
(128)
Dalšími činiteli, které byly zkoumány v souvislosti s příčinnými souvislostmi, jsou hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU, výrobní náklady, dovoz z jiných třetích zemí a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku.
6.3.1. Hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU a náklady výroby
(129)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby a k tlaku na ceny. Nízká úroveň poptávky po některých tyčích z nerezavějící oceli vedla ke snížení produkce výrobního odvětví Unie a z části přispěla k poklesu prodejních cen.
(130)
Za normálních hospodářských podmínek a pokud by neexistoval silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu, by výrobní odvětví Unie mohlo mít určité problémy reagovat na pokles spotřeby a s následný nárůst fixních nákladů výroby v důsledku nízkého využití kapacity, které zaznamenalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Subvencovaný dovoz však umocnil účinek hospodářského poklesu a znemožnil prodej za vyšší než výrobní ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že pokles poptávky v EU související s hospodářskou krizí, který příslušné odvětví zaznamenalo, přispěl k újmě, již výrobní odvětví Unie utrpělo. Má se však za to, že tím není narušena příčinná souvislost zjištěná v souvislosti se subvencovaným levným dovozem z Indie.
6.3.2. Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z jiných třetích zemí v tunách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Průměrná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základě údajů Eurostatu objem dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli do Unie ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 48 %. Podíl těchto jiných třetích zemí na trhu se snížil o 19 %.
(133)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny indických vyvážejících výrobců i vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto se má předběžně za to, že dovoz z dalších třetích zemí nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
2007
2008
2009
OŠ
Objem vývozu v tunách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková prodejní cena v eurech
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 42 % a jednotková prodejní cena o 46 %. Ačkoli tento vývoz činil pouze 6 % jeho celkového prodeje v období šetření, nelze vyloučit, že měl tento výsledek na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Má se však za to, že vzhledem k nízkému objemu dovozu není tento dopad dostatečný, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(135)
Šetření ukázalo, že další známé činitele, jako dovoz z jiných třetích zemí, vývoz uskutečněný výrobním odvětvím Unie a pokles spotřeby, nebyly rozhodující příčinou újmy, již výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Časová shoda mezi subvencovaným dovozem z Indie a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie na straně druhé vede k závěru, že subvencovaný dovoz způsobil značnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné úvahy
(137)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Byl zvážen dopad možných opatření na všechny strany, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí žádných opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie trpělo subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Indie, který působil újmu. Rovněž se připomíná, že většina hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Vzhledem k povaze újmy (tj. značné ztráty) se další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Unie v případě neexistence opatření jeví jako nevyhnutelné.
(139)
Očekává se, že uložení opatření zabrání dalším narušením trhu a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu.
(140)
Pokud by opatření uložena nebyla, ceny by byly nadále nižší než náklady a zisky výrobců v Unii by se dále zhoršovaly. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(141)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří střední a velké podniky rozmístěné po celé Unii, uložení opatření by kromě toho pomohlo zachovat v těchto oblastech zaměstnanost.
(142)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(143)
Všichni dovozci, o kterých Komise věděla, byly požádáni, aby se přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděli čtyři dovozci. Všem čtyřem byl zaslán dotazník, ale odpověděl pouze jeden. V pozdější fázi šetření se počítá s inspekcí v prostorách dovozce, který se nachází v Německu.
(144)
Pokud by byla uložena vyrovnávací cla, nelze vyloučit, že by úroveň dovozu pocházejícího z dotčené země mohla klesnout, což by mělo vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek jakéhokoli zvýšení cen dovozu dotčeného výrobku na dovozce by však měl pouze obnovit soutěž na trhu Unie a neměl by dovozcům zabránit prodávat dotčený výrobek. Kromě toho nízký podíl nákladů na dotčený výrobek z hlediska celkových nákladů konečných uživatelů by měl dovozcům usnadnit přenést jakékoli zvýšení cen na jejich zákazníky. Na základě těchto skutečností byl učiněn předběžný závěr, že zavedení vyrovnávacích cel pravděpodobně nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii.
7.4. Zájem uživatelů
(145)
Všem stranám označeným v podnětu jako uživatelé byly zaslány dotazníky. Žádná z těchto dvaceti dvou společností neodpověděla.
(146)
Připomíná se, že dotčený výrobek se používá v širokém spektru aplikací včetně automobilového průmyslu, výrobců domácích spotřebičů, lékařských a laboratorních nástrojů atd. V tomto řízení jsou však uživateli dodavatelské společnosti, které vyrábějí a dodávají díly pro uvedené aplikace. Vzhledem k tomu se očekává, že tito uživatelé budou v postavení, kdy budou moci přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku uložení vyrovnávacích cel na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele bude dopad takových opatření zanedbatelný.
(147)
Proto se přijímá předběžný závěr, že dopad na náklady uživatelů v důsledku uložení vyrovnávacích cel by nebyl významný.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se přijímá předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro to, aby vyrovnávací cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie nebyla uložena.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(149)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(150)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nutné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(151)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007. To je poslední rok před obdobím šetření, kdy bylo výrobní odvětví Unie schopno dosahovat normálního ziskového rozpětí. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 9,5 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(152)
Na tomto základě byla vypočtena cena za obdobný výrobek, která by nepůsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,5 % k výrobním nákladům.
(153)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, stanovené pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením (viz 101. bod odůvodnění), s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(154)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(157)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(158)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a pocházejících z Indie.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj Maháráštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
4,3
AXXX
Společnosti uvedené v příloze
4,0
AXXX
Všechny ostatní společnosti
4,3
AXXX
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1261/2010
tat-22 ta’ Diċembru 2010
li jimponi dazju kumpensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-Regolament bażiku), u b’mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Tnedija
(1)
Fl-1 ta’ April 2010, il-Kummissjoni ħabbret, b’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (avviż ta’ inizjazzjoni), li kienet ser tinbeda proċedura kontra s-sussidji (proċedura KS) fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja (“l-Indja” jew ‘il-pajjiż ikkonċernat).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ddikjarat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċedura anti-dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fil-Komunità ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata (proċedura AD)
(3)
Il-proċedura AS inbdiet wara ilment ippreżentat fil-15 ta’ Frar 2010 mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ sussidjar tal-imsemmi prodott u tal-ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex tkun iġġustifikata it-tnedija ta’ investigazzjoni.
(4)
Qabel il-bidu tal-proċedura u b’mod konformi mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tal-Indja (il-“GTI”) li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja kienu qed jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTI ġie mistieden għal konsultazzjoni bil-mira li tiġi kjarifikata l-qagħda rigward il-kontenut tal-ilment u li jasal għal soluzzjoni miftiehma reċiprokament. F’dan il-każ, ma nstabet ebda soluzzjoni miftiehma reċiprokament.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(5)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produtturi tal-Unjoni li għamlu l-ilment, produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi, importaturi, utenti magħrufa li kienu kkonċernati, u l-awtoritajiet Indjani dwar il-bidu tal-proċedura. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fi żmien il-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż ta’ bidu.
(6)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu smigħ u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
1.2.1. Teħid ta’ kampjuni għall-produtturi esportaturi fl-Indja
(7)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fl-Indja, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub fl-avviż ta’ bidu għad-determinazzjoni tas-sussidjar, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku.
(8)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx neċessarju u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi fl-Indja ntalbu jippreżentaw irwieħhom sa 15-il ġurnata mid-data ta’ bidu tal-investigazzjoni u jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku tagħhom, l-attivitajiet preċiżi tagħhom fir-rigward tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-ismijiet u l-attivitajiet tal-kumpaniji relatati tagħhom kollha involuti fil-produzzjoni u/jew bejgħ tal-prodott ikkonċernat mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010.
(9)
L-awtoritajiet relevanti Indjani ġew ikkonsultati wkoll għall-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv.
(10)
B’kollox, 22 produttur esportatur, inklużi gruppi ta’ kumpaniji relatati fl-Indja, ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sat-terminu ta’ skadenza stabbilit fl-avviż ta’ bidu. 20 minn dawk il-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw irraportaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. B’hekk, il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tal-informazzjoni ppreżentata minn dawk l-20 produttur esportatur jew gruppi ta’ produtturi esportaturi.
(11)
Produtturi esportaturi li ma ppreżentawx irwieħhom sal-iskadenza msemmija jew li ma pprovdewx l-informazzjoni mitluba fil-ħin, kienu kkunsidrati bħala li ma kkooperawx fl-investigazzjoni. Il-paragun bejn id-dejta tal-importazzjoni tal-Eurostat u l-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat li ġie rrapportat għall-perjodu tal-investigazzjoni mill-20 kumpanija jew grupp li kkooperaw mal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni jissuġġerixxi li l-kooperazzjoni ta’ produtturi esportaturi Indjani kienet ta’ livell għoli ħafna.
1.2.2. Għażla tal-kampjun ta’ kumpaniji li kkooperaw fl-Indja
(12)
Skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott lill-Unjoni li jista’ jkun investigat b’mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista f’żewġ kumpaniji individwali u grupp wieħed ta’ kumpaniji li kien jikkonsisti f’erba’ kumpaniji relatati, li flimkien jirrappreżentaw aktar minn 63 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
1.2.3. Eżami individwali ta’ kumpaniji li ma ntgħażlux għall-kampjun
(13)
Produttur esportatur wieħed li ma kienx inkluż fil-kampjun minħabba li ma ssodisfax il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku talab li marġni individwali ta’ sussidjar jiġi stabbilit skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku u ta risposta għall-kwestjonarju.
(14)
Kif imsemmi fil-premessa 12, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li setgħu jiġu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-iskop tal-investigazzjoni tas-sussidjar huma elenkati fil-premessa 22 hawn isfel. Minħabba n-numru ta’ żjarat ta’ verifika li kellhom isiru fl-istabbilimenti ta’ dawn il-kumpaniji, ġie meqjus li eżaminazzjoni individwali kienet ser tkun ta’ piż żejjed u kienet ser iżomm l-investigazzjoni milli titlesta fil-ħin.
(15)
Għalhekk, kien konkluż proviżjorjament li t-talba għal eżami individwali ma setgħetx tiġi aċċettata.
1.2.4. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(16)
Minħabba n-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, fl-avviż tal-bidu kien previst it-teħid ta’ kampjuni għad-determinazzjoni tal-ħsara, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku.
(17)
Ebda produttur ieħor għajr it-tmien kwerelanti ma ppreżenta ruħu u pprovda, kif speċifikat fl-avviż ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Minn dawk it-tmienja, kampjun ta’ erba’ kumpaniji ntgħażel fuq il-bażi tar-rappreżentattività tal-volum tal-bejgħ tagħhom, id-diversi tipi ta’ prodotti tagħhom u l-post fejn huma stabbiliti fl-Unjoni. L-ilmentatur u l-produtturi kkonċernati ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun.
(18)
L-erba’ produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienu jirrappreżentaw 62 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
1.2.5. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(19)
Minħabba l-għadd kbir ta’ importaturi identifikati fl-ilment, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub għall-importaturi fl-avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Erba’ produtturi pprovdew l-informazzjoni mitluba u ftiehmu li jiġu inklużi fil-kampjun saż-żmien stabbilit fl-avviż ta’ bidu. Minħabba n-numru baxx ta’ importaturi li ppreżentaw ruħhom, ġie deċiż li ma jiġix applikat teħid ta’ kampjuni.
(20)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-kumpaniji l-oħra kollha li ddikjaraw ruħhom fiż-żmien stipulat fl-avviż ta’ bidu. B’hekk intbagħtu kwestjonarji lill-GTI, il-produtturi esportaturi fl-Indja li ttieħdu fil-kampjun, l-erba’ importaturi fl-Unjoni li ppreżentaw ruħhom fi ħdan l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni u l-utenti kollha magħrufa li kienu kkonċernati bl-investigazzjoni.
(21)
Ġew riċevuti risposta mingħand il-GTI, il-produtturi esportaturi li ttieħdu fil-kampjun, il-produttur esportatur li talab eżami individwali, il-produtturi li ttieħdu fil-kampjun fl-Unjoni u importatur wieħed. Ebda risposta għall-kwestjonarju ma ġiet riċevuta minn utenti jew minn xi parti interessata oħra fil-proċedura. Barra minn dan, proporzjon maġġuri tal-produtturi tal-Unjoni ipprovdew id-dejta ġenerali mitluba għall-analiżi tal-ħsara.
(22)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u li qieset li hija meħtieġa għal determinazzjoni proviżorja tas-sussidjar, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjajjar ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-Gvern tal-Indja, tal-Gvern ta’ Maharashtra f’Mumbai, tal-uffiċċju reġjonali tal-GTI, u tal-partijiet li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanja u kumpaniji relatati ta’ bejgħ
-
Rodaciai SPA, l-Italja u kumpaniji relatati ta’ bejgħ
-
Roldan SA., Spanja u kumpaniji relatati ta’ bejgħ
-
Ugitech France SA., Franza u kumpaniji relatati ta’ bejgħ
Produtturi esportaturi fl-Indja
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharashtra
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer Indja Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(23)
L-investigazzjoni tas-sussidjar u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ћsara kopra l-perjodu mill-2007 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (il-perjodu meqjus).
2. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa vireg u staneg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar minn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali b’dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li joriġinaw mill-Indja (il-prodott ikkonċernat) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89.
2.2. Il-prodott simili
(25)
L-investigazzjoni wriet li l-prodotti manifatturati u mibjugħa fis-suq domestiku tal-Indja, li huma koperti minn din l-investigazzjoni, għandhom l-istess karatteristiċi u użi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi bħal dawk esportati minn dan il-pajjiż lejn is-suq tal-Unjoni. Bl-istess mod, il-prodotti manifatturati mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħa fis-suq tal-Komunità għandhom l-istess karatteristiċi u użi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi meta mqabbla ma’ dawk esportati lejn il-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat. Għalhekk, dawn jitqiesu proviżorjament li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. GĦOTI TA’ SUSSIDJU
3.1. Introduzzjoni
(26)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinsab fl-ilment u r-risposti għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji;
(b)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem;
(c)
L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni;
(d)
Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni;
(e)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni.
(27)
L-iskemi minn (a) sa (d) speċifikati aktar ‘il fuq huma bbażati fuq l-Att tal-1992 dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolament) (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn jinsabu miġbura fil-qosor fid-dokumenti “Politika ta’ Kummerċ Barrani”, li l-Ministeru tal-Kummerċ joħroġ kull ħames snin u jaġġorna regolarment. Żewġ dokumenti tal-Politika ta’ Kummerċ Barrani huma relevanti għall-PI ta’ din l-investigazzjoni, jiġifieri l-politika KB 04-09 u l-politika KB 09-14. Barra minn hekk, il-GTI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-politika KB 04-09 u l-politika KB 09-14 fil-“Manwal ta’ Proċeduri, Volum I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-Manwal ta’ Proċeduri huwa aġġornat ukoll fuq bażi regolari.
(28)
L-Iskema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni speċifikata aktar ‘il fuq taħt (e) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35 A tal-Att tal-1949 dwar ir-Regolamentazzjoni Bankarja, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (BRI) jagħti struzzjonijiet lill-banek kummerċjali dwar il-kreditu fuq l-esportazzjoni.
3.2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (DEPBS)
(a) Bażi Legali
(29)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-kapitolu 4.3 tal-politika KB 04-09 u l-politika KB 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(30)
Kull produttur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(31)
Esportatur jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur ta’ prodotti esportati skont din l-iskema. Dawn ir-rati DEPBS kienu stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu ddeterminati fuq il-bażi tan-Normi Standard ta’ Dħul-Ħruġ (Standard Input-Output Norms, “SIONs”), billi jkun ikkunsidrat il-kontenut preżunt importat ta’ dak li ddaħħal fil-prodott esportat u l-inċidenza tad-dazju doganali ta’ importazzjoni fuq dawn il-preżunti importazzjonijiet, mingħajr ma jingħata kas jekk id-dazji tal-importazzjoni kinux effettivament tħallsu jew le.
(32)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija trid tesporta. Fiż-żmien tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet Indjani li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-kreditu tad-DEPBS.
(33)
Instab illi skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jiddaħħlu fil-kotba fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jitwettaq l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawk il-krediti jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodott - ħlief għal prodotti kapitali u prodotti fejn hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli mingħajr l-ebda ostakolu u validi għall-perjodu ta’ 12-il xahar mid-data tal-ħruġ.
(34)
L-applikazzjoni għal krediti DEPBS tiġi ffajljata u tista’ tkopri ammont illimitat ta’ tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni. De facto ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti DEPBS. Is-sistema elettronika użata biex titħaddem id-DEPBS ma teskludix awtomatikament tranżazzjonijiet li jmorru lil hinn mill-iskadenza tal-perjodi ta’ sottomissjoni msemmija fil-Kapitolu 4.47 HOP I 04-09 u 09-14. Barra minn hekk, kif huwa pprovdut b’mod ċar fil-Kapitolu 9.3 tal-HOP I 04-09 u 09-14, applikazzjonijiet riċevuti wara li jgħaddu l-iskadenzi ta’ sottomissjoni jistgħu dejjem ikunu kkunsidrati bl-impożizzjoni ta’ ħlas ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(35)
Instab li tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun, Chandan Steel u l-kumpaniji fil-Venus group użaw din l-iskema matul il-PI.
(d) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(36)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribut finanzjarju mill-GTI, billi l-kreditu jintuża eventwalment biex ipaċi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur peress li jżid il-likwidità tiegħu.
(37)
Barra dan, id-DEPBS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(38)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għall-irtirar tad-dazju jew sistema sostituta ta’ rtirar skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbbiliti fl-Anness I, partita (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta’ rtirar) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess ta’ produzzjoni l-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-prodotti li fil-fatt jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs kienu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk kienx sar ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-partita (i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jikseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta prodotti mingħajr ma juri li kwalunkwe materjal ta’ input kien importat. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(39)
B’mod konformi mal-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensatorji ġie kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevitur li nstab li jeżisti matul il-PI. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju jingħata lir-riċevitur fil-punt ta’ żmien meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni taħt din l-iskema. F’dak il-mument, il-GTI jista’ jkollu jċedi d-dazji doganali, li jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt id-DEPBS jkun stmat bħala s-somma tal-krediti mogħtija fuq it-transazzjonijiet ta’ esportazzjoni kollha magħmula taħt din l-iskema matul il-PI.
(40)
Meta saru talbiet iġġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex wieħed jasal għall-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq l-ammont kollu ta’ dħul mill-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(41)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati matul il-PI varjat minn 1,5 % sa 3,4 %.
3.3. Skema ta’ Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme (AAS)
(a) Bażi legali
(42)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi minn 4.1.1 sa 4.1.14 tal-politika KB 04-09 u l-politika KB 2009-2014 u l-kapitoli 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 2004-2009 u tal-HOP I 2009-2014.
(b) Eliġibbiltà
(43)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa (44) hawn isfel. Dawk is-sottoskemi jvarjaw inter alia fil-portata tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi-esportaturi u n-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi sostenituri huma eliġibbli għall-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi u għall-AAS għas-sottoskemi tal-ħtieġa annwali. Il-manifatturi-esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji ta’ “meqjusa esportati” imsemmija fil-paragrafu 8.2 tal-politika FT2004-2009, bħal fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (“EOU”), huma eliġibbli għall-kategorija ta’ meqjusa esportati tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji ta’ “meqjusa esportati” skont is-sottoskemi tal-Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) u ħruġ ta’ ittra ta’ kreditu interna immedjatament kif tagħlaq dik ta’ qabel.
(c) Implimentazzjoni prattika
(44)
L-AAS tista’ tinħareġ għal:
(i) Esportazzjonijiet fiżiċi : Din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti għal importazzjoni bla dazju ta’ materjali ta’ input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta’ esportazzjoni speċifiku. “Fiżiku” f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta’ importazzjoni u obbligu ta’ esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott ta’ esportazzjoni huma speċifikati fil-liċenzja.
(ii) Rekwiżit annwali : Din l-awtorizzazzjoni mhix konnessa ma’ prodott ta’ esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp ta’ prodotti aktar wiesa’ (eż. prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta’ liċenzja jista’- sa ċertu limitu fil-valur iffissat fuq kif tkun marret l-esportazzjoni fiż-żmien ta’ qabel - jimporta bla ħlas ta’ dazju dak kollu li jkun se jintuża fil-manifattura ta’ kull oġġett li jaqa’ taħt dan il-grupp ta’ prodotti. Jista’ jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta u li jaqa’ taħt il-grupp ta’ produzzjoni li juża dan il-materjal eżenti mid-dazju.
(iii) Provvisti intermedji : Din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkun beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta’ produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedjarju jista’ jimporta materjali ta’ input mingħajr dazju u jista’ jikseb għal dan il-għan AAS għal provvisti intermedjarji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest.
(iv) Meqjusa esportati : Din is-sottoskema tippermetti lill-kuntrattur prinċipali li jimporta bla dazju l-materjal meħtieġ għall-produzzjoni tal-oġġetti li se jinbiegħu bħala “meqjusa esportati” lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafi minn 8.2(b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-politika KB 04-09. Skont il-Gvern tal-Indja, oġġetti meqjusa esportati jirreferu għal dawk it-tranżazzjonijiet li fihom il-prodotti fornuti ma jitilqux mill-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvista huma kkunsidrati bħala oġġetti meqjusa esportati sakemm il-prodotti jkunu manifatturati fl-Indja, eż. provvista ta’ prodotti lejn unità orjentata lejn l-esportazzjoni (EOU) jew lejn kumpanija lokalizzata f’żona ekonomika speċjali (SEZ);
(v) Ordni ta’ Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) : Id-detentur tal-AAS li għandu l-intenzjoni li jġib l-inputs minn sorsi indiġeni, minflok ma jimporta direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz tal-AROs. F’dawn il-każijiet l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma approvati lill-fornitur indiġenu wara kunsinna tal-oġġetti speċifikati fiha. L-approvazzjoni tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji fuq oġġetti meqjusa esportati kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-politika KB 04-09 (fi kliem ieħor AAS għal provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, irtirar ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa esportati u r-rifużjoni ta’ dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ rtirar/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli għal inputs indiġeni kif ukoll inputs importati.
(vi) Ittra ta’ kreditu interna wara l-oħra : Din is-sottoskema tkopri għal darb’oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista’ javviċina bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta biss fir-rigward tal-valur u l-volum ta’ oġġetti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għall-benefiċċji ta’ oġġetti meqjusa esportati kif spjegat fil-paragrafu 8.3 tal-politika KB 04-09 (jiġifieri l-AAS għall-provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, rtirar ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa esportati u rifużjoni ta’ dazju tas-sisa finali).
(45)
Żewġ kumpaniji rċevew konċessjonijiet taħt l-AAS marbuta mal-prodott ikkonċernat matul il-PI. Dawn il-kumpaniji għamlu użu minn waħda mis-sottoskemi, jiġifieri esportazzjonijiet fiżiċi AAS. Għalhekk mhux neċessarju li jkun stabbilit l-ammont ta’ kumpens tas-sottoskemi mhux użati li jibqa’.
(46)
Għal skopijiet ta’ verifika mill-awtoritajiet Indjani, detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa legalment obbligat li jżomm “kont veru u proprju tal-konsum u l-użu ta’ prodotti bla dazju importati/akkwistati domestikament” f’format speċifikat (kapitoli 4.26, 4.30 u Appendiċi 23 HOP I 04-09 u HOP I 09-14), jiġifieri reġistru ta’ konsum attwali. Dan ir-reġistru għandu jkun ivverifikat minn accountant estern kwalifikat/accountant tal-ispejjeż u x-xogħol li joħroġ ċertifikat li jiddikjara li r-reġistri preskritti u rekords relevanti kienu eżaminati u li l-informazzjoni mogħtija skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull rigward.
(47)
Fir-rigward tas-sottoskema użata matul il-PI mill-kumpaniji kkonċernati, jiġifieri l-esportazzjonijiet fiżiċi, il-konċessjoni ta’ importazzjoni u l-obbligu ta’ esportazzjoni huma ffissati fil-volum u fil-valur mill-GTI u jiġu ddokumentati fuq l-Awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, fil-ħin tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, it-tranżazzjonijiet korrispondenti għandhom ikunu dokumentati minn uffiċjali tal-Gvern fuq l-Awtorizzazzjoni. Il-volum ta’ importazzjonijiet awtorizzati taħt l-AAS huwa stabbilit mill-GTI fuq il-bażi ta’ Normi Standard ta’ Dħul-Ħruġ (Standard Input-Output Norms, “SIONs”) li jeżistu għall-biċċa l-kbira tal-prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat.
(48)
Il-materjali importati bħala inputs mhumiex transferibbli u jridu jintużaw biex jinħadem il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta’ esportazzjoni għandu jkun sodisdatt fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-liċenzja (24 xahar b’żewġ estensjonijiet possibbli ta’ sitt xhur kull wieħed).
(49)
L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li r-rekwiżiti tal-verifika stipulati mill-awtoritajiet Indjani jew ma kinux onorati jew ma ġewx ittestjati fil-prattika.
(50)
Waħda mill-kumpaniji investigati ma żammitx sistema li biha wieħed ikun jista’ jivverifika liema inputs ma kinux konsumati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti, kif stipulat mill-Politika KB (l-Appendiċi 23) u skont l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku. Fil-fatt, ma kien hemm ebda rekord ta’ konsum attwali. Il-bidliet fl-amministrazzjoni tal-politika KB 2004 sal-2009, li saru effettivi fil-ħarifa tal-2005 (it-trażmissjoni obbligatorja tar-reġistru tal-konsum lill-awtoritajiet Indjani fil-kuntest tal-proċedura ta’ fidi) għadhom ma ġewx applikati fil-każ ta’ din il-kumpanija. Għalhekk, l-implimentazzjoni de facto ta’ din id-dispożizzjoni ma setgħetx tiġi vverifikata, f’dan l-istadju.
(51)
Rigward il-kumpanija l-oħra, din ma żammitx ċertu reġistru ta’ produzzjoni u konsum. Madankollu, ir-reġistru tal-konsum għall-PI ma kienx disponibbli, u konsegwentement ma kienx possibbli li jiġu vverifikati inter alia ir-rekords tal-konsum sabiex jiġi stabbilit liema inputs ġew ikkonsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti, kif stipulat mill-politika KB (Appendiċi 23). Rigward ir-rekwiżiti tal-verifika li ssir referenza għalihom fil-premessa 46 iktar ‘il fuq, ma nżammu ebda rekords mill-kumpanija dwar kif saret din iċ-ċertifikazzjoni. Ma kien hemm ebda pjan ta’ verifika jew xi materjal ieħor ta’ appoġġ tal-verifika mwettqa (eż. rapport tal-verifika), ebda informazzjoni rreġistrata dwar il-metodoloġija użata u r-rekwiżiti speċifiċi meħtieġa għal tali xogħol rigoruż li kien jeħtieġ tagħrif tekniku ddettaljat dwar il-proċessi ta’ produzzjoni. Fil-qosor, huwa kkunsidrat li l-esportatur investigat ma kienx kapaċi juri li ġew issodisfati d-dispożizzjonijiet relevanti tal-politika KB.
(d) Konklużjoni dwar l-AAS
(52)
L-eżenzjoni mid-dazji ta’ importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribuzzjoni finanzjarja tal-GTI li tat benefiċċju lill-esportaturi investigati.
(53)
Barra minn hekk, l-esportazzjonijiet fiżiċi tal-AAS jiddependu b’mod ċar fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusa bħala speċifiċi u kumpensatorji skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr impenn li tesporta, kumpanija ma tistax tikseb benefiċċji taħt dawn l-iskemi.
(54)
Is-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar jew sistema sostituta ta’ rtirar ta’ dazju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dan ma jikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistema sostituta ta’ rtirar) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament xi sistema jew proċedura ta’ verifika biex jikkonferma jekk u f’liema ammonti l-inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ sistemi sostituti ta’ rtirar, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Huwa kkunsidrat ukoll li l-SIONs għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li fihom infushom ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika ta’ konsum attwali peress li d-disinn ta’ dawk in-normi standard ma jippermettix li l-GTI tivverifika bi preċiżjoni suffiċjenti x’ammonti ta’ inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GI ma għamilx eżami ulterjuri bbażat fuq l-inputs attwali involuti, għalkemm normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku).
(55)
Din is-sottoskema hija għalhekk kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(56)
Fin-nuqqas ta’ sistemi ta’ rtirar jew sistemi sostituti ta’ rtirar awtorizzati, il-benefiċċju kumpensabbli huwa r-remissjoni ta’ dazji ta’ importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tal-inputs. F’dan ir-rigward, huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-kumpens tar-remissjoni “żejda” tad-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kundizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li l-remissjoni żejda ta’ dazji tista’ tiġi kkumpensata. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma kinux sodisfatti fil-każ preżenti. Għalhekk, jekk ma jintweriex proċess ta’ sorveljanza adegwat, l-eċċezzjoni msemmija fuq għal skemi ta’ rtirar tad-dazju mhijiex applikabbli u r-regola normali tal-għoti ta’ kumpens għall-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul ċeduti), tapplika, aktar milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhuwiex il-kompitu tal-awtorità ta’ investigazzjoni biex tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Għall-kuntrarju, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità ta’ investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti sabiex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(57)
L-ammont ta’ sussidju għall-kumpaniji li użaw l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta’ dazji ta’ importazzjoni ċeduti (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal importat skont is-sottoskema matul il-PI (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, tariffi imħallsa neċessarjament sabiex jinkiseb is-sussidju kienu mnaqqsa mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq il-fatturat mill-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur adattat, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(58)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati għall-PI tammonta għal 0,8 % u 1,5 % rispettivament.
3.4. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (EPCGS)
(59)
L-investigazzjoni wriet li tnejn mill-kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul il-PI. Madankollu, instab li l-inċentivi li rċevew kienu negliġibbli. Għalhekk, ġie kkunsidrat li ma kienx neċessarju li jiġi evalwat ulterjorment f’din l-investigazzjoni jekk is-sistema hijiex kumpensatorja.
3.5. Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (EOUS)
(60)
Instab li waħda mill-kumpaniji fil-kampjun kellha l-istatus ta’ EOU u rċeviet sussidji fil-PI.
(a) Bażi legali
(61)
Id-dettalji tal-iskema EOU jinsabu fil-kapitolu 6 tal-politika KB 04-09 u l-politika KB 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 6 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibilità
(62)
Ħlief għall-kumpaniji purament kummerċjali, l-impriżi kollha, li fil-prinċipju, jintrabtu li jesportaw il-produzzjoni sħiħa tagħhom ta’ oġġetti jew servizzi jistgħu jiġu stabbiliti taħt l-EOUS. Impriżi fis-setturi industrijali jridu jissodisfaw limitu minimu ta’ investiment f’assi fissi biex ikunu eliġibbli għall-EOUS.
(c) Implimentazzjoni prattika
(63)
Unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni jistgħu jiġu lokalizzati u stabbiliti kullimkien fl-Indja.
(64)
L-applikazzjoni għal status ta’ EOU trid tinkludi d-dettalji għall-perjodu tal-ħames snin li jkunu ġejjin fuq, inter alia, il-kwantitajiet ta’ produzzjoni ppjanati, il-valur ipproġettat tal-esportazzjoni, ħtiġijiet ta’ importazzjoni u ħtiġijiet indiġeni. Wara aċċettazzjoni mill-awtoritajiet tal-applikazzjoni tal-kumpanija, it-termini u l-kundizzjonijiet annessi ma’ din l-aċċettazzjoni għandhom ikunu kkomunikati lill-kumpanija. Il-ftehim ta’ rikonoxximent bħala kumpanija taħt l-EOUS huwa validu għal perjodu ta’ ħames snin. Il-ftehim jista’ jkun imġedded għal iktar perjodi.
(65)
Obbligu kruċjali ta’ EOU, kif spjegat fil-politika KB 2004-2009 u l-politika KB 2009-2014 huwa li jinkiseb dħul nett ta’ valuta barranija (NFE- net foreign exchange), jiġifieri f’perjodu ta’ referenza (5 snin) il-valur totali tal-esportazzjonijiet irid ikun ikbar mill-valur totali tal-oġġetti importati.
(66)
Unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni huma intitolati għall-konċessjonijiet li ġejjin:
(i)
eżenzjoni minn dazji ta’ importazzjoni fuq kull tip ta’ prodott (inkluż prodotti kapitali, materja prima u oġġetti ta’ konsum) meħtieġa għall-manifattura, il-produzzjoni, l-ipproċessar jew f’konnessjoni magħhom;
(ii)
eżenzjoni minn dazju tas-sisa fuq prodotti akkwistati minn sorsi indiġeni;
(iii)
rimborż ta’ taxxa fuq il-bejgħ ċentrali mħallsa fuq merkanzija miksuba lokalment;
(iv)
il-faċilità li tinbiegħ parti mill-produzzjoni fuq is-suq domestiku sa massimu ta’ 50 % tal-valur FOB tal-esportazzjonijiet, soġġett għall-kisba ta’ dħul pożittiv NFE mal-ħlas ta’ dazji konċessjonali, jiġifieri dazji tas-sisa fuq prodotti lesti;
(v)
rimbors parzjali ta’ dazju mħallas fuq fjuwil akkwistat minn kumpaniji taż-żejt domestiċi;
(vi)
eżenzjoni minn taxxa fuq id-dħul normalment dovuta fuq profitti miksuba fuq bejgħ ta’ esportazzjoni b’mod konformi mat-Taqsima 10B tal-Att tat-Taxxa fuq id-Dħul, għal perjodu ta’ 10 snin wara l-bidu tal-operat tagħha.
(67)
Unitajiet li joperaw taħt dawn l-iskemi huma marbuta taħt is-sorveljanza tal-uffiċjali tad-dwana.
(68)
Huma legalment obbligati li jżommu kont kif suppost tal-importazzjonijiet kollha, tal-konsum u tal-użu tal-materjali importati u tal-esportazzjonijiet li jkunu saru b’mod konformi mal-paragrafu relevanti ta’ HOP I 2009-2014. Dawn id-dokumenti għandhom jiġu sottomessi perjodikament lill-awtoritajiet kompetenti fl-Indja permezz ta’ rapporti ta’ progress trimestrali u annwali.
(69)
Madankollu, kif tgħid it-taqsima relevanti tal-HOP I 2009-2014, “[EOU] f’ebda punt m’għandha tkun meħtieġa tikkorrelata kull konsenja ta’ importazzjoni mal-esportazzjonijiet tagħha, it-trasferimenti lil unitajiet oħrajn, bejgħ fid-DTA jew stokks”.
(70)
Il-bejgħ domestiku jintbagħat u jiġi rreġistrat fuq bażi ta’ awtoċertifikazzjoni. Il-proċess ta’ spedizzjoni ta’ konsenji ta’ esportazzjoni ta’ EOU jiġi ssorveljat minn uffiċjal tad-dwana/sisa.
(71)
F’dan il-każ, l-EOUS intuża minn wieħed mill-esportaturi li kkoopera fit-teħid tal-kampjun. L-esportatur li kkoopera uża l-iskema biex jimporta materja prima, oġġetti tal-konsum u oġġetti kapitali ħielsa minn dazji tal-importazzjoni, biex jakkwista prodotti ħielsa domestikament mid-dazju tas-sisa u biex jikseb rimbors tat-taxxa fuq il-bejgħ, u biex ibiegħ parti mill-produzzjoni tiegħu fis-suq domestiku. L-esportatur li kkoopera b’hekk ħa l-benefiċċji kollha deskritti fil-premessa 66 iktar ‘il fuq taħt (i) sa (vi). Madankollu, fir-rigward tal-eżenzjoni mit-taxxa fuq id-dħul skont it-Taqsima 10B tal-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul, l-investigazzjoni wriet li, sa mill-1 ta’ April 2010, il-kumpanija mhux ser tkun eliġibbli aktar għal din l-eżenzjoni. Għaldaqstant, id-dispożizzjonijiet ta’ eżenzjoni mit-taxxa fuq id-dħul tal-EOU ma ġewx ikkunsidrati ulterjorment fil-kuntest ta’ din l-investigazzjoni.
(d) Konklużjonijiet dwar l-EOUS
(72)
L-eżenzjonijiet ta’ EOU minn tliet tipi ta’ dazji ta’ importazzjoni (“id-dazju doganali bażiku”, “taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali” u “taxxa parafiskali fuq l-edukazzjoni sekondarja ogħla”) u r-rimborż tat-taxxa fuq il-bejgħ huma kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-GTI fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-introjtu tal-Gvern li kien ikun dovut fin-nuqqas ta’ din l-iskema huwa ċedut, u b’hekk jingħata benefiċċju lill-EOU fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, billi jkun hemm titjib fil-likwidità peress li ma jkollhomx jitħallsu d-dazji li normalment ikunu dovuti u billi jinkiseb rimbors tat-taxxa fuq il-bejgħ.
(73)
L-eżenzjoni mid-dazju tas-sisa u mill-ekwivalenti tad-dazju ta’ importazzjoni tiegħu (“EED”), madankollu, ma twassalx għal dħul predeterminat li nkella jkun dovut. Id-dazju tas-sisa u d-dazju doganali addizzjonali, jekk imħallas, jista’ jintuża bħala kreditu għall-passivi tad-dazju futuri tagħha stess (‘l hekk imsejjaħ “mekkaniżmu ta’ CENVAT”) li hija sistema komparabbli għall-VAT u li tippermetti lil kumpaniji Indjani sabiex jikkontrobilanċjaw taxxi fuq xiri bit-taxxi pagabbli fuq il-bejgħ. Għaldaqstant, dawn id-dazji mhumiex definittivi. Permezz tal-kreditu “CENVAT”, valur miżjud biss iġorr dazju definittiv, mhux il-materjali ta’ input.
(74)
Għaldaqstant, l-eżenzjoni biss mid-dazju doganali bażiku, taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali, taxxa parafiskali fuq l-edukazzjoni sekondarja ogħla u r-rimbors tat-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali, jikkostitwixxu sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Huma assoċjati fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusin li huma speċifiċi u kumpensatorji skont l-Artikolu 4(4)(a), l-ewwel subparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku. L-iskop ta’ EOU li tesporta kif spjegat fil-kapitolu 6.1 tal-politika-FT 2009-2014 huwa conditio sine qua non biex jinkisbu l-inċentivi.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(75)
Għaldaqstant, il-benefiċċju kumpensatorju huwa l-eżenzjoni mid-dazju doganali bażiku tad-dazji fuq l-importazzjoni, taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali, taxxa parafiskali fuq l-edukazzjoni sekondarja ogħla li normalment tkun dovuta malli ssir l-importazzjoni kif ukoll ir-rimbors tat-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali, matul il-PI.
(i) Eżenzjoni mid-dazji ta’ importazzjoni (dazju doganali bażiku, taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali, taxxa parafiskali fuq l-edukazzjoni sekondarja ogħla), rimbors tat-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali fuq materja prima u oġġetti li jikkunsmaw ruħhom
(76)
L-ammont ta’ sussidju għall-esportatur li huma unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-dazji ta’ importazzjoni predeterminati (dazju doganali bażiku, taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali, taxxa parafiskali fuq l-edukazzjoni sekondarja ogħla) fuq il-materjali importati għall-EOU in ġenerali u t-taxxa fuq il-bejgħ rimborsata matul il-PI. Id-drittijiet imġarrba b’mod neċessarju sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu skont l-Artikolu 7(1) tar-Regolament bażiku minn din is-somma sabiex jirriżulta ammont ta’ sussidju bħala numeratur. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq il-fatturat tal-esportazzjoni xieraq iġġenerat matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-prestazzjoni ta’ esportazzjoni u ma ngħatax permezz ta’ referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Il-marġini ta’ sussidju miksub taħt l-EOUS għall-kumpanija kellu x’jaqsam ma’ ammonti sa 4,3 %.
(ii) Eżenzjoni minn dazji ta’ importazzjoni (dazju doganali bażiku, taxxa parafiskali tal-edukazzjoni fuq id-dazju doganali, taxxa parafiskali fuq edukazzjoni sekodanrja ogħla) fuq oġġetti kapitali
(77)
Oġġetti kapitali mhumiex inkorporati fiżikament fl-oġġetti lesti. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju għall-kumpanija kkonċernata ġie kkalkolat fuq il-bażi tal-ammont ta’ dazju doganali mhux imħallas fuq oġġetti kapitali importati mifruxin fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ tali oġġetti kapitali f’waħda mill-kumpaniji investigati. L-ammont hekk ikkalkulat huwa mbagħad attribwibbli għall-PI u ġie aġġustat billi ġew miżjudin miegħu l-imgħaxijiet ta’ matul dan il-perjodu sabiex jirrifletti l-valur tal-benefiċċju tul iż-żmien u b’hekk ikun stabbilit il-benefiċċju kollu ta’ din l-iskema għal min irċevih. Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni xieraq iġġenerat matul il-PI bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma jkunx ingħata b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati. Il-marġini tas-sussidju b’hekk miksub għall-kumpanija kkonċernata kien negliġibbli.
3.6. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (ECS)
(a) Bażi legali
(78)
Id-dettalji tal-iskema huma stabbiliti fiċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) u ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) tar-Reserve Bank of India (RBI), li hija indirizzata lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(b) Eliġibilità
(79)
L-esportaturi li jimmanifatturaw u n-negozjanti esportaturi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(80)
Skont din l-iskema, ir-RBI jiffissal-limiti massimi ta’ rati ta’ imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, kemm fir-rupee Indjan kif ukoll f’muniti barranin, li l-banek kummerċjali jistgħu jiċċarġjaw lill-esportatur. L-ECS jikkonsisti f’żewġ sottoskemi, l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Qabel l-Oġġetti Jintbagħtu Barra (kreditu għall-ippakkjar), li tkopri krediti pprovduti lil esportatur għall-iffinanzjar tax-xiri, proċessar, manifatturar, imballaġġ u/jew trasport ta’ prodotti qabel l-esportazzjoni, u l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Wara li l-Oġġetti Jintbagħtu Barra, li tipprovdi għal self ta’ kapital tal-ħidma bl-iskop li jiġu ffinanzjati riċevibbli tal-esportazzjoni. Ir-RBI ordna lill-banek ukoll biex jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom għall-iffinanzjar tal-esportazzjoni.
(81)
Bħala riżultat taċ-Ċirkulari Prinċipali tar-RBI, l-esportaturi jistgħu jiksbu krediti għall-esportazzjoni b’rati ta’ imgħax preferenzjali meta mqabbla mar-rati ta’ mgħax għall-kreditu kummerċjali ordinarji (kreditu f’kontanti), li huma ffissati purament skont il-kundizzjonijet tas-suq. Id-differenza fir-rati tista’ tonqos għal kumpaniji bi klassifikazzjoni tal-kreditu tajba. Kumpaniji bi klassifikazzjonijiet tajbin jistgħu jkunu f’pożizzjoni li jiksbu krediti ta’ esportazzjoni u kreditu fi flus kontanti bl-istess kundizzjonijiet.
(82)
Instab li waħda mill-kumpaniji użat din l-iskema matul il-PI.
(d) Konklużjoni dwar l-ECS
(83)
Ir-rati ta’ imgħax preferenzjali ta’ kreditu tal-ECS stabbiliti miċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI msemmija fil-premessa 78 jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż tal-imgħax ta’ esportatur meta mqabbla mal-ispejjeż ta’ kreditu stabbiliti purament mill-kundizzjonijiet tas-suq u li jikkonferixxu f’dan il-każ benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fuq tali esportatur. Il-finanzjament ta’ esportazzjoni mhuwiex per se iktar sigur mill-finanzjament domestiku. Fil-fatt, huwa ġeneralment ikkunsidrat li huwa iktar riskjuż u l-firxa tas-sigurtà meħtieġa għal ċertu kreditu, irrispettivament mill-għan ta’ finanzjar, hija deċiżjoni purament kummerċjali ta’ bank kummerċjali partikolari. Differenzi fir-rati fir-rigward ta’ banek differenti huma r-riżultat tal-metodoloġija tar-RBI li tistabbilixxi rati ta’ self massimi għal kull bank kummerċjali individwalment.
(84)
Minkejja li l-krediti preferenzjali taħt l-ECS jingħataw mill-banek kummerċjali, dan il-benefiċċju huwa kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li la l-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku u lanqas il-Ftehim dwar Sussdiji u Miżuri Kumpensatorji ma jirrikjedu ħlasijiet fuq il-kontijiet pubbliċi, pereżempju r-rimborż tal-banek kummerċjali mill-GTI, biex jistabbilixxi sussidju, iżda direzzjoni tal-gvern biss biex jiġu esegwiti l-funzjonijiet imsemmija fil-punti (i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 3(1)(a) tar-Regolament bażiku. Ir-RBI huwa korp pubbliku u għalhekk jaqa’ taħt id-definizzjoni ta’ “gvern” kif stabbilit fl-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku. Huwa 100 % taħt il-pussess tal-gvern, isegwi għanijiet ta’ politika pubblika, eż. politika monetarja, u l-maniġment tiegħu huwa maħtur mill-Gvern tal-Indja. Ir-RBI jidderieġi korpi privati, skont it-tifsira tat-tieni inċiż tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku, billi l-banek kummerċjali huma marbuta mill-kundizzjonijiet li jimponi, inter alia, fir-rigward tal-livelli massimi għal rati ta’ mgħax fuq krediti ta’ esportazzjoni obbligatorji fiċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI u d-dispożizzjonijiet tar-RBI li banek kummerċjali għandhom jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom lejn finanzjament ta’ esportazzjoni. Din id-direzzjoni tobbliga lil banek kummerċjali biex iwettqu funzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, f’dan il-każ li jipprovdu self fil-forma ta’ finanzjament ta’ esportazzjoni preferenzjali. Trasferiment dirett bħal dan ta’ fondi fil-forma ta’ self skont ċerti kundizzjonijiet normalment jaqa’ f’idejn il-gvern, u l-prattika fl-ebda sens reali ma hija differenti, minn prattiċi normalment segwiti mill-gvernijiet, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa meqjus li huwa speċifiku u kumpensatorju billi r-rati ta’ imgħax preferenzjali huma relatati mal-iffinanzjar tat-transazzjonijiet tal-esportazzjoni u għalhekk assoċjati mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(85)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għal krediti ta’ esportazzjoni użati matul il-PI u l-ammont li kien ikun pagabbli għal krediti kummerċjali ordinarji użati mill-kumpanija kkonċernata. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kien allokat fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(86)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PI jammonta għal 0,4 %.
3.7. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(87)
Fuq il-bażi tas-sejbiet, kif mogħtija fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt, l-ammont totali ta’ sussidji kumpensatorji, imfissra ad valorem, instabu fil-medda minn 3,3 % sa 4,3 %:
SKEMA→
DEPBS (*)
AAS (*)
EOU (*)
ECS (*)
Total
KUMPANIJA
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % sa 3,4 %
0 sa 0,8 %
3,3 % (**)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
Skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini tas-sussidju għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun, ikkalkolat fuq il-bażi tal-marġini medju tas-sussidju b’piż differenzjat stabbilit għall-kumpaniji fil-kampjun li kkooperaw, huwa ta’ 4,0 %.
(89)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Kif imsemmi fil-premessa (10) fuq, it-tqabbil bejn id-dejta ta’ importazzjoni tal-Eurostat u l-volumi ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat irrapportati għall-perjodu ta’ investigazzjoni mill-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw, mal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni juri li l-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Indjani kien wieħed għoli ħafna, jiġifieri 100 %. Minħabba dan il-livell għoli ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpaniji kollha li ma kkooperawx hija stabbilita fil-livell għall-kumpanija bl-ogħla rata individwali, jiġifieri 4,3 %,
4. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. Produzzjoni tal-Unjoni
(90)
Ir-riżultat tal-produtturi tal-Unjoni li ġejjin ġie kkunsidrat għall-istabbiliment tal-volum tal-produzzjoni tal-Unjoni:
-
tmien produtturi li f’isimhom infetaħ l-ilment,
-
erba’ produtturi li appoġġjaw il-proċediment,
-
tnax il-produttur ieħor tal-Unjoni elenkati fl-ilment, li la kienu kwerelanti u lanqas kienu qegħdin jappoġġjaw il-proċediment iżda li ma opponewx din l-investigazzjoni.
(91)
Bħala konsegwenza ta’ dan, il-produzzjoni tal-Unjoni hija magħmula minn dawn l-24 kumpanija għall-fini tal-analiżi tad-dannu b’mod ġenerali.
4.2. Kampjunar tal-produtturi Komunitarji
(92)
Kif imsemmi fuq fil-premessa 17, intgħażel kampjun magħmul minn erba’ kumpaniji minn dawk il-produtturi li għarrfu lilhom infushom lill-Kummissjoni u ġiet ipprovduta, kif speċifikat fl-avviż ta’ inizjazzjoni, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodotti ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(93)
Dawn l-erba’ produtturi tal-Unjoni nklużi fil-kampjun jammontaw għal 62 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Ujoni matul il-PI.
5. DANNI
5.1. Kummenti preliminari
(94)
Id-danni ġew stmati fuq il-bażi tat-tendenzi fir-rigward tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir miġbur fuq il-livell tal-industrija totali tal-Unjoni u tendenzi li jikkonċernaw il-prezzijiet, l-impjiegi, il-produttività, il-profitabbiltà, il-likwidità, l-abbiltà li jżidu l-kapital u investimenti, stokks, redditu fuq l-investiment u pagi miġburin fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni kkampjunati.
5.2. Konsum tal-Unjoni
(95)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata, id-dejta dwar il-bejgħ tal-produtturi l-oħrajn tal-Unjoni kif ipprovdut mill-kwerelant, id-dejta dwar il-volum tal-importazzjoni fis-suq tal-Unjoni miksuba mill-Eurostat għall-perjodu mill-2007 sal-2009 u t-tweġibiet għall-mistoqsijiet dwar it-teħid ta’ kampjuni għall-PI.
2007
2008
2009
PI
Il-konsum tal-Komunità f’tunnellati
315 143
285 548
186 198
202 019
Indiċi (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-ħażniet naqsu b’36 %. Mill-2007 sal-2009, il-konsum naqas b’41 % iżda żdied kemmxejn b’5 punti perċentwali bejn l-2009 u l-PI.
(97)
It-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kkontribwixxa għat-tnaqqis fil-konsum mill-2008, li matulu, l-utenti tal-prodott ikkonċernat bħalma huma l-industrija tal-karozzi, tal-apparat domestiku, l-industriji tal-kimiċi u tal-bini, esperjenzaw tnaqqis serju fid-domanda għall-prodotti tagħhom. Fit-tieni nofs tal-PI, is-sitwazzjoni tas-suq bdiet titjieb xi ftit, u dan wassal għal żieda żgħira fid-domanda għall-prodott ikkonċernat meta mqabbel mal-ewwel nofs tal-PI.
5.3. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
5.3.1. Ammont u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
2007
2008
2009
PI
Importazzjonijiet mill-Indja f’tunnellati
32 754
31 962
18 759
23 792
Indiċi (2007 = 100)
100
98
57
73
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Indiċi (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Fuq il-bażi tal-Eurostat għall-perjodu mill-2007 sal-2009 u t-tweġibiet għall-mistoqsijiet dwar it-teħid ta’ kampjuni għall-PI, importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, segwew it-tendenza ‘l isfel tal-konsum tal-UE u naqsu b’27 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-akbar tnaqqis seħħ bejn l-2008 u l-2009 meta l-importazzjonijiet waqgħu b’41 punt perċentwali. Imbagħad, l-importazzjonijiet żdiedu b’16-il punt perċentwali bejn l-2009 u l-PI
(99)
Minħabba li dan it-tnaqqis huwa iktar baxx mit-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, is-sehem mis-suq tal-produtturi Indjani żdied kemmxejn minn 10,39 % fl-2007 għal 11,78 % fil-PI.
5.3.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
2007
2008
2009
PI
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Indja f’EUR/tunnellata
3 504
2 908
2 138
1 971
Indiċi (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mill-Indja naqas b’44 % bl-ikbar tnaqqis iseħħ bejn l-2008 u l-2009 meta l-prezzijiet waqgħu bi 22 punt perċentwali. Għalkemm dan it-tnaqqis segwa t-tendenza ‘l isfel tal-prezzijiet tal-materja prima, għandu jiġi nnotat li matul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-prezz medju tal-importazzjoni għal kull unità mill-Indja kien ferm inqas mill-prezz medju tal-importazzjoni għal kull prezz tal-bejgħ ta’ kull unità tal-industrija tal-Unjoni, u dan jirriżulta fi pressjoni b’saħħitha fuq il-prezz fir-rigward tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni.
(101)
Tqabbil għall-PI bejn il-prezzijiet ex-works tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata għal klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni bil-prezzijiet tal-fruntiera tal-Unjoni tas-CIF ta’ produtturi esportaturi fl-Indja, aġġustati kif dovut għall-ispejjeż tal-ħatt u għall-approvazzjoni doganali, wera twaqqigħ fil-prezz li kien ivarja bejn 16,7 % u 18,2 %.
5.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(102)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżaminar tal-impatt tal-importazzjonijiet issusidjati mill-Indja fuq l-industrija tal-Unjoni, inkluda analiżi tal-fatturi ekonomiċi relevanti kollha li kellhom impatt fuq l-istat tal-industija mill-2007 sal-PI.
5.4.1. Dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni in ġenerali
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2007
2008
2009
PI
Volum ta’ produzzjoni f’tunnellati
296 576
262 882
159 397
170 557
Indiċi (2007 = 100)
100
89
54
58
Kapaċità ta’ produzzjoni f’tunnellati
478 174
491 016
486 755
476 764
Indiċi (2007 = 100)
100
103
102
100
Użu tal-kapaċità
62 %
54 %
33 %
36 %
Indiċi (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Bejn l-2007 u l-PI, il-produzzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 42 % filwaqt li l-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet stabbli, u dan wassal sabiex ir-rata ta’ użu tal-kapaċità tonqos b’26 punt perċentwali. It-tnaqqis fil-produzzjoni kien ikbar minn dak tal-konsum tal-Unjoni li naqas b’36 % fuq il-perjodu kkunsidrat.
(b) Il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq
2007
2008
2009
PI
Bejgħ fl-UE f’tunnellati
255 300
230 344
154 602
164 191
Indiċi (2007 = 100)
100
90
61
64
Sehem mis-suq (% tal-konsum tal-Unjoni)
81 %
81 %
83 %
81 %
Indiċi (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
L-ammont ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili meta mibjugħ lill-ewwel klijent indipendenti fuq is-suq tal-Unjoni naqas b’36 % tul il-perjodu kkunsidrat bl-akbar tnaqqis iseħħ bejn l-2008 u l-2009 meta l-bejgħ waqa’ b’29 punt perċentwali. Il-bejgħ imbagħad żdied kemmxejn bi 3 punti perċentwali bejn l-2009 u l-PI.
(105)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli f’livell ta’ madwar 81 % tul il-perjodu kkunsidrat.
(c) Tkabbir
(106)
Minħabba li kemm il-konsum tal-Unjoni kif ukoll il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’36 % fuq il-perjodu kkunsidrat, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli f’81 %.
(d) Id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali
(107)
Meta jitqiesu l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt tal-marġnijiet effettivi tas-sussidju fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
5.4.2. Id-dejta li tikkonċerna l-produtturi tal-Unjoni meħuda fil-kampjun
(a) Ħażniet
(108)
Fil-biċċa l-kbira tal-każijiet, l-industrija tal-Unjoni tipproduċi skont l-ordnijiet, għaldaqstant il-ħażniet ma jistgħux jitqiesu bħala indikatur tad-danni ta’ min joqgħod fuqu. It-tendenzi fil-ħażniet qegħdin jingħataw għal għanijiet ta’ informazzjoni. Iċ-ċifri ta’ hawn taħt jirreferu biss għall-kumpaniji fil-kampjun u huma rappreżentattivi tal-volum tal-istokk fl-aħħar ta’ kull perjodu.
2007
2008
2009
PI
Ħażniet tal-għeluq f’tunnellati
25 315
27 736
24 032
19 730
Indiċi (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Il-volum tal-ħażniet naqas bi 22 % matul il-perjodu kkunsidrat, iżda bħala perċentwal tal-produzzjoni, il-ħażniet żdiedu minn 16 % sa 19,5 %.
(b) Prezzijiet tal-bejgħ medji għal kull unità fuq is-suq tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
2007
2008
2009
PI
Il-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Indiċi (2007 = 100)
100
81
56
56
Spejjeż tal-produzzjoni ta’ unità
4 003
3 408
2 900
2 773
Indiċi (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Il-prezzijiet medji tal-unità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata għal klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni naqsu b’44 % bejn l-2007 u l-PI bl-ikbar tnaqqis iseħħ bejn l-2008 u l-2009 meta l-prezzijiet waqgħu b’25 punt perċentwali. Madankollu, parti minn dan it-tnaqqis kienet dovuta għall-waqgħa fil-kost tal-unità ta’ produzzjoni tal-prodott ikkonċerant li naqas b’31 % fil-perjodu kkunsidrat. Il-waqgħa fil-kost għal kull unità kienet dovuta prinċipalment għat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima. Dan it-tnaqqis kien modifikat xi ftit biż-żieda fil-proporzjon ta’ spejjeż fissi għal kull unità prodotta, minħabba użu iktar baxx tal-kapaċità.
(c) Impjiegi, produttività u spiża tax-xogħol
2007
2008
2009
IP
Numru ta’ impjegati
1 044
1 007
947
885
Indiċi
100
97
91
85
Produttività (tunnellati/impjegat)
149
141
97
115
Indiċi
100
94
65
77
Spejjeż medji tax-xogħol għal kull impjegat
47 686
48 062
47 131
49 972
Indiċi
100
101
99
105
(111)
L-għadd ta’ impjegati tnaqqas bi 15 % fuq il-perjodu kkunsidrat minħabba t-tnaqqis tal-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni.
(112)
Fir-rigward tal-ispejjeż medji tax-xogħol għal kull impjegat, dawn żdiedu xi ftit b’5 % tul il-perjodu kkunsidrat. Din hija meqjusa bħala żieda naturali u hija inqas mir-rata tal-inflazzjoni matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, għandu jiġi nnotat li l-ispejjeż tax-xogħol ma jiffurmawx parti sinifikanti mill-ispiża totali tal-produzzjoni għall-vireg tal-azzar li ma jissaddadx.
(d) Il-profitabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abilità ta’ żieda fil-kapital
2007
2008
2009
IP
Il-profitabilità tal-bejgħ fl-UE (% ta’ bejgħ nett)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Indiċi
100
37
- 135
-83
Likwidità (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Indiċi
100
30
-29
-7
L-investimenti (1 000 EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Indiċi (2007 = 100)
100
87
24
23
Ir-redditu mill-investimenti
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Indiċi (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Il-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili tfisser bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Tul il-perjodu kkunsidrat, il-profitabilità waqgħet b’mod sinifikanti u daret minn profitt ta’ iktar minn 9 % fl-2007 għal telf ta’ kważi 8 % fil-PI. L-akbar waqa’ fil-profitti dehret bejn l-2008 u l-2009, jiġifieri b’aktar minn 16-il punt perċentwali.
(114)
Il-likwidità netta ġġenerata mill-prodott simili naqset minn 107 % mill-2007 sal-PI.
(115)
L-investiment annwali fil-produzzjoni tal-prodott simili naqset b’77 % fil-perjodu kkunsidrat.
(116)
Ir-redditu fuq l-investiment (ROI), imfisser bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett kontabbli tal-investimenti, segwa t-tendenza negattiva tal-profitabilità, u naqas b’134 punt perċentwali.
(117)
Ma kien hemm ebda indikazzjoni li l-industrija sofriet minn abilità mnaqqsa biex iżżid il-kapital tul il-perjodu kkunsidrat.
5.5. Konklużjoni dwar id-danni
(118)
Matul il-perjodu kkunsidrat, kważi l-indikaturi kollha tad-danni rilevanti għall-industrija tal-Unjoni żviluppaw b’mod negattiv.
(119)
Il-konsum tal-Unjoni naqas b’36 %, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’36 % u l-użu tal-kapaċità naqas bi 42 %. Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-produtturi tal-Unjoni kkampjunati naqsu b’44 % għal livell taħt il-kost. Dawn segwew it-tnaqqis fil-prezz tal-importazzjonijiet Indjani sabiex jinżamm ċertu volum ta’ bejgħ u produzzjoni u produzzjoni sabiex jiġu koperti l-ispejjeż fissi.
(120)
Il-profitabilità daret minn profitt ta’ 9,5 % fl-2007 għal telf ta’ kważi 8 % fil-PI. L-investimenti, il-likwidità u r-redditu fuq l-investimenti segwew it-tendenza negattiva wkoll, naqsu b’77 %, 107 % u 246 punt perċentwali rispettivament tul il-perjodu kkunsidrat.
(121)
Indikatur wieħed biss, jiġifieri s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, baqa’ stabbli f’livell ta’ 81 %.
(122)
Fid-dawl ta’ dak li ngħad aktar ‘il fuq, qiegħed jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet minn dannu materjali fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(123)
Skont l-Artikolu 8(5) u l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jkun jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufin oħrajn għajr l-importazzjonijiet issussidjati, li jistgħu fl-istess waqt ikunu qegħdin jagħmlu danni lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex jiżguraw li dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma ġiex attribwit għall-importazzjonijiet issussidjati.
6.2. Effett tal-importazzjonijiet issussidjati
(124)
It-tnaqqis fil-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ 44 % tul il-perjodu kkunsidrat, kif ukoll il-marġni għoljin tat-twaqqigħ fil-prezzijiet misjub waqt il-PI, li varjaw minn 16,7 % sa 18,2 %, ikkoinċida mad-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(125)
Minħabba l-livell ta’ sussidju tal-esportaturi li kkooperaw, il-livell tal-prezz baxx tal-importazzjonijiet issussidjati li waqqa’ ferm il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, il-preżenza tagħhom fis-suq tal-Unjoni kellha rwol sinifikanti fit-tisħiħ tat-tendenza negattiva fuq il-prezzijiet tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni. Id-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni jidher bl-aktar mod ċar fil-livell baxx tal-prezzijiet tal-bejgħ u fil-livell drammatiku tat-telf finanzjarju mġarrab mill-industrija.
(126)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b’mod sostanzjali, u dan ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni sabiex tbaxxi l-prezzijiet tagħha sabiex iżżomm ċertu fatturat, iżda bi prezzijiet li jġibu telf, sabiex għallinqas tkopri l-ispejjeż fissi. B’konsegwenza ta’ dan, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar sewwa mill-2008.
(127)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal aktar ‘il fuq, qiegħed jiġi proviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, li waqqgħu b’mod sostanzjali l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI, kellhom rwol determinanti fid-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni, li huwa rifless fis-sitwazzjoni finanzjarja dgħajfa tagħha u fid-deterjorament ta’ kważi l-indikaturi kollha tad-dannu.
6.3. Effett ta’ fatturi oħra
(128)
Il-fatturi l-oħrajn li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma l-kriżi ekonomika, l-iżvilupp tal-konsum tal-UE, l-ispiża tal-produzzjoni, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn u l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata.
6.3.1. Il-kriżi ekonomika, żvilupp tal-konsum tal-UE u l-ispiża tal-produzzjoni
(129)
It-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kkontribwixxa għat-tnaqqis fil-konsum u għall-pressjoni fuq il-prezzijiet. Il-livell baxx tad-domanda għal ċerti vireg tal-azzar li ma jissaddadx irriżulta fit-tnaqqis fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni u kkontribwixxa għal parti mit-tnaqqis tal-prezzijiet tal-bejgħ.
(130)
Taħt kundizzjonijiet ekonomiċi normali u fin-nuqqas ta’ pressjoni b’saħħitha fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet issusidjati, l-industrija tal-Unjoni seta’ kellha xi diffikultà biex tlaħħaq mat-tnaqqis fil-konsum u maż-żieda sussegwenti fl-ispejjeż fissi ta’ produzzjoni minħabba l-użu baxx tal-kapaċità li esperjenzat bejn l-2007 u l-PI. Madankollu, l-importazzjonijiet issussidjati intensifikaw l-effett tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u għamluha impossibbli sabiex isir bejgħ bil-prezz ta’ kemm jiswa jew ogħla minnu bejn l-2009 u l-PI.
(131)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, jidher li t-tnaqqis fid-domanda tal-UE relatat mal-kriżi ekonomika esperjenzata fis-settur, ikkontribwixxa għad-danni li sofriet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu, jitqies li dan ma jiksirx ir-rabta kawżali stabbilita fir-rigward tal-importazzjonijiet issusidjati bi prezz baxx Indjani.
6.3.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
2007
2008
2009
PI
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn f’tunnellati
27 089
23 242
12 837
14 036
Indiċi
100
86
47
52
Is-sehem mis-suq ta’ pajjiżi terzi oħra
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Indiċi
100
95
80
81
Prezz medju tal-importazzjonijiet
4 820
4 487
3 756
3 501
Indiċi
100
93
78
73
(132)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti vireg tal-azzar li ma jissaddadx li joriġinaw minn pajjiżi terzi mhux ikkonċernati minn din l-investigazzjoni naqas bi 48 % tul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq korrispondenti tal-pajjiżi terzi l-oħrajn naqas bi 19 %.
(133)
Il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu ogħla minn dawk tal-produtturi esportaturi Indjani u ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Konsegwentament, proviżorjament huwa kkunsidrat li importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għad-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata
2007
2008
2009
PI
Bejgħ esportat f’tunnellati
10 850
9 158
5 440
6 299
Indiċi
100
84
50
58
Prezz tal-bejgħ ta’ unità f’euro
4 452
3 728
2 495
2 388
Indiċi
100
84
56
54
(134)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kkampjunata naqas bi 42 % u l-prezz tal-bejgħ ta’ unità naqas b’46 %. Għalkemm dawn l-esportazzjonijiet ammontaw biss għal 6 % tal-bejgħ totali tiegħu matul il-PI, ma jistax jiġi eskluż li din il-prestazzjoni kellha impatt negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni. Iżda huwa meqjus li, minħabba l-volum baxx tal-esportazzjonijiet, l-impatt mhuwiex biżżejjed sabiex jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issusidjati u d-dannu li nstab.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(135)
L-investigazzjoni uriet li l-fatturi magħrufin l-oħrajn, bħal importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, esportazzjoni mill-industrija tal-Unjoni u tnaqqis fil-konsum ma kinux kawża determinanti għad-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(136)
Il-koinċidenza fiż-żmien bejn, fuq naħa waħda, l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja u t-twaqqigħ tal-prezzijiet li rriżulta u, fuq in-naħa l-oħra, id-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, twassal għall-konklużjoni li l-importazzjonijiet issussidjati kkawżaw id-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
7. INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(137)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejba proviżorja ta’ sussidju li jikkawża dannu, jeżistux raġunijiet b’saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-impatt ta’ miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti f’dan il-proċediment, kif ukoll il-konsegwenzi jekk ma jitteħdux miżuri ġew ikkunsidrati.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(138)
L-industrija tal-Unjoni ilha tbati minn importazzjonijiet issusidjati ta’ dannu tal-prodott ikkonċenat mill-Indja. Ta’ min jiftakar li ħafna mill-indikaturi ekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’kunsiderazzjoni tan-natura tad-dannu (jiġifieri telf sinifikanti), fin-nuqqas ta’ miżuri, jidher li huwa inevitabbli li jkun hemm deterjorament ulterjuri u sostanzjali fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(139)
L-impożizzjoni ta’ miżuri hija mistennija li tipprevjeni aktar tgħawwiġ u terġa’ ddaħħal kompetizzjoni ġusta fis-suq.
(140)
Jekk ma tiġi imposta l-ebda miżura, il-prezzijiet ikomplu jkunu taħt kemm jiswa l-oġġett u l-profitti tal-produtturi tal-Unjoni jiddeterjoraw aktar. Dan ma jkunx sostenibbli fuq medda medja sa medda twila ta’ żmien. Minħabba t-telf imġarrab u l-livell għoli ta’ investiment fil-produzzjoni, għandu jkun mistenni li xi produtturi tal-Unjoni mhumiex sejrin ikunu kapaċi jirkupraw l-investiment tagħhom jekk ma jiġux imposti miżuri.
(141)
Barra minn hekk, billi l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju mifruxin madwar l-Unjoni kollha, l-impożizzjoni tal-miżuri kumpensatorji sejra tgħin biex jinżammu l-impjiegi f’dawn l-oqsma.
(142)
Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod proviżorju li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji tkun biċ-ċar fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. Interess tal-importaturi
(143)
L-importaturi kollha magħrufin mill-Kummissjoni ntalbu jagħmlu lilhom infushom magħrufin u li jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom rigward il-prodott ikkonċernat. Erba’ importaturi wieġbu għall-eżerċizzju ta’ kampjunar. Il-kwestjonarji ntbagħtu lill-erbgħa li huma u importatur wieħed biss wieġeb. Żjara ta’ verifika fuq il-post tal-importatur, li jinsab fil-Ġermanja, hija mistennija li ssir f’fażi iktar tard tal-investigazzjoni.
(144)
Jekk jiġu imposti miżuri kumpensatorji, ma jistax jiġi eskluż li l-livell ta’ importazzjonijiet li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat jista’ jonqos, u li b’hekk tiġi affettwata s-sitwazzjoni ekonomika tal-importaturi. Madankollu, l-effett fuq l-importaturi ta’ kwalunkwe żieda fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat gћandu biss jerġa’ jġib il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni u ma gћandux iċaħħad lill-importaturi milli jbiegћu l-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, il-proporzjon baxx tal-ispejjeż tal-prodott ikkonċernat fin-nefqa totali tal-utenti finali gћandu jagћmilha aktar faċli gћall-importaturi biex jgћaddu kwalunkwe żieda fil-prezz fuq il-klijenti tagħhom. Fuq din il-bażi, ġie konkluż proviżorjament li l-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji x’aktarx ma jkollha l-ebda effett negattiv serju fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi fl-Unjoni.
7.4. Interess tal-utenti
(145)
Intbagħtu kwestjonarji lill-partijiet kollha msemmija bħala utenti fl-ilment. Ebda waħda mit-tnejn u għoxrin kumpanija ma wieġbet.
(146)
Qiegħed jiġi mfakkar li l-prodott ikkonċernat jintuża f’varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet inkluż fl-industrija tal-karozzi, produtturi tal-apparat domestiku, strumenti mediċi u tal-laboratorju, eċċ.. Madankollu, f’dan il-proċediment, l-utenti huma kumpaniji intermedji li jipproduċu u jipprovdu l-elementi għall-applikazzjonijiet imsemmija qabel. Minħabba dan, huwa mistenni li l-utenti jkunu f’pożizzjoni li jgħaddu ż-żieda fil-prezzijiet kollha jew kważi kollha li tirriżulta mill-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji lill-utenti finali, filwaqt li wieħed iżomm f’moħħu li għal dawn tal-aħħar, l-impatt ta’ miżuri bħal dawn ikun negliġibbli.
(147)
Għaldaqstant, qiegħed jiġi konkluż proviżorjament li l-impatt fuq l-ispejjeż tal-utenti li jirriżulta mill-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji ma għandux ikun sinifikanti.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(148)
Minћabba dan ta’ hawn fuq, qiegħed jiġi konkluż proviżorjament li m’hemmx raġunijiet konvinċenti gћaliex m’gћandhomx jiġu imposti dazji kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti vireg tal-azzar li ma jissaddadx li joriġinaw fl-Indja.
8. PROPOSTA GĦAL MIŻURI KUMPENSATORJI PROVIŻORJI
8.1. Livell tal-eliminazzjoni tad-dannu
(149)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar is-sussidju, id-dannu, il-kawża u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji proviżorji sabiex jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issusidjati.
(150)
Bil-għan li jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġini tas-sussidju li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex ikun eliminat id-dannu sostnut mill-industrija tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabeż il-marġinu ta’ sussidju li nstab.
(151)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-profitt li jista’ jinkiseb fin-nuqqas tal-importazzjonijiet issusidjati għandu jkun ibbażat fuq il-marġini tal-profitt medju qabel it-taxxa tal-prodotti tal-Unjoni nklużi fil-kampjun fis-sena 2007. Din hija l-aħħar sena qabel il-PI fejn l-industrija tal-Unjoni setgħet tasal għal marġni ta’ profitt normali. Huwa għalhekk ikkunsidrat li marġini ta’ profitt ta’ 9,5 % tal-fatturat jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li takkwista fin-nuqqas ta’ sussidju ta’ dannu.
(152)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jikkawża ebda dannu għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz li ma jikkawża ebda dannu nkiseb billi ġie miżjud il-marġini ta’ profitt ta’ 9,5 % li ssemma aktar ‘il fuq mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(153)
Imbagħad, iż-żieda meħtieġa fil-prezzijiet ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz ta’ importazzjoni medju peżat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Indja, kif stabbilit għall-kalkolazzjoni ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet (ara l-premessa 101), bil-prezz li ma jikkawża ebda dannu għall-prodotti mibjugħin mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza minn dan it-tqabbil ġiet imbagħad imfissra bħala perċentwal tal-valur ta’ importazzjoni tas-CIF totali medju.
8.2. Miżuri proviżorji
(154)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji proviżorji fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja fil-livell l-iktar baxx tas-sussidju u l-marġini ta’ danni, skont ir-regola tal-inqas dazji.
(155)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju kumpensatorju ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-marġini ta’ eliminazzjoni ta’ dannu u l-marġini tas-sussidji. Għaldaqstant, ir-rati tad-dazju kumpensatorju propost huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġni tal-ħsara
Rata CVD proviżorja
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, huma jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba waqt l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk applikabbli esklussivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(157)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju kumpensatorju ta’ kumpaniji individwali (pereżempju wara tibdil fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ produzzjoni ġdida jew entitajiet tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (4) bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u mal-esportazzjoni li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ bidla fl-isem jew ma’ bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat bix-xieraq billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
9. ŻVELAR
(158)
Is-sejbiet proviżorji ta’ hawn fuq sejrin jkunu żvelati lill-partijiet interessati kollha li se jkunu mistiedna jibgħatu fehmiethom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Il-kummenti tagħhom se jiġu analizzati u se jitqiesu fejn ikun iġġustifikat qabel ma ssir kwalunke determinazzjoni definittiva. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji magћmula gћall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma proviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-għanijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan il-mezz qiegħed jiġi impost dazju kumpensatorju fuq importazzjonijiet ta’ vireg u staneg ta’ azzar li ma jissaddadx, mhux maħduma aktar minn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, għajr vireg u staneg ta’ taqsima trasversali tonda ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċijiet NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u li joriġinaw fl-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju proviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
4,3
AXXX
Kumpaniji elenkati fl-Anness
4,0
AXXX
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
4,3
AXXX
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-għoti ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont tad-dazju proviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Bla ħsara għall-Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu oralment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 31(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ erba’ xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Diċembru 2010.