NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 493/2011
ze dne 5. dubna 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 79 odst. 2 písm. c) a článek 74 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 377/2004 (2) stanoví povinnost zavést formy spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví členských států, cíle této spolupráce, funkce a kvalifikaci styčných úředníků a jejich odpovědnost vůči hostitelské zemi a vysílajícímu členskému státu.
(2)
Rozhodnutím Rady 2005/267/ES (3) byla zřízena bezpečná webová informační a koordinační síť pro služby řízení migrace členských států pro výměnu informací o protiprávní migraci, nedovoleném vstupu a přistěhovalectví a o navracení neoprávněně pobývajících osob. V souladu s uvedeným nařízením má být do výměny informací zapojena také síť styčných úředníků pro přistěhovalectví.
(3)
Nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (4) byla zřízena Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen „agentura Frontex“). Úkolem agentury Frontex je příprava obecné a cílené analýzy rizik, která bude předložena Radě a Komisi.
(4)
Styční úředníci pro přistěhovalectví mají shromažďovat informace týkající se nedovoleného přistěhovalectví pro použití na operativní úrovni, na strategické úrovni nebo na obou úrovních. Tyto informace by mohly velmi přispět k činnostem agentury Frontex souvisejících s analýzou rizik a za tímto účelem by měla být zavedena užší spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví a agenturou Frontex.
(5)
Všechny členské státy by měly mít možnost, pokud to považují za vhodné, iniciovat zasedání mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví vyslanými do konkrétní třetí země nebo regionu s cílem posílit spolupráci mezi nimi. Zástupci Komise a agentury Frontex by se měli těchto zasedání účastnit. Mělo by být možné přizvat též další subjekty a orgány, jako je například Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky.
(6)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES (5) se zřizuje Fond pro vnější hranice na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 jako součást obecného programu Solidarita a řízení migračních toků s cílem přispět k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva a k uplatňování zásady solidarity mezi členskými státy. Mělo by být možné využívat dostupné finanční zdroje Fondu pro vnější hranice na zlepšení řízení činností organizovaných konzulárními a jinými službami členských států ve třetích zemích, a na posílení operativní schopnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví, čímž se podpoří účinnější spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím uvedených sítí.
(7)
Evropský parlament, Rada a Komise by měly být pravidelně informovány o činnostech sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních zemích či regionech, jež jsou pro Unii mimořádně zajímavé, a o situaci v těchto zemích či regionech ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím. Výběr konkrétních zemí či regionů, jež jsou pro Unii mimořádně zajímavé, by měl vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako například statistiky týkající se nedovoleného přistěhovalectví a analýzy rizik a dalších relevantních informací a zpráv vypracovaných agenturou Frontex a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, a měla by se zohlednit celková politika vnějších vztahů Unie.
(8)
Nařízení (ES) č. 377/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž úpravy stávajících právních předpisů Unie týkajících se vytvoření a fungování sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví s ohledem na změny v právních předpisech Unie a na praktické zkušenosti získané v této souvislosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(10)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, které jsou rovněž zohledněny v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, v souladu s článkem 6 Smlouvy o Evropské unii.
(11)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu o schengenském acquis začleněného do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (6).
(12)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 odst. 1 Protokolu o schengenském acquis začleněného do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (7).
(13)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(14)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A a E rozhodnutí Rady 1999/437/ES (9) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(15)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (11).
(16)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES (12),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pozměňovací návrhy
Nařízení (ES) č. 377/2004 se mění takto:
1)
Článek 3 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se vypouští druhá věta;
b)
doplňuje se odstavec, který zní:
„3. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou zveřejněny na bezpečné webové informační a koordinační síti pro služby řízení migrace členských států zřízené rozhodnutím Rady 2005/267/ES (13) (dále jen „síť ICONet“) v oddíle věnovaném sítím styčných úředníků pro přistěhovalectví. Komise předá uvedené informace také Radě.
2)
Článek 4 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
vyměňují si informace a praktické zkušenosti, zejména na zasedáních a prostřednictvím sítě ICONet,
-
vyměňují si případně informace o zkušenostech ohledně dostupnosti ochrany pro žadatele o azyl,“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zástupci Komise a Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen ‚agentura Frontex‘) zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (14) se mohou účastnit zasedání organizovaných v rámci sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví; vyžadují-li to však operativní důvody, mohou se zasedání konat i bez přítomnosti uvedených zástupců. V případě potřeby mohou být též přizvány jiné subjekty a orgány.
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, přebírá podnět k pořádání takových zasedání. Není-li předsedající členský stát v dotčené zemi nebo regionu zastoupen, přebírá podnět k pořádání zasedání členský stát zastupující předsednictví. Tato zasedání se mohou konat také na podnět jiných členských států.“
3)
Článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
1. Na konci každého pololetí vypracuje členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, nebo v případě, že tento členský stát není v dotčené zemi nebo regionu zastoupen, členský stát zastupující předsednictví pro Evropský parlament, Radu a Komisi zprávu o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních zemích či regionech, jež jsou pro Evropskou unii předmětem zvláštního zájmu, jakož i o situaci v těchto zemích či regionech ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím, přičemž vezme v úvahu všechny relevantní aspekty, včetně lidských práv. Po konzultaci s členskými státy a Komisí by měl výběr konkrétních zemí či regionů, jež jsou pro Evropskou unii předmětem mimořádného zájmu, vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako například statistiky týkající se nedovoleného přistěhovalectví a analýzy rizik a jiných relevantních informací nebo zpráv vypracovaných agenturou Frontex a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, a zohledňovat celkovou politiku vnějších vztahů Unie.
2. Zprávy členských států uvedené v odstavci 1 jsou vypracovávány v souladu se vzorem vypracovaným podle rozhodnutí Komise 2005/687/ES ze dne 29. září 2005 o formě zprávy o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a o situaci v hostitelské zemi ohledně ilegálního přistěhovalectví (15) a obsahují příslušná kritéria výběru.
3. Komise na základě zpráv členských států uvedených v odstavci 1, které zohlední relevantní aspekty lidských práv, každoročně předloží Evropskému parlamentu a Radě faktické shrnutí, a je-li to vhodné, doporučení týkající se vývoje sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 5. dubna 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 493/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-5 ta’ April 2011
li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 377/2004 dwar il-ħolqien ta’ netwerk bejn l-uffiċjali ta’ komunikazzjoni dwar l-immigrazzjoni
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkonsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 79(2)(c) u l-Artikolu 74 tiegħu,
Wara li kkonsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 377/2004 (2) jistipula l-obbligu li jiġu stabbiliti forom ta’ kooperazzjoni fost l-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni tal-Istati Membri, l-għanijiet ta’ tali kooperazzjoni, il-funzjonjiet u l-kwalifiki xierqa ta’ tali uffiċjali ta’ komunikazzjoni, kif ukoll ir-responsabiltajiet fil-konfront tal-pajjiż ospitanti u l-Istat Membru li jibgħat.
(2)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/267/KE (3) stabbiliet Netwerk sigur ibbażat fuq il-web dwar l-Informazzjoni u l-Kordinazzjoni għas-Servizzi ta’ Amministrazzjoni tal-Migrazzjoni tal-Istati Membri għall-iskambju ta’ informazzjoni dwar il-migrazzjoni irregolari, id-dħul u l-immigrazzjoni illegali u t-treġġigħ lura ta’ residenti illegali. Skont dik id-Deċiżjoni l-elementi tal-iskambju tal-informazzjoni għandhom jinkludu n-netwerks tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni dwar l-immigrazzjoni.
(3)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (4) stabbilixxa Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (Frontex). Frontex għandha l-kompitu li tipprepara analiżi tar-riskju kemm ġenerali kif ukoll magħmul apposta li għandu jiġi ppreżentat lill-Kunsill u lill-Kummissjoni.
(4)
L-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni għandhom jiġbru l-informazzjoni li tikkonċerna l-immigrazzjoni illegali għall-użu jew fuq livell operattiv jew fuq livell strateġiku, jew it-tnejn li huma. Tali informazzjoni tista’ sostanzjalment tikkontribwixxi għall-attivitajiet tal-Frontex relatati mal-analiżi tar-riskju, u għal dan l-iskop għandha tiġi stabbilita kooperazzjoni eqreb bejn in-netwerks differenti tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni u l-Aġenzija Frontex.
(5)
L-Istati Membri kollha għandhom ikunu f’pożizzjoni li jsejħu laqgħat, meta jkun xieraq, bejn l-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni stazzjonati f’pajjiż terz jew f’reġjun partikolari, sabiex tissaħħaħ il-kooperazzjoni bejniethom. Ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni u l-Frontex għandhom jipparteċipaw f’dawk il-laqgħat. Għandu jkun possibbli li jiġu mistiedna korpi u awtoritajiet oħra, bħalma huma l-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ fil-Qasam tal-Asil u l-Uffiċċju tal-Kummissarju Għoli tan-Nazzjonijiet Uniti għar-Refuġjati.
(6)
Id-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) tistabbilixxi għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2013 il-Fond għall-Fruntieri Esterni bħala parti mill-programm Ġenerali “Solidarjetà u Ġestjoni tal-Flussi ta’ Migrazzjoni”, sabiex jikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-ispazju tal-libertà, sigurtà u ġustizzja u jiġi applikat il-prinċipju ta’ solidarjetà bejn l-Istati Membri. Għandu jkun possibbli li jintużaw ir-riżorsi disponibbli tal-Fond għall-Fruntieri Esterni sabiex jissaħħu l-attivitajiet organizzati mis-servizzi konsolari u servizzi oħrajn tal-Istati Membri f’pajjiżi terzi u sabiex jiġi sostnut ir-rinforz tal-kapaċità operattiva tan-netwerks differenti tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni, u b’hekk tiġi promossa kooperazzjoni iktar effikaċi permezz ta’ dawk in-netwerks, bejn l-Istati Membri.
(7)
Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jiġu infurmati b’mod regolari dwar l-attivitajiet tan-netwerks tal-uffiċjali tal-komunikazzjoni tal-immigrazzjoni f’pajjiżi u/jew reġjuni speċifiċi ta’ interess partikolari għall-Unjoni u dwar is-sitwazzjoni f’dawk il-pajjiżi u/jew reġjuni fi kwistjonjiet li għandhom x’jaqsmu mal-immigrazzjoni illegali. L-għażla tal-pajjiżi u/jew ir-reġjuni speċifiċi ta’ interess partikolari għall-Unjoni għandha tkun ibbażata fuq indikaturi migratorji oġġettivi, bħal statistiċi dwar l-immigrazzjoni illegali, u l-analiżi tar-riskju u informazzjoni jew rapporti rilevanti oħra ppreparati minn Frontex u mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ fil-Qasam tal-Asil, u għandha tqis il-politika ġenerali tar-relazzjonjiet esterni tal-Unjoni.
(8)
Ir-Regolament (KE) Nru 377/2004 għandu, għalhekk, jiġi emendat kif meħtieġ.
(9)
Peress li l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-adattament tad-dispożizzjonjiet attwali tal-Unjoni dwar il-ħolqien u l-funzjonament tan-netwerks tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni sabiex iqisu t-tibdil fil-liġi tal-Unjoni u l-esperjenza prattika miksuba f’dak il-kuntest, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jistgħu jinkisbu aħjar fuq livell ta’ Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipji tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jikseb dak l-għan.
(10)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u riflessi fil-Konvenzjoni Ewropea għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u tal-Libertajiet Fundamentali, f’konformità mal-Artikolu 6 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.
(11)
Ir-Renju Unit qed jieħu sehem f’dan ir-Regolament, f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni Ewropea, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u l-Artikolu 8(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u Irlanda ta’ Fuq biex jieħdu parti f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (6).
(12)
L-Irlanda qed tieħu sehem f’dan ir-Regolament, f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni Ewropea, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u l-Artikolu 6(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 rigward it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (7).
(13)
F’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhux marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Peress li dan ir-Regolament jissejjes fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha, f’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien 6 xhur wara li l-Kunsill ikun iddeċieda dwar dan ir-Regolament jekk hijiex ser timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.
(14)
F’dak li jirrigwarda lill-Islanda u lin-Norveġja, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fl-ambitu tat-tifsira tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja li jikkonċerna l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (8) li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punt A u E tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE (9) dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta’ dak il-Ftehim.
(15)
F’dak li jirrigwarda lill-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fl-ambitu tat-tifsira tal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (10) li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punti A u E tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE moqrija flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (11).
(16)
F’dak li jirrigwarda lil-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fl-ambitu tat-tifsira tal-Protokoll iffirmat bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat tal-Liechtenstein mal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punti A u E tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE moqrija flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/261/KE (12),
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi
Ir-Regolament (KE) Nru 377/2004 huwa emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-pargrafu 1, titħassar it-tieni sentenza;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu disponibbli fuq in-Netwerk sigur ibbażat fuq il-web dwar l-Informazzjoni u l-Kordinazzjoni għas-Servizzi ta’ Amministrazzjoni tal-Migrazzjoni tal-Istati Membri stabbilit bid-Deċiżjoni 2005/267/KE (*) (ICONet) taħt it-taqsima ddedikata għan-netwerks tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni. Il-Kummissjoni għandha wkoll tipprovdi dik l-informazzjoni lill-Kunsill.
(*) ĠU L 83, 1.4.2005, p. 48.”;" 						
(2)
L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, it-tieni inċiż huwa sostitwit b’dan li ġej:
“-
jiskambjaw informazzjoni u esperjenza prattika, b’mod partikolari f’laqgħat u permezz tal-ICONet,
-
skambju ta’ informazzjoni, meta jkun xieraq, dwar l-esperjenza rigward l-aċċess għall-protezzjoni ta’ dawk li jfittxu asil,”;
(b)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. Ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni Ewropea u l-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Kooperazzjoni Operattiva fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (Frontex) stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (**) jistgħu jipparteċipaw fil-laqgħat organizzati fl-ambitu tan-netwerks tal-uffiċjali ta’ kollegament tal-immigrazzjoni, għalkemm, jekk ikun il-konsiderazzjonjiet operattivi jeħtieġu dan, il-laqgħat jistgħu jsiru fl-assenza ta’ dawk ir-rappreżentanti. Korpi u awtoritajiet oħra jistgħu jiġu mistiedna, kif xieraq.
(**) ĠU L 349, 25.11.2004, p. 1.”;" 						
(ċ)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. L-Istat Membru li jkollu l-Presidenza tal-Kunsill tal-Unjoni Ewropea għandu jieħu l-inizjattiva biex jagħmel laqgħat bħal dawn. Jekk l-Istat Membru li għandu l-Presidenza mhuwiex rappreżentat fil-pajjiż jew fir-reġjun konċernat, huwa l-Istat Membru li qiegħed jagħmilha bħala aġent President li għandu jieħu l-inizjattiva biex jagħmel il-laqgħa. Tali laqgħat jistgħu wkoll isiru fuq inizjattiva ta’ Stati Membri oħra.”;
(3)
L-Artikolu 6 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 6
1. L-Istat Membru li għandu l-Presidenza tal-Kunsill tal-Unjoni Ewropea jew, fejn dak l-Istat Membru mhuwiex rappreżentat fil-pajjiż jew fir-reġjun konċernat, l-Istat Membru li qiegħed iservi bħala aġent President, fl-aħħar ta’ kull semestru għandu jipprepara rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-attivitajiet tan-netwerks tal-uffiċjali għall-komunikazzjoni dwar l-immigrazzjoni f’pajjiżi u/jew reġjuni speċifiċi ta’ interess partikolari għall-Unjoni, kif ukoll dwar is-sitwazzjoni f’dawk il-pajjiżi u/jew ir-reġjuni, fi kwistjonjiet li għandhom x’jaqsmu mal-immigrazzjoni illegali, u jqis l-aspetti rilevanti kollha, inklużi d-drittijiet tal-bniedem. L-għażla, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri u l-Kummissjoni, ta’ pajjiżi u/jew reġjuni speċifiċi ta’ interess partikolari għall-Unjoni, għandha tkun ibbażata fuq indikaturi migratorji oġġettivi, bħal statistiċi dwar l-immigrazzjoni illegali, u l-analiżi tar-riskju u informazzjoni jew rapporti relevanti oħra ppreparati mill-Frontex u mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ fil-Qasam tal-Asil, u għandha tqis il-politika ġenerali tar-relazzjonjiet esterni tal-Unjoni.
2. Ir-rapporti tal-Istati Membri msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitffasslu skont il-mudell stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/687/KE tad-29 ta’ Settembru 2005 dwar il-format għar-rendikont dwar l-attivitajiet tan-netwerks tal-uffiċjali tal-kollegamenti tal-immigrazzjoni u dwar is-sitwazzjoni fil-pajjiż ospitant fi kwistjonijiet li għandhom x’jaqsmu mal-immigrazzjoni illegali (***) u għandhom jindikaw il-kriterji ta’ għażla rilevanti.
3. Il-Kummissjoni għandha, abbażi tar-rapporti tal-Istati Membri msemmija fil-paragrafu 1, filwaqt li tqis aspetti relatati mad-drittijiet tal-bniedem fejn dan ikun rilevanti, tipprovdi sommarju fattwali u, fejn hu xieraq, rakkomandazzjonijiet lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, fuq bażi annwali, dwar l-iżvilupp tan-netwerks tal-uffiċjali ta’ komunikazzjoni tal-immigrazzjoni.
(***) ĠU L 264, 8.10.2005, p. 8.”." 						
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, il-5 ta’ April 2011.