NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1337/2011
ze dne 13. prosince 2011
o evropské statistice trvalých kultur a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 357/79 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů (3) byly několikrát změněny. Vzhledem k tomu, že jsou nyní nutné další změny a zjednodušení, měly by být uvedené akty v zájmu jasnosti nahrazeny jedním aktem, v souladu s novým přístupem, jehož cílem je zjednodušit právní předpisy Unie a zlepšit právní úpravu.
(2)
Aby mohla Komise vykonávat úlohu, kterou byla pověřena Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a právními předpisy Unie, jimiž se řídí společná organizace zemědělských trhů, musí být přesně informována o produkčním potenciálu sadů určitých druhů trvalých kultur v rámci Unie. V zájmu řádného řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje, aby byly pravidelně každých pět let poskytovány údaje týkající se trvalých kultur.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (4) tvoří referenční rámec pro evropskou statistiku trvalých kultur. Uvedené nařízení požaduje zejména dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.
(4)
Je nutné posílit spolupráci mezi orgány, které se podílejí na sestavování a zveřejňování evropské statistiky.
(5)
Při přípravě a sestavování evropské statistiky by měla být zohledňována mezinárodní doporučení a osvědčené postupy.
(6)
Aby bylo možné zajistit sledování produkčního potenciálu a situace na trhu, měla by být k dispozici strukturální statistika trvalých kultur. Kromě informací poskytovaných v souvislosti s jednotnou společnou organizací trhu jsou nezbytné i informace o členění statistik podle regionů. Členské státy by proto měly tyto informace shromažďovat a ke stanoveným termínům je předávat Komisi.
(7)
Strukturální statistika trvalých kultur má zásadní význam pro řízení trhů na úrovni Unie. Je rovněž nezbytné, aby kromě ročních statistik týkajících se ploch a produkce, na které se vztahují jiné právní předpisy Unie týkající se statistik, byla právně upravena i strukturální statistika trvalých kultur.
(8)
Aby se zamezilo zbytečnému zatížení zemědělských podniků a správních orgánů, měly by být stanoveny prahové hodnoty, které vyloučí ze základních subjektů, pro které je třeba shromažďovat statistiky trvalých kultur, nevýznamné subjekty.
(9)
Aby byla zaručena harmonizace, je nezbytné, aby byly jasně uvedeny nejdůležitější definice, referenční období a požadavky na přesnost, jež mají být uplatněny při vypracovávání těchto statistik trvalých kultur.
(10)
Aby byla pro uživatele zajištěna dostupnost těchto statistik v potřebném časovém rámci, měl by být stanoven harmonogram pro předávání údajů Komisi.
(11)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (5) mají všechny statistiky členského státu předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky trvalých kultur, měly by být územní jednotky definovány podle klasifikace NUTS. Jelikož jsou však pro řádné řízení odvětví vinařství a vinohradnictví potřeba jiná územní členění, mohou se pro tento sektor určit jiné územní jednotky.
(12)
Pro posouzení kvality údajů a pro analýzu výsledků jsou nezbytné zprávy o metodice a kvalitě, a tyto zprávy by tedy měly být předkládány pravidelně.
(13)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného rámce pro systematické vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(14)
V zájmu hladkého přechodu z režimu podle směrnice 2001/109/ES by toto nařízení mělo umožnit poskytnutí výjimky členským státům, v nichž by uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém vyžadovalo rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy.
(15)
Za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II, s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(17)
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES by měly být zrušeny.
(18)
Za účelem zajištění kontinuity činností stanovených v rámci evropské statistiky trvalých kultur by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem po jeho vyhlášení a mělo by se použít ode dne 1. ledna 2012.
(19)
Byl konzultován Stálý výbor pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání evropské statistiky těchto trvalých kultur:
a)
jabloně se stolními jablky;
b)
jabloně k průmyslovému zpracování;
c)
hrušně se stolními hruškami;
d)
hrušně k průmyslovému zpracování;
e)
meruňky;
f)
broskvoně se stolními broskvemi;
g)
broskvoně k průmyslovému zpracování;
h)
pomerančovníky;
i)
maloplodé citrusové stromy;
j)
citroníky;
k)
olivovníky;
l)
révy vinné určené k produkci stolních hroznů;
m)
révy vinné pro jiné účely.
2. Vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur uvedené v odstavci 1 v písmenech b), d), g) a l) je pro členské státy nepovinné.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„trvalou kulturou“ kultura nepěstovaná systémem střídání plodin, která je na dané půdě pěstována delší dobu a jejíž produkce se sklízí několik let, jiná než trvalý travní porost;
2)
„osázeným pozemkem“ zemědělský pozemek podle definice v čl. 2 druhém pododstavci bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (7), osázený některou z trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení;
3)
„osázenou plochou“ plocha pozemků osázených homogenní výsadbou příslušné trvalé kultury zaokrouhlená na nejbližší 0,1 hektaru (ha);
4)
„sklizňovým rokem“ kalendářní rok, ve kterém začíná sklizeň;
5)
„hustotou“ počet rostlin na hektar;
6)
„obvyklým obdobím výsadby“ období roku, kdy jsou trvalé kultury obvykle vysazovány, počínaje polovinou podzimu a konče polovinou jara následujícího roku;
7)
„rokem výsadby“ první rok vegetativního vývoje rostliny ode dne, kdy byla vysazena na své konečné místo výsadby;
8)
„stářím“ počet let od roku výsadby, který se považuje za rok 1;
9)
„jabloní se stolními jablky, hrušní se stolními hruškami a broskvoní se stolními broskvemi“ jabloňové sady, hrušňové sady a broskvoňové sady, kromě sadů výhradně určených k průmyslovému zpracování. Pokud nelze sady určené k průmyslovému zpracování označit, jsou příslušné plochy zahrnuty do této kategorie;
10)
„révou vinnou pro jiné účely“ veškerá plocha vinic, která má být uvedena v registru vinic podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 436/2009 ze dne 26. května 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o registr vinic, povinná prohlášení a shromažďování údajů pro sledování trhu, průvodní doklady pro přepravu vinařských produktů a evidenční knihy vedené v odvětví vína (8);
11)
„hrozny pro dvojí využití“ hrozny odrůd révy vinné, které jsou zatříděny členskými státy v souladu s čl. 120a odst. 2 až 6 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9), které jsou produkovány pro tutéž správní jednotku jako odrůdy moštové, případně i jako odrůdy stolních hroznů nebo odrůdy určené k výrobě rozinek nebo vínovice;
12)
„kombinovanými kulturami“ kombinace kultur pěstovaných současně na jednom pozemku.
Článek 3
Rozsah sledování
1. Statistiky, jež se mají předkládat v případě trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), musí vypovídat nejméně o 95 % celkové osázené plochy, jejíž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh s uvedenou trvalou kulturou, v každém členském státě.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy vyloučit zemědělské podniky, jejichž plocha jednotlivých trvalých kultur je menší než prahová hodnota 0,2 ha a jejichž produkce je výhradně nebo převážně určena pro trh v každém členském státě. Jestliže plocha, již tyto zemědělské podniky obhospodařují, představuje méně než 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury, mohou členské státy prahovou hodnotu zvýšit, pokud to ovšem nepovede k vyloučení většího množství než dodatečných 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury.
3. Plocha kombinovaných kultur musí být rozdělena na jednotlivé kultury v poměru k ploše půdy, kterou zabírají.
4. Statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení se předkládají na základě údajů dostupných v registru vinic zavedeném v souladu s článkem 185a nařízení (ES) č. 1234/2007 pro všechny podniky zahrnuté v tomto registru podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 436/2009.
Článek 4
Vypracovávání údajů
1. S výjimkou případů, ve kterých byla uplatněna alternativa uvedená v čl. 1 odst. 2, členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) 1 000 ha, vypracují během roku 2012 a následně každých pět let údaje podle přílohy I.
2. Členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písm. m) 500 ha, vypracují během roku 2015 a následně každých pět let údaje podle přílohy II.
3. Aby se zohlednil hospodářský a technický vývoj, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o změny:
-
členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a
-
proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II,
s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná.
Při výkonu této přenesené pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.
Článek 5
Referenční rok
1. V případě údajů podle přílohy I s ohledem na statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) je prvním referenčním rokem rok 2012.
2. V případě údajů podle přílohy II s ohledem na statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) je prvním referenčním rokem rok 2015.
3. Předkládané statistiky trvalých kultur se vztahují k osázené ploše po obvyklém období výsadby.
Článek 6
Požadavky na přesnost
1. Členské státy, které provádějí výběrová zjišťování za účelem získání statistik trvalých kultur, učiní veškeré kroky nezbytné k tomu, aby variační koeficient údajů nepřekročil na vnitrostátní úrovni 3 % u osázené plochy každé jednotlivé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1.
2. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje statistických informací než zjišťování, zajistí, aby takto získané informace dosahovaly alespoň stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním.
3. Rozhodnou-li se některé členské státy použít k vypracování statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) administrativní zdroj, uvědomí o tom Komisi předem a poskytnou podrobné údaje týkající se metody, která má být použita, a kvality údajů z tohoto administrativního zdroje.
Článek 7
Regionální statistika
1. Údaje týkající se statistik trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení a blíže určené v příloze I tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 1, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze I tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
2. Údaje týkající se statistik trvalé kultury uvedené v č. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení a blíže určené v příloze II tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 2, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze II tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
Článek 8
Předávání údajů Komisi
1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách I a II do 30. září roku následujícího po referenčním období.
2. Komise přijme prováděcí akty týkající se příslušného technického formátu pro předání údajů stanovených v přílohách I a II. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
Článek 9
Zpráva o metodice a kvalitě
1. Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Do 30. září 2013 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky o trvalých kulturách uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení.
3. Do 30. září 2016 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení.
4. Zprávy obsahují tyto informace:
a)
organizaci zjišťování prováděných podle tohoto nařízení a použitou metodiku;
b)
úroveň přesnosti a rozsah pokrytí, jichž bylo dosaženo při výběrových zjišťováních uvedených v tomto nařízení a
c)
kvalitu použitých zdrojů jiných než zjišťování, přičemž zohlední kritéria kvality uvedená v odstavci 1.
5. Členské státy Komisi informují o jakékoli změně v metodách či jiné změně, která by mohla statistiky trvalých kultur významným způsobem ovlivnit, a to nejpozději tři měsíce před vstupem uvedené změny v platnost.
6. Je třeba zohlednit zásadu, podle níž dodatečné náklady a zatížení nepřekročí rozumné meze.
Článek 10
Výjimka
1. Pokud uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém členského státu vyžaduje rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy v souvislosti s trvalými kulturami uvedenými v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), může Komise přijmout prováděcí akty udělující tomuto členskému státu výjimku z jeho uplatňování do 31. prosince 2012. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
2. Pro účely odstavce 1 předloží členský stát Komisi nejpozději do 1. února 2012 řádně odůvodněnou žádost.
3. Členské státy, jež využívají výjimku, uplatňují i nadále směrnici 2001/109/ES.
Článek 11
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 3 a článku 13 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 31. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 3 a článku 13 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 3 a článku 13 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 72/279/EHS ze dne 31. července 1972 o zřízení Stálého výboru pro zemědělskou statistiku (10). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum
Do 31. prosince 2018 a poté každých pět let přezkoumá Komise fungování tohoto nařízení. V rámci tohoto přezkumu Komise vyhodnotí, zda je nezbytné, aby byly vypracovány veškeré údaje uvedené v článku 4. Pokud Komise usoudí, že některé z těchto údajů již nejsou požadovány, je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s čl. 11, jež odstraňuje určité údaje z příloh I a II.
Článek 14
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES se zrušují s účinkem od 1. ledna 2012.
Odkazy na zrušené nařízení a zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 15
Přechodná ustanovení
Odchylně od článku 14 tohoto nařízení, směrnice 2001/109/ES je i nadále použitelná za podmínek, jež stanoví článek 10 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1337/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-13 ta’ Diċembru 2011
rigward l-istatistika Ewropea dwar għelejjel permanenti u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 357/79 u d-Direttiva 2001/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 338(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 357/79 tal-5 ta’ Frar 1979 dwar stħarriġ statistiku ta’ żoni tad-dwieli (2) u d-Direttiva 2001/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 2001 dwar l-istħarriġ statistiku li għandu jitwettaq mill-Istati Membri sabiex jiġi ddeterminat il-potenzjal tal-produzzjoni ta’ pjantazzjonijiet ta’ xi speċje ta’ siġar tal-frott (3) ġew emendati diversi drabi. Billi issa jinħtieġu aktar emendi u semplifikazzjonijiet, dawk l-atti, għall-finijiet ta’ ċarezza u skont l-approċċ il-ġdid għas-semplifikazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u r-regolamentazzjoni aħjar, għandhom jiġu sostitwiti b’att wieħed.
(2)
Sabiex twettaq il-funzjoni mogħtija lilha bit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u bil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni li tirregola l-organizzazzjoni komuni tas-swieq agrikoli, jeħtieġ li l-Kummissjoni dejjem ikollha informazzjoni preċiża dwar il-potenzjal tal-produzzjoni ta’ pjantaġġuni ta’ ċerti speċji ta’ għelejjel permanenti fl-Unjoni. Sabiex jiġi żgurat li l-politika agrikola komuni titmexxa kif xieraq, il-Kummissjoni teħtieġ li d-dejta dwar l-għelejjel permanenti tiġi pprovduta regolarment fuq perjodu ta’ ħames snin.
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (4) jipprovdi qafas ta’ referenza għall-istatistika Ewropea dwar l-għelejjel permanenti. B’mod partikolari, dak ir-Regolament jirrikjedi konformità mal-prinċipji ta’ indipendenza professjonali, imparzjalità, oġġettività, affidabbiltà, kunfidenzjalità tal-istatistika u nfiq effettiv.
(4)
Jeħtieġ li tissaħħaħ il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet li jikkontribwixxu għat-tfassil u l-pubblikazzjoni tal-istatistika Ewropea.
(5)
Waqt it-tħejjija u t-tfassil tal-istatistika Ewropea għandhom jitqiesu rakkomandazzjonijiet internazzjonali u l-aħjar prattiki.
(6)
L-istatistika strutturali dwar l-għelejjel permanenti għandha tkun disponibbli sabiex tiżgura li l-potenzjal ta’ produzzjoni u l-qagħda tas-suq jistgħu jiġu sorveljati. Flimkien mal-informazzjoni mogħtija fil-kuntest tal-Organizzazzjoni Komuni tas-Suq Uniku, l-informazzjoni dwar l-analiżi reġjonali tal-istatistika hi essenzjali. Għaldaqstant, jinħtieġ li l-Istati Membri jiġbru din l-informazzjoni u jibagħtuha lill-Kummissjoni f’ċerti dati fissi.
(7)
L-istatistika strutturali dwar l-għelejjel permanenti hi essenzjali għall-immaniġġjar tas-swieq fil-livell tal-Unjoni. Huwa wkoll essenzjali li l-istatistika strutturali dwar l-għelejjel permanenti tkun koperta flimkien mal-istatistika annwali dwar l-oqsma u l-produzzjoni regolati b’leġiżlazzjoni oħra tal-Unjoni li tikkonċerna l-istatistika.
(8)
Sabiex jiġi evitat li jitqiegħed piż bla bżonn fuq il-farms u l-amministrazzjonijiet, għandhom jiġu stabbiliti limiti li jeskludu l-entitajiet mhux rilevanti mill-entitajiet bażiċi li fil-konfront tagħhom għandha tinġabar l-istatistika dwar għelejjel permanenti.
(9)
Biex tiġi garantita l-armonizzazzjoni tad-dejta, jeħtieġ li jiġu ddikjarati b’mod ċar l-aktar definizzjonijiet importanti, il-perjodi ta’ referenza u r-rekwiżiti ta’ preċiżjoni li għandhom jiġu applikati fil-produzzjoni ta’ statistika strutturali dwar għelejjel permanenti.
(10)
Biex tiġi garantita d-disponibbiltà ta’ din l-istatistika għall-utenti fil-perijodu ta’ żmien meħtieġ, għandha tiġi stabbilita skeda taż-żmien għat-trażmissjoni tad-dejta lill-Kummissjoni.
(11)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Mejju 2003 dwar l-istabbiliment ta’ klassifikazzjoni komuni ta’ unitajiet territorjali għall-istatistika (NUTS) (5), l-istatistika kollha tal-Istati Membri mibgħuta lill-Kummissjoni li hi mqassma skont l-unità territorjali għandha tuża l-klassifikazzjoni NUTS. Għaldaqstant, biex tiġi stabbilita statistika reġjonali komparabbli dwar għelejjel permanenti, l-unitajiet territorjali għandhom jiġu definiti skont il-klassifikazzjoni NUTS. Madankollu, minħabba li għal immaniġġjar sod tas-settur tal-inbid u tad-dwieli, jinħtieġ numru ta’ analiżi territorjali oħra, jistgħu jiġu speċifikati unitajiet territorjali differenti għal dak is-settur.
(12)
Ir-rapporti metodoloġiċi u ta’ kwalità huma essenzjali sabiex tiġi eżaminata l-kwalità tad-dejta u biex jiġu analizzati r-riżultati, u tali rapporti għandhom għalhekk jiġu pprovduti fuq bażi regolari.
(13)
Billi l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri t-twaqqif ta’ qafas komuni għall-produzzjoni sistematika tal-istatistika Ewropea dwar l-għelejjel permanenti, ma jistax jinkiseb sew mill-Istati Membri u jista’ għalhekk jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħaq dak l-għan.
(14)
Sabiex tiġi żgurata tranżizzjoni bla xkiel mir-reġim applikabbli taħt id-Direttiva 2001/109/KE, dan ir-Regolament għandu jippermetti l-għotja ta’ deroga lill-Istati Membri fejn l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għas-sistemi nazzjonali tagħhom tal-istatistika tirrikjedi bidliet ewlenin u probabbilment twassal għal problemi prattiċi sinifikanti.
(15)
Sabiex jiġu kkunsidrati l-iżviluppi ekonomiċi u tekniċi, is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni rigward l-emenda tal-analiżi tal-ispeċi skont il-gruppi, il-klassijiet ta’ densità u l-klassijiet tal-età stipulati fl-Anness I u l-varjabbli/karatteristiċi, il-klassijiet ta’ daqs, il-grad ta’ speċjalizzazzjoni ul-varjetajiet ta’ dwieli stipulati fl-Anness II, ħlief rigward in-natura fakultattiva tal-informazzjoni meħtieġa. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol ta’ tħejjija tagħha, inkluż fuq il-livell tal-għarfien espert. Il-Kummissjoni, fil-preparazzjoni u t-tħejjija tal-atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(16)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhomjiġu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (6).
(17)
Ir-Regolament (KEE) Nru 357/79 u d-Direttiva 2001/109/KE għandhom jitħassru.
(18)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwita’ ta’ attivitajiet previsti fil-qafas għall-istatistika Ewropea, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ jum wara l-pubblikazzoni tiegħu u japplika mill-1 ta’ Jannar 2012.
(19)
Il-Kumitat Permanenti għall-Istatistika Agrikola ġie kkonsultat,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
1. Ir-Regolament jistabbilixxi qafas komuni għall-produzzjoni sistematika tal-istatistika Ewropea dwar l-għelejjel permanenti li ġejjin:
(a)
Siġar tat-tuffieħ għad-deżerta
(b)
Siġar tat-tuffieħ għall-ipproċessar industrijali
(c)
Siġar tal-lanġas għad-deżerta
(d)
Siġar tal-lanġas għall-ipproċessar industrijali
(e)
Siġar tal-berquq
(f)
siġar tal-ħawħ għad-deżerta
(g)
Siġar tal-ħawħ għall-ipproċessar industrijali
(h)
Siġar tal-larinġ
(i)
Siġar tal-frott taċ-ċitru żgħir
(j)
Siġar tal-lumi
(k)
Siġar taż-żebbuġ
(l)
Dwieli maħsuba għall-produzzjoni tal-għeneb li jittiekel
(m)
Dwieli għal skopijiet oħra.
2. Il-produzzjoni ta’ statistika Ewropea dwar l-għelejjel permanenti msemmija fil-punti (b), (d), (g) u (l) tal-paragrafu 1 għandha tkun fakultattiva għall-Istati Membri.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“għelejjel permanenti” tfisser għelejjel mhux imkabbra b’rotazzjoni, għajr għal bur permanenti, li jokkupaw il-ħamrija għal żmien twil u jagħtu ħsad fuq diversi snin;
(2)
“raba’ mħawwel” tfisser raba’ agrikolu, kif definit fil-punt 1 tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1122/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 fir-rigward tal-kundizzjonalità, il-modulazzjoni u s-sistema integrata ta’ amministrazzjoni u kontroll, skont l-iskemi ta’ appoġġ għall-bdiewa previsti għal dak ir-Regolament, kif ukoll għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 fir-rigward tal-kundizzjonalità skont l-iskema ta’ appoġġ prevista għas-settur tal-inbid (7), imħawwel b’waħda mill-għelejjel permanenti msemmija fl-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament;
(3)
“żona mħawla” tfisser li ż-żona tar-raba’ mħawwel bi pjantaġġun omoġenju tal-għelejjel permanenti rilevanti, mqarrba sal-eqreb 0,1 ettaru;
(4)
“sena tal-ħsad” tfisser is-sena kalendarja li matulha jibda l-ħsad;
(5)
“densità” tfisser in-numru ta’ pjanti għal kull ettaru;
(6)
“perjodu ta’ tħawwil tas-soltu” tfisser il-perjodu tas-sena meta l-għelejjel permanenti s-soltu jiġu mħawla li jibda f’nofs il-ħarifa u jintemm sa nofs ir-rebbiegħa tas-sena ta’ wara;
(7)
“sena ta’ tħawwil” tfisser l-ewwel sena fejn il-pjanta jkollha żvilupp veġetattiv wara l-jum li fih tiġi installata fil-post ta’ produzzjoni definittiv tagħha;
(8)
“età” tfisser in-numru ta’ snin mis-sena ta’ tħawwil, li għandha titqies bħala s-sena 1;
(9)
“siġra tat-tuffieħ għad-deżerta, siġra tal-lanġas għad-deżerta u siġra tal-ħawħ għad-deżerta” tfisser pjantaġġunti tas-siġar tat-tuffieħ, pjantaġġuni tas-siġar tal-lanġas u pjantaġġuni tas-siġar tal-ħawħ, għajr dawk maħsuba speċifikament għall-ipproċessar industrijali. Meta ma jkunx possibbli li jiġu identifikati l-pjantaġġuni maħsuba għall-ipproċessar industrijali, iż-żoni korrispondenti għandhom jiġu inklużi taħt din il-kategorija;
(10)
“dwieli għal skopijiet oħra” tfisser iż-żoni kollha tad-dwieli li għandhom jiġu inklużi fir-reġistru tal-vinji kif stabbilit skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 436/2009 tas-26 ta’ Mejju 2009 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2008 f’dak li jirrigwarda r-reġistru tal-vinji, il-prospetti obbligatorji u l-istabbiliment ta’ tagħrif għall-monitoraġġ tas-suq, id-dokumenti li jakkumpanjaw il-ġarr tal-prodotti u r-reġistri li għandhom jinżammu fis-settur tal-vinji tal-inbid (8);
(11)
“għeneb għal użu doppju” tfisser l-għeneb minn varjetajiet ta’ dwieli fil-klassifikazzjoni tal-varjetajiet tad-dwieli mfassla mill-Istati Membri skont l-Artikolu 120a (2) sa (6) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (9) li huma prodotti, għall-istess unità amministrattiva, kemm bħala varjetajiet ta’ għeneb tal-inbid kif ukoll, skont il-każ, bħala varjetajiet ta’ għeneb li jittiekel, varjetajiet għall-produzzjoni ta’ għeneb imnixxef jew varjetajiet għall-produzzjoni ta’ spirti tal-inbid;
(12)
“għelejjel ikkombinati” tfisser kombinazzjoni ta’ għelejjel li jokkupaw ħabel raba’ fl-istess żmien.
Artikolu 3
Kopertura
1. L-istatistika li trid tiġi pprovduta għall-għelejjel permanenti msemmija taħt il-punti (a) sa (l) tal-Artikolu 1(1) għandha tirrappreżenta mill-inqas 95 % taż-żona mħawla kollha li jipproduċu esklussivament jew prinċipalment għas-suq ta’ kull għalla permanenti msemmija f’kull Stat Membru.
2. Minkejja l-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jeskludu azjendi iżgħar mil-limitu ta’ 0,2 ettari għal kull għalla permanenti li jipproduċu esklussivament jew prinċipalment għas-suq f’kull Stat Membru. Jekk iż-żona koperta minn tali azjenda hija inqas minn 5 % tat-total ta’ żona mħawla tal-għalla individwali, l-Istati Membri jistgħu jżidu dak il-limitu sakemm dan ma jwassalx għall-esklużjoni ta’ aktar minn 5 % addizzjonali tat-total taż-żona mħawla tal-għalla individwali
3. Iż-żona ta’ għelejjel ikkombinati għandha tkun distribwita bejn l-għelejjel differenti fi proporzjon mal-medda ta’ art li jieħdu.
4. L-istatistika għall-għalla permanenti msemmija fil-punt (m) tal-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament għandha tkun ipprovduta bl-użu tad-dejta disponibbli fir-reġistru tal-vinji implimentat skont l-Artikolu 185a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 għall-azjendi kollha inklużi f’dan ir-reġistru, kif definit fil-punt (a) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 436/2009.
Artikolu 4
Produzzjoni tad-dejta
1. Ħlief meta l-fakulta’ msemmija fl-Artikolu 1(2) tiġi eżerċitata, l-Istati Membri li għandhom minimu ta’ żona mħawla ta’ 1 000 ettaru ta’ kull għalla individwali msemmi fil-punti (a) sa (l) tal-Artikolu 1(1) għandhom jipproduċu matul l-2012, u kull ħames snin minn hemm ‘il quddiem, id-dejta msemmija fl-Anness I.
2. L-Istati Membri li għandhom minimu ta’ żona mħawla ta’ 500 ettaru ta’ kull għalla individwali msemmija fil-punt (m) tal-Artikolu 1(1) għandhom jipproduċu, matul l-2015 u kull ħames snin minn hemm ‘il quddiem, id-dejta msemmija fl-Anness II.
3. Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi ekonomiċi u tekniċi, il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 11 dwar l-emenda ta’:
-
l-analiżi tal-ispeċi skont il-gruppi, il-klassijiet ta’ densità u l-klassijiet tal-età stipulati fl-Anness I, u
-
il-varjabbli/karatteristiċi, il-klassijiet ta’ daqs, il-grad ta’ speċjalizzazzjoni u l-varjetajiet ta’ dwieli stipulati fl-Anness II,
ħlief rigward in-natura fakultattiva tal-informazzjoni meħtieġa.
Matul l-eżerċitar ta’ din is-setgħa, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-atti delegati tagħha ma jimponux piż amministrattiv addizzjonali sinifikanti fuq l-Istati Membri u fuq dawk li jwieġbu.
Artikolu 5
Sena ta’ referenza
1. L-ewwel sena ta’ referenza għad-dejta msemmija fl-Anness I fir-rigward tal-istatistika dwar għelejjel permanenti msemmija fil-punti (a)-(l) tal-Artikolu 1(1) għandha tkun l-2012.
2. L-ewwel sena ta’ referenza għad-dejta msemmija fl-Anness II fir-rigward tal-istatistika dwar l-għalla permanenti msemmija fil-punt (m) tal-Artikolu 1(1) għandha tkun l-2015.
3. L-istatistika għelejjel permanenti pprovduta għandha tirreferi għaż-żona mħawla wara l-perjodu ta’ tħawwil tas-soltu.
Artikolu 6
Rekwiżiti ta’ preċiżjoni
1. L-Istati Membri li jwettqu l-istħarriġ kampjunarju biex jiksbu l-istatistika dwar għelejjel permanenti għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa biex jiżguraw li l-koeffiċjent ta’ varjazzjoni tad-dejta ma għandux jaqbeż, fil-livell nazzjonali, 3 % għaż-żona mħawla għal kull waħda mill-għelejjel imsemmija fl-Artikolu 1(1).
2. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jużaw sorsi ta’ informazzjoni statistika għajr għall-istħarriġ, għandhom jiżguraw li l-informazzjoni miksuba minnhom tkun mill-inqas tal-istess kwalità tal-informazzjoni miksuba mill-istħarriġ statistiku.
3. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jużaw sors amministrattiv biex jipprovdu l-istatistika dwar għelejjel permanenti msemmija fil-punti (a) sa (l) tal-Artikolu 1(1) għandhom jinformaw lill-Kummissjoni minn qabel u għandhom jipprovdu d-dettalji dwar il-metodu li għandu jintuża u l-kwalità tad-dejta miksuba minn dak is-sors amministrattiv.
Artikolu 7
Statistika Reġjonali
1. Id-dejta fir-rigward ta’ statistika dwar għelejjel permanenti msemmija fil-punti (a) sa (l) tal-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament, u speċifikati aktar fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, għandha tiġi analizzata mill-unitajiet territorjali tan-NUTS 1 kif imfisser fir-Regolament (KE) Nru 1059/2003, ħlief fejn tiġi speċifikata analiżi anqas dettaljata fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
2. Id-dejta fir-rigward ta’ statistika dwar l-għalla permanenti msemmija fil-punt (m) tal-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament u speċifikata aktar fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament, għandha tiġi analizzata mill-unitajiet territorjali tan-NUTS 2 kif imfisser fir-Regolament (KE) Nru 1059/2003, ħlief fejn tiġi speċifikata analiżi anqas dettaljata fl-Anness III għal dan ir-Regolament.
Artikolu 8
Trażmissjoni lill-Kummissjoni
1. L-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni (Eurostat) id-dejta stabbilita fl-Annessi I u II sat-30 ta’ Settembru tas-sena ta’ wara l-perjodu ta’ referenza.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni dwar il-format tekniku xieraq għat-trażmissjoni tad-dejta stipulata fl-Annessi I u II. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmi fl-Artikolu 12(2).
Artikolu 9
Rapporti metodoloġiċi u ta’ kwalità
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-kriterji ta’ kwalità li jridu japplikaw għad-dejta li se tkun trażmessa, huma dawk imsemmija fl-Artikolu 12(1) tar-Regolament (KE) Nru 223/2009.
2. Sat-30 ta’ Settembru 2013, u kull ħames snin minn hemm ‘il quddiem, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni (Eurostat) bir-rapporti dwar il-kwalità tad-dejta trażmessa u l-metodi użati għall-istatistika dwar l-għelejjel permanenti msemmija fil-punti (a) sa (l) tal-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament.
3. Sat-30 ta’ Settembru 2016, u kull ħames snin minn hemm ‘il quddiem, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni (Eurostat) bir-rapporti dwar il-kwalità tad-dejta trażmessa u l-metodi użati għall-istatistika dwar l-għalla permanenti msemmija fil-punt (m) tal-Artikolu 1(1) ta’ dan ir-Regolament.
4. Ir-rapporti għandhom jiddeskrivu:
(a)
l-organizzazzjoni tal-istħarriġ kopert b’dan ir-Regolament u l-metodoloġija applikata;
(b)
il-livell ta’ preċiżjoni u l-kopertura miksuba għall-istħarriġ kampjunarju msemmi f’dan ir-Regolament; kif ukoll
(c)
il-kwalità ta’ sorsi, għajr għall-istħarriġ, li jintużaw. bl-użu tal-kriterji ta’ kwalità msemmija fil-paragrafu 1.
5. L-Istati Membri għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’kull bidla metodoloġika jew tibdil ieħor li jista’ jkollu effett konsiderevoli fuq l-istatistika dwar għelejjel permanenti, mhux aktar tard minn tliet xhur qabel ma tidħol fis-seħħ dik il-bidla.
6. Għandu jitqies il-prinċipju li l-ispejjeż u l-piżijiet addizzjonali jibqgħu f’limiti raġonevoli.
Artikolu 10
Deroga
1. Meta l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għas-sistema statistika nazzjonali ta’ Stat Membri teħtieġ emendi maġġuri u probabbilment tikkawża problemi prattiċi sinifikanti rigward l-għejjelel permanenti msemmija fil-punti a) sa l) tal-Artikolu 1(1), il-Kummissjoni tista’ tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jagħtu deroga mill-applikazzjoni tagħha lil dak l-Istat Membru sal-31 ta’ Diċembru 2012. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 12(2).
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, Stat Membru għandu jippreżenta talba debitament motivata lill-Kummissjoni mhux aktar tard mill-1 ta’ Frar 2012.
3. Dawk l-Istati Membri li jibbenefikaw minn deroga għandhom jibqgħu japplikaw id-Direttiva 2001/109/KE.
Artikolu 11
Eżerċizzju tad-delegazzjoni
1. Is-setgħa biex tadotta atti ddelegati qed tingħata lill-Kummissjoni soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 4(3) u l-Artikolu 13 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ ħames snin mill-31 ta’ Diċembru 2011. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delegazzjoni tas-setgħat sa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel tmiem il-perjodu ta’ ħames snin. Id-delegazzjoni tas-setgħa għandha tittawwal taċitament għal perjodi ta’ tul identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali estensjoni mhux aktar tard minn tliet xhur qabel tmiem kull perjodu.
3. Id-delegazzjoni tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 4(3) u l-Artikolu 13 tista’ tkun revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Id-deċiżjoni għal revoka għandha ġġib fi tmiem id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tieħu effett fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata hemmhekk. Din m’għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li huwa diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha, fl-istess waqt, tinnotifikah lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Kull att delegat adottat konformement mal-Artikolu 4(3) u l-Artikolu 13 jidħol fis-seħħ biss jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jkunux għarrfu l-oppożizzjoni tagħhom fi żmien xahrejn min-notifika tal-imsemmi att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jagħlaq dan iż-żmien, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill informaw it-tnejn li huma lill-Kummissjoni li mhumiex se jopponu. Dak il-perjodu jiġġedded b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 12
Proċedura ta’ Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Permanenti għall-Istatistika Agrikola, stabbilit skont l-Artikolu 1 tad-Deciżjoni tal-Kunsill 72/279/KEE tal-31 ta’ Lulju li tistabbilixxi Kumitat Permanenti għall-Istatistika Agrikola (10). Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 13
Rieżami
Sal-31 ta’ Diċembru 2018 u kull ħames snin minn hemm ’il quddiem, il-Kummissjoni għandha teżamina mill-ġdid il-funzjonament ta’ dan ir-Regolament. Fil-kuntest ta’ dan ir-rieżami, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk huwiex neċessarju li tiġi prodotta d-dejta kollha msemmija fl-Artikolu 4. Fejn il-Kummissjoni tikkunsidra li xi parti minn dik id-dejta m’għadhiex meħtieġa, hija għandu jkollha s-setgħa li tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 11, bit-tħassir ta’ ċerta dejta mill-Annessi I u II.
Artikolu 14
Tħassir
Ir-Regolament (KEE) Nru 357/79 u d-Direttiva 2001/109/KE qed jitħassru b’effett mill-1 ta’ Jannar 2012.
Referenzi għar-Regolament u d-Direttiva mħassra għandhom jiġu interpretati bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Regoli transitorji
B’deroga mill-Artikolu 14 ta’ dan ir-Regolament, id-Direttiva 2001/109/KE għandha tibqa’ applikabbli taħt il-kundizzjonijiet pprovduti fl-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-13 ta’ Diċembru 2011.