ROZHODNUTÍ RADY 2012/33/SZBP
ze dne 23. ledna 2012
o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 21. července 2003 přijala Rada společnou akci 2003/357/SZBP (1) o jmenování pana Marca OTTEHO zvláštním zástupcem Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(2)
Pan Andreas REINICKE by měl být jmenován zvláštním zástupcem Unie pro mírový proces na Blízkém východě na období od 1. února 2012 do 30. června 2013.
(3)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Zvláštním zástupcem Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě (dále jen „mírový proces“) na období od 1. února 2012 do 30. června 2013 je jmenován pan Andreas REINICKE. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Článek 2
Cíle politiky
1. Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie týkající se mírového procesu.
2. Cíle uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
všeobecný mír, jehož by mělo být dosaženo na základě příslušných rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN), madridských zásad, cestovní mapy, předchozích dohod zúčastněných stran a arabské mírové iniciativy;
b)
dvoustátní řešení, kdy budou Izrael a demokratický, celistvý, životaschopný, mírový a svrchovaný palestinský stát existovat bok po boku v bezpečných a uznávaných hranicích a těšit se normálním vztahům se svými sousedy v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) a 1402 (2002) a s madridskými zásadami;
c)
řešení izraelsko-syrského a izraelsko-libanonského konfliktu;
d)
řešení postavení Jeruzaléma jako budoucího hlavního města dvou států a spravedlivé, životaschopné a dohodnuté řešení problému palestinských uprchlíků;
e)
pokračování mírového procesu s cílem dosáhnout konečné dohody o právním postavení a vytvoření palestinského státu, včetně posílení úlohy Kvarteta pro Blízký východ (dále jen „Kvarteto“) jako ručitele cestovní mapy, zejména s cílem sledovat dodržování povinností, které pro obě strany vyplývají z cestovní mapy, a v souladu se všemi mezinárodními snahami o nastolení všeobecného arabsko-izraelského míru.
3. Cíle uvedené v odstavci 1 vycházejí z odhodlání Unie spolupracovat se stranami a s partnery v mezinárodním společenství, zejména v rámci Kvarteta, s cílem využít všech příležitostí k prosazování míru a uspokojivé budoucnosti pro všechny lidi v regionu.
4. Zvláštní zástupce EU podporuje činnost vysokého představitele v regionu, mimo jiné v rámci Kvarteta.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
poskytovat aktivní a účinný příspěvek Unie k činnostem a iniciativám vedoucím ke konečnému urovnání izraelsko-palestinského konfliktu a izraelsko-syrského a izraelsko-libanonského konfliktu;
b)
usnadňovat a udržovat úzké styky se všemi stranami mírového procesu, ostatními zeměmi regionu, členy Kvarteta a dalšími dotčenými zeměmi, s OSN a dalšími dotčenými mezinárodními organizacemi za účelem vzájemné spolupráce při posilování mírového procesu;
c)
zajišťovat trvalou přítomnost Unie na příslušných mezinárodních fórech a přispívat k řešení krizí a jejich předcházení;
d)
sledovat a podporovat mírová jednání mezi stranami a předkládat jménem Unie návrhy v souvislosti s těmito jednáními;
e)
pokud je o to požádán, přispívat k plnění mezinárodních dohod dosažených mezi stranami a navazovat s nimi diplomatická jednání v případě nedodržení podmínek uvedených dohod;
f)
věnovat zvláštní pozornost faktorům, které mají dopad na regionální rozměr mírového procesu;
g)
vést konstruktivní jednání se signatáři dohod v rámci mírového procesu za účelem podpory dodržování základních norem demokracie, včetně dodržování lidských práv a právního státu;
h)
předkládat návrhy týkající se zásahů Unie do mírového procesu a nejlepšího způsobu provádění iniciativ Unie a nepřetržitého úsilí Unie souvisejícího s mírovým procesem, jako je příspěvek Unie k palestinským reformám, a včetně politických aspektů příslušných rozvojových projektů Unie;
i)
sledovat činnost obou stran při provádění cestovní mapy a v otázkách, které by mohly ohrozit výsledek jednání o trvalém statusu, s cílem umožnit Kvartetu lépe posoudit dodržování podmínek stranami;
j)
podávat jakožto vyslanec Kvarteta zprávy o pokroku a vývoji jednání a přispívat k přípravě zasedání vyslanců Kvarteta na základě postojů Unie a prostřednictvím koordinace s dalšími členy Kvarteta;
k)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad Unie o dětech a ozbrojených konfliktech a o násilí páchaném na ženách a dívkách a potírání všech forem jejich diskriminace, jakož i politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325(2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním doporučení;
l)
přispívat k lepšímu porozumění úlohy Unie jako jedné z organizací ovlivňujících veřejné mínění v regionu.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu z pověření vysokého představitele. Aby mohl plnit svůj mandát a konkrétní povinnosti v dané oblasti, věnuje se zvláštní zástupce EU zcela svým úkolům.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).
4. Při plnění svých úkolů zvláštní zástupce EU úzce spolupracuje zejména se zastoupením EU v Jeruzalému, s delegací Unie v Tel Avivu a s ostatními příslušnými delegacemi Unie v regionu.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. února 2012 do 30. června 2013 činí 1 300 000,00 EUR
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou způsobilé od 1. února 2012. Jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně a pravidelně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
na základě pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi stanovící fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a stanovící pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy v polovině období a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru podává zvláštní zástupce EU zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie byly na místě uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Unie působících v oblasti, včetně zvláštního zástupce EU pro jižní Středomoří. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucím delegace Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU v úzké spolupráci s vedoucím delegace v Tel Avivu poskytuje vedoucímu policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) a vedoucímu mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) vedení v otázkách místní politické situace. Zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace se podle potřeby vzájemně konzultují. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží vysokému představiteli, Radě a Komisi do konce listopadu roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 23. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2012/33/PESK
tat-23 ta’ Jannar 2012
li taħtar ir-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għall-proċess ta’ paċi fil-Lvant Nofsani
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikoli 28, 31(2) u 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fil-21 ta’ Lulju 2003, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2003/537/PESK (1) li ħatret lis-Sur Marc OTTE bħala Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għall-proċess ta’ paċi fil-Lvant Nofsani.
(2)
Is-Sur Andreas REINICKE għandu jinħatar bħala RSUE għall-proċess ta’ paċi fil-Lvant Nofsani mill-1 ta’ Frar 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013.
(3)
Ir-RSUE ser jimplimenta l-mandat tiegħu fil-kuntest ta’ sitwazzjoni li tista’ tiddeterjora u li tista’ xxekkel il-kisba tal-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
Is-Sur Andreas REINICKE huwa maħtur bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għall-proċess ta’ paċi fil-Lvant Nofsani (“il-proċess ta’ paċi”) mill-1 ta’ Frar 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013. Il-mandat tar-RSUE jista’ jintemm qabel, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta mr-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (“RGħ”).
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
1. Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettivi tal-politika tal-Unjoni fir-rigward tal-proċess ta’ paċi.
2. Dawn l-objettivi jinkludu, inter alia:
(a)
paċi komprensiva li għandha tinkiseb abbażi tar-Riżoluzzjonijiet rilevanti tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti (NU), il-prinċipji ta’ Madrid, il-Pjan Direzzjonali, il-ftehimiet milħuqa qabel mill-partijiet u l-Inizjattiva Għarbija għall-Paċi;
(b)
soluzzjoni ta’ żewġ Stati bl-Iżrael u bi Stat Palestinjan demokratiku, kontigwu, vijabbli, paċifiku u sovran jgħixu maġenb xulxin ġewwa fruntieri siguri u rikonoxxuti, li jgawdu relazzjonijiet normali mal-ġirien tagħhom skont ir-Riżoluzzjonijiet 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) u 1402 (2002) tal-Kunsill tas-Sigurtà u l-prinċipji tal-konferenza ta’ Madrid;
(c)
soluzzjoni għall-kunflitti Iżrael-Sirja u Iżrael-Libanu;
(d)
soluzzjoni biex jissolva l-istatus ta’ Ġerusalemm bħala l-kapitali futura ta’ żewġ stati u soluzzjoni ġusta, vijabbli u miftiehma għall-problema tar-refuġjati Palestinjani;
(e)
segwitu tal-proċess ta’ paċi lejn ftehim finali dwar l-istatus u l-kreazzjoni ta’ Stat Palestinjan inkluż it-tisħiħ tar-rwol tal-Kwartett tal-Lvant Nofsani (“il-Kwartett”) bħala gwardjan tal-Pjan Direzzjonali, partikolarment fid-dawl tal-monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-obbligi li għandhom iż-żewġ partijiet taħt il-pjan direzzjonali u konformement mal-isforzi internazzjonali kollha sabiex isseħħ paċi komprensiva bejn l-Għarab u l-Iżraeljani;
3. Dawn l-objettivi huma bbażati fuq l-impenn tal-Unjoni li taħdem mal-partijiet u ma’ sħab fil-komunità internazzjonali, speċjalment fil-qafas tal-Kwartett, sabiex tiġi segwita kull opportunità għall-paċi u għal futur deċenti għall-popli kollha tar-reġjun;
4. Ir-RSUE għandu jappoġġa l-ħidma tar-RGħ fir-reġjun, inkluż fil-qafas tal-Kwartett tal-Lvant Nofsani.
Artikolu 3
Mandat
Sabiex jinkisbu l-objettivi tal-politika, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
jipprovdi kontribut attiv u effiċjenti mill-Unjoni għall-azzjonijiet u l-inizjattivi li jwasslu għal riżoluzzjoni finali tal-konflitt Iżraeljan-Palestinjan u tal-konflitt Iżraeljan-Sirjan u dak Iżraeljan-Lebaniż;
(b)
jiffaċilita u jżomm kuntatt mill-qrib mal-partijiet kollha tal-proċess ta’ paċi, mal-pajjiżi l-oħra tar-reġjun, mal-membri tal-Kwartett u ma’ pajjiżi rilevanti oħra, kif ukoll man-NU u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti oħra, sabiex jaħdem magħhom fit-tisħiħ tal-proċess ta’ paċi;
(c)
jiżgura l-preżenza kontinwa tal-Unjoni f’fora internazzjonali rilevanti u jikkontribwixxi għall-maniġġar u l-prevenzjoni tal-kriżijiet;
(d)
josserva u jappoġġa n-negozjati għall-paċi bejn il-partijiet u jressaq il-proposti tal-Unjoni Ewropea, f’isimha, fil-kuntest ta’ dawk in-negozjati;
(e)
jikkontribwixxi, meta jkun mitlub, għall-implimentazzjoni ta’ ftehimiet internazzjonali milħuqa bejn il-partijiet u jinvolvi ruħu magħhom diplomatikament fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità mat-termini ta’ dawn il-ftehimiet;
(f)
jagħti attenzjoni partikolari lill-fatturi li jaffettwaw id-dimensjoni reġjonali tal-proċess ta’ paċi;
(g)
jinvolvi ruħu b’mod kostruttiv mal-firmatarji tal-ftehimiet fil-qafas tal-proċess ta’ paċi sabiex jippromwovi konformità mal-istandards bażiċi tad-demokrazija, inkluż ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-istat tad-dritt;
(h)
jagħmel proposti għal intervent tal-Unjoni fil-proċess ta’ paċi u dwar l-aħjar mod kif jiġu segwiti l-inizjattivi tal-Unjoni u l-isforzi attwali tal-Unjoni relatati mal-proċess ta’ paċi, bħalma hu l-kontribut tal-Unjoni għar-riformi Palestinjani, u inkluż l-aspetti politiċi tal-proġetti rilevanti tal-Unjoni għall-iżvilupp;
(i)
jissorvelja l-azzjonijiet taż-żewġ naħat dwar l-implimentazzjoni tal-pjan direzzjonali u dwar kwistjonijiet li jistgħu jippreġudikaw ir-riżultat tan-negozjati dwar status permanenti biex jippermetti lill-Kwartett jivvaluta aħjar il-konformità tal-partijiet;
(j)
bħala Mibgħut tal-Kwartett, jirrapporta dwar il-progress u l-evoluzzjoni tan-negozjati u jikkontribwixxi għat-tħejjija tal-laqgħat tal-Mibgħuta tal-Kwartett abbażi tal-pożizzjonijiet tal-Unjoni u permezz ta’ koordinazzjoni ma’ membri oħra tal-Kwartett;
(k)
jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar id-drittijiet tal-bniedem, inkluż il-Linji Gwida tal-Unjoni dwar id-drittijiet tal-bniedem, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-UE dwar it-Tfal u l-Kunflitt Armat, kif ukoll dwar il-vjolenza kontra n-nisa u l-bniet u l-ġlieda kontra l-forom kollha ta’ diskriminazzjoni kontrihom u l-politika tal-Unjoni rigward ir-Riżoluzzjoni tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti 1325 (2000) dwar in-Nisa, il-Paċi u s-Sigurtà, inkluż permezz tal-monitoraġġ u r-rappurtar dwar l-iżviluppi kif ukoll l-ifformular ta’ rakkomandazzjonijiet f’dan ir-rigward;
(l)
jikkontribwixxi għal komprensjoni aħjar tar-rwol tal-Unjoni fost l-opinjonisti ewlenin fir-reġjun.
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat waqt li jaġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ. Sabiex iwettaq il-mandat u r-responsabbiltajiet speċifiċi tiegħu fil-qasam ir-RSUE għandu jkun dedikat bis-sħiħ għall-Missjoni.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt primarju ta’ kuntatt tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi gwida strateġika u direzzjoni politika lir-RSUE fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
3. Ir-RSUE għandu jaħdem f’koordinazzjoni mill-qrib mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (“SEAE”).
4. Partikolarment matul il-missjonijiet tiegħu, ir-RSUE għandu jaħdem mill-qrib mal-Uffiċċju Rappreżentattiv tal-UE f’Ġerusalemm, id-Delegazzjoni tal-Unjoni f’Tel Aviv kif ukoll mad-delegazzjonijiet rilevanti l-oħrajn kollha tal-Unjoni fir-reġjun.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE fil-perijodu mill-1 ta’ Frar 2012 sat-30 ta’ Ġunju 2013 għandu jkun ta’ EUR 1 300 000.
2. In-nefqa ffinanzjata mill-ammont stipulat fil-paragrafu 1 għandha tkun eliġibbli mill-1 ta’ Frar 2012. In-nefqa għandha tkun amministrata skont il-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandu jagħti rendikont ta’ kull infiq lill-Kummissjoni.
Artikolu 6
Kostituzzjoni u kompożizzjoni tat-tim
1. Fil-limiti tal-mandat tiegħu u l-mezzi finanzjarji korrispondenti disponibbli, ir-RSUE għandu jkun responsabbli mill-istruttura tat-tim tiegħu. It-tim għandu jinkludi t-tagħrif espert dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika kif meħtieġ mill-mandat. Ir-RSUE għandu jżomm lill-Kunsill u lill-Kummissjoni infurmati fil-pront u regolarmanet dwar il-kompożizzjoni tat-tim tiegħu.
2. L-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u s-SEAE jistgħu jipproponu l-issekondar ta’ persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ tali persunal issekondat għandu jkun kopert mill-Istat Membru, mill-istituzzjoni kkonċernata tal-Unjoni jew mis-SEAE, rispettivament. L-esperti ssekondati mill-Istati Membri għall-istituzzjonijiet tal-UE jew is-SEAE jistgħu wkoll jiġu assenjati sabiex jaħdmu mar-RSUE. Il-persunal kuntrattat internazzjonalment għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal kollu ssekondat għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru emittenti, l-istituzzjoni tal-Unjoni jew is-SEAE u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u l-persunal tiegħu
Il-privileġġi, l-immunitajiet u l-garanziji ulterjuri meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla xkiel tal-missjoni tar-RSUE u l-membri tal-persunal tiegħu għandhom jiġu maqbula mal-parti jew il-partijiet ospitanti, kif adatt. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu l-appoġġ kollu meħtieġ għal dan l-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tat-tim tiegħu għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards minimi ta’ sigurtà stabbiliti bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta’ Marzu 2011 dwar ir-regoli ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE (2).
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li r-RSUE jingħata aċċess għal kwalunkwe informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u/jew l-Istati Membri, skont il-każ, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
Skont il-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà tal-persunal skjerat barra mill-Unjoni f’kapaċità operattiva taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandu jieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, f’konformità mal-mandat tiegħu u mas-sitwazzjoni tas-sigurtà fiż-żona ġeografika taħt ir-responsabbiltà tiegħu, għas-sigurtà tal-persunal kollu li jaqa’ taħt l-awtorità diretta tiegħu, speċjalment billi:
(a)
jistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq gwida mis-SEAE, li jinkludi miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw l-immaniġġar tal-moviment mingħajr periklu tal-persunal lejn, u ġewwa, iż-żona tal-missjoni, kif ukoll l-immaniġġar ta’ inċidenti ta’ sigurtà u li jinkludi pjan ta’ kontinġenza u ta’ evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
jiżgura li l-persunal kollu skjerat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni ta’ riskju għoli kif meħtieġ mill-kundizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
jiżgura li l-membri kollha tat-tim tiegħu li jkunu ser jiġu skjerati barra l-Unjoni Ewropea, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ adatt fir-rigward tas-sigurtà qabel jaslu fiż-żona tal-missjoni jew kif jaslu, abbażi tal-klassifikazzjonijiet tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-SEAE.
(d)
jiżgura li r-rakkomandazzjonijiet kollha maqbula li jsiru wara valutazzjonijiet regolari tas-sigurtà jiġu implimentati u jipprovdi lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapporti ta’ nofs it-terminu u tal-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtar
Ir-RSUE għandu jipprovdi regolarment rapporti bil-fomm u bil-miktub lir-RGħ u lill-KPS. Jekk ikun meħtieġ, ir-RSUE għandu jippreżenta rapport ukoll lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill. Rapporti regolari bil-miktub għandhom jiġu ċċirkolati permezz tan-netwerk COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE għandu jipprovdi rapporti lill-Kunsill Affarijiet Barranin.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandu jippromwovi l-koordinazzjoni politika ġenerali tal-Unjoni. Huwa għandu jgħin biex jiġi żgurat li l-istrumenti kollha tal-Unjoni fil-kamp jitħaddmu b’mod koerenti biex jinkisbu l-għanijiet tal-politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom jiġu kkoordinati ma’ dawk tal-Kummissjoni kif ukoll ma’ dawk ta’ RSUE oħrajn attivi fir-reġjun, inkluż ir-RSUE għar-Reġjun tan-Nofsinhar tal-Mediterran, kif adatt. Ir-RSUE għandu jipprovdi informazzjoni regolari lill-missjonijiet tal-Istati Membri u lid-delegazzjonijiet tal-Unjoni.
2. Fil-kamp, għandhom jinżammu kuntatti mill-qrib mal-Kap tad-delegazzjoni tal-Unjoni u mal-Kapijiet tal-Missjonijiet tal-Istati Membri. Huma għandhom jagħmlu kull sforz biex jgħinu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat. Ir-RSUE, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kap tad-Delegazzjoni tal-Unjoni f’Tel Aviv, għandu jipprovdi lill-Kapijiet tal-Missjoni tal-Pulizija tal-Unjoni Ewropea fit-Territorji Palestinjani (EUPOL COPPS) u tal-Missjoni tal-Unjoni Ewropea ta’ Assistenza fil-Fruntieri għall-Punt ta’ Qsim ta’ Rafah (EU BAN Rafah) bi gwida politika lokali. Ir-RSUE u l-Kmandant tal-Operazzjoni Ċivili għandhom jikkonsultaw lil xulxin kif ikun meħtieġ. Ir-RSUE għandu wkoll iżomm kuntatt ma’ atturi internazzjonali u reġjonali oħrajn fil-kamp.
Artikolu 13
Reviżjoni
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħra mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu riveduti regolarment. Ir-RSUE għandu jippreżenta lir-RGħ, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni rapport ta’ progress qabel l-aħħar ta’ Novembru 2012 u rapport komprensiv dwar l-implementazzjoni tal-mandat fi tmiem il-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Jannar 2012.