NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1042/2010
ze dne 16. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 18. února 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) a v pozdější fázi i jednoho výrobce v Thajsku, jelikož se s USA a Thajskem počítalo jako s možnou obdobnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni známí výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddílu 2.1 níže). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění níže, dvě čínské skupiny vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(6)
Aby bylo známým vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o nichž je známo, že se jich to týká, a orgánům ČLR. Jak je vysvětleno ve 33. a 53. bodě odůvodnění níže, jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňuje podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, zatímco druhá skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o individuální zacházení.
(7)
Jak je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(8)
Jak je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(9)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že se jich to týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupcům dotčené země, známým dovozcům, známým uživatelům, známým výrobcům v USA, sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) v USA a výrobci v Thajsku.
(10)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly obdrženy od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, sdružení vystupujícího jako žadatel (Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru neboli „CEPIFINE“), od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a od jednoho dalšího výrobce v Unii, 16 dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, 17 uživatelů a od 3 sdružení tiskařského a papírenského průmyslu a od jednoho výrobce v USA, s nimiž se počítalo jako se srovnatelnou zemí.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla analyzovat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení a aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR.
c)
Společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hongkong,
-
Chenming (HK) Limited, Hongkong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Itálie.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Middleton Paper, Walsall, Spojené království,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
(12)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách této společnosti:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3 Období šetření a posuzované období
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(15)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za nahraditelné a za přímo soutěžící s archy.
(16)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(18)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 16. bodě odůvodnění výše jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(19)
Navíc uvedená strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(20)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(21)
Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta.
(22)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecného charakteru a výsledky zkoušky kromě toho mohou být ovlivněné vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek provedených na vzorku bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk (včetně výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie) je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není na odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Za prvé, v souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz. Za druhé, pokud jde o provádění zkoušek na vzorcích bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk, tyto zkoušky nebyly provedeny nezávislým expertem a spolehlivost a objektivnost těchto zkoušek se proto považovaly za nedostatečné k tomu, aby byl na jejich základě učiněn jakýkoliv závěr. Pevnost v tahu se tedy předběžně považovala za spolehlivou technickou vlastnost pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk.
(23)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že z rozsahu šetření by měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v následujícím bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(24)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(25)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně mají několik vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než který se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně, vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 24. bodě odůvodnění se proto předběžně považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, předběžně vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(26)
A konečně, jeden čínský výrobce tvrdil, že tzv. „lepenka“ (nebo také „kartón“), by měla být vyloučena z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón předběžně považuje za dotčený výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(27)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v USA, které předběžně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(28)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje 2 vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje 4 vyvážející výrobce ve spojení. Spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Čtyři spolupracující výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno v 90. bodě odůvodnění.
3.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(30)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR byla použita obecná metodika uvedená níže.
4.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převody měn se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(33)
Pouze jedna skupina vyvážejících výrobců (tj. APP) v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Tato zúčastněná strana předložila 33 formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství s odkazem na své čtyři vyvážející výrobce ve spojení a řadu dalších společností ve spojení, které se podílejí na výrobě dotčeného výrobku, tzn. celulózek, chemiček, lesních společností (výrobců z dodavatelského odvětví) a domácích obchodních společností.
(34)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo považováno za vhodné omezit inspekce na místě za účelem předběžného šetření na čtyři vyvážející výrobce z této skupiny.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách čtyř vyvážejících výrobců ve spojení si ověřila veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Bylo konstatováno, že zacházení jako v tržním hospodářství by nemělo být přiznáno, neboť žádný z nich nesplňuje první, druhé a třetí kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Pokud jde o kritérium č. 1, byly zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních rozhodnutí a nákladů. Bylo zjištěno, že v mnoha případech neexistuje žádný doklad o platbách za převod akcií společností. Kromě toho příspěvky buď od státem vlastněných akcionářů, nebo od subjektů ve spojení ve formě stálých aktiv nebo pozemků a výdajů převedených na akcie nebyly nezávisle ohodnoceny. A konečně, v jednom případě byly akcie z jednoho státem vlastněného akcionáře převedeny na jednu ze společností skupiny APP za netržní cenu. Pokud jde o náklady, šetření ukázalo, že vzhledem k metodice, kterou skupina používala k evidenci surovinových vstupů, chybí doklady o nákladech na pořízení hlavních surovinových vstupů. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 1.
(38)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo zjištěno, že byly přehlíženy zásadní principy Mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 1 (tzn. akruální princip, vzájemné započítávání, nedostatek obezřetnosti a přesnosti zachycení transakcí), a to jak v účtech, tak v jejich auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společností. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 2.
(39)
Pokud jde o kritérium č. 3, šetření odhalilo existenci významných zkreslení ohledně práv k užívání pozemků, která se týkají čtyř vyvážejících výrobců ve spojení. Tato zkreslení vedou k závěru, že práva k užívání pozemků nejsou udělována a spravována v souladu s podmínkami tržního hospodářství. Na místě bylo také zjištěno, že existují výrazná zkreslení týkající se poskytování půjček ze strany čínského bankovního/finančního sektoru čtyřem vyvážejícím výrobcům. Většina půjček byla poskytnuta bankami s významným majetkovým podílem státu, přičemž existují jasné náznaky, že finanční instituce při určování úvěruschopnosti skupiny zohlednily obecné státní průmyslové politiky, což vedlo k poskytování půjček společnostem, které byly ve špatné finanční situaci. Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo tudíž konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 3.
(40)
Skupina APP a výrobci v Unii dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit.
(41)
Výrobci v Unii s výše uvedenými zjištěními souhlasili. Zpochybnili rovněž tvrzení čínské vyvážející skupiny, pokud jde o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť Komise současně provádí antisubvenční šetření.
(42)
Čínská vývozní skupina s výše uvedenými zjištěními nesouhlasila.
(43)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedla, že převod akcií společností skupiny a platby za tento převod nejsou pro toto kritérium rozhodující, jelikož toto kritérium vyžaduje, aby společnosti přijímaly obchodní rozhodnutí v reakci na tržní signály. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nedostatky zjištěné při posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství (tj. neexistence dokladů o platbách za převody akcií, nepřiměřeně nízké částky zaplacené státem vlastněným akcionářům za převod akcií, neexistence nezávislého ohodnocení aktiv, jimiž jednotlivé subjekty přispěly do společného jmění) skutečně mají dopad na podnikatelská rozhodnutí. Skutečnost, že se společnost může vyhnout platbám za převody akcií, používat podhodnocená nebo nadhodnocená aktiva ve svém akciovém kapitálu a provádět se státem vlastněnými společnostmi převody akcií, které nemají hospodářské vysvětlení nebo zdůvodnění, má skutečně přímý dopad na její finanční situaci a její schopnost přijímat rozhodnutí v reakci na tržní signály.
(44)
Co se týče surovin, bylo namítnuto, že Komise měla prošetřit, zda dodavatelé surovin pro čínskou skupinu nakupovali své vstupy za tržní ceny. Rovněž bylo uvedeno, že zjištění Komise jsou chybná. V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření prokázalo, že je prakticky nemožné zpětně zjistit, co skupina platí za nákupy jakéhokoli druhu surovin.
(45)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo namítnuto, že EU uznala čínské účetní standardy (GAAP) jako rovnocenné se standardy IFRS/IAS. V této souvislosti je třeba poznamenat, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se provádí v souladu s IAS, a nikoli s čínskými účetními standardy. V každém případě, a zejména s ohledem na tvrzení o rovnocennosti obou souborů standardů, by bylo normální předpokládat, že nedostatky zjištěné v této souvislosti měly být zdůrazněny auditorem. Skupina APP zpochybnila, že její společnosti porušují prvky pravidel IAS uvedené v hodnocení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství (akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání). Předložené připomínky nicméně nenarušily zjištění stávajícího šetření.
(46)
Pokud jde o kritérium č. 3, a zejména o práva k užívání pozemků, bylo namítnuto, že toto kritérium se týká výrazných zkreslení přenesených z netržního systému, a nikoli státních zásahů takového druhu, který je běžný v zemích s tržním hospodářstvím. Bylo tedy uvedeno, že zkreslení zjištěná v souvislosti s přidělováním práv k užívání pozemků nejsou specifická jen pro ČLR, nýbrž existují i v Evropě, jelikož se jedná o omezení uložená orgány, jejichž úlohou je přilákat investory a zajistit, aby investice byly v souladu s příslušnými regulatorními požadavky. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v žádném případě není účelem šetření zjistit, zda by mohla existovat nějaká zkreslení v Unii. Šetřením se navíc zjistilo, že přidělování pozemků přímo souviselo se sadou přísných pravidel (co se týče podmínek pronájmu a sazeb nájemného) vyplývajících přímo z bývalého netržního systému. Tato pravidla popisují centrálně plánovaný systém, který není v souladu s principy tržního hospodářství.
(47)
Pokud jde o půjčky, bylo namítnuto, že zjištění Komise jsou spekulativní. V tomto ohledu je třeba připomenout, že šetření zjistilo jednoznačnou souvislost mezi schopností skupiny dosáhnout bankovního financování a plněním cílů stanovených čínským centrálně plánovaným hospodářským systémem. Bylo také uvedeno, že zkreslení zjištěná Komisí mohou spočívat nanejvýš v subvencích. Byla tudíž vznesena námitka, že jelikož současně probíhá antisubvenční šetření, nemohou být tyto údajné subvence důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v rámci posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství bylo zjištěno, že existují zkreslení, co se týče poskytování půjček čínským bankovním/finančním sektorem. Jedná se o zkreslení přenesené z netržního hospodářského systému, které nemá žádnou souvislost s tím, zda by mohl být dopad těchto skutečností považován za napadnutelné subvence, či nikoli.
(48)
V průběhu předběžného šetření skupina APP předložila vyjádření, v nichž tvrdí, že této skupině čínských vyvážejících výrobců musí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, aby se zabránilo dvojímu započítání společně se současně probíhajícím antisubvenčním šetřením. Bylo namítnuto, že poskytování státních subvencí je součástí posouzení ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, má vliv na zjištění při tomto posuzování, a bude tudíž řešeno v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Na podporu těchto tvrzení dotyčná zúčastněná strana rovněž odkázala na zásadu proporcionality a právo na řádnou správu.
(49)
Tuto námitku je nutno zamítnout z následujících důvodů. Za prvé je třeba poznamenat, že kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou jasně stanovena v základním nařízení a jsou vyjmenována ve 32. bodě odůvodnění výše. Skutečnost, že v současné době probíhá antisubvenční šetření, nezbavuje orgán provádějící šetření jeho povinnosti zajistit, aby byly splněny podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Za druhé, otázka „dvojího započítání“ antidumpingového a vyrovnávacího cla se řídí ustanoveními příslušných právních předpisů EU, zejména čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), a není závislá na tom, zda je, či není dotčenému vývozci přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V každém případě, jelikož je navrhované prozatímní antidumpingové clo pro všechny spolupracující čínské subjekty založeno na úrovni pro odstranění újmy, a nikoli na dumpingovém rozpětí, jakákoli námitka ohledně dvojího započtení je neplatná.
(50)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou v 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Pokud by tudíž bylo prozatímní zjištění ohledně definice výrobku potvrzeno, nebude se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství na tyto dva vyvážející výrobce ve spojení pro toto řízení vztahovat.
(51)
V souladu s praxí EU, pokud jedna společnost ve spojení, která souvisí s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Proto se konstatuje, že společnostem patřícím do skupiny APP nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat.
4.3 Individuální zacházení
(52)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(53)
O individuální zacházení požádaly obě čínské skupiny vyvážejících výrobců (tj. APP a Chenming).
(54)
Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci jak ze skupiny APP, tak ze skupiny Chenming splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(55)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně stanoví, že příslušným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům by mohlo být přiznáno individuální zacházení.
4.4 Běžná hodnota
4.4.1 Srovnatelná země
(56)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(57)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR hodlá jako vhodnou srovnatelnou zemi použít USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(58)
Jedna skupina spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zaslala své připomínky vyjadřující skepsi, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země, a navrhla jako alternativu Thajsko. Pokud jde o USA, bylo namítnuto, že jeden z výrobců v USA je pravděpodobně společností ve spojení s jedním z žadatelů v EU. Bylo rovněž uvedeno, že výrobci v USA jsou zapojeni do souběžně probíhajícího řízení proti stejnému čínskému výrobku, že výrobci v USA jsou silně subvencováni a že mají zastaralé vybavení.
(59)
Komise požádala všechny zúčastněné strany o připomínky k návrhu této zúčastněné strany. Výrobci v Unii s použitím Thajska jako vhodné srovnatelné země nesouhlasili a zpochybnili argumenty čínské strany, pokud jde o výrobce v USA. Thajská společnost uvedená v podání čínské strany byla oslovena, avšak spolupráci při šetření písemně odmítla. Žádný jiný vyvážející výrobce dotčeného výrobku v Thajsku nebyl znám.
(60)
Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány třem známým společnostem uvedeným v podnětu a členům příslušného sdružení výrobců papíru. Z oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(61)
Šetřením bylo zjištěno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Skutečnost, že USA uložily antidumpingové a vyrovnávací clo na dovoz papírových výrobků z ČLR, nelze považovat za důvod proti použití USA jako srovnatelné země, jelikož v uvedené zemi existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže. Pokud jde o tvrzení ohledně subvencování a zastaralého zařízení v USA, je třeba poznamenat, že tato tvrzení musela být zamítnuta, jelikož na jejich podporu nebyl předložen žádný konkrétní důkaz a neexistují žádné relevantní ověřitelné informace. Pokud jde o vztah mezi spolupracujícím výrobcem v USA a společností jednoho výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že v tomto ohledu je rozhodující, že vztahy mezi spolupracujícím výrobcem v potenciální srovnatelné zemi a společností v Unii nemají vliv na údaje o běžné hodnotě. Šetření neprokázalo žádný takový vliv, co se týče informací získaných v USA.
(62)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v USA, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh USA považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(63)
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.4.2 Stanovení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní, co se týče objemu, ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(66)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo byla vážená průměrná cena u daného druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření.
(67)
Je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce v USA během období šetření vyráběl a prodával na trhu v USA všechny druhy obdobného výrobku.
4.5 Vývozní cena
(68)
Co se týče skupiny APP, je nutno poznamenat, že u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou ve 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Údaje o vývozních cenách poskytnuté těmito dvěma společnostmi byly tudíž z výpočtu dumpingu vyloučeny.
(69)
Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, nebo ii) prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(70)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, byla vývozní cena stanovena na základě cen výrobku v okamžiku, kdy jej tyto obchodní společnosti ve spojení prodaly do Unie, tzn. nezávislému odběrateli, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
(71)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím jedné obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům v Unii. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého v Unii dovozní společností během období šetření. Pokud jde o ziskové rozpětí, nemohl být použit skutečný zisk obchodníka ve spojení, neboť tyto ceny byly v důsledku vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení nespolehlivé. Příslušné ziskové rozpětí tak bylo stanoveno na přiměřené úrovni, mnohem níže než jaká je míra zisku uvedená ve 155. bodě odůvodnění, jejíž dosažení by bylo možno u tohoto druhu obchodních operací běžně očekávat.
4.6 Srovnání
(72)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(73)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. U vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do šetření, byly tam, kde to bylo na místě a odůvodněné, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění, v nákladech na úvěry, ve slevách na konci roku, v provizích, v reklamacích z důvodu jakosti a v bankovních poplatcích.
4.7 Dumpingové rozpětí
(74)
Dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle druhů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny v členění podle druhů výrobku, jak je stanoveno výše.
(75)
Na základě výše uvedené metodiky byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
(76)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou a celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR bylo stanoveno za použití dumpingového rozpětí stanoveného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1 Výroba v Unii
(77)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 14 známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(78)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(79)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, ve stávajícím řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení zamítnuto.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie ohledně výrobků, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(81)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(82)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.2 Dovoz do Unie z ČLR
(83)
Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vývozci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvou lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo předběžně konstatováno, jak je vysvětleno ve 24. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objemy (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.2.1 Cenové podbízení
(85)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(86)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění, spolupráce ze strany čínských vývozců byla velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem k tomu, že u dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, jak je vysvětleno ve 50. bodě odůvodnění, nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu.
(87)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený dumpingový výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 5,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a spolupracujících výrobců v Unii
6.3.1 Předběžné poznámky
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů dumpingového dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(89)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(90)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(91)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze spolupracujících výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Evropské unii prostřednictvím 1) akciového podílu a 2) společného podniku (joint venture) spočívajícího v dohodách o výhradním prodeji a dodávkách surovin. Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z EU je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (4). Dohody mezi těmito dvěma společnostmi kromě toho neobsahují žádné prvky, na jejichž základě by se dal vyvodit závěr, že vztah mezi těmito společnostmi přesahuje běžný obchodní vztah kupujícího a prodávajícího.
6.3.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.3.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/OŠ
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(92)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(93)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení nadměrné strukturální kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(94)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.3.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(95)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(96)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 81. bod odůvodnění výše), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
6.3.2.3 Růst
(97)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho také významně poklesl o 5 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.2.4 Velikost dumpingových rozpětí
(98)
Prozatímní dumpingová rozpětí pro ČLR, uvedená výše v oddílu o dumpingu, jsou významná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3.3 Údaje týkající se spolupracujících výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.3.1 Průměrné jednotkové ceny spolupracujících výrobců v Unii
(99)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž spolupracující výrobci v Unii prodávali dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, se v roce 2007 zvýšily, poté se snížily a do roku 2009 se vrátily téměř na stejnou úroveň jako na začátku posuzovaného období. Celkově zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru v průběhu let stabilní.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
695
Index
100
104
100
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.2 Stav zásob
(100)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
318 489
Index
100
107
107
114
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.3 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Index
100
102
105
109
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
457
Index
100
106
107
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(101)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 11 % (téměř 900 pracovních míst). Je třeba poznamenat, že uvedené údaje o zaměstnanosti pro období šetření jsou zkreslené o počet zaměstnanců, jež získal jeden ze spolupracujících výrobců v Unii na začátku období šetření. Pokud by se nezohlednil vliv této akvizice na uvedený ukazatel, pokles zaměstnanosti by dosahoval 20 %.
(102)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Na návrat produktivity v období šetření na úroveň roku 2006 je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 10 %.
6.3.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Ziskovost
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Změna (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Index
100
99
84
65
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Spolupracující výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny v roce 2009 dosáhlo 19 % z průměrné ceny v roce 2008, což bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření.
(104)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými spolupracujícími výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(105)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
6.3.3.5 Schopnost získávat kapitál
(106)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost spolupracujících výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze spolupracujících výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší spolupracující výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.4 Závěr o újmě
(107)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 vážně postiženy ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že spolupracující výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(108)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli spolupracující výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením ze strany čínských vývozců během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se spolupracujícím výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální nadbytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Spolupracující výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti současného šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení zamítnuto.
(110)
Stejná strana tvrdila, že pohlcení jednoho výrobce v Unii jedním ze spolupracujících výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tento spolupracující výrobce v Unii je v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno v 107. bodě odůvodnění výše, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období záporný trend prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(112)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány i další známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
7.2 Účinek dumpingového dovozu
(113)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným a dumpingovým dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(114)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+ 183 %). Dumpingový dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+ 71 %) a jeho podíl na trhu (+ 120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (- 5 %) a byly nižší než ceny spolupracujících výrobců v Unii o 5,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(115)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu z velké části převzal dumpingový dovoz z ČLR.
(116)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj spotřeby na trhu Unie
(118)
Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období celé výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR tvrdil, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií.
(119)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl záporný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž dumpingový dovoz na trhu způsoboval. Má se tudíž za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem dumpingového dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
7.3.2 Ceny suroviny
(120)
Průměrné výrobní náklady spolupracujících výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady spolupracujících výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(121)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily spolupracujícím výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících dumpingových praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro provozovatele této kapitálově náročné výroby.
(122)
Vyslovuje se tudíž předběžný závěr, že dumpingový dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny spolupracujících výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícím výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo konstatováno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(123)
Vedle dumpingového dovozu byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že dumpingovému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz spolupracujících výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 27 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 9 %, byla ztráta objemu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou spolupracující výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo konstatováno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, na druhé straně zmírnilo ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(124)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou příčiny takového zhoršení jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 117. bodě odůvodnění.
7.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(125)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/OŠ
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (v EUR/t)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(126)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze spolupracujících výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5 Strukturální nadbytek kapacity
(128)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno výše ve 113. až 117. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
7.4 Závěr o příčinné souvislosti
(129)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(130)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
(131)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(132)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(133)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro konstatování, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(134)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 14 známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(135)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly dumpingovým dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Nespolupráce tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(136)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala záporný trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(137)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé složky nákladů. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(138)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci a obchodníci
(139)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým nezávislým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření devatenáct společnosti, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto budou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(140)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z několika zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Pět obchodníků vůbec nenakupovalo bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovalo jen příležitostně. Sedm společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém horizontu.
(141)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože bude nutno dodržovat tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribučních smluv, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(142)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek antidumpingových cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené antidumpingovým clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek antidumpingového cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(143)
Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4 Uživatelé
(144)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem 17 společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1 Tiskárny
(145)
Základní informace poskytlo celkem devět tiskáren, většinou malých a středních podniků. Podle informací, které jsou tak k dispozici, bylo zjištěno, že obecně je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký, tj. průměrně kolem 40 %. Většina spolupracujících tiskáren začala používat čínský papír teprve nedávno a několik z nich až po skončení období šetření. Bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(146)
Všechny tiskárny uvedly, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na jejich ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku nadměrné strukturální kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na něj kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že jelikož tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, jeho účinek by byl neutrální.
(147)
Některé tiskárny tvrdily, že antidumpingové clo by vedlo k nedostatku dodávek na trhu a delším dodacím lhůtám. Šetření ukázalo, že výrobci a zprostředkovatelé v Unii jsou schopni zásobovat trh požadovanými dodávkami. Na základě výše uvedených skutečností a zejména vzhledem k tomu, že toto tvrzení nebylo podloženo důkazy, bylo toto tvrzení zamítnuto.
8.4.2 Vydavatelé
(148)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, bylo od společností obdrženo šest odpovědí na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Čtyři společnosti poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(149)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po skončení období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(150)
Písemné podání poskytla tři sdružení tiskařského průmyslu. Dvě se postavila proti uložení cel, přičemž namítala, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Tato sdružení tvrdila, že existuje silná křížová pružnost mezi tištěnými a elektronickými mediálními výrobky, což znamená, že jakékoli zvýšení cen by vedlo ke zmenšení tohoto segmentu. Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že ztráty by se přenesly na navazující trh, toto tvrzení je neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na vydavatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(151)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít pravděpodobně opatření uložená na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené dumpingovým dovozem.
(154)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii.
(155)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se konstatuje, že jak uvedl výše zmíněný žadatel, ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(156)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(157)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2 Prozatímní opatření
(158)
Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(159)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Kde je to třeba, nařízení se odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(163)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Prozatímní antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Prozatímní antidumpingové clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
19,7 %
B001
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1042/2010
tas-16 ta’ Novembru 2010
li jimponi dazju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ karta fina miksija li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-Regolament bażiku), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fit-18 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (Avviż ta’ bidu), il-bidu ta’ proċedura antidumping li tikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ karta fina miksija li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedura antidumping ingħatat bidu wara lment imressaq fl-4 ta’ Jannar 2010 minn CEPIFINE, l-assoċjazzjoni Ewropea tal-fabbrikanti tal-karta fina, (“il-kwerelant”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-karta fina miksija. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping ta’ dan il-prodott u ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat suffiċjenti sabiex jiġi ġġustifikat il-bidu ta’ proċedura.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lill-produtturi tal-Unjoni oħrajn magħrufa, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ u assoċjazzjoni ta’ produtturi (assoċjazzjoni tal-karti), lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lil importaturi magħrufa u lil utenti magħrufa dwar il-bidu tal-proċedura. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika (l-Istati Uniti) u lill assoċjazzjoni ta’ produtturi (assoċjazzjoni tal-karti) u, aktar tard, lil produttur fit-Tajlandja dwar il-bidu tal-proċeduri, peress li l-Istati Uniti u t-Tajlandja t-tnejn kienu kkunsidrati bħala pajjiżi possibilment analogi. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu għal seduta ta’ smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-Avviż ta’ Bidu. Il-partijiet kollha interessati li talbu hekk u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex kellhom jinstemgħu ingħataw seduta ta’ smigħ.
(4)
Fid-dawl tan-numru li deher għoli ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, ġie kkunsidrat it-teħid ta’ kampjuni fl-Avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex jippermettu li l-Kummissjoni tiddeċiedi jekk kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni u jekk iva, biex tagħżel kampjuni, il-produtturi esportaturi kollha u l-assoċjazzjoni tal-karti magħrufa tagħhom, il-produtturi tal-Unjoni u l-importaturi mhux relatati kollha magħrufa ġew mitluba jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż ta’ bidu, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom b’rabta mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 2.1 t’hawn taħt) matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009. L-awtoritajiet tar-RPĊ ukoll ikkonsultati.
(5)
Kif spjegat fil-premessa 28 t’hawn taħt, żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi pprovdew it-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Abbażi ta’ dak t’hawn fuq ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(6)
Sabiex il-produtturi magħrufa li jesportaw fir-RPĊ jitħallew jissottomettu talba għat-trattament tal-ekonomija tas-suq (TES) jew trattament individwali (TI), jekk xtaqu hekk, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talba lill-produtturi esportaturi magħrufa li huma kkonċernati u lill-awtoritajiet tar-RPĊ. Kif spjegat fil-premessi 33 u 53 t’hawn taħt, grupp wieħed ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ talab TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku jew TI jekk l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma kienx jissodisfa l-kundizzjonijiet għal TES, filwaqt li grupp ieħor ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ talab għal TI.
(7)
Kif spjegat fil-premessa 29 t’hawn taħt, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi tal-Unjoni.
(8)
Kif spjegat fil-premessa 30 t’hawn taħt, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ għall-importaturi mhux relatati.
(9)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa bħala kkonċernati u lill-partijiet l-oħrajn kollha li talbu hekk sad-dati tal-għeluq stabbiliti fl-Avviż ta’ bidu, jiġifieri lill-kwerelant, lill-produtturi tal-Unjoni l-oħra magħrufa, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ u lil assoċjazzjoni ta’ produtturi (assoċjazzjoni tal-karti), lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lil importaturi magħrufa, lil utenti magħrufa, lil produtturi magħrufa fl-Istati Uniti, lil assoċjazzjoni ta’ produtturi (assoċjazzjoni tal-karti) fl-Istati Uniti u lil produttur fit-Tajlandja.
(10)
Ir-risposti għall-kwestjonarji u sottomissjonijiet oħrajn waslu minn żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi, l-assoċjazzjoni li ressqet l-ilment (l-assoċjazzjoni Ewropea tal-manifatturi tal-karta fina jew “CEPIFINE”), l-erba’ produtturi tal-Unjoni kwerelanti u produttur tal-Unjoni addizzjonali, 16-il importatur u negozjant mhux relatat, 17-il utent u tliet (3) assoċjazzjonijiet tal-istampar u tal-karti u mingħand produttur wieħed fl-Istati Uniti li kien ikkunsidrat bħala pajjiż analogu.
(11)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset bħala meħtieġ għall-iskop tal-analiżi ta’ TES/TI għad-determinazzjoni provviżorja tad-dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-post tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi u assoċjazzjoni tal-Unjoni
-
CEPIFINE, Brussell, il-Belġju,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brussell, il-Belġju,
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, l-Italja CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Franza u TORRASPAPEL, S.A., Barċellona, Spanja), Barċellona, Spanja,
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, l-Italja u l-kumpaniji relatati tagħha Burgo Distribuzione srl, Milan, l-Italja u Ebix sa, Barċellona, Spanja,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, il-Ġermanja.
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
(1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, il-kumpanija possedenti tal-Asia Pulp & Paper Group (APP).
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Ningbo, Provinċja ta’ Zhejiang, ir-RPĊ
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Ningbo, Provinċja ta’ Zhejiang, ir-RPĊ
(2)
Chenming Paper Group (Chenming).
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
(c)
Kumpaniji relatati mal-produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Ħong Kong
-
Chenming (HK) Limited, Ħong Kong
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, l-Italja
(d)
Importaturi fl-Unjoni
-
Cartaria Subalpina, Turin, l-Italja,
-
Middleton Paper, Walsall, ir-Renju Unit,
-
Paperlinx, Northampton, ir-Renju Unit.
(12)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produttur esportatur fir-RPĊ fin-nuqqas ta’ TES, saret żjara ta’ verifika sabiex jiġi stabbilit il-valur normali abbażi ta’ dejta minn pajjiż analogu, f’dan il-każ l-Istati Uniti, fil-post tal-kumpanija li ġejja:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, l-Istati Uniti
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(13)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2009 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sat-tmiem tal-PI (il-perjodu kkunsidrat).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(14)
Il-prodott ikkonċernat hija karta fina miksija li hija karta jew kartun miksi fuq naħa waħda jew fuq iż-żewġ naħat (minbarra karta tat-tip kraft jew kartun tat-tip kraft), f’folji jew rombli u b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda li ma jaqbiżx l-400 g/m2 u luminożità ta’ aktar minn 84 (li titkejjel skont l-ISO 2470-1), li toriġina mir-RPĊ (“il-prodott ikkonċernat” jew “CFP” (coated fine paper)) li attwalment taqa’ taħt il-kodiċijiet NM ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 u ex 4810 99 90.
(15)
Is-CFP hija karta u kartun ta’ kwalità għolja li normalment jintużaw għall-istampar ta’ materjal għall-qari bħal magazins, katalgi, rapporti annwali, u pubblikazzjonijiet annwali. Il-prodott ikkonċernat jinkludi kemm folji u rombli adatti għall-użu f’magni tal-istampar li jieħdu l-folji (cut star). Ir-rombli adatti għall-użu f’magni tal-istampar li jieħdu l-folji separati (rombli li jinqatgħu) huma ddisinjati sabiex jinqatgħu f’biċċiet qabel l-istampar, u b’hekk huma kkunsidrati li jistgħu jiġu sostitwiti u bħala f’kompetizzjoni diretta mal-folji.
(16)
Il-prodott ikkonċernat ma jinkludix rombli adattati għall-magni tal-istampar bir-rombli. Ir-rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar bir-rombli huma definiti bħala dawk ir-rombli li, jekk jiġu ttestjati skont l-istandard tat-test ISO, ISO 3783:2006 dwar id-determinazzjoni tar-reżistenza għat-tiċrit, - il-metodu tal-veloċità aċċellerata li juża t-tester IGT (mudell tal-elettriku), jagħtu riżultat ta’ inqas minn 30 N/m meta jsir kejl b’mod trasversali tal-karta (CD) u riżultat ta’ inqas minn 50 N/m meta jsir kejl fid-direzzjoni tal-magna (MD). Barra minn hekk, f’kuntrast mar-rombli użati f’magni għall-istampar li jieħdu l-folji, ir-rombli għall-użu f’magni tal-istampar bir-rombli normalment jiddaħħlu direttament fil-magni għall-istampar u ma jinqatgħux minn qabel.
(17)
Parti waħda sostniet li l-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni kellu definizzjoni wisq limitata u li rombli tal-CFP adatti għall-istampar bir-rombli kellhom jiġu inklużi. Ġie affermat li r-rombli għall-istampar bir-rombli u dawk inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni (rombli li jinqatgħu u folji) kellhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi bażiċi u ma hemmx distinzjoni bejniethom. Barra minn hekk ġie affermat li t-tnejn li jintużaw għal stampar ta’ kwalità għolja u li b’hekk setgħu sa ċertu punt jinbidlu ma’ xulxin.
(18)
Madankollu, f’kuntrast mal-affermazzjoni t’hawn fuq l-investigazzjoni kkonfermat li tassew hemm karatteristiċi tekniċi u fiżiċi distinti bħall-umdità u l-ebusija bejn il-karta użata għall-istampar bir-rombli u dik użata għall-istampar li jieħu l-folji. L-investigazzjoni kkonfermat ukoll li l-karatteristiċi tekniċi elenkati fil-premessa 16 t’hawn fuq huma uniċi għar-rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar bir-rombli. Minħabba dawn id-differenzi l-karta użata għall-istampar bir-rombli jew dik użata għall-istampar li jieħu l-folji ma tistax tintuża fl-istess tip ta’ magna għall-istampar u b’hekk il-karti ma jistgħux jinbidlu ma’ xulxin. Huwa nnutat li l-partijiet kollha qablu li ż-żewġ tipi ta’ karta huma distinti fir-rigward tas-saħħa tal-wiċċ u s-seħħa tensili tagħhom.
(19)
Barra minn hekk, il-parti inkwistjoni stqarret li l-konsumaturi jqisu s-CFP fl-għamla ta’ folji, rombli tat-tqattigħ u rombli web bħala suq waħdieni u għalhekk il-kanali tad-distribuzzjoni huma l-istess. Il-karatteristiċi tekniċi differenti jirriflettu rwieħhom biss fid-differenzi minimi fil-prezz fost dawn il-gruppi ta’ prodotti.
(20)
Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ tipi ta’ rombli wkoll ma jistgħux jinbidlu ma’ xulxin minn perspettiva ekonomika peress li rombli għall-istampar bir-rombli jintużaw għal xogħlijiet ta’ stampar ta’ volum kbir u normalment isiru skont l-ordni u jeħtieġu konsenja eżatt fil-ħin, b’hekk dawn il-prodotti ma jinħażnux minn intermedjarji iżda jintbagħtu direttament lill-utenti finali, jiġifieri jinbiegħu wkoll permezz ta’ katina ta’ distribuzzjoni differenti mir-rombli użati fl-istampar li jieħu l-folji. Il-proċess ta’ produzzjoni differenti u l-ekonomiji ta’ skala differenti fil-proċess tal-istampar huma riflessi fid-differenzi distinti fil-prezzijiet.
(21)
Fuq din il-bażi, dawn l-affermazzjoni ġew miċħuda.
(22)
L-istess parti stqarret li r-reżistenza għall-picking ma kinetx karatteristika teknika adatta biex wieħed jiddiferenzja bejn il-prodotti billi dan it-test ikun ta’ natura ġenerali u r-riżultati tat-test barra minn hekk jistgħu jiġu affettwati mill-kontenut niedi tal-karta ttestjata. Il-parti kompliet tgħid li abbażi ta’ xi testijiet oħra li saru fuq il-kampjun tas-CFP għall-istampar web-fed (inklużi prodotti mmanifatturati mill-industrija tal-Unjoni), jidher li dawn il-prodotti ma jaqgħux fid-definizzjoni attwali tal-prodott li tkun turi li l-kriterju tar-“reżistenza għall-picking” mhux adattat biex jiġu distinti s-CFP użati fl-istampar web-fed u sheet-fed. Qabelxejn, ma tressqet l-ebda evidenza fir-rigward tal-istqarrija li l-kontenut niedi tal-karta jaf jagħmel ir-riżultati tat-test għat-test ISO tal-istandard ISO 3783:2006 mhux ta’ min joqgħod fuqhom. It-tieni nett, sa fejn għandhom x’jaqsmu t-testijiet tal-kampjuni tas-CFP għall-istampar web-fed, it-tali testijiet ma sarux minn espert indipendenti u l-affidabilità u l-oġġettività ta’ dawn it-testijiet għaldaqstant huma meqjusa bħala insuffiċjenti biex wieħed jibbaża xi konklużjonijiet fuqhom. Għalhekk, ir-reżistenza għall-picking instabet b’mod proviżorju li hija karatteristika teknika affidabbli biex wieħed jiddistingwi bejn is-CFP użat fl-istampar web-fed u dak sheet-fed.
(23)
Matul l-investigazzjoni, ċertu partijiet sostnew ukoll li l-karti u l-kartun b’ħafna saffi (multi-ply) (kif definit fil-premessa li jmiss) għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni. Huma sostnew li l-karti u l-kartun b’ħafna saffi kellu karatteristiċi fiżiċi differenti bħal diversi saffi, ebusija ogħla u densità aktar baxxa u li l-użu finali ta’ dawn il-prodotti kien differenti peress li dawn normalment jintużaw għall-kartun li jintlewa u għall-applikazzjonijiet tal-ippakkjar. Dawn il-partijiet fl-aħħar sostnew li l-karti u l-kartun b’saff wieħed u b’ħafna saffi jista’ jiġi distint faċilment mill-apparenza fiżika tiegħu.
(24)
Il-karti u l-kartun b’ħafna saffi, kif inhuma definiti fin-Noti ta’ Spjegazzjoni tas-Sistema Armonizzata għas-sottotitklu 4805, huma prodotti miksuba billi jiġu ppressati flimkien żewġ saffi jew aktar ta’ polpa niedja li fosthom talanqas waħda għandha karatteristiċi differenti mill-oħrajn. Dawn id-differenzi jistgħu jiġu min-natura tal-polpi użati (eż. skart riċiklat), mill-metodu tal-produzzjoni (eż. mekkaniku jew kimiku) jew, jekk il-polpi huma tal-istess natura u ġew prodotti bl-istess metodu, il-grad tal-ipproċessar (eż. bla bliċ, bil-bliċ jew ikkuluriti).
(25)
L-investigazzjoni wriet li l-karti u l-kartun b’ħafna saffi tabilħaqq għandhom xi karatteristiċi fiżiċi u tekniċi differenti; biex wieħed ikun aktar speċifiku, għandu diversi saffi ta’ polpa li jagħtuh riġidità miżjuda. Il-karti u l-kartun b’ħafna saffi huma prodotti b’metodu ta’ produzzjoni differenti li jeħtieġ magna tal-karti differenti minn dik użata għall-produzzjoni tal-CFP, peress li fil-proċess tal-produzzjoni diversi saffi ta’ polpa jitqiegħdu fi prodott wieħed. Fl-aħħar, il-karti u l-kartun b’ħafna saffi jservu skopijiet differenti (l-aktar ippakkjar) meta mqabbel mal-CFP li jintuża għall-istampar ta’ kwalità għolja ta’ materjal promozzjonali, magazins, eċċ. B’hekk, il-karti u l-kartun b’ħafna saffi provviżorjament mhumiex ikkunsidrati bħala l-prodott ikkonċernat kif definit fil-premessa 24. Konsegwentement, il-kodiċijiet NM imsemmija li jkopru l-importazzjonijiet tal-karti u l-kartun b’ħafna saffi huma provviżorjament esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni.
(26)
Fl-aħħar, produttur Ċiniż wieħed sostna li l-hekk imsejjaħ “kartun” għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni peress li ma jaqax taħt id-definizzjoni ta’ karta fina (sew jekk miksija u sew jekk le) minħabba d-differenzi allegati fil-piż, il-ħxuna u r-riġidità tiegħu. Instab li t-terminu “kartun” normalment jintuża għal karta b’sustanzi għoljin li jagħmlu l-karta ġeneralment itqal, jiġifieri “kartun” huwa komunement definit bħala karta b’piż bażi ta’ ’l fuq minn 224 g/m2. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li d-differenza fil-piż m’għandiex impatt sinifikanti fuq il-karatteristika fiżika u teknika li jifdal u fuq l-użi aħħarija li jagħmluh differenti mill-prodott ikkonċernat. Ġie nnutat ukoll li, kif spjegat fil-premessa 14, il-CFP kollu b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda li ma jaqbiżx l-400 g/m2 ġie espliċitament inkluż fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. B’hekk il-kartun huwa provviżorjament ikkunsidrat bħala l-prodott ikkonċernat.
2.2. Prodott simili
(27)
Il-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ, u fis-suq domestiku tal-Istati Uniti, li provviżorjament serva bħala l-pajjiż analogu, kif ukoll il-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni instabu li kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. B’hekk huma provviżorjament ikkunsidrati bħala simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
3.1. It-teħid tal-kampjuni għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(28)
Żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ biss ippreżentaw ruħhom u wieġbu għat-talba għad-dejta tal-kampjuni fl-Avviż ta’ bidu. Grupp wieħed (Chenming) jirrappreżenta żewġ produtturi esportaturi relatati filwaqt li l-grupp l-ieħor (APP) jirrappreżenta 4 produtturi esportaturi relatati. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw jirrappreżentaw l-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ għall-Unjoni. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni ddeċidiet li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
3.2. It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(29)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ produtturi tal-Unjoni t-teħid ta’ kampjuni kien previst fl-Avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu, wara eżaminazzjoni tat-tagħrif sottomess u minħabba li erba’ produtturi tal-Unjoni biss ippreżentaw ruħhom sad-dati tal-għeluq stabbiliti fl-Avviż ta’ bidu, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ. L-erba’ produtturi li kooperaw tqiesu bħala rappreżentattivi (jkopru 61 % tal-produzzjoni totali) tal-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessa 77 ta’ hawn taħt. L-informazzjoni pprovduta mill-kumpaniji li kooperaw ġiet verifikata fuq il-post u ntużat għall-mikroindikaturi kif spjegat fil-premessa 90.
3.3. It-teħid ta’ kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(30)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ importaturi, it-teħid ta’ kampjuni kien previst għall-importaturi fl-Avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu, wara eżaminazzjoni tat-tagħrif sottomess u minħabba n-numru baxx ta’ importaturi li indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ.
4. DUMPING
4.1. Metodoloġija ġenerali
(31)
Il-metodoloġija ġenerali stabbilita hawn taħt ġiet applikata għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkooperaw.
4.2. Trattament ta’ ekonomija tas-suq (TES)
(32)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, f’investigazzjonijiet antidumping li jikkonċernaw l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi esportaturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati f’forma mqassra hawn taħt:
(1)
it-teħid ta’ deċiżjonijiet kummerċjali u l-ispejjeż għal skopijiet ta’ negozju jsiru b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq mingħajr indħil sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri fis-suq;
(2)
il-kumpaniji għandhom sett ċar ta’ rekords tal-kontabilità li jiġu awditjati indipendentement, skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità (“IAS”) u jiġu applikati għall-iskopijiet kollha;
(3)
m’hemmx tagħwiġ sinifikanti ttrasferit mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
(4)
il-liġijiet tal-falliment u tal-proprjetà jiggarantixxu ċertezza u stabbiltà legali;
(5)
il-kambji tal-valuta jsiru bir-rata tas-suq.
(33)
Grupp ta’ produtturi esportaturi wieħed biss (jiġifieri l-APP) fir-RPĊ talab TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku. Il-parti ssottomettiet 33 formola ta’ talba tat-TES b’referenza għall-erba’ produtturi esportaturi relatati tagħha u sensiela ta’ kumpaniji relatati oħrajn involuti fil-prodott ikkonċernat jiġifieri mtieħen tal-polpa, kumpaniji kimiċi, kumpaniji tal-forestrija (produtturi upstream) u kumpaniji kummerċjali domestiċi.
(34)
Meta ġie kkunsidrat in-numru għoli ta’ talbiet tat-TES, ġie kkunsidrat xieraq, għall-iskop tal-investigazzjoni preliminari, li jiġu limitati ż-żjarat ta’ verifika fil-post għall-erba’ produtturi esportaturi tal-grupp.
(35)
Il-Kummissjoni fittxet it-tagħrif kollu meqjus bħala meħtieġ u vverifikat it-tagħrif kollu sottomess fit-talbiet tat-TES fil-post tal-erba’ produtturi esportaturi relatati.
(36)
Ġie kkunsidrat li t-TES ma jingħatax peress li l-ebda minnhom ma ssodissfaw l-ewwel, it-tieni u t-tielet kriterji kif stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(37)
Safejn huwa kkonċernat il-kriterju 1, ġew stabbiliti diskrepanzi fir-rigward tad-deċiżjonijiet kummerċjali u l-ispejjeż għal skopijiet ta’ negozju. Instab li f’diversi okkażjonijiet ma kien hemm l-ebda evidenza dwar pagamenti magħmula għat-trasferiment tal-ishma tal-kumpaniji. Barra minn hekk kontribuzzjonijiet jew mill-azzjonisti pubbliċi jew minn partijiet relatiti f’assi fissi, art u nefqiet konvertiti f’ishma ma ġewx evalwati indipendentement. Fl-aħħar, f’wieħed mill-każijiet l-ishma għaddew minn azzjonist pubbliku għal wieħed tal-kumpaniji tal-grupp APP bi prezz mhux tas-suq. Fir-rigward tal-ispejjeż, l-investigazzjoni stabbiliet li, meta tiġi kkunsidrata l-metodoloġija użata mill-grupp biex jiġu rreġistrati l-inputs tal-materja prima, hemm nuqqas ta’ evidenza dwar l-ispiża tal-inputs ewlenin ta’ materja prima. Konsegwentement, ġie konkluż li l-erba’ produtturi esportaturi relatati ma tawx prova li jissodisfaw il-kriterju 1.
(38)
Fir-rigward tal-kriterju 2, ġie stabbilit li l-prinċipji fundamentali tal-Istandards tal-Kontabilità Internazzjonali (IAS) u b’mod partikolari IAS 1 ġew injorati (jiġifieri, l-prinċipju tad-dovuti, it-tpaċija, in-nuqqas ta’ prudenza u ta’ rappreżentazzjoni ġusta tat-tranżazzjonijiet) kemm fil-kontijiet kif ukoll fl-awditjar tagħhom, li tefa’ dubju fuq l-affidabilità tal-kontijiet tal-kumpaniji. Konsegwentement, ġie konkluż li l-erba’ produtturi esportaturi relatati ma tawx prova li jissodisfaw il-kriterju 2.
(39)
F’dak li għandu x’jaqsam mal-kriterju 3, l-investigazzjoni żvelat l-eżistenza ta’ tagħwiġ sinifikanti fir-rigward tad-drittijiet dwar l-użu tal-art (LUR) rilevanti għall-erba’ produtturi esportaturi relatati. Tagħwiġ bħal dan iwassal għall-konklużjoni li l-LUR ma jingħatawx u ma jinżammux skont il-kundizzjonijiet tal-ekonomija tas-suq. Ġie stabbilit ukoll fuq il-post li jeżisti tagħwiġ sinifikanti fl-għoti ta’ self lill-erba’ produtturi esportaturi relatati mis-settur bankarju/finanzjarju Ċiniż. Ħafna mis-self ingħata minn banek b’ishma sinifikanti mill-Istat filwaqt li jeżistu indikazzjonijiet ċari li l-politiki industrijali tal-Istat ġenerali ġew ikkunsidrati mill-istituzzjonijiet finanzjarji meta ġiet stabbilita l-affidabilità finanzjarja tal-grupp li rriżulta fl-għoti ta’ self lil kumpaniji li kienu f’sitwazzjoni finanzjarja ħażina. Meta ġie kkunsidrat dan kollu msemmi hawn fuq, ġie konsegwentement konkluż li l-erba’ produtturi esportaturi relatati ma tawx prova li jissodisfaw il-kriterju 3.
(40)
L-APP u l-produtturi tal-Unjoni ingħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar is-sejbiet t’hawn fuq.
(41)
Il-produtturi tal-Unjoni qablu mas-sejbiet t’hawn fuq. Huma kkontestaw ukoll l-argumenti magħmula mill-grupp esportatur Ċiniż dwar li ngħata t-TES peress li l-Kummissjoni qed twettaq investigazzjoni kontra s-sussidji simultanjament.
(42)
Il-grupp esportatur Ċiniż ma qabilx mas-sejbiet t’hawn fuq.
(43)
Fir-rigward tal-Kriterju 1, ġie sottomess li t-trasferimenti tal-ishma tal-kumpaniji tal-grupp u l-pagamenti magħmula fuqhom huma rrelevanti għal dan il-kriterju peress li l-kriterju jeħtieġ li l-kumpaniji jieħdu deċiżjonijiet kummerċjali b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq. F’dan ir-rigward ġie nnutat li n-nuqqasijiet identifikati fil-valutazzjoni tat-TES (jiġifieri n-nuqqas ta’ evidenza dwar pagamenti fuq trasferimenti tal-ishma, ammonti baxxi mhux raġonevoli li tħallsu lill-azzjonisti pubbliċi għat-trasferimenti tal-ishma, l-ebda evalwazzjoni indipendenti tal-assi kontribwiti) għandhom impatt fuq id-deċiżjonijiet kummerċjali. Tabilħaqq, il-fatt li kumpanija tista’ tevita pagamenti fuq it-trasferimenti tal-ishma, tuża assi evalwati inqas/iżjed fil-kapital azzjonarju tagħha u twettaq trasferimenti tal-ishma ma’ kumpaniji pubbliċi li ma jkollhomx spjegazzjoni jew ġustifikazzjoni ekonomika, għandu impatt dirett fuq il-pożizzjoni finanzjarja tagħha u l-kapaċità tagħha li tieħu deċiżjonijiet b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq.
(44)
Fir-rigward ta’ materja prima, tqajjem l-argument li l-Kummissjoni kellha tinvestiga jekk ix-xiri ta’ materja li sar mill-fornituri ta’ materja prima upstream tal-grupp Ċiniż sarx b’valuri fis-suq. Ġie sottomess ukoll li s-sejbiet tal-Kummissjoni mhumiex korretti. F’dan ir-rigward ġie nnutat li l-investigazzjoni stabbiliet li huwa prattikament impossibbli li jiġi rintraċċat xi jħallas il-grupp għal kwalunkwe tip ta’ akkwisti ta’ materja prima.
(45)
Fir-rigward tal-Kriterju 2 tqajjem l-argument li l-istandards tal-kontabilità Ċiniżi (GAAP) ġew rikonoxxuti mill-UE bħala ekwivalenti għall-IFRS/IAS. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-valutazzjoni tat-TES titwettaq b’konformità mal-IAS u mhux mal-istandards tal-kontabilità Ċiniżi. F’kwalunkwe każ, u b’mod partikolari fid-dawl tal-ekwivalenza allegata bejn iż-żewġ settijiet ta’ standards, kien ikun normali li wieħed jistenna li n-nuqqasijiet li nstabu f’dan ir-rigward jiġu enfasizzati mill-awditur. L-APP qajjem argument dwar il-fatt li l-kumpaniji tiegħu jiksru l-elementi tar-regoli tal-IAS imsemmija fil-valutazzjoni tat-TES (il-prinċipju tad-dovuti, il-prinċipju tar-rappreżentazzjoni ġusta tat-tranżazzjonijiet u t-tpaċija). Madankollu l-kummenti pprovduti ma dgħajfux is-sejbiet tal-investigazzjoni.
(46)
Fir-rigward tal-Kriterju 3 u b’mod partikolari tal-LUR kien tqajjem l-argument li dan il-kriterju jirreferi għal tagħwiġ sinifikanti li għadda mis-sistema mhux tas-suq u mhux għall-indħil mill-Istat ta’ tip li huwa komuni f’pajjiżi b’ekonomija tas-suq. B’hekk ġie sottomess li t-tagħwiġ identifikat fir-rigward tal-allokazzjoni ta’ LUR mhuwiex speċifiku għar-RPĊ iżda jeżisti wkoll fl-Ewropa peress li dawn huma restrizzjonijiet imposti minn awtoritajiet responsabbli milli jiġbdu l-investituri u milli jiżguraw li l-investimenti jikkonformaw mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli. F’dan ir-rigward huwa nnutat li f’kwalunkwe każ mhuwiex l-iskop tal-investigazzjoni li tiddetermina jekk jistax jeżisti xi tagħwiġ fl-Unjoni. Barra minn hekk l-investigazzjoni stabbiliet li l-allokazzjoni tal-art kienet marbuta direttament ma’ sett ristrett ta’ regoli (kemm fir-rigward ta’ kundizzjonijiet u rati ta’ kiri) li ġejjin direttament mis-sistema mhux tas-suq preċedenti. Dawn ir-regoli jiddeskrivu sistema ppjanata ċentralment li mhijiex konformi mal-prinċipji ta’ ekonomija tas-suq.
(47)
Fir-rigward ta’ self, ġie sottomess li s-sejbiet tal-Kummissjoni huma spekulattivi. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-investigazzjoni stabbiliet rabta evidenti bejn il-kapaċità tal-grupp li jikseb finanzjament mill-bank u li jilħaq l-għanijiet stabbiliti mis-sistema ekonomika Ċiniża ppjanata ċentralment. Ġie sottomess ukoll li t-tagħwiġ li ndunat bih il-Kummissjoni jista’ jkun l-aktar f’għamla ta’ sussidji. Għalhekk ġie sostnut li peress li hemm l-investigazzjoni parallela kontra s-sussidji, dawn is-sussidji allegati ma jistgħux ikunu bażi biex jiġi rrifjutat it-TES. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-valutazzjoni tat-TES stabbiliet li jeżisti tagħwiġ fl-għoti tas-self mis-settur bankarju/finanzjarju Ċiniż. Dan huwa tagħwiġ ittrasferit mis-sistema ekonomika mhux tas-suq u m’għandu l-ebda rabta ma’ jekk l-impatt ta’ dawn l-azzjonijiet jistax jiġi kkunsidrat bħala sussidji kumpensatorji.
(48)
Matul l-investigazzjoni provviżorja l-APP issottometta rappreżentazzjonijiet li jsostnu li l-grupp ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi għandu jingħata t-TES sabiex jevita l-għadd doppju mal-investigazzjoni kontra s-sussidji parallela. Ġie sostnut li s-sussidji tal-Istat jiffurmaw parti mill-valutazzjoni tat-TES, għandhom impatt fuq is-sejbiet tat-TES u b’hekk se jiġu indirizzati fl-investigazzjoni kontra s-sussidji parallela. Sabiex tikkorrobora dawn l-affermazzjonijiet il-parti għamlet ukoll referenza għall-prinċipju tal-proporzjonalità u d-dritt tal-amministrazzjoni tajba.
(49)
Din l-affermazzjoni għandha tiġi rrifjutata minħabba r-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel, ġie nnutat li l-kriterji dwar it-TES huma stabbiliti b’mod ċar fir-Regolament bażiku u elenkati taħt il-premessa 32 t’hawn fuq. Il-fatt li bħalissa qed issir investigazzjoni kontra s-sussidji ma jżommx lura lill-awtorità tal-investigazzjoni milli twettaq l-obbligu tagħha li tiżgura li l-kundizzjonijiet għall-għoti tat-TES jiġu sodisfatti. It-tieni nett, il-kwistjoni tal-“għadd doppju” tad-dazji kumpensatorji u antidumping hija rregolata mid-dispożizzjonijiet tal-leġiżlazzjoni tal-UE rilevanti, l-aktar l-Artikolu 14(1) tar-Regolament bażiku u 24(1), it-tieni subparagrafu tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi mhux membri fil-Komunità Ewropea (3), u ma tiddependix fuq jekk l-esportatur inkwistjoni jingħatax TES jew le. F’kwalunkwe każ peress li d-dazju antidumping provviżorju propost għall-partijiet Ċiniżi kollha li jikkooperaw huwa bbażat fuq il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu u mhux fuq il-marġni ta’ dumping, kwalunkwe affermazzjoni dwar l-għadd doppju hija invalida.
(50)
Tnejn mill-erba’ produtturi esportaturi relatati nstabu li jipproduċu biss il-kartun b’ħafna saffi msemmi fil-premessa 23 t’hawn fuq. F’dan ir-rigward huwa mfakkar li ġie provviżorjament konkluż li l-kartun b’ħafna saffi għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-proddott tal-investigazzjoni attwali. B’hekk, jekk jiġu kkonfermati s-sejbiet provviżorji fir-rigward tal-ambitu tal-prodott, is-sejbiet tat-TES fir-rigward ta’ dawn iż-żewġ produtturi esportaturi relatati mhumiex se jkunu rilevanti għal din il-proċedura.
(51)
Skont il-prattika tal-UE, jekk kumpanija relatata waħda assoċjata mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat ma tikkwalifikax għat-TES, it-TES ma jistax jingħata lill-grupp ta’ kumpaniji relatati. B’hekk, huwa konkluż li l-kumpaniji tal-APP ma jistgħux jingħataw it-TES.
4.3. Trattament individwali (TI)
(52)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju li japplika għall-pajjiż kollu, jekk ikun jeżisti, huwa stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, minbarra f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku sabiex jingħataw TI. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati hawn taħt:
-
fil-każ ta’ ditti li huma totalment jew parzjalment ta’ sidien barranin jew impriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
-
il-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjoni, u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ huma ddeterminati liberament;
-
il-maġġoranza tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fuq il-Bord tad-Diretturi jew li għandhom karigi maniġerjali prinċipali għandhom jew ikunu f’minoranza jew għandu jintwera li l-kumpanija xorta waħda hija indipendenti biżżejjed mill-indħil tal-Istat;
-
il-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju jsiru skont ir-rati tas-suq; u
-
L-indħil mill-Istat mhuwiex tali li jippermetti evażjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħatawlhom rati differenti ta’ dazju.
(53)
Iż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi (jiġifieri l-APP u Chenming) talbu għal TI.
(54)
Abbażi tat-tagħrif disponibbli u vverifikat waqt iż-żjarat ta’ verifika, instab li l-produtturi esportaturi li kkooperaw ta’ APP u ta’ Chenming it-tnejn li huma ssodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(55)
Meta ġie kkunsidrat dan t’hawn fuq, huwa provviżorjament stabbilit li l-produtturi esportaturi li kkooperaw rilevanti jistgħu jingħataw TI.
4.4. Valur normali
4.4.1. Pajjiż analogu
(56)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma jingħatalhomx TES għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew il-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (pajjiż analogu).
(57)
Fl-Avviż ta’ bidu l-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Istati Uniti bħala pajjiż analogu xieraq għall-għan li jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u stiednet il-partijiet interessati biex jikkummentaw dwar dan.
(58)
Grupp wieħed ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ bagħat kummenti li jesprimu xettiċiżmu fir-rigward tal-użu tal-Istati Uniti bħala pajjiż analogu xieraq u ppropona t-Tajlandja bħala alternattiva. Fir-rigward tal-Istati Uniti ġie sostnut li wieħed mill-produtturi fl-Istati Uniti x’aktarx ikun kumpanija relatata ma’ wieħed mill-kwerelanti tal-UE. Ġie sottomess ukoll li l-produtturi tal-Istati Uniti huma involuti fi proċedura parallela kontra l-istess prodott Ċiniż, li l-produtturi tal-Istati Uniti huma konsiderevolment issussidjati u li għandhom tagħmir antikwat.
(59)
Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet ikkonċernati kollha għall-kummenti dwar il-proposta ta’ din il-parti. Il-produtturi tal-Unjoni ma qablux mal-użu tat-Tajlandja bħala pajjiż analogu xieraq u kkuntestaw l-argumenti tal-parti Ċiniża fir-rigward tal-produtturi tal-Istati Uniti. Il-kumpanija Tajlandiża msemmija fis-sottomissjoni tal-parti Ċiniża ġiet ikkuntattjata iżda ssottomettiet rifjut bil-miktub li tikkoopera mal-investigazzjoni. L-ebda produttur esportatur ieħor tal-prodott ikkonċernat fit-Tajlandja ma kien magħruf.
(60)
Il-Kummissjoni fittxet il-kooperazzjoni minn produtturi fl-Istati Uniti. Intbagħtu ittri u kwestjonarji rilevanti lil tliet kumpaniji magħrufa msemmija fl-ilment u lil assoċjazzjoni rilevanti ta’ produtturi tal-karti. Mill-kumpaniji kkuntattjati, produttur wieħed biss issottometta t-tagħrif meħtieġ għad-determinazzjoni tal-valur normali u qabel li jikkoopera mal-investigazzjoni.
(61)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-Istati Uniti għandha suq kompetittiv għall-prodott simili. Il-fatt li l-Istati Uniti imponiet dazji antidumping u kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet ta’ prodotti tal-karti mir-RPĊ ma jistax jitqies bħala raġuni kontra l-użu tal-Istati Uniti bħala pajjiż analogu, peress li hemm livell ta’ kompetizzjoni biżżejjed f’dak il-pajjiż. Fir-rigward tal-affermazzjonijiet magħmula dwar is-sussidji u t-tagħmir antikwat fl-Istati Uniti huwa nnutat li dawn kellhom jiġu rrifjutati peress li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza konkreta biex tappoġġja dawn l-affermazzjonijiet u m’hemm l-ebda tagħrif verifikabbli rilevanti. Fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-produttur li kkoopera tal-Istati Uniti u kumpanija waħda ta’ produtturi tal-Unjoni huwa nnutat li dak li jgħodd f’dan ir-rigward huwa li r-rabtiet bejn il-produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu possibbli u l-kumpanija tal-Unjoni ma jinfluwenzawx id-dejta dwar il-valur normali. L-investigazzjoni ma wrietx influwenza ta’ dan it-tip fir-rigward tat-tagħrif miksub fl-Istati Uniti.
(62)
L-investigazzjoni żvelat ukoll li l-volum ta’ produzzjoni tal-produttur li kkoopera tal-Istati Uniti tikkostitwixxi konsiderevolment aktar minn 5 % tal-volum tal-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni, b’hekk il-produzzjoni kienet rappreżentattiva f’termini ta’ volum. Fir-rigward tal-kwalità, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u l-istandards tal-prodott simili fl-Istati Uniti, ma nstabux differenzi globali kbar meta mqabbel mal-prodotti Ċiniżi. B’hekk, is-suq tal-Istati Uniti ġie kkunsidrat bħala rappreżentattiv biżżejjed għad-determinazzjoni tal-valur normali għar-RPĊ.
(63)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq ġie provviżorjament konkluż li l-Istati Uniti tikkostitwixxi pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
4.4.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(64)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tat-tagħrif ivverifikat riċevut mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu kif stabbilit hawn taħt:
(65)
Il-bejgħ domestiku tal-produttur Amerikan tal-prodott simili nstab li kien rappreżentattiv f’termini ta’ volum meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produttur esportatur waħdieni li kkoopera fir-RPĊ.
(66)
Twettqet ukoll eżaminazzjoni dwar jekk il-bejgħ domestiku jistax jiġi meqjus bħala li sar fl-andament normali tal-kummerċ, billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku waqt il-perjodu ta’ investigazzjoni. Minħabba li l-volum ta’ bejgħ bi profitt tal-prodott simili għal kull tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip, jew il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, kkalkolat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku bi profitt waqt il-PI.
(67)
Huwa nnutat li l-produttur Amerikan li kkoopera pproduċa u biegħ it-tipi kollha tal-prodott simili fis-suq Amerikan waqt il-PI.
4.5. Prezz tal-esportazzjoni
(68)
Fir-rigward tal-APP, huwa nnutat li, tnejn mill-erba’ produtturi esportaturi relatati nstabu li jipproduċu biss kartun b’ħafna saffi, imsemmi fil-premessa 23 t’hawn fuq. F’dan ir-rigward huwa mfakkar li ġie provviżorjament konkluż li l-kartun b’ħafna saffi għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni attwali. B’hekk id-dejta dwar il-prezz tal-esportazzjoni pprovduta minn dawn iż-żewġ kumpaniji ġiet eskluża mill-kalkoli tad-dumping.
(69)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jew (i) permezz ta’ kumpaniji tal-kummerċ relatati li jinsabu barra l-Unjoni jew (ii) permezz ta’ kumpanija tal-kummerċ relatata li tinsab ġewwa l-Unjoni.
(70)
Meta l-bejgħ tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji tal-kummerċ relatati barra l-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-prodott meta mibjugħ mill-kumpaniji tal-kummerċ relatati lill-Unjoni, jiġifieri lil xerrej indipendenti, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku abbażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli.
(71)
Meta l-bejgħ tal-esportazzjonijiet lill-Unjoni sar permezz ta’ kumpanija tal-kummerċ relatata fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ssawru skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezzijiet li bihom għall-ewwel il-prodott impurtat ġie mibjugħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni. Saret konċessjoni għall-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inkluż il-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi u l-profitt miksub fl-Unjoni mill-kumpanija li timporta waqt il-PI. Fir-rigward tal-marġni tal-profitt, il-profitt attwali tal-operatur relatat ma setax jintuża peress li r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-operatur relatat għamlet dawn il-prezzijiet mhux affidabbli. Il-marġni ta’ profitt rilevanti b’hekk ġie stabbilit f’rata raġonevoli, ħafna inqas mir-rata tal-profitt imsemmija fil-premessa 155, li wieħed normalment jistenna li jikseb f’dan it-tip ta’ operazzjonijiet kummerċjali.
4.6. Tqabbil
(72)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ex-works.
(73)
Għall-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ingħatat konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għall-produtturi esportaturi investigati fir-RPĊ, saru aġġustamenti għal differenzi fl-ispejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-kreditu, it-tnaqqis fi tmiem is-sena, il-kummissjonijiet, il-pretensjonijiet tal-kwalità u l-imposti għall-ipproċessar tal-bank fejn kien applikabbli u ġġustifikat.
4.7. Il-marġni tad-dumping
(74)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil ta’ valur normali peżat medju skont it-tip tal-prodott ma’ prezz tal-esportazzjoni peżat medju skont it-tip tal-prodott kif stabbilit hawn fuq.
(75)
Abbażi tal-metodoloġija t’hawn fuq il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF tal-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Produttur esportatur
Marġni tad-dumping
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
63 %
(76)
Abbażi tat-tagħrif disponibbli mill-ilment u l-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw, hemm produtturi oħrajn magħrufa tal-prodott ikkonċernat fir-RPĊ. Madankollu, minħabba l-fatt li l-volum tal-esportazzjoni rrapportat instab li kien ogħla mid-dejta tal-importazzjoni tal-Eurostat, il-livell ta’ kooperazzjoni kien ikkunsidrat wieħed għoli u l-marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu għar-RPĊ ġie stabbilit bl-użu tal-marġni tad-dumping stabbilit għall-kumpaniji li kkooperaw bl-ogħla rata ta’ dazju individwali, jiġifieri 63 %.
5. IL-PRODUTTURI TAL-UNJONI
5.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni
(77)
Waqt il-PI, il-prodott simili ġie manifatturat minn 14-il produttur magħruf u xi wħud żgħar ħafna fl-Unjoni Id-dejta pprovduta minn CEPIFINE hija stmata li qed tkopri 98 % tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni tal-Unjoni totali ġiet stmata għal madwar 5 270 000 tunnellata waqt il-PI.. Il-produtturi tal-Unjoni li jammontaw għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(78)
L-industrija tal-karta fina miksija tirrikjedi enerġija u kapital intensiv. Għal din ir-raġuni japplikaw ekonomiji tal-kobor li jispjegaw il-konċentrazzjoni tal-produzzjoni fost ftit atturi kbar, ikkomplimentati minn produtturi iżgħar li jiffukaw fuq swieq li huma ġeografikament fil-qrib. Ħames produtturi simili kbar ikopru ħafna mis-suq tal-Unjoni b’faċilitajiet tal-produzzjoni mifruxa madwar l-Ewropa. L-akbar parti tal-CFP huwa tip ta’ prodott bażiku u prinċipalment huwa kkumerċjalizzat permezz tan-negozjanti tal-karti u l-bejjiegħa bl-ingrossa. Dawn il-kanali ta’ distribuzzjoni huma kkaratterizzati minn livell għoli ta’ konċentrazzjoni ta’ poter tax-xiri u trasparenza tal-prezzijiet permezz ta’ kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet.
(79)
Kif jissemma fil-premessa 17 hawn fuq, parti interessata waħda stqarret li CFP xieraq għall-istampar web-fed missha ġiet inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni preżenti. Abbażi ta’ dan, il-parti argumentat li l-industrija kwerelanti tal-Unjoni ma kienx ikollha biżżejjed saħħa fil-proċediment preżenti. Abbażi tal-konklużjonijiet imsemmija fil-premessi 20 u 22, madankollu, is-CFP adatta għall-istampar web-fed u s-CFP għall-istampar sheet-fed huma żewġ prodotti differenti, u għalhekk, l-istqarrija kellha tiġi miċħuda.
6. DANNU
6.1. Il-konsum tal-Unjoni
(80)
Il-konsum ġie stabbilit abbażi ta’ dan li ġej:
-
il-Eurostat għall-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi aġġustati kif jixraq abbażi tat-tagħrif ipprovdut mill-produtturi tal-Unjoni għall-prodotti mhux koperti mill-proċedura. L-investigazzjoni sabet, abbażi l-evidenza pprovduta, li dawn is-suppożizzjonijiet kienu raġonevoli u ġustifikati;
-
il-volum tal-esportazzjoni totali vverifikat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ lejn is-suq tal-Unjoni, peress li l-volum tal-esportazzjoni rrapportat instab li kien ogħla mid-dejta ta’ importazzjoni miksuba mill-Eurostat;
-
il-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-produtturi tal-Unjoni kollha bbażat fuq it-tagħrif ipprovdut minn CEPIFINE.
(81)
Fuq din il-bażi, il-konsum totali tal-Unjoni ġie stabbilit kif ġej:
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni
Konsum tal-Unjoni
2006
2007
2008
2009/IP
Tunnellati
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indiċi
100
104
101
86
Sors: risposti vverifikati għall-kwestjonarju, aġġustati mill-Eurostat u dejta pprovduta minn CEPIFINE.
(82)
B’mod ġenerali, il-konsum tal-Unjoni naqas b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat. Instab li l-konsum l-ewwel naqas b’4 % bejn l-2006 u l-2007, u wara dan il-perjodu naqas bi 18 % bejn l-2007 u l-PI. It-tnaqqis fil-konsum fl-2008 u l-PI kien ir-riżultat ta’ domanda aktar baxxa, speċjalment fl-ewwel nofs tal-2009, minħabba t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku.
6.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mir-RPĊ
(83)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 80, il-volum tal-bejgħ totali vverifikat tal-prodott ikkonċernat tal-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw fis-suq tal-Unjoni nstab li kien ogħla mill-volumi tal-importazzjoni rrapportati mill-Eurostat. Peress li ġie meqjus li t-tagħrif ivverifikat huwa aktar preċiż mill-istatistiċi disponibbli, il-volum tal-importazzjoni totali mir-RPĊ ġie stabbilit abbażi tat-tagħrif ivverifikat ipprovdut mill-kumpaniji li kkooperaw. Il-volumi tal-bejgħ tal-kumpaniji li kkooperaw li nstabu li kienu qed jesportaw biss kartun b’ħafna saffi matul il-perjodu kkunsidrat, ġew esklużi mill-importazzjonijiet totali, peress li ġie provviżorjament konkluż, kif spjegat fil-premessa 24, li l-karta u l-kartun b’ħafna saffi m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala l-prodott ikkonċernat. Peress li d-dejta ta’ importazzjoni dwar il-prodott ikkonċernat tirreferi biss għal żewġ kumpaniji, ġie kkunsidrat xieraq għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità li jintwerew f’forma ta’ indiċi.
Tabella 2
Importazzjonijiet totali li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
Importazzjonijiet totali mir-RPĊ
2006
2007
2008
2009/IP
Volumi (indiċi)
100
218
212
283
Sehem mis-suq (indiċi)
100
210
209
329
Prezzijiet (EUR/tunnellata)
677
661
657
621
Indiċi
100
98
97
92
Sors: Risposti għall-kwestjonarju.
(84)
Il-volum tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ żiedu b’mod sinifikanti, u kważi ttripplaw matul il-perjodu kkunsidrat. Bħala riżultat, is-sehem mis-suq tagħhom żdied b’mod sinifikanti minn madwar 1 % fl-2006 għal aktar minn 4 % fil-PI. Dan għandu jkun fid-dawl ta’ konsum dejjem jonqos li waqa’ b’14 % matul l-istess perjodu. Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ urew tnaqqis ta’ 8 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.2.1. Twaqqigħ tal-prezz
(85)
Għall-għanijiet li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet tal-bejgħ peżati medji għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-works, ġew imqabbla mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(86)
Kif spjegat fil-premessa 28, il-kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi kienet għolja ħafna u meqjusa li tkopri l-volum tal-esportazzjoni totali mir-RPĊ lejn l-Unjoni matul il-PI. Minħabba l-fatt li ż-żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi li oriġinalment ippreżentaw ruħhom ma nstabux li kienu qed jesportaw il-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, kif spjegat fil-premessa 50, l-importazzjonijiet tagħhom ma ġewx ikkunsidrati għall-iskop tal-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezz.
(87)
It-tqabbil wera li matul il-PI, il-prodott ikkonċernat li huwa l-oġġett ta’ dumping li joriġina mir-RPĊ mibjugħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni b’medja ta’ 5,6 %. Il-livell tal-marġni tat-twaqqigħ għandu jitqies fid-dawl ta’ livell għoli ta’ trasparenza tal-prezzijiet appoġġjat minn kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet li jikkaratterizzaw is-suq tad-distribuzzjoni tal-CFP.
6.3. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni u tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw
6.3.1. Kummenti preliminari
(88)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq il-produtturi tal-Unjoni inkludiet evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal valutazzjoni tal-istat tal-produtturi tal-Unjoni mill-2006 sal-aħħar tal-PI.
(89)
L-elementi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem fis-suq, tkabbir u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping) ġew ivvaluati fil-livell tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni, abbażi tat-tagħrif ipprovdut minn CEPIFINE.
(90)
L-analiżi tal-elementi makroekonomiċi twettqet fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni (il-prezzijiet medji tal-unità, l-impjieg, il-pagi, il-produttività, il-ħażniet, il-profitt, il-fluss ta’ flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, il-kapaċità li jiżdied il-kapital) abbażi tat-tagħrif tagħhom, ivverifikat kif xieraq.
(91)
Parti waħda stqarret li wieħed mill-produtturi li kkooperaw naqas milli jikkoopera bis-sħiħ billi huwa relatat ma’ produttur ieħor fl-Unjoni Ewropea permezz ta’ 1. ishma u 2. investiment bi sħab li jikkonsisti f’bejgħ esklużiv u ftehimiet dwar forniment ta’ materja prima. L-investigazzjoni, min-naħa l-oħra, ikkonfermat li l-għadd ta’ ishma f’idejn il-produttur inkwistjoni tal-UE kien wieħed minuri u taħt il-limiti stabbiliti fl-Artikolu 143 tal-IPCCC (4). Barra minn hekk, il-ftehimiet bejn iż-żewġ kumpaniji ma kinux jinkludu elementi li jwasslu għal kunsiderazzjoni li r-relazzjonijiet bejniethom tista’ tkun estiża ’l hinn minn relazzjoni normali ta’ negozju bejn xerrej u bejjiegħ.
6.3.2. Dejta marbuta mal-industrija tal-Unjoni (indikaturi makroekonomiċi)
6.3.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
Tabella 3
Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
2006
2007
2008
2009/IP
Produzzjoni (tunnellati)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indiċi
100
102
98
80
Kapaċità (tunnellati)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indiċi
100
100
98
89
Utilizzazzjoni tal-Kapaċità
92 %
94 %
93 %
83 %
Indiċi
100
102
101
90
Sors: Dejta pprovduta minn CEPIFINE.
(92)
Kif jidher fit-tabella t’hawn fuq, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’20 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għandu jiġi nnutat li għalkemm il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 1 % bejn l-2006 u l-2008, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni waqgħet b’2 % matul dak il-perjodu, filwaqt li naqset b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PI, wara l-waqgħa fil-konsum tal-Unjoni.
(93)
Mill-2000, il-produtturi tal-Unjoni għamlu sforzi kbar fir-ristrutturar bl-għan li jindirizzaw l-eċċess ta’ kapaċità strutturali. Permezz ta’ konsolidamenti u l-għeluq tal-imtieħen, l-industrija tal-Unjoni naqqset l-kapaċità tal-produzzjoni tagħha tas-CFP b’madwar 770 000 tunnellata bejn l-2006 u l-PI, jiġifieri bi 11 %.
(94)
Minkejja l-waqgħa fil-kapaċità totali, ir-rati tal-utilizzazzjoni xorta naqsu minn 92 % fl-2006 għal 83 % fil-PI. It-tnaqqis ewlieni seħħ fil-perjodu bejn l-2008 u l-PI. Huwa nnutat li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għolja hija fattur importanti fil-vijabbiltà fit-tul tal-produtturi li jipproduċu l-karta minħabba investiment kbir f’assi fissi. B’hekk, ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-PI kienet ikkunsidrata bħala waħda baxxa.
6.3.2.2. Il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(95)
Il-figuri tal-bejgħ fit-tabella t’hawn taħt huma relatati mal-volum mibjugħ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 4
Volum ta’ bejgħ u sehem mis-suq
2006
2007
2008
2009/IP
Volum tal-bejgħ (tunnellati)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indiċi
100
102
99
81
Sehem mis-suq
93 %
91 %
91 %
88 %
Indiċi
100
98
98
95
Sors: Dejta pprovduta minn CEPIFINE.
(96)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni kiber b’4 % bejn l-2006 u l-2007 (ara l-premessa 81 t’hawn fuq), il-volum ta’ bejgħ tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni lill-klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni żdied biss bi 2 % matul l-istess perjodu. Dan ifisser li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mill-konsum miżjud f’dak il-perjodu. Barra minn hekk, bejn l-2008 u l-PI, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 15 %, il-volum ta’ bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni kollha naqas aktar, bi 18 %. Konsegwentement il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, wara żieda żgħira fl-2007, naqas kontinwament u b’mod sinifikanti, u dan wassal għal telf fis-sehem mis-suq ta’ 5 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3.2.3. Tkabbir
(97)
Meta wieħed iħares lejn l-iżvilupp matul il-perjodu kkunsidrat, il-waqgħa ta’ 19 % fil-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet ħafna aktar qawwija mit-tnaqqis ta’ 14 % fil-konsum tal-Unjoni. B’konsegwenza ta’ dan, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni wkoll naqas b’mod sinifikanti b’ħames punti perċentawli matul l-istess perjodu.
6.3.2.4. Id-daqs tal-marġnijiet tad-dumping
(98)
Il-marġnijiet tad-dumping provviżorji għar-RPĊ, speċifikati hawn fuq fit-taqsima tad-dumping, huma sinifikanti. Minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġnijiet attwali tad-dumping ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala negliġibbli.
6.3.3. Dejta marbuta mal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw (indikaturi makroekonomiċi)
6.3.3.1. Prezzijiet medji tal-unità tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw
(99)
Il-prezzijiet ta’ bejgħ ex-works medji tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni żdiedu fl-2007, u wara naqsu u sal-2009 reġgħu niżlu għal kważi l-istess livell bħal fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. B’mod ġenerali, il-prezzijiet tal-karta fina miksija baqgħu stabbli tul is-snin.
Tabella 5
Prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni
Prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni
2006
2007
2008
2009/IP
Prezz medju (EUR/tunnellata)
692
717
691
695
Indiċi
100
104
100
100
Sors: Risposti għall-kwestjonarji.
6.3.3.2. Ħażniet
(100)
Il-ħażniet kienu jirrappreżentaw madwar 10 % tal-volum tal-produzzjoni fil-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw żiedu l-livelli tal-ħażniet b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari bejn l-2006 u l-2007 u aktar tard bejn l-2008 u l-PI. Partikolarment, dan ikkoinċida maż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
Tabella 6
Ħażniet
Ħażniet
2006
2007
2008
2009/IP
Ħażniet (tunnellati)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indiċi
100
107
107
114
Sors: Risposti għall-kwestjonarji.
6.3.3.3. Impjiegi, pagi u produttività
Tabella 7
Impjiegi
Impjiegi
2006
2007
2008
2009/IP
Impjiegi - ekwivalenti għall-full time (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indiċi
100
97
93
80
Spiża tax-xogħol (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indiċi
100
102
105
109
Produttività (unità/FTE)
453
478
486
457
Indiċi
100
106
107
101
Sors: Risposti għall-kwestjonarji.
(101)
Minħabba l-għeluq u l-konsolidazzjoni tal-imtieħen tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, in-numru ta’ impjegati tnaqqas sostanzjalment bi 11 % (kważi 900 impjieg) matul il-perjodu kkunsidrat. Huwa nnutat li ċ-ċifri dwar l-impjiegi murija hawn fuq għall PI tkabbru bl-għadd ta’ impjegati miksuba minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw fil-bidu tal-PI. Il-waqgħa fl-impjiegi kienet l-istess għal 20 % jekk l-effett ta’ dan l-akkwist fuq dan l-indikutaru jitwarrab.
(102)
Inkiseb titjib fl-effiċjenza billi ġiet miżjuda u miżmuma produzzjoni għolja għal kull impjegat anki fi żmien meta numru sinifikanti ta’ nies ingħataw is-sensji fl-2007 u fl-2008. Ir-ritorn fil-livell ta’ produttività għal-livell tal-2006 mill-PI għandu jiġi kkunsidrat fid-dawl tan-natura ġenerali tal-attivitajiet ta’ tnaqqis fin-numru ta’ impjegati, fejn it-tnaqqis isegwi l-waqgħa fil-produzzjoni biss wara ċertu dewmien. L-ispejjeż tax-xogħol żdiedu b’mod stabbli, għal żieda totali ta’ 10 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3.3.4. Profitt, fluss ta’ flus, investimenti, redittu fuq l-investiment
Tabella 8
Profitt
2006
2007
2008
2009/IP
Profitt
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Bidla (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Fluss ta’ flus (eluf ta’ EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indiċi
100
81
66
129
Investimenti (eluf ta’ EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Indiċi
100
99
84
65
Redditu fuq l-investimenti
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Bidla (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Sors: Risposti għall-kwestjonarji.
(103)
Il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ġarrbu telf fis-snin 2006 sa 2008 u s-sitwazzjoni finanzjarja nqalbet għal waħda pożittiva biss fl-2009 meta l-prezz dinji tal-polpa, il-materja prima ewlenija, naqas b’mod sinifikanti minħabba t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku. Il-waqgħa fil-prezz tal-polpa fl-2009 kienet ta’ 19 % fuq il-prezz medju fl-2008 li kienet ikkunsidrata bħala waqgħa kbira abnormali u li tat kontribut direttament għas-sitwazzjoni finanzjarja mtejba fil-PI.
(104)
It-tendenza murija mill-fluss ta’ flus, li hija l-kapaċità tal-produtturi li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess, tirrifletti ħafna l-iżviluppi fil-profitt. Konsegwentement, il-fluss tal-flus juri żieda eċċezzjonali fil-PI minħabba l-prezzijiet tal-polpa li qed jorħsu. Ir-redditu fuq l-investimenti wera żvilupp negattiv konformi mar-riżultati ta’ profitt negattivi miksuba mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw sal-2008 u tendenza pożittiva fil-PI minħabba l-iffrankar tal-ispejjeż eċċezzjonali fuq il-prezzijiet tal-polpa.
(105)
Wara dan t’hawn fuq, il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw li jinvestu saret limitata peress li l-fluss ta’ flus naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, minbarra għall-PI. Bħala konsegwenza, l-investimenti naqsu bi 35 % matul il-perjodu kkunsidrat u kienu limitati għall-installazzjoni ta’ impjanti ta’ koġenerazzjoni li għenu lill-produtturi tal-Unjoni sabiex itaffu l-effett tal-ispejjeż tal-enerġija li dejjem qed jogħlew.
6.3.3.5. Il-kapaċità li jiżdied il-kapital
(106)
L-industrija tal-karti inġenerali hija kkaratterizzata minn dejn għoli marbut mal-investiment sinifikanti f’assi fissi. Bħala konsegwenza tat-telf li sar f’ħafna mill-perjodu kkunsidrat, il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw li jżidu l-kapital u jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom bi spejjeż finanzjarji raġonevoli ukoll naqset. Dan kien il-każ b’mod partikolari fl-2008 meta wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw kellu jiġi ffinanzjat mill-ġdid bi primjum tar-riskju sinifikanti filwaqt li l-iżgħar produttur li kkoopera falla fl-2008 u ttieħed minn produttur tal-Unjoni ieħor.
6.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(107)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu bħall-volum ta’ produzzjoni (- 20 %), l-utilizzazzjoni tal-kapaċità (- 10 %), il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni (- 19 %), is-sehem mis-suq (- 5 punti perċentawli) naqsu matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw bħar-redditu fuq l-investiment u l-profitt ġew affettwati b’mod serju sal-2008. Iż-żieda f’salt tal-profitt fil-PI kienet purament ikkawżata mill-waqgħa temporanja u eċċezzjonali fil-prezzijiet globali tal-polpa fil-PI. Huwa nnutat li anki matul il-PI r-rata ta’ profitt kienet baxxa ħafna u ma kinitx ikkunsidrata li qed tbiddel il-konklużjoni li l-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw kienu f’pożizzjoni finanzjarja dgħajfa ħafna.
(108)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-kwadru tad-dannu t’hawn fuq jista’ jiġi spjegat l-aktar bil-fatt li minkejja l-isforzi ta’ ristrutturar u t-titjib fil-produttività il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ma kinux kapaċi jżidu l-prezzijiet tal-CFP tagħhom ’il fuq mil-livell li jkopri l-ispiża. Dan huwa prinċipalment minħabba t-twaqqigħ tal-prezz ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi matul il-PI li għandu effett sinifikanti f’suq fejn it-trasparenza tal-prezzijiet hija għolja. Matul il-PI, il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw rnexxielhom inaqqsu l-ispiża tal-produzzjoni permezz ta’ aktar titjib fil-produttività u minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polpa li seħħ prinċipalment fit-tieni nofs tal-PI. Meta d-domanda u l-provvista saru aktar bilanċjati fis-suq wara l-isforzi tal-produtturi biex jikkontrollaw l-eċċess ta’ kapaċità strutturali permezz ta’ għeluq ta’ konsolidazzjoni u ta’ kapaċitajiet, il-prezzijiet tal-CFP setgħu jinżammu f’livell stabbli. Madankollu, il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ma kinux f’pożizzjoni li jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom għal livell li jkun jeħtieġ ir-rati ta’ profitt għall-vijabbiltà fit-tul.
(109)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 17, parti waħda stqarriet li s-CFP użat fl-istampar web-fed messu kien inkluż fl-ambitu tal-investigazzjoni preżenti. Abbażi ta’ dan, il-parti stqarriet li l-esklużjoni ta’ dan il-prodott mid-determinazzjoni tad-dannu matarjali u l-analiżi tax-xejriet kien iservi ta’ distorzjoni għall-qagħda tad-dannu. Madankollu, abbażi tal-konklużjonijiet preżentati fil-premessi 20 u 22, jiġifieri li s-CFP użat fl-istampar web-fed u sheet-fed huma prodotti differenti, din l-istqarrija ġiet miċħuda.
(110)
L-istess parti sostniet li l-akkwiżizzjoni ta’ produttur tal-Unjoni wieħed minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw fl-2008 kienet evidenza li l-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw kienu b’saħħithom biżżejjed. L-ewwel ġie nnutat li d-dannu materjali huwa valutat abbażi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u mhuwiex ibbażat fuq is-sitwazzjoni partikolari ta’ produttur wieħed. Kif ġie konkluż fil-premesa 107 t’hawn fuq, ħafna indikaturi tad-dannu wrew tendenza negattiva li tipprova d-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. L-akkwiżizzjoni kienet ukoll ikkunsidrata bħala parti mill-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. F’kwalunkwe każ, huwa nnutat li meta jiġu analizzati l-makroindikaturi bħall-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq l-akkwiżizzjoni kellha effett newtrali peress li l-makroindikaturi huma valutati fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni kollha li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessa 77. Fi kliem ieħor dawn il-fatturi għandhom jibqgħu b’mod ġenerali l-istess fil-każ ta’ bidla fis-sjieda.
(111)
Meta jiġi kkunsidrat dak t’hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
7. KAWŻALITÀ
7.1. Introduzzjoni
(112)
Skont l-Artikoli 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjonikienx ikkaġunat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping, li setgħu kienu ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi l-oħra ma jiġix attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(113)
Għandu jiġi nnutat li suq tal-CFP tal-Unjoni huwa kkaratterizzat minn livell għoli ta’ konċentrazzjoni ta’ poter tax-xiri u trasparenza tal-prezzijiet permezz ta’ kwotazzjonijiet ta’ prezzijiet. Barra minn hekk il-CFP huwa tip ta’ prodott bażiku li ma jippermettix differenzi sinifikanti fil-prezzijiet fost sorsi differenti. Parti kbira mill-prodotti tinbiegħ permezz ta’ negozjanti li jġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni żżomm il-prezzijiet skont l-importazzjonijiet bi prezz baxx u li huma l-oġġett ta’ dumping. B’hekk il-prezzijiet tal-CFP impurtat, li minnu 35 % oriġina fir-RPĊ fil-PI, ġeneralment għandhom effett sinifikanti fuq il-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni.
(114)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fir-RPĊ żdiedu b’mod drammatiku (+ 183 %) matul il-perjodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ l-ewwel irdoppjaw mill-2006 għall-2007, filwaqt li l-prezzijiet fl-2007 kienu 2 % inqas mis-sena ta’ qabel. Fl-2008 l-importazzjonijiet miċ-Ċina baqgħu stabbli u l-prezzijiet reġgħu filwaqt li l-prezzijiet medji waqgħu b’aktar minn 1 %. Il-volumi tal-importazzjoni Ċiniża (+71 %) u s-sehem mis-suq (+120 %) reġgħu żdiedu b’mod drammatiku fil-PI bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet neżlin (- 5 %) tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw bi 5,6 % u b’hekk eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u żammew lura l-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw milli jgħollu l-prezzijiet tagħhom għal livelli ta’ profitt.
(115)
Huwa mfakkar li matul il-perjodu kkunsidrat il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 14 %. L-industrija tal-Unjoni esperjenzat waqgħa sinifikanti fil-volum tal-bejgħ tagħhom (19 %). Madankollu t-tnaqqis fil-bejgħ kien akbar mill-waqgħa fid-domanda u wassal għal telf ta’ sehem mis-suq ta’ 5 punti perċentwali. Fl-istess ħin is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 3 punti perċentwali. Dan juri li l-biċċa l-kbira tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ttieħdet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
(116)
B’hekk huwa kkunsidrat li l-pressjoni kontinwa eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ fuq is-suq tal-Unjoni ma ppermettitx li l-industrija tal-Unjoni tadatta l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom għall-ispejjeż miżjuda tal-materja prima, partikolarment fl-2008, meta l-prezzijiet tal-polpa laħqu l-ogħla livell. Dan wassal għat-telf fis-sehem mis-suq u għat-telf fil-profitt tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq ġie provviżorjament konkluż li ż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezz baxx li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kellhom impatt negattiv konsiderevoli fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
7.3.1. L-iżvilupp tal-konsum fis-suq tal-Unjoni
(118)
Kif imsemmi fil-premessa 82 t’hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni tal-CFP l-ewwel żdied fl-2007, u wara naqas fl-2008 u fil-PI. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-industrija tal-Unjoni kollha tilfu sehem mis-suq. Wieħed mill-esportaturi li kkoopera fir-RPĊ sostna li t-tnaqqis fil-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien minħabba t-tnaqqis fil-konsum li kien ikkawżat mill-kriżi ekonomika u l-espansjoni tal-mezzi elettroniċi.
(119)
Għalkemm ma jistax jiġi injorat il-fatt li din l-evoluzzjoni negattiva tal-konsum tal-Unjoni, għal xi raġuni, bejn l-2007 u l-PI kellha impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fejn għandhom x’jaqsmu l-volumi tal-bejgħ u l-produzzjoni, ta’ min jinnota l-fatt li l-esportaturi Ċiniżi fl-istess ħin u speċjalment mill-2008 sal-2009 rnexxielhom iżidu l-volumi ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tagħhom permezz tal-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata fuq is-suq mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk, huwa kkunsidrat li d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment ikkawżat miż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u t-twaqqigħ ipprattikat mill-esportaturi Ċiniżi u mhux mit-tnaqqis fil-konsum. Għalkemm il-kontrazzjoni fid-domanda tat kontribut għad-dannu, ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab u ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.3.2. Il-prezzijiet tal-materja prima
(120)
L-ispiża medja tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw żdiedet ftit (2 %) bejn l-2006 u l-2008 u naqset b’5 % fil-PI. L-investigazzjoni wriet li l-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw biex jipproduċu CFP ġeneralment segwiet tendenza simili bħall-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-polpa, materja prima ewlenija fil-produzzjoni tal-karta. Il-prezz medju tal-polpa żdied bi 8 % bejn l-2006 u l-2008, u wara dan il-perjodu naqas b’mod drastiku mill-aħħar tal-2008 sal-aħħar xahar tal-PI. Il-prezz tal-polpa bħala medja kien 19 % inqas fl-2009 mis-sena ta’ qabel.
(121)
Fin-nuqqas ta’ dumping ta’ ħsara, wieħed seta’ jistenna li l-prezzijiet jiġu regolarment adattati biex jirriflettu l-iżvilupp tal-elementi diversi tal-ispiża tal-produzzjoni. Sal-2008, madankollu, dan ma seħħx. Fil-fatt, il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ġew sfurzati jżommu l-prezzijiet tal-bejgħ baxxi anki meta l-prezzijiet tal-polpa kienu qed jiżdiedu fl-2008 sabiex jikkompetu kontra l-importazzjonijiet bi prezz baxx li kienu l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, li wassal għal waqgħa sinifikanti fil-profitt f’dak il-perjodu. Fil-PI, is-sitwazzjoni tjiebet minħabba t-tnaqqis abnormali fil-prezzijiet tal-polpa - filwaqt li l-prezzijiet tal-CFP setgħu jinżammu stabbli fl-istess ħin. Madankollu anki f’dan il-perjodu eċċezzjonali l-livelli ta’ profitt li kienu għadhom baxxi ħafna ma ppermettewx li jirkupraw minn prattiċi ta’ dumping kontinwi. Fil-fatt, minkejja t-tnaqqis fl-ispejjeż tal-materja prima l-livelli tal-prezzijiet xorta ma setgħux jiżdiedu għal livelli biex jinkisbu marġnijiet ta’ profitt solidi meħtieġa għal dawn il-produtturi b’kapital intensiv.
(122)
Għalhekk, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonjiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ li waqqgħu l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw baxxew il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni u żammew lura l-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw milli jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom biex ikopru l-ispejjeż tagħhom jew biex jiksbu profitt raġonevoli. Peress li l-prezzijiet tal-materja prima kienu qed jonqsu b’mod sinifikanti fil-PI, ġie konkluż li ma setgħux kellhom impatt fuq id-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu.
7.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(123)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni ġiet eżaminata wkoll bħala wieħed mill-fatturi magħrufa għajr l-importazzjoni ddampjata, li fl-istess waqt setgħet serviet ta’ dannu għall-industrija tal-Unjoni, biex jiġi żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi oħrajn ma kienx attribwit għall-importazzjonijiet iddampjati. L-analiżi turi li l-bejgħ mill-esportazzjoni lil partijiet mhux relatati magħmul mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw kien jirrappreżenta parti importanti mill-bejgħ tagħhom (madwar 27 %) matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-volumi tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet ukoll naqsu fil-perjodu kkunsidrat b’9 %, it-telf tal-volumi kien jidher inqas meta mqabbel mat-telf tal-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (19 %). B’hekk, kien meqjus li t-tnaqqis fil-volum tal-esportazzjoni ma jistax jispjega l-livell ta’ dannu li ġarrbu l-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw. Peress li l-esportazzjonijiet għandhom ir-rwol importanti li jżommu l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għolja biex ikopru l-ispejjeż fissi għolja tal-investimenti f’makkinarju, ġie meqjus li minkejja li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni kienet qed tonqos, din ġeneralment kellha effett pożittiv. Għalhekk, ġie meqjus li anki jekk it-tnaqqis fl-attivitajiet ta’ esportazzjoni setgħu kkontribwew għat-tagħwir tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni, dawn min-naħa l-oħra kienu qed itaffu t-telf imġarrab fis-suq tal-Unjoni u b’hekk ma kinux tali li kisru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(124)
Parti waħda sostniet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet tnaqqis sinifikanti fl-esportazzjonijiet minħabba s-saħħa tal-Euro meta mqabbla mad-dollaru Amerikan u li d-dannu kkawżat minn dan il-fattur ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet mir-RPĊ. Kif ġie konkluż hawn fuq, id-deterjorament fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienu x’kienu l-kawżi għal dan id-deterjorament, mhuwiex ir-raġuni ewlenija għad-dannu li ġarrbu l-produtturi u b’hekk ma kisirx ir-rabta kawżali stabbilita fil-premessa 117.
7.3.4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(125)
It-tendenzi fil-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra bejn l-2006 u l-PI kienu kif ġej:
Tabella 9
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
2006
2007
2008
2009/IP
Svizzera
Importazzjonijiet (tunnellati)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indiċi
100
98
116
88
Sehem mis-suq
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indiċi
100
95
115
103
Prezz (EUR/tunnellata)
787
782
758
793
Indiċi
100
99
97
105
Indoneżja
Importazzjonijiet (tunnellati)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indiċi
100
155
137
251
Sehem mis-suq
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indiċi
100
149
135
292
Prezz (EUR/tunnellata)
855
818
845
681
Indiċi
100
96
99
80
Korea t’Isfel
Importazzjonijiet (tunnellati)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indiċi
100
145
103
102
Sehem mis-suq
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indiċi
100
139
102
118
Prezz (EUR/tunnellata)
562
669
664
618
Indiċi
100
119
118
110
Il-pajjiżi l-oħra kollha
Importazzjonijiet (tunnellati)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indiċi
100
121
107
172
Sehem mis-suq
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indiċi
100
117
106
199
Prezz (EUR/tunnellata)
962
860
914
824
Indiċi
100
89
95
86
Sors: Eurostat.
(126)
Il-pajjiżi terzi l-oħra ewlenin li jesportaw il-CFP fis-suq tal-Unjoni huma l-Isvizzera, l-Indoneżja u l-Korea t’Isfel. Mit-tendenzi fil-volumi tal-importazzjoni wieħed jista’ jara li ż-żieda fl-importazzjonijiet mir-RPĊ kienet aktar milli minn kwalunkwe pajjiż terz ieħor. Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Isvizzera, dawn dejjem ġew mibjugħa bi prezzijiet ħafna ogħla mill-prodotti importati mir-RPĊ. Is-sehem mis-suq tal-prodotti Żvizzeri baqa’ relattivament stabbli, minbarra għas-sena 2008 meta żdiedu temporanjament għal aktar minn 4 % qabel waqgħu lura għal qrib il-livell tal-2006 fil-PI. Il-CFP importat mill-Isvizzera kien jikkostitwixxi prinċipalment il-produzzjoni ta’ kumpanija waħda bi sjieda ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw u l-prezzijiet unitarji ogħla jistgħu jkunu marbuta ma’ taħlitiet ta’ prodott u strutturi tal-bejgħ differenti. Fejn għandhom x’jaqsmu l-importazzjonijiet mill-Indoneżja, dawn ukoll kienu qed jidħlu fl-Unjoni bi prezzijiet ogħla mill-prodotti Ċiniżi, ħlief għall-PI meta l-prezzijiet waqgħu, fil-parti l-kbira x’aktarx minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polpa. Iż-żieda li rriżultat tal-importazzjonijiet, li madankollu f’termini ta’ volum baqgħet ta’ livell baxx fil-PI, wasslet għal sehem mis-suq li wkoll baqa’ f’livell baxx f’dak il-perjodu. L-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel daħlu fl-Unjoni fi kwantitajiet żgħar matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem mis-suq baqa’ stabbli. Għalkemm il-prezzijiet tal-importazzjoni Koreani kienu simili għall-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ, il-prezzijiet Koreani ma kinux qed juru tendenza dejjem tonqos bħalma kienu qed juru l-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-perjodu kollu kkunsidrat. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi l-oħrajn kollha kellhom prezzijiet ogħla b’mod sinifikanti mill-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-volumi tal-importazzjoni kienu baxxi.
(127)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma tawx kontribut għad-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
7.3.5. L-eċċess ta’ kapaċità strutturali
(128)
Produttur wieħed li kkoopera fir-RPĊ sostna li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-eċċess ta’ kapaċità tal-industrija tal-Unjoni. It-tnaqqis fil-kapaċità u l-konsolidament tal-industrija tal-Unjoni b’hekk ma kienx konsegwenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi iżda għandu jidher bħala miżura kontra l-eċċess ta’ kapaċità. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-industija tal-Unjoni ġarrbet telf fil-perjodu kkunsidrat, speċjalment fl-2008, minkejja r-ristrutturar tal-produtturi peress li, kif spjegat fil-premessi minn 113 sa 117 t’hawn fuq, il-industrija tal-Unjoni xorta ma kinetx kapaċi tgħolli l-prezzijiet tagħha għal-livelli ogħla mill-ispejjeż. Din is-sitwazzjoni kienet prinċipalment ikkawżata mill-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjoni li huma l-oġġett ta’ dumping li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Dan l-argument b’hekk kellu jiġi miċħud.
7.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(129)
L-analiżi t’hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li joriġinaw mir-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet ta’ dumping li kienu inqas mill-prezzijiet imposti mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili.
(130)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ ikkoinċidiet ma’ tnaqqis ġenerali tad-domanda fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ bejn l-2006 u l-PI u wkoll mal-iżvilupp negattiv fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Fl-istess ħin ġie osservat żvilupp negattiv fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni kif spjegat fil-premessa 107.
(131)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbu l-industrija tal-Unjoni.
(132)
Abbażi tal-analiżi t’hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, qed jiġi provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
8. INTERESS TAL-UNJONI
8.1. Kumment preliminari
(133)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kinux jeżistu raġunijiet validi sabiex jiġi konkluż li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri antidumping provviżorji f’dan il-każ partikolari. Għal dan l-għan, u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, l-impatt probabbli ta’ miżuri possibbli fuq l-industrija tal-Unjoni, l-importaturi, in-negozjanti u d-distributuri u l-utenti tal-prodott ikkonċernat kif ukoll il-konsegwenzi probabbli li jirriżultaw jekk ma jittieħdux miżuri ġew ikkunsidrati abbażi tal-evidenza kollha sottomessa.
8.2. L-industrija tal-Unjoni
(134)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità waħda tinkludi 14-il produttur magħruf u hija stmata li tirrappreżenta madwar 98 % tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-CFP skont CEPIFINE. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 11 000 persuna b’rabta mal-prodott ikkonċernat.
(135)
Tnejn mill-produtturi magħrufa opponew il-bidu tal-investigazzjoni iżda ma pprovdew l-ebda tagħrif addizzjonali u ma kkooperawx mal-investigazzjoni. Skont it-tagħrif disponibbli, madankollu, u b’mod partikolari abbażi tad-dejta magħmula disponibbli minn CEPIFINE li żvelat deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, jista’ raġonevolment jiġi preżunt li dawn iż-żewġ kumpaniji wkoll ġew affettwati b’mod negattiv mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. In-nuqqas ta’ kooperazzjoni b’hekk ma tqisitx bħala indikazzjoni li s-sitwazzjoni tagħhom kienet tkun differenti minn dik tal-industrija tal-Unjoni li fadal.
(136)
Il-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Huwa mfakkar li ħafna indikaturi tad-dannu wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari l-indikaturi tad-dannu marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, bħall-profitt u r-redditu fuq l-investiment, minkejja titjib żgħir fil-PI, ġew affettwati b’mod serju. Fin-nuqqas ta’ miżuri, deterjorament addizzjonali fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni jidher possibbli ħafna.
(137)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping provviżorji se terġa’ ġġib fis-seħħ kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi u ġusti fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu li l-industrija tal-Unjoni taġġusta l-prezzijiet tal-CFP biex jirriflettu l-ispejjeż tal-komponenti diversi. Wieħed jista’ jistenna li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji tippermetti li l-industrija tal-Unjoni terġa’ tikseb mill-inqas parti mis-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv addizzjonali fuq is-sitwazzjoni ekonomika u l-profitt tagħhom.
(138)
B’hekk ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-CFP li joriġinaw mir-RPĊ tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
8.3. Importaturi u negozjanti
(139)
Intbagħtu kwestjonarji lil erbatax-il importatur u negozjant magħrufa u mhux relatati fl-Unjoni li kienu elenkati fl-ilment. Waqt l-investigazzjoni numru ta’ negozjanti oħrajn (li jissejħu wkoll negozjanti fl-industrija) ippreżentaw lilhom infushom. Fl-aħħar, dstatax-il kumpanija kkooperaw fl-investigazzjoni, għalkemm xi wħud minn dawk li wieġbu pprovdew biss tagħrif parzjali. L-importaturi nstabu li kienu qed jaġixxu wkoll bħala negozjanti fis-suq u b’hekk dawn il-partijiet kollha minn hawn ’il quddiem se jkunu magħrufa bħala “negozjanti”.
(140)
L-investigazzjoni wriet li n-negozjanti kollha xtraw il-CFP minn diversi sorsi u prinċipalment mingħand il-industrija tal-Unjoni. Ħames negozjanti ma xtrawx il-CFP importat mir-RPĊ jew xtrawh biss kultant żmien. Is-seba’ kumpaniji li pprovdew tagħrif kwantitattiv dwar ix-xiri tagħhom tal-prodott ikkonċernat b’kollox kienu jirrappreżentaw 47 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. L-importazzjonijiet, inklużi l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu jirrappreżentaw biss sehem limitat tan-negozju totali tagħhom u kwalkunkwe impatt negattiv tal-miżuri proposti b’hekk x’aktarx ikun negliġibbli. In-negozjanti kollha ddikjaraw li l-CFP prodotta fl-Unjoni u dik prodotta fir-RPĊ kienu fil-biċċa l-kbira ta’ kwalità simili u setgħu jinbidlu ma’ xulxin. Barra minn hekk l-investigazzjoni kkonfermat li jeżisti numru kbir ta’ sorsi tal-importazzjoni oħra u n-negozjanti jistgħu jerġgħu lura għal dawn is-sorsi l-oħrajn ta’ provvista, għall-inqas għal żmien aktar fit-tul.
(141)
Żewġ negozjanti li jimportaw kienu qed jiddependu l-aktar mis-sorsi Ċiniżi għax-xiri tal-CFP. Iż-żewġ kumpaniji ddikjaraw li jkollhom diffikultajiet biex jiksbu prodotti minn industrija tal-Unjoni peress li jkun hemm kanali ta’ bejgħ tradizzjonali minħabba volumi minimi ta’ ordnijiet meħtieġa mill-produtturi u ftehimiet ta’ distribuzzjoni li jkun jeħtieġ li jiġu rispettati. Dan madankollu, ma affettwax direttament id-disponibilità tal-CFP mill-industrija tal-Unjoni peress li kellhom kapaċità żejda biżżejjed disponibbli. B’hekk dan l-argument kellu jiġi miċħud.
(142)
Dwar il-possibbiltà li jgħaddu ż-żidiet potenzjali fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom, in-negozjanti li kkooperaw kollha semmew it-trasparenza fil-prezzijiet qawwija fis-suq tal-Unjoni u ddikjaraw li jkunu kapaċi jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom biss lill-klijenti finali jekk il-livell tal-prezz fl-Unjoni, b’mod ġenerali, jiżdied. Fuq din il-bażi, u minħabba li l-effett intiż tad-dazji antidumping huwa, inter alia, li jżid il-livell tal-prezz fl-Unjoni għal livelli li jkopru l-ispiża, huwa mistenni li l-importaturi b’hekk ikunu kapaċi jgħaddu mill-inqas parti minn kwalunkwe żidiet fil-prezzijiet ikkawżati mid-dazju antidumping għal fuq il-klijenti tagħhom. Għandu jiġi nnutat ukoll li kif imsemmi hawn fuq, instab li l-importazzjonijiet Ċiniżi jikkostitwixxu biss parti żgħira min-negozju ġenerali tan-negozjanti u li b’hekk, l-effett tad-dazju antidumping inġenerali jkun negliġibbli. Fl-aħħar huwa meqjus ukoll li l-importaturi jiksbu profitt ogħla fuq il-bejgħ mill-ġdid tal-CFP miksub mingħand il-produtturi fir-RPĊ, b’hekk ikunu jistgħu wkoll jagħmlu inqas profitt billi jassorbu mill-inqas żieda fl-ispiża parzjali.
(143)
B’hekk, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ġeneralment m’għandhiex ikollha impatt negattiv sinifikanti fuq l-importaturi u n-negozjanti.
8.4. Utenti
(144)
Intbagħtu kwestjonarji lil tmien utenti magħrufa fl-Unjoni li ġew elenkati fl-ilment. Waqt l-investigazzjoni diversi utenti oħra ppreżentaw ruħhom. B’kollox 17-il kumpanija pprovdew tweġiba sħiħa jew parzjali għall-kwestjonarju. Dawn il-kumpaniji jinsabu mifruxa mal-Unjoni u jirrappreżentaw is-setturi tal-istampar u l-pubblikazzjoni. Peress li l-kundizzjonijiet tas-suq u l-istrutturi tal-ispejjeż nstabu li huma differenti għall-istamperiji u l-pubblikaturi, l-impatt tal-miżuri ġie analizzat separatament għal kull grupp.
8.4.1. Stamperiji
(145)
B’kollox disa’ stamperiji, ħafna minnhom SMEs, ipprovdew tagħrif bażiku. Skont it-tagħrif disponibbli, ġie stabbilit li normalment is-sehem ta’ CFP meta mqabbel mal-ispiża totali tal-industrija ta’ materjal stampat kien relattivament għoli, jiġifieri madwar 40 % bħala medja. Ħafna stamperiji li kkooperaw bdew biss jużaw il-karta Ċiniża reċentement, ħafna minnhom wara l-PI biss. Ġie kkonfermat li l-CFP prodott fl-Unjoni u dik prodotta fir-RPĊ huma ta’ kwalità simili u li hemm kompetizzjoni fil-prezzijiet qawwija bejn in-negozjanti.
(146)
L-istamperiji kollha qalu li kwalunkwe żieda fil-prezzijiet ikollha effett negattiv sinifikanti fuq il-profitt tagħhom. Ġie affermat li l-produtturi tal-istampar diġà qegħdin taħt pressjoni minħabba l-eċċess ta’ kapaċità strutturali u kwalunkwe żieda fil-prezzijiet tax-xiri ta’ CFP jitfa’ aktar pressjoni fuq dawn il-produtturi. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li minħabba l-kwantitajiet żgħar ta’ CFP Ċiniża użata mill-istamperiji (li għadhom jiksbu l-biċċa l-kbira tal-CFP meħtieġa mill-industrija tal-Unjoni) l-impatt dirett ta’ kwalunkwe dazju ġie kkunsidrat negliġibbli. Fejn għandha x’taqsam iż-żieda ġenerali fil-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, ġie kkunsidrat li peress li din iż-żieda fil-prezzijiet taffettwa l-atturi ekonomiċi kollha din ikollha effett newtrali.
(147)
Xi stamperiji sostnew li d-dazji antidumping jirriżultaw f’nuqqas fil-provvista fis-suq u żminijiet ta’ konsenja fit-tul. L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni u l-intermedjarji huma kapaċi jaqdu s-suq bil-provvisti meħtieġa. Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, u b’mod partikolari minħabba li din l-affermazzjoni ma kinitx appoġġjata b’evidenza, l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
8.4.2. Pubblikaturi
(148)
Fir-rigward tas-settur tal-pubblikazzjoni, waslu sitt risposti għall-kwestjonarji minn kumpaniji. Kumpanija waħda biss kellha xiri żgħir ta’ CFP ta’ oriġini Ċiniża fil-PI. Erba’ mill-kumpaniji pprovdew dejta kwantitattiva dwar l-użu tagħhom ta’ CFP.
(149)
Ġeneralment, instab li bħala medja l-prodotti fejn intużat il-CFP kienu jirrappreżentaw 16 % tad-dħul totali ta’ dawn il-kumpaniji u li l-profitt medju miksub f’dan in-negozju kien madwar 12 %. Barra minn hekk, instab li s-sitt kumpaniji xtraw CFP prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni, filwaqt li waħda minnhom biss użat CFP impurtata mir-RPĊ. Kumpanija oħra bdiet tixtri l-prodotti Ċiniżi biss wara l-PI. B’hekk, u b’mod partikolari abbażi tal-volumi baxxi ta’ CFP li toriġina mir-RPĊ użata f’dan is-settur, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ x’aktarx mhix se taffettwa serjament is-settur tal-pubblikazzjoni inġenerali. Barra minn hekk, dawn il-kumpaniji nstabu li kienu qed jagħmlu profitt u setgħu jgħaddu ż-żidiet fil-prezzijiet lill-klijent finali aktar faċilment minħabba l-użu ta’ karta maħsuba għall-klijent u mitluba mill-klijent fejn il-karta użata fil-produzzjoni tinxtara mill-klijent innifsu huwa aktar komuni. Fl-aħħar, il-pubblikaturi għandhom poter ta’ xiri aktar f’saħħtu minħabba l-ekonomiji tal-kobor.
(150)
Tliet assoċjazzjonijiet tal-produtturi tal-istampar ipprovdew sottomissjonijiet bil-miktub. Tnejn minnhom opponew l-impożizzjoni tad-dazji, u sostnew li kwalunkwe żidiet fil-prezzijiet iwasslu għal spejjeż ogħla u konsegwentement għat-telf tal-kompetittività u ta’ xogħlijiet fl-industriji downstream. Huma sostnew li hemm elastiċità trażversali qawwija bejn il-prodotti stampati u l-prodotti elettroniċi tal-midja li jfisser li kwalunkwe żidiet fil-prezzijiet iwasslu sabiex jiċkien dan is-segment. L-investigazzjoni sabet li jeżistu diversi segmenti fil-prodotti tal-karti fejn għandu x’jaqsam tkabbir mistenni u li s-segment tal-karta għall-istampar ta’ kwalità għolja, li fih tintuża l-aktar il-CFP, għadu qed jikber. Fir-rigward tal-affermazzjoni li t-telf imur lejn is-suq downstream, din l-affermazzjoni hija vaga u ma kinitx appoġġjata minn kwalunkwe tagħrif jew evidenza ta’ prova. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda impatt sinifikanti dwar il-produtturi pubblikaturi li xtraw il-karta prinċipalment minn sorsi oħra minbarra r-RPĊ. B’hekk, l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(151)
Meta jiġi kkunsidrat dan t’hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati b’mod negattiv mill-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-utenti fiż-żewġ setturi distinti jidher li se jkun ġeneralment limitat. B’hekk, ġie provviżorjament konkluż li, fuq il-bażi tat-tagħrif disponibbli, l-effett tal-miżuri antidumping kontra l-importazzjonijiet ta’ CFP li toriġina mir-RPĊ x’aktarx mhux se jkollu impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
8.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(152)
Fid-dawl ta’ dak t’hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li ġeneralment, abbażi tat-tagħrif disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m’hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ CFP li toriġina mir-RPĊ.
9. MIŻURI ANTIDUMPING PROVVIŻORJI
9.1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(153)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li nkisbu fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping sabiex ikun evitat li jiġi kkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(154)
Għall-għan li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jiġi eliminat id-dannu li ġarrbu l-industrija tal-Unjoni.
(155)
Meta ġie kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, ġie kkunsidrat li kwalunkwe miżuri għandhom jippermettu li l-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn produttur ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, fuq bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Kif sostna l-kwerelant, huwa provviżorjament ikkunsidrat li marġni ta’ profitt ta’ 8 % fuq id-dħul jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet stenniet li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping dannuż.
(156)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkolat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni għall-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb biż-żieda tal-marġni msemmi hawn fuq ta’ 8 % mal-ispiża tal-produzzjoni.
(157)
Iż-żieda fil-prezz meħtieġa mbagħad ġiet iddeterminata abbażi ta’ tqabbil, skont it-tip ta’ prodott, tal-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ, bil-prezz mhux dannuż tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentawl tal-valur medju tal-importazzjoni ta’ CIF tat-tipi mqabbla.
9.2. Miżuri provviżorji
(158)
Skont dak li ntqal, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li għandhom ikunu imposti l-miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ fl-aktar livell baxx tal-marġnijiet ta’ dumping u ta’ dannu skont ir-regola tal-inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita fil-livell tal-marġnijiet ta’ dannu li nstabu.
(159)
Konsegwentement, il-marġnijiet tal-eliminazzjoni tad-dannu u l-marġnijiet ta’ dumping u r-rati proposti tad-dazju antidumping provviżorju għar-RPĊ, espressi fuq il-prezzijiet ta’ CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, huma dawn li ġejjin:
Produttur esportatur
Marġni tad-dumping
Marġni ta’ dannu
Rata ta’ dazju AD provviżorja
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, il-Belt ta’ Zhenjiang, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, il-Belt ta’ Suzhou, Provinċja ta’ Jiangsu, ir-RPĊ
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, il-Belt ta’ Shouguang, Provinċja ta’ Shandong, ir-RPĊ
63 %
39,1 %
39,1 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u prodotti minn kumpaniji u b’hekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati prodotti minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux igawdu minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(161)
Kwalunkwe talba li titlob għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ta’ produzzjoni jew ta’ bejgħ ġodda) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (5) minnufih flimkien mat-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fil-produzzjoni u l-entitajiet tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(162)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju li jibqa’ m’għandux jiġi applikat għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx biss iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
10. DISPOŻIZZJONI FINALI
(163)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi stabbilit perjodu li fih il-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-Avviż ta’ bidu jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu għal seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni tad-dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jerġgħu jiġu kkunsidrati għall-għan ta’ dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju huwa b’dan impost fuq il-karta fina miksija, li hija karta jew kartun miksi minn naħa waħda jew miż-żewġ naħat (minbarra l-karta tat-tip kraft u l-kartun tat-tip kraft), f’folji jew rombli, b’piż ta’ 70 g/m2 jew aktar iżda li ma taqbiżx l-400 g/m2 u luminożità ta’ aktar minn 84 (li titkejjel skont l-ISO 2470-1), li attwalment taqa’ taħt il-kodiċijiet NM ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 and ex 4810 99 90 (kodiċijiet TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 u 4810999020)) u li toriġina mir-Repubblika Popolari tar-RPĊ.
Id-dazju provviżorju ma jikkonċernax rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar bir-rombli. Rombli adattati għall-użu f’magni tal-istampar bir-rombli huma definiti bħala dawk ir-rombli li, jekk jiġu ttestjati skont l-istandard tat-test ISO, ISO 3783:2006 dwar id-determinazzjoni tar-reżistenza għat-tiċrit, - il-metodu tal-veloċità aċċellerata li juża t-tester IGT (mudell tal-elettriku), jagħtu riżultat ta’ inqas minn 30 N/m meta jsir kejl b’mod trażversali tal-karta (CD) u riżultat ta’ inqas minn 50 N/m meta jsir kejl fid-direzzjoni tal-magna (MD). Id-dazju tal-antidumping provviżorju ma jikkonċernax ukoll il-karta u l-kartun b’ħafna saffi.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u fabbrikati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata tad-dazju AD
Kodiċi addizzjonali TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, PRC; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, RPĊ
19,7 %
B001
Il-kumpaniji l-oħra kollha
39,1 %
B999
3. Ir-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvediment ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont ta’ dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Bla ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ jum wara li jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Novembru 2010.