PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 626/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V roce 2006 Rada nařízením (ES) č. 130/2006 (2) uložila konečné antidumpingové cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Uvedené nařízení bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 150/2008 (3). V roce 2012 Rada tato opatření změnila prováděcím nařízením (EU) č. 332/2012 (4) a prodloužila jejich platnost o dalších pět let prováděcím nařízením (EU) č. 349/2012 (5).
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(2)
Žádost o přezkum podali tito výrobci v Unii: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl a Comercial Quimica Sarasa s.l. (dále jen „žadatelé“).
(3)
Žádost o přezkum byla omezena na posouzení dumpingu, pokud jde o dva vyvážející výrobce z ČLR, totiž Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj. V žádosti je uvedeno, že uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na dříve stanovené úrovni dumpingu, již zjevně není dostačující k vyrovnávání dumpingu vzhledem k tomu, že by oběma společnostem mělo být odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství (dále jen „tržní zacházení“).
(4)
Po zjištění, že Komise disponuje dostatečnými důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem Komise dne 29. července 2011 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení prozatímního přezkumu omezeného na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
3. Šetření
3.1 Období šetření
(5)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3.2 Strany dotčené tímto šetřením
(6)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala oba zmíněné vyvážející výrobce v dotčené zemi a orgány dotčené země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(8)
Komise zaslala dotazníky oběma vyvážejících výrobcům uvedeným v žádosti o přezkum a výrobcům ve srovnatelné zemi, Argentině.
(9)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od obou těchto vyvážejících výrobců z ČLR a rovněž od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(10)
Aby bylo oběma vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. Oba vyvážející výrobci podali žádost o tržní zacházení a popřípadě individuální zacházení, pokud by šetření došlo k závěru, že nesplňují podmínky pro přiznání tržního zacházení.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení toho, zda se jedná o dumping, a provedla kontrolu v prostorách těchto společností:
a)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj,
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou;
b)
vyvážející výrobci ve srovnatelné zemi
-
TARCOL S.A., Buenos Aires.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je shodný jako v případě původního šetření, totiž kyselina vinná, s výjimkou D-(-)-vinné kyseliny se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodném roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(13)
Dotčený výrobek se používá ve víně, přídatných látkách do potravin a nápojů, jako zpomalovač do sádry a v řadě dalších výrobků. Získává se buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, jak je tomu u výrobců v Unii, nebo chemickou syntézou petrochemických složek, jak je tomu v případě výroby v ČLR. Z vedlejších produktů při výrobě vína se vyrábí pouze L-(+)-vinná kyselina. Syntetická výroba umožňuje vyprodukovat obě kyseliny vinné, tj. L+ a DL. Oba typy jsou dotčeným výrobkem a jejich použití se překrývá.
2. Obdobný výrobek
(14)
Shodně s předchozím šetřením také v tomto šetření byly kyselina vinná vyráběná v ČLR a vyvážená do Unie, kyselina vinná vyráběná a prodávaná na domácím trhu srovnatelné země a kyselina vinná vyráběná a prodávaná v Unii výrobci z Unie považovány za látky, které mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto byly považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodřářství („tržní zacházení“)
(15)
Obě společnosti uvedené v žádosti o přezkum požadovaly přiznání tržního zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(16)
Kritéria pro přiznání tržního zacházení ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(17)
O tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení požádali oba výrobci v ČLR. Jednotlivé žádosti o tržní zacházení byly podrobeny analýze a u těchto spolupracujících společností bylo uskutečněno šetření na místě.
(18)
Oběma společnostem bylo odepřeno tržní zacházení na základě prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) na základě důkazů, že cena suroviny, benzenu, byla zkreslena. Srovnání domácích cen v ČLR na základě nákupních cen jednoho spolupracujícího výrobce s cenami v dalších zemích s tržní ekonomikou ukázalo rozdíly v cenách mezi 19 % a 51 % během období šetření. ČLR ukládá dovozní clo na benzen ve výši 40 % (ačkoliv nebylo ve skutečnosti v platnosti během období přezkumného šetření) a rovněž nevrací žádný podíl ze 17 % DPH vybírané z vývozu. Zkreslení cen bylo rovněž zjištěno u ceny meziproduktu, maleinanhydridu, nakupovaného druhým ze spolupracujících výrobců, a to na základě údajů o těchto nákupech.
(19)
Tržní zacházení bylo rovněž zamítnuto jedné společnosti na základě druhého a třetího kritéria v důsledku důkazů o snížených cenách za práva k využívání pozemků a nadhodnocení aktiv společnosti za účelem ručení za úvěr od státem vlastněné banky.
(20)
Obě společnosti zpochybnily zjištění Komise poté, co jim byla zpřístupněna. Ani jedna z obou společností však nedokázala vysvětlit nízkou cenu benzenu na trhu ČLR. Společnost zmíněná v 19. bodě odůvodnění předložila některé dokumenty zpochybňující zjištění Komise ohledně cen za práva k využívání pozemků a ocenění jejích aktiv. Jelikož však tyto dokumenty byly požadovány během inspekce a nebyly poskytnuty, bylo rozhodnuto, že tyto informace nebylo možné ověřit a považovat za spolehlivé.
(21)
Tržní zacházení se tudíž zamítá oběma společnostem.
(22)
Obě společnosti však splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a mají proto nárok na přiznání individuálního antidumpingového cla na základě jejich vlastních vývozních cen.
2. Srovnatelná země
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále též „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(24)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení přezkumu navržena Argentina jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a). Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu byla jako možný alternativní výrobce ve třetí zemi s tržním hospodářstvím určena jedna společnost v Indii a jedna v Austrálii. Žádná z těchto dvou společností však neodpověděla na dotazník, který jim byl zaslán.
(25)
Jeden výrobce kyseliny vinné v Argentině při šetření spolupracoval a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh s kyselinou vinnou představovaný dvěma vzájemně si konkurujícími místními výrobci a dovozem ze třetích zemí. Objem výroby v Argentině odpovídá více než 20 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(26)
Byl tudíž stejně jako při předchozím šetření učiněn závěr, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná hodnota
(27)
Běžná hodnota byla stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Přestože výrobce ze srovnatelné země uskutečňoval prodej dotčeného výrobku na domácím trhu, vzhledem k rozdílu v metodě výroby mezi Argentinou a ČLR, který má významný dopad na ceny a náklady, bylo rozhodnuto určit běžnou hodnotu na základě výpočtu, a nikoli na základě těchto prodejních cen na domácím trhu. Náklady na suroviny v Argentině byly nahrazeny průměrnou tržní cenou za benzen upravenou o prodejní, správní a režijní náklady v Argentině, aby byla lépe zohledněna situace na domácím trhu v Číně.
(28)
Běžná hodnota pro L-(+)-vinnou kyselinu (kterou zmíněný argentinský výrobce vyrábí) byla proto vypočítána z nákladů na výrobu kyseliny L-(+)-vinné kyseliny v Argentině, přičemž byl vzat v úvahu rozdíl mezi Argentinou a ČLR ve výrobních metodách.
(29)
Vzhledem k tomu, že argentinský výrobce nevyráběl DL-vinnou kyselinu, byla běžná hodnota rovněž vypočtena na základě rozdílu v cenách obou typů výrobku.
4. Vývozní cena
(30)
Vývozní ceny byly pro oba vyvážející výrobce z ČLR stanoveny na základě skutečné zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, prvním nezávislým odběratelem v Unii.
5. Srovnání
(31)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojistné a rozdílům v nepřímém zdanění, které se prokazatelně promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
6. Dumpingová rozpětí
(32)
Pro obě společnosti byla podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota pro každý výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou stejného výrobku.
(33)
Na tomto základě jsou vážené průměry dumpingového rozpětí vyjádřené jako procentní podíly z ceny CIF na hranici Unie před proclením následující:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
7. Trvalá povaha změny okolností
(34)
V žádosti o přezkum bylo uvedeno, že by oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR již nemělo být přiznáno tržní zacházení a že je tato změna trvalé povahy. Na základě uvedených důvodů pro odepření tržního zacházení lze mít za to, že závěry tohoto přezkumu jsou trvalé povahy. Důkazy ukazují, že ke zkreslení ceny benzenu v Číně docházelo již před začátkem období přezkumného šetření a že neexistují žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že vláda ČLR odstranila nebo má v úmyslu odstranit dané zkreslení cen.
(35)
Důvody uvedené v 19. bodě odůvodnění týkající se konkrétních společností jsou rovněž trvalé povahy, neboť ovlivňují náklady a rozhodování společnosti po značně dlouhou dobu. Nejedná se o skutečnosti, které by ovlivnily původní šetření, v němž bylo dané společnosti přiznáno tržní zacházení.
D. ZMĚNA PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(36)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný přezkum antidumpingových opatření by měl vést ke změně úrovně stávajících platných opatření na dovoz kyseliny vinné z ČLR.
(37)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření změněna. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(38)
Jedna společnost z ČLRreagovala na poskytnuté informace a znovu zpochybnila zjištění ohledně odepření tržního zacházení na základě zkreslených cen hlavní suroviny. Společnost však nepředložila žádné nové důkazy na podporu svých tvrzení, a její argumenty byly proto odmítnuty. Společnost rovněž požadovala další informace o úpravách uvedených v 27. bodě odůvodnění, což však muselo být odmítnuto z důvodu nemožnosti poskytovat tyto informace, aniž by byly prozrazeny informace o výrobních metodách a nákladech jediného výrobce v Argentině.
(39)
Výrobní odvětví Unie reagovalo na poskytnuté informace zpochybněním postupu upřednostňujícího početně zjištěnou běžnou hodnotu před prodejními cenami na domácím trhu ve srovnatelné zemi a rovněž zpochybněním uvedených úprav početně zjištěné běžné hodnoty, beroucích v úvahu rozdíly mezi Argentinou a Čínou, pokud jde o suroviny a výrobní postupy.
(40)
Použití početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli cen v Argentině, nelze považovat za změnu metodiky podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V původním šetření bylo oběma společnostem z ČLR přiznáno tržní zacházení, a proto byla běžná hodnota zjištěna z jejich vlastních domácích cen. Poté, co bylo nyní oběma společnostem tržní zacházení odepřeno, již nebylo možné použít stejnou metodiku.
(41)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že Komise měla pro výpočet individuálního rozpětí pro oba vývozce, jichž se týká tento přezkum, použít stejnou metodu, která byla v původním šetření použita pro výpočet zbytkového cla pro Čínu. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť zbytkové clo bylo vypočítáno pro společnosti, které v rámci původního šetření nespolupracovaly. Nebylo tudíž srovnatelné s výpočtem individuálního cla pro spolupracujího vývozce, kterému bylo odepřeno tržní zacházení.
(42)
Pokud jde o úpravy výše uvedené běžné hodnoty, tyto úpravy byly nezbytné k zajištění spravedlivého srovnání vývozní ceny synteticky vyrobené kyseliny vinné s běžnou hodnotou založenou na přírodním výrobním procesu. Stejný výpočet s využitím domácích prodejních cen v Argentině a následnou úpravou běžné hodnoty nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by nepřinesl spravedlivé srovnání. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
E. ZÁVAZKY
(43)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek není vhodný pro pevný cenový závazek vzhledem k nestálosti vývozní ceny. Pro odstranění této překážky navrhl vyvážející výrobce ustanovení o indexaci, avšak bez upřesnění, jak by tato indexace byla vypočítána. Nabízená indexace navíc vycházela ze zkreslených cen benzenu na domácím trhu v Číně, což nemohlo být přijato.
(44)
Tento vyvážející výrobce kromě toho vyrábí různé typy dalších chemických produktů a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tím by vznikalo vážné riziko křížové kompenzace a účinné sledování by bylo mimořádně ztíženo.
(45)
Kromě toho existují různé druhy dotčeného výrobku, které nejsou snadno rozlišitelné a jejich ceny vykazují významné rozdíly. Různé minimální dovozní ceny navržené vyvážejícím výrobcem by z těchto důvodů sledování znemožnily. Na základě výše uvedeného bylo konstatováno, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 349/2012 se nahrazuje tímto:
„Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Chang-čou - doplňkový kód TARIC A687)
34,9 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 626/2012
tas-26 ta’ Ġunju 2012
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 349/2012 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 9 u l-Artikolu 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Fl-2006, il-Kunsill impona, permezz tar-Regolament (KE) Nru 130/2006 (2), dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”) (“il-miżuri anti-dumping oriġinali”). Dan ir-Regolament ġie emendat mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 150/2008 (3). Fl-2012, il-Kunsill emenda l-miżuri permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 332/2012 (4) u estendihom għal ħames snin oħra permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 349/2012 (5).
2. Il-bidu ta’ reviżjoni interim
(2)
Intbagħtet talba għal reviżjoni mill-produtturi tal-Unjoni li ġejjin: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl u Comercial Quimica Sarasa s.l. (“l-applikanti”).
(3)
It-talba għar-reviżjoni hija limitata fl-ambitu għall-eżami ta’ dumping sa fejn huma kkonċernati żewġ produtturi esportaturi mir-RPĊ, jiġifieri Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou, u Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. It-talba allegat li l-impożizzjoni kontinwa tal-miżuri fil-livell eżistenti, li kienet ibbażata fuq il-livell ta’ dumping stabbilit preċedentement, jidher li ma għadhiex suffiċjenti biex tegħleb id-dumping, minħabba li ż-żewġ kumpaniji ma għandhomx jingħataw Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq (“TES”).
(4)
Wara li ddeterminat li l-Kummissjoni kellha għad-dispożizzjoni tagħha biżżejjed evidenza prima facie għall-bidu ta’ reviżjoni interim, u wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, fid-29 ta’ Lulju 2011 il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni interim limitata għad-dumping skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
3. L-Investigazzjoni
3.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(5)
L-investigazzjoni li tikkonċerna d-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2010 sat-30 ta’ Ġunju 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”).
3.2. Il-partijiet ikkonċernati minn din l-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment liż-żewġ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat u lill-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat bil-bidu tar-reviżjoni interim.
(7)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu.
3.3. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u l-verifiki
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji liż-żewġ produtturi esportaturi msemmija fit-talba għal reviżjoni u lill-produtturi fil-pajjiż analogu, l-Arġentina.
(9)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji waslu mingħand iż-żewġ produtturi esportaturi mir-RPĊ, kif ukoll mill-produttur fil-pajjiż analogu li kkoopera.
(10)
Sabiex iż-żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ jitħallew jitolbu trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”) f'każ li jkunu jixtiequ, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ applikazzjoni għal din il-fini. It-talbiet għal TES, jew għal TI f'każ li l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma jkunux jissodisfaw il-kundizzjonijiet għal TES, waslu mingħand it-tnejn li huma.
(11)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa għad-determinazzjoni ta’ dumping u għamlet żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ:
-
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
(b)
Produtturi esportaturi fil-pajjiż analogu:
-
TARCOL S.A., Buenos Aires
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(12)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess wieħed tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri l-aċidu tartariku ħlief aċidu tartariku D-(-)- b'rotazzjoni ottika negattiva ta’ mill-anqas 12,0 gradi, imkejjel f'soluzzjoni ta’ ilma skont il-metodu deskritt fil-Farmakopea Ewropea, li joriġina mir-RPĊ, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM ex 2918 12 00 (“il-prodott ikkonċernat”).
(13)
Il-prodott ikkonċernat jintuża fl-inbid, fl-addittivi fix-xorb u l-ikel, bħala ritardant fil-ġibs u f'għadd ta’ prodotti oħra. Huwa jista' jinkiseb jew mill-prodotti sekondarji tal-produzzjoni tal-inbid, kif inhu l-każ tal-produzzjoni fl-Unjoni, jew permezz ta’ sinteżi kimika mill-komposti petrokimiċi, kif inhu l-każ tal-produzzjoni fir-RPĊ. L-aċidu tartariku L+ biss huwa mmanifatturat mill-prodotti sekondarji tal-produzzjoni tal-inbid. Il-produzzjoni sintetika tippermetti l-manifattura tal-aċidu tartariku kemm L+ kif ukoll DL. Iż-żewġ tipi huma kkonċernati bil-prodott u għandhom użi simili.
2. Il-prodott simili
(14)
Bħalma seħħ fl-investigazzjonijiet ta’ qabel, tqies li l-aċidu tartariku prodott fir-RPĊ u esportat lejn l-Unjoni, l-aċidu tartariku prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu (l-Arġentina) u l-aċidu tartariku mmanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi, u l-istess użi bażiċi. Għalhekk, tqiesu bħala prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. ID-DUMPING
1. Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq
(15)
Iż-żewġ kumpaniji msemmija fit-talba għal reviżjoni talbu Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq. Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 ta’ dak l-Artikolu għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(16)
Fil-qosor, u biss għall-ħeffa tar-referenza, il-kriterji għal TES huma mniżżla f’forma mqassra hawn isfel:
(1)
Id-deċiżjonijiet u l-ispejjeż kummerċjali jsiru b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat;
(2)
Il-kotba tal-kontijiet jiġu vverifikati indipendentement u skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u applikati għall-finijiet kollha;
(3)
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
(4)
Il-liġijiet dwar il-proprjetà u dwar il-falliment jipprovdu stabbiltà u ċertezza ġuridika;
(5)
Il-kambju tal-flus jinħadem bir-rata tas-suq.
(17)
Iż-żewġ produtturi fir-RPĊ talbu għal TES skont l-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Kull applikazzjoni għal TES ġiet analizzata, saru investigazzjonijiet fuq il-post fl-istabbilimenti ta’ dawn il-kumpaniji li kkooperaw.
(18)
Għaż-żewġ kumpaniji, it-TES inċaħad skont il-Kriterju 1 tal-Artikolu 2(7)(c) ibbażat fuq l-evidenza li l-prezz għall-materja prima bażika, il-benżen, kien ħażin. Tqabbil ta’ prezzijiet domestiċi fir-RPĊ, bl-użu tal-prezzijiet tax-xiri ta’ produttur li kkoopera bħala sors, kontra l-prezzijiet f'pajjiżi oħra b'ekonomija tas-suq wera differenza fil-prezz ta’ bejn 19 % u 51 % matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Ir-RPĊ imponiet tariffa tal-importazzjoni fuq il-benżen ta’ 40 % (għalkemm dan ma kienx fis-seħħ matul il-PIR) filwaqt li mhija se tagħti lura l-ebda parti mis-17 % VAT intaxxata fuq l-esportazzjoni tagħha. Instabu wkoll xi distorsjonijiet fil-prezz tal-materja prima intermedja, l-anidride malejika, mixtrija mill-produttur l-ieħor li kkoopera billi uża x-xirjiet tiegħu bħala sors.
(19)
Kien miċħud TES ukoll lil kumpanija minnhom skont il-Kriterji 2 u 3 minħabba evidenza ta’ prezzijiet imraħħsa għad-dritt tal-użu tal-art kif ukoll sopravalutazzjoni tal-assi tal-kumpanija biex jiġi ggarantit self minn bank tal-Istat.
(20)
Iż-żewġ kumpaniji kkontestaw il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni wara li dawn ġew żvelati lilhom. Madankollu l-ebda waħda mill-kumpaniji ma setgħet tispjega l-prezz baxx tal-benżen fis-suq tar-RPĊ. Il-kumpanija msemmija fil-premessa 19 hawn fuq ipprovdiet xi dokumenti biex tikkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni rigward il-prezzijiet għad-dritt tal-użu tal-art u l-valutazzjoni tal-assi tagħhom. Madankollu peress li dawn id-dokumenti ntalbu matul l-ispezzjoni u ma ġewx ipprovduti, ġie għalhekk deċiż li din l-informazzjoni ma setgħetx tiġi vverifikata jew fdata.
(21)
Għalhekk it-TES huwa miċħud liż-żewġ kumpaniji.
(22)
Madankollu, iż-żewġ kumpaniji jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u għalhekk huma intitolati għal dazju anti-dumping individwali bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom stess.
2. Il-pajjiż analogu
(23)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie ddeterminat skont il-prezz jew il-valur kostrutt miksub f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dan ma jkunx possibbli, fuq kull bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li kieku jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b'mod xieraq jekk ikun meħtieġ biex jinkludi marġni ta’ profitt raġonevoli.
(24)
Bħal dak li sar fl-investigazzjoni oriġinali, fin-notifika ta’ bidu ġiet proposta l-Arġentina bħala l-pajjiż analogu xieraq biex jiġi stabbilit il-valur normali skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Wara l-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu, kumpanija mill-Indja u kumpanija mill-Awstralja ġew identifikati bħala produtturi alternattivi possibbli f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq. Madankollu l-ebda waħda miż-żewġ kumpaniji ma wieġbet il-kwestjonarju li ntbagħtilhom.
(25)
Produttur tal-aċidu tartariku fl-Arġentina kkoopera mal-investigazzjoni billi wieġeb kwestjonarju. L-investigazzjoni wriet li l-Arġentina kellha suq kompetittiv għall-aċidu tartariku b'kompetizzjoni bejn żewġ produtturi lokali u importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Il-volum ta’ produzzjoni fl-Arġentina jikkostitwixxi aktar minn 20 % tal-volum tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Għalhekk is-suq Arġentin tqies bħala rappreżentattiv biżżejjed sabiex jiġi ddeterminat il-valur normali għar-RPĊ.
(26)
Għalhekk ġie konkluż li bħal kif ġara fl-investigazzjoni preċedenti, l-Arġentina tikkostitwixxi pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3. Il-Valur Normali
(27)
Il-valur normali kien stabbilit fuq il-bażi ta’ informazzjoni li waslet mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu li kkoopera. Għalkemm il-produttur fil-pajjiż analogu kellu bejgħ domestiku tal-prodott ikkonċernat, minħabba d-differenza fil-metodu ta’ produzzjoni bejn l-Arġentina u r-RPĊ li tħalli impatt sinifikanti fuq il-prezzijiet u l-ispejjeż, ġie deċiż li jinħadem valur normali minflok ma jintużaw dawn il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku tagħhom. Il-prezz tal-materja prima fl-Arġentina ġie sostitwit bil-prezz tas-suq medju għall-benżen u aġġustament għall-SG&A fl-Arġentina biex jirrifletti aħjar is-suq domestiku fir-RPĊ.
(28)
Il-valur normali għall-Aċidu Tartariku L+ (li huwa mmanifatturat mill-produttur Arġentin) għalhekk inħadem fuq l-ispiża tal-produzzjoni fl-Arġentina tal-Aċidu Tartariku L+, filwaqt li tqieset id-differenza fil-metodi ta’ produzzjoni bejn l-Arġentina u r-RPĊ.
(29)
Minħabba li l-produttur Arġentin ma mmanifatturax l-aċidu tartariku DL, inħadem ukoll valur normali bl-użu tad-differenza fil-prezz li kien hemm bejn iż-żewġ tipi tal-prodott.
4. Il-prezz tal-esportazzjoni
(30)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew iddeterminati fuq il-bażi tal-prezz reali mħallas jew pagabbli mill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni għaż-żewġ produtturi esportaturi mir-RPĊ.
5. Tqabbil
(31)
Għall-finijiet li jkun żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, u skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, saret konċessjoni dovuta fil-forma ta’ aġġustamenti fir-rigward ta’ ċerti differenzi fit-trasport, l-assikurazzjoni u t-tassazzjoni indiretta, fejn dawn kienu ppruvati li jaffettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
6. Il-marġini tad-dumping
(32)
Gћaż-żewġ kumpaniji, il-valur normali medju peżat għal kull prodott tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tal-istess tip ta’ prodott, kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku.
(33)
Fuq il-bażi ta’ dan, il-marġini tad-dumping b'medja peżata espressa bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Il-kumpanija
Il-marġni tad-dumping
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
7. In-natura permanenti taċ-ċirkostanzi mibdula
(34)
It-talba għal reviżjoni allegat li ż-żewġ produtturi esportaturi mir-RPĊ ma għadx għandhom jingħataw TES u li din il-bidla kienet ta’ narura dejjiema. Minħabba r-raġunijiet għaċ-ċaħda ta’ TES jista' jitqies li l-konklużjonijiet ta’ din ir-reviżjoni huma ta’ natura dejjiema. L-evidenza turi li d-distorsjoni fil-prezz tal-benżen fir-RPĊ kienet teżisti qabel il-PIR u ma hemm l-ebda evidenza li turi li l-Gvern tar-RPĊ neħħa jew se jneħħi dawn id-distorsjonijiet.
(35)
Għar-raġunijiet speċifiċi għall-kumpanija stabbiliti fil-premessa 19 dawn huma wkoll ta’ natura dejjiema, billi dawn jaffettwaw l-ispejjeż u d-deċiżjonijiet tal-kumpanija tul perjodu ta’ żmien sinifikanti. Dawn ma kinux avvenimenti li kellhom jaffettwaw l-investigazzjoni oriġinali fejn ingħata t-TES lill-kumpanija.
D. L-EMENDA TAL-MIŻURI ANTI-DUMPING FIS-SEĦĦ
(36)
Fid-dawl ta’ li ntqal fuq, tqies li r-reviżjoni anti-dumping preżenti għandha temenda l-livell tal-miżuri eżistenti fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku mir-RPĊ.
(37)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li l-miżuri eżistenti jiġu emendati. Dawn ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(38)
Kumpanija mir-RPĊ wieġbet għall-iżvelar u għal darb'oħra kkontestat il-konklużjonijiet fir-rigward taċ-ċaħda tat-TES fuq il-bażi tad-distorsjoni fil-prezz tal-materja prima ewlenija. Madankollu, hija ma pprovdiet l-ebda evidenza ġdida biex tagħti sostenn għad-dikjarazzjonijiet tagħha u għaldaqstant l-argumenti tagħha ġew miċħuda. Hija talbet ukoll aktar informazzjoni dwar l-aġġustamenti msemmija fil-premessa 27 imma din kellha tinċaħad peress li jkun impossibbli li jsir dan mingħajr ma jiġu żvelati l-metodi tal-produzzjoni u l-ispejjeż tal-uniku produttur fl-Arġentina.
(39)
L-Industrija tal-Unjoni rreaġixxiet għall-iżvelar billi kkontestat l-użu ta’ valur normali maħdum minflok il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu, u wkoll l-aġġustament msemmija hawn fuq li saru lill-valur normali maħdum sabiex tqis id-differenza fil-materja prima u l-proċessi ta’ produzzjoni bejn l-Arġentina u r-RPĊ.
(40)
Fir-rigward tal-użu ta’ valur normali maħdum minflok il-prezzijiet mill-Arġentina, dan ma jistax jiġi kkunsidrat bħala bidla fil-metodoloġija skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku. Fl-investigazzjoni oriġinali, iż-żewġ kumpaniji mir-RPĊ ngħataw TES u għaldaqstant il-valur normali ttieħed mill-prezzijiet domestiċi tagħhom stess. Issa li t-TES ġie miċħud liż-żewġ kumpaniji, ma tistax tibqa' tintuża l-istess metodoloġija.
(41)
L-Industrija tal-Unjoni allegat ukoll li l-Kummissjoni kien imissha użat il-metodoloġija stipulata fl-investigazzjoni oriġinali biex tikkalkula d-dazju residwu għar-RPĊ sabiex tikkalkula l-marġini individwali għaż-żewġ esportaturi kkonċernati minn din ir-reviżjoni. Dan l-argument ġie miċħud peress li d-dazju residwu ġie kkalkulat għall-kumpaniji li ma kkooperawx mal-investigazzjoni oriġinali. Għaldaqstant, mhuwiex komparabbli li jiġi kkalkulat dazju individwali għal esportatur li kkoopera li ma ngħatax TES.
(42)
Fir-rigward tal-aġġustament li saru lill-valur normali msemmi hawn fuq, dawn kienu meħtieġa biex jiżguraw tqabbil ġust bejn il-prezz tal-esportazzjoni ta’ aċidu tartariku prodott b'mod sintetiku, u valur normali bbażat fuq il-proċess ta’ produzzjoni normali. Li kieku sar l-istess kalkolu billi ntużaw il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku fl-Arġentina u mbagħad jiġi aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku ma kienx ikun hemm tqabbil ġust. Dawn l-argumenti, għaldaqstant, ġew miċħuda.
E. L-IMPENJI
(43)
Produttur esportatur wieħed fir-RPĊ offra impenn ta’ prezz b’konformità mal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Il-prodott ikkonċernat mhuwiex xieraq għal impenn ta’ prezz fiss minħabba l-volatilità tal-prezz tal-esportazzjoni. Sabiex jegħleb din il-problema, il-produttur esportatur offra klawżola ta’ indiċjar, imma mingħajr ma speċifika kif dan l-indiċjar kien se jiġi kkalkulat. Huwa offra wkoll indiċjar ibbażat fuq il-prezz ħażin tal-benżen domestiku fir-RPĊ, li ma setax jiġi aċċettat.
(44)
Barra minn hekk, dak il-produttur esportatur jipproduċi tipi differenti ta’ prodotti kimiċi oħra u jista' jbiegħ dawn il-prodotti lil klijenti komuni fl-Unjoni Ewropea permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati. Dan joħloq riskju serju ta’ kumpens trasversali u minħabba fih ikun diffiċli immens li jkun hemm monitoraġġ effettiv.
(45)
Barra minn hekk, hemm tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li ma jintgħarfux faċilment u li għandhom differenza konsiderevoli fil-prezzijiet. L-MIPs differenti proposti mill-produttur esportatur għaldaqstant irendu l-monitoraġġ mhux prattiku. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq ġie konkluż li l-offerti ta’ impenn ma jistgħux jiġu aċċettati,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
It-Tabella fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 349/2012 hija emendata biex taqra kif ġej:
“Il-kumpanija
Dazju anti-dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
A689
Il-kumpaniji l-oħra kollha (ħlief Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou - kodiċi addizzjonali TARIC A687 ).
34,9 %
A999 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-26 ta’ Ġunju 2012.