ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1194/2011/EU
ze dne 16. listopadu 2011,
kterým se zavádí opatření Evropské unie pro označení „Evropské dědictví“
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Lepší pochopení a docenění významu společného, a přesto rozmanitého dědictví, zejména mezi mladými lidmi, by přispělo k upevnění pocitu sounáležitosti s Unií a k posílení mezikulturního dialogu. Proto je důležité podporovat rozsáhlejší přístup ke kulturnímu dědictví a zdůrazňovat jeho evropský rozměr.
(3)
Smlouva o fungování EU rovněž zavádí občanství Unie, které doplňuje občanství jednotlivých členských států a je důležitým prvkem zajištění a posílení procesu evropské integrace. Aby občané evropskou integraci plně podpořili, měl by být kladen větší důraz na jejich společné hodnoty, dějiny a kulturu jako klíčové prvky jejich členství ve společnosti založené na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv, kulturní a jazykové rozmanitosti, tolerance a solidarity.
(4)
Dne 28. dubna 2006 byla v Granadě ve Španělsku zahájena mezivládní iniciativa týkající se označení „Evropské dědictví“ (dále jen „mezivládní iniciativa“).
(5)
Dne 20. listopadu 2008 přijala Rada závěry (3) s cílem přeměnit mezivládní iniciativu v opatření Unie (dále jen „opatření“), přičemž vyzvala Komisi, aby jí předložila návrh na zavedení označení „Evropské dědictví“ v rámci Unie (dále jen „označení“), v němž budou upřesněny praktické postupy realizace tohoto projektu.
(6)
Veřejná konzultace a posouzení dopadů provedené Komisí potvrdily přínos mezivládní iniciativy, avšak zdůraznily, že je třeba ji dále rozvinout, aby byl plně využit její potenciál, a že zapojení Unie by pro ni mohlo znamenat jednoznačnou přidanou hodnotu a pomoci jí kvalitativně se posunout směrem vpřed.
(7)
Ve prospěch označení by měly být využity zkušenosti, které byly získány v rámci mezivládní iniciativy.
(8)
Označení by mělo usilovat o přidanou hodnotu a doplňkovost s ohledem na další iniciativy, jako je seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy. Jeho přidaná hodnota by měla být založena na přínosu vybraných pamětihodností k evropským dějinám a kultuře, včetně budování Unie, na jasném vzdělávacím rozměru, který osloví občany, zejména mladé lidi, a na vytváření sítí mezi pamětihodnostmi, které umožní výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Opatření by mělo být zaměřeno především na propagaci pamětihodností a přístup k nim a rovněž na kvalitu nabízených informací a aktivit, a nikoli na zachování pamětihodností, které by mělo být zaručeno stávajícími ochrannými režimy.
(9)
Kromě upevnění pocitu sounáležitosti evropských občanů s Unií a podnícení mezikulturního dialogu by opatření mohlo přispět také ke zvýšení hodnoty a zviditelnění kulturního dědictví, k posílení úlohy dědictví v hospodářském a udržitelném rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu, k posilování synergií mezi kulturním dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí a obecněji k podpoře demokratických hodnot a lidských práv, na nichž je založena evropská integrace.
(10)
Tyto cíle jsou plně v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise nazvaném „Sdělení o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě“, mezi něž patří i podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu a kultury, která je katalyzátorem tvořivosti.
(11)
Je velmi důležité, aby označení bylo udělováno na základě společných, jasných a transparentních kritérií a postupů, a to i během prvních dvou roků výběru, kdy by se měla uplatňovat přechodná ustanovení.
(12)
Řízení pro výběr pamětihodností, na které se vztahuje toto opatření, by mělo probíhat ve dvou fázích. Nejdříve by měl být proveden předběžný výběr pamětihodností na vnitrostátní úrovni. Ve vhodných případech by členské státy mohly zapojit místní a regionální orgány. Poté by se měl uskutečnit výběr na úrovni Unie. Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, by měla být monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje kritéria stanovená pro označení.
(13)
V rámci prvního hodnocení tohoto opatření by mělo být posouzeno možné rozšíření jeho územní oblasti působnosti.
(14)
V případě jasné tematické spojitosti mezi několika pamětihodnostmi, které se nacházejí v jednom členském státě, by toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí. Takové společné žádosti by měly zahrnovat přiměřený počet zúčastněných pamětihodností a v porovnání s žádostmi týkajícími se stejných pamětihodností podanými samostatně by měly prokázat přidanou hodnotu z celoevropského hlediska.
(15)
Stejně tak by z důvodu nadnárodního rozměru určitých pamětihodností toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí, a to jak pro pamětihodnosti, které se nacházejí v různých členských státech, ale zaměřují se na jedno konkrétní téma, tak pro pamětihodnost, která se nachází na území nejméně dvou členských států.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí, a zejména ustanovení týkajících se určování pamětihodností, kterým má být uděleno označení, odejmutí označení a formálního vzdání se označení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(17)
Administrativní opatření pro označení by v souladu se zásadou subsidiarity měla být jednoduchá a flexibilní.
(18)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, zejména z důvodu potřeby nových společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro označení a výraznější koordinace mezi členskými státy, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení
Zavádí se opatření Evropské unie (dále jen „opatření“) nazvané „označení Evropské dědictví“ (dále jen „označení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„pamětihodnostmi“ památky, přírodní, podvodní, archeologické, průmyslové nebo městské pamětihodnosti, kulturní krajiny, památná místa, kulturní statky a objekty a nehmotné dědictví, které se váže k určitému místu, včetně soudobého dědictví;
2)
„nadnárodní pamětihodností“
a)
několik pamětihodností nacházejících se v různých členských státech, které se zaměřují na jedno určité téma s cílem podat společnou žádost, nebo
b)
jedna určitá pamětihodnost, která se nachází na území alespoň dvou členských států;
3)
„národní tematicky vázanou pamětihodností“ několik pamětihodností nacházejících se v témže členském státě, které se zaměřují na konkrétní téma s cílem podat společnou žádost.
Článek 3
Cíle
1. Opatření přispívá k těmto obecným cílům:
a)
upevnit pocit sounáležitosti evropských občanů, a zejména mladých lidí, s Unií na základě společných hodnot a prvků evropských dějin a kulturního dědictví a docenit význam národní a regionální rozmanitosti;
b)
posílit mezikulturní dialog.
2. Za účelem dosažení cílů stanovených v odstavci 1 toto opatření usiluje o dosažení těchto dílčích cílů:
a)
vyzdvihnout symbolickou hodnotu pamětihodností, které sehrály významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie, a tyto pamětihodnosti více zviditelnit;
b)
zlepšit u evropských občanů pochopení dějin Evropy a zvýšit jejich povědomí o budování Unie a o jejich společném, a přesto rozmanitém kulturním dědictví, zejména ve vztahu k demokratickým hodnotám a lidským právům, na nichž je založena evropská integrace.
3. U samotných pamětihodností se usiluje o dosažení těchto konkrétních cílů:
a)
zdůraznit jejich celoevropský význam;
b)
zvýšit povědomí evropských občanů, a zejména mladých lidí, o jejich společném kulturním dědictví;
c)
usnadnit sdílení zkušeností a výměny osvědčených postupů po celé Unii;
d)
posílit a zlepšit přístup k dědictví pro všechny, zejména pro mladé lidi;
e)
posílit mezikulturní dialog, zejména mezi mladými lidmi, prostřednictvím vzdělávání v oblasti umění, kultury a historie;
f)
podporovat synergie mezi kulturním dědictvím na jedné straně a soudobou tvorbou a tvořivostí na straně druhé;
g)
přispět k atraktivitě a hospodářskému a udržitelnému rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu.
Článek 4
Účast na opatření
Opatření se mohou dobrovolně účastnit členské státy.
Článek 5
Přidaná hodnota a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy
Komise a členské státy zajistí přidanou hodnotu a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy v oblasti kulturního dědictví, jako jsou seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy.
Článek 6
Způsobilost k udělení označení
K udělení označení jsou způsobilé pamětihodnosti ve smyslu článku 2.
Článek 7
Kritéria
1. Označení se uděluje na základě těchto kritérií (dále jen „kritéria“):
a)
Pamětihodnosti ucházející se o označení musí mít symbolickou hodnotu pro Evropu a sehrát významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie. Musí být proto prokázána alespoň jedna z těchto skutečností:
i)
jejich přeshraniční nebo celoevropský charakter: jak jejich vliv a atraktivita v minulosti a přítomnosti přesáhly hranice členského státu,
ii)
jejich místo a úloha v evropských dějinách a při integraci Evropy a jejich spojitost s klíčovými evropskými událostmi, osobnostmi nebo hnutími,
iii)
jejich místo a úloha při rozvoji a prosazování společných hodnot, na nichž je založena evropská integrace.
b)
U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen projekt, jehož provádění musí začít nejpozději do konce roku určení a který obsahuje všechny tyto prvky:
i)
zvyšování povědomí o celoevropském významu dané pamětihodnosti, zejména prostřednictvím vhodné informační činnosti, směrových informačních tabulí a odborné přípravy pracovníků,
ii)
pořádání vzdělávacích aktivit, zejména pro mladé lidi, které zlepší pochopení společných evropských dějin a společného, a přesto rozmanitého evropského dědictví a posílí pocit příslušnosti ke společnému prostoru,
iii)
podpora mnohojazyčnosti a usnadnění přístupu k dané pamětihodnosti použitím několika jazyků Unie,
iv)
účast na činnostech sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení, za účelem výměny zkušeností a zahájení společných projektů,
v)
větší zviditelnění a zvýšení atraktivity dané pamětihodnosti v celoevropském měřítku, mimo jiné využíváním možností, které nabízejí moderní technologie a digitální a interaktivní prostředky, a snahou o součinnost s jinými evropskými iniciativami.
Kdykoli to umožňuje konkrétní povaha dané pamětihodnosti, je třeba vítat pořádání uměleckých a kulturních aktivit, které podporují mobilitu evropských kulturních pracovníků, umělců a sbírek, podněcují mezikulturní dialog a podporují vazby mezi dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí.
c)
U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen pracovní plán, který obsahuje všechny tyto prvky:
i)
zajištění řádné správy dané pamětihodnosti, včetně stanovení cílů a ukazatelů,
ii)
zajištění ochrany dané pamětihodnosti a jejího zachování pro budoucí generace v souladu s příslušnými ochrannými režimy,
iii)
zajištění kvality zařízení pro přijímání návštěvníků, například kvality historických prezentací, informací pro návštěvníky a směrových informačních tabulí,
iv)
zajištění přístupu pro co nejširší veřejnost, mimo jiné prostřednictvím úprav dané pamětihodnosti nebo odborné přípravy pracovníků,
v)
věnování zvláštní pozornosti mladým lidem, a to zejména tím, že jim bude poskytnut přístup k dané pamětihodnosti za zvýhodněných podmínek,
vi)
propagace dané pamětihodnosti jako udržitelné turistické destinace,
vii)
vytvoření ucelené a komplexní komunikační strategie s důrazem na celoevropský význam dané pamětihodnosti,
viii)
zajištění co nejekologičtější správy dané pamětihodnosti.
2. Pokud jde o kritéria uvedená v odstavci 1 písmenech b) a c), každá pamětihodnost se posuzuje přiměřeným způsobem s přihlédnutím k jejím charakteristickým rysům.
Článek 8
Evropský panel odborníků
1. Zřizuje se evropský panel nezávislých odborníků (dále jen „evropský panel“), který provádí výběr a monitorování na úrovni Unie. Evropský panel zajistí řádné uplatňování stanovených kritérií v případě pamětihodností ve všech členských státech.
2. Evropský panel má 13 členů, z nichž čtyři jmenuje Evropský parlament, čtyři Rada, čtyři Komise a jednoho člena Výbor regionů, v souladu se svými příslušnými postupy. Evropský panel určí svého předsedu.
3. Členové evropského panelu jsou nezávislí odborníci se značnými zkušenostmi a odbornými znalostmi v oblastech souvisejících s cíli opatření. Každý orgán a každá instituce usiluje o to, aby se jimi jmenovaní odborníci svými odbornostmi co nejvíce vzájemně doplňovali a aby bylo zajištěno jejich geograficky vyvážené zastoupení.
4. Členové evropského panelu jsou jmenováni na tři roky.
V roce 2012 však Evropský parlament jmenuje čtyři odborníky na dva roky, Rada čtyři odborníky na tři roky, Komise čtyři odborníky na jeden rok a Výbor regionů jednoho odborníka na tři roky.
5. Členové evropského panelu ohlásí jakýkoli existující nebo možný konflikt zájmů ve vztahu k určité pamětihodnosti. Pokud člen učiní takové prohlášení nebo pokud vyjde najevo střet zájmů, neúčastní se dotyčný člen hodnocení této pamětihodnosti ani jiných pamětihodností nacházejících se v dotyčném členském státě nebo v dotyčných členských státech.
6. Komise zveřejní veškeré zprávy, doporučení a oznámení evropského panelu.
Článek 9
Formulář žádosti
S cílem zajistit, aby příslušné postupy byly co nejúčelnější a nejjednodušší, vypracuje Komise na základě stanovených kritérií společný formulář žádosti (dále jen „formulář žádosti“), který bude používán pro všechny pamětihodnosti ucházející se o označení.
Článek 10
Předběžný výběr na vnitrostátní úrovni
1. Za předběžný výběr pamětihodností za účelem udělení označení odpovídají členské státy.
2. Každý členský stát může jednou za dva roky provést předběžný výběr nejvýše dvou pamětihodností.
3. Předběžný výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti.
4. Každý zúčastněný členský stát stanoví vlastní postupy a vlastní časový rozvrh pro předběžný výběr v souladu se zásadou subsidiarity, přičemž usiluje o to, aby administrativní opatření byla co nejjednodušší a nejflexibilnější. Formuláře žádostí předběžně vybraných pamětihodností předloží zúčastněný členský stát Komisi do 1. března roku konání výběrového řízení, podle časového rozvrhu uvedeného v příloze.
5. Komise zveřejní úplný seznam předběžně vybraných pamětihodností a uvědomí o něm ihned po dokončení fáze předběžného výběru Evropský parlament, Radu a Výbor regionů tak, aby Evropský parlament, Rada, Výbor regionů, členské státy nebo jakákoli jiná osoba či subjekt mohly sdělit Komisi jakékoli připomínky, které by mohly ovlivnit výběr daných pamětihodností.
Článek 11
Výběr na úrovni Unie
1. Výběr pamětihodností za účelem udělení označení provádí evropský panel pod vedením Komise.
2. Evropský panel vyhodnotí žádosti předběžně vybraných pamětihodností a vybere nejvýše jednu pamětihodnost z každého členského státu. V případě potřeby si může vyžádat další informace a uspořádat návštěvy příslušných pamětihodností.
3. Výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti. Evropský panel patřičně zohlední připomínky uvedené v čl. 10 odst. 5.
4. Evropský panel vydá zprávu o předběžně vybraných pamětihodnostech a nejpozději do konce roku konání výběrového řízení ji předloží Komisi. Uvedená zpráva zahrnuje doporučení pro udělení označení a obsahuje doprovodné vysvětlení závěrů evropského panelu týkajících se těch pamětihodností, které byly vybrány, a těch, které vybrány nebyly. Komise tuto zprávu neprodleně zašle pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů.
5. Pamětihodnosti ucházející se o označení, které nejsou vybrány, mohou v následujících letech podat novou žádost o předběžný výběr na vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Nadnárodní pamětihodnosti
1. Aby byla nadnárodní pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;
b)
jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;
c)
žádost je podána pod společným názvem;
d)
v příslušných případech je doložena jasná tematická spojitost.
2. Žádosti se v případě nadnárodních pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. Po konzultaci mezi zúčastněnými pamětihodnostmi, do níž jsou zapojeny příslušné vnitrostátní orgány, se u každé ze zúčastněných pamětihodností vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Nadnárodní pamětihodnosti jsou předběžně vybírány členským státem koordinátora v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2 a jsou navrhovány jménem všech dotčených členských států poté, co s tím tyto členské státy souhlasily.
3. Jakmile je nadnárodní pamětihodnost vybrána, označení se udělí nadnárodní pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
4. Pokud určitá nadnárodní pamětihodnost splňuje všechna kritéria, bude této pamětihodnosti při výběru dána přednost.
Článek 13
Národní tematicky vázané pamětihodnosti
1. Aby byla národní tematicky vázaná pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
je doložena přidaná hodnota společné žádosti z celoevropského hlediska v porovnání s žádostmi podanými samostatně;
b)
je doložena jasná tematická spojitost;
c)
každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;
d)
jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;
e)
žádost je podána pod společným názvem.
2. Žádosti se v případě národních tematicky vázaných pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. U každé ze zúčastněných pamětihodností se vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Národní tematicky vázané pamětihodnosti jsou předběžně vybírány dotčeným členským státem v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2.
3. Jakmile je národní tematicky vázaná pamětihodnost vybrána, označení se udělí národní tematicky vázané pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
Článek 14
Určení
1. Pamětihodnosti, kterým se udělí označení, určí Komise, přičemž řádně zohlední doporučení evropského panelu. Komise o udělení označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
2. Označení se uděluje na neomezenou dobu za podmínek stanovených v článku 15 a s výhradou pokračování opatření, aniž je dotčen článek 16.
Článek 15
Monitorování
1. Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, je pravidelně monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje stanovená kritéria a dodržuje projekt a pracovní plán, které byly předloženy v její žádosti.
2. Jednotlivé členské státy jsou odpovědné za monitorování všech pamětihodností nacházejících se na jejich území. Za monitorování nadnárodní pamětihodnosti je odpovědný členský stát koordinátora.
3. Členské státy shromažďují všechny nezbytné informace a jednou za čtyři roky vypracují zprávu podle časového rozvrhu uvedeného v příloze. Členské státy zašlou uvedenou zprávu Komisi do 1. března roku, v němž probíhá monitorování. Komise předá tuto zprávu k posouzení evropskému panelu.
4. Do konce roku, v němž probíhá monitorování, vydá evropský panel zprávu o stavu pamětihodností, jimž bylo uděleno označení, která bude v případě potřeby obsahovat doporučení, k nimž je nutno přihlédnout v následujícím monitorovacím období.
5. Komise stanoví ve spolupráci s evropským panelem společné ukazatele pro členské státy, aby byl zajištěn jednotný přístup k monitorování.
Článek 16
Odejmutí nebo vzdání se označení
1. Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, zahájí prostřednictvím Komise dialog s dotčeným členským státem s cílem usnadnit nezbytné změny u dané pamětihodnosti.
2. Pokud do 18 měsíců od zahájení dialogu nejsou u dané pamětihodnosti nezbytné změny provedeny, uvědomí evropský panel o této skutečnosti Komisi. K oznámení je připojeno odůvodnění a zahrnuje praktická doporučení, jak situaci zlepšit.
3. Pokud do 18 měsíců od oznámení uvedeného v odstavci 2 nejsou praktická doporučení provedena, vydá evropský panel doporučení Komisi, aby bylo označení dané pamětihodnosti odejmuto.
4. Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost, která je součástí nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, použije se postup stanovený v odstavcích 1, 2 a 3. Odejmutí stanovené v tomto odstavci se vztahuje na nadnárodní pamětihodnost nebo národní tematicky vázanou pamětihodnost jako celek. V případech, v nichž není ohrožena soudržnost dané nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, však může evropský panel doporučit, aby odejmutí bylo omezeno na dotčenou zúčastněnou pamětihodnost.
5. Rozhodnutí o odejmutí označení přijímá Komise, přičemž řádně zohlední doporučení uvedené v odstavci 3. Komise o svém rozhodnutí odejmout označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
6. Pamětihodnosti se mohou označení kdykoli vzdát a v takových případech uvědomí dotčené členské státy, které poté uvědomí Komisi. Komise toto vzdání se označení formálně schválí a uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
Článek 17
Praktická ujednání
1. Opatření provádí Komise. Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost a kvalitu opatření;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a evropským panelem;
c)
s ohledem na cíle a kritéria stanovuje v úzké spolupráci s evropským panelem pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje podporu evropskému panelu.
2. Komise je odpovědná za šíření informací týkajících se označení a za zajištění jeho zviditelnění na úrovni Unie, zejména vytvořením a provozováním zvláštních internetových stránek. Komise rovněž zajistí, aby bylo pro toto označení vytvořeno logo.
3. Komise podporuje činnosti zaměřené na vytváření sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení.
4. Činnosti podle odstavců 2 a 3 tohoto článku a náklady na činnost evropského panelu jsou financovány prostřednictvím finančního krytí stanoveného v článku 20.
Článek 18
Hodnocení
1. Komise zajistí externí a nezávislé hodnocení opatření. Toto hodnocení proběhne jednou za šest let podle časového rozvrhu uvedeného v příloze a posoudí všechny aspekty, včetně účinnosti procesů souvisejících s prováděním opatření, počtu pamětihodností, dopadů opatření, rozšíření jeho územní oblasti působnosti a toho, jak by bylo možné je zlepšit a zda by mělo pokračovat.
2. Komise předloží zprávu o hodnocení stanoveném v odstavci 1 Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů do šesti měsíců od jeho dokončení a případně k ní přiloží příslušné návrhy.
Článek 19
Přechodná ustanovení
1. Členské státy, které se neúčastnily mezivládní iniciativy týkající se označení „Evropské dědictví“ z roku 2006 (dále jen „mezivládní iniciativa“), mají možnost předběžně vybrat v roce 2013 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení.
2. Členské státy, které se účastnily mezivládní iniciativy, mají možnost předběžně vybrat v roce 2014 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení. Mohou navrhovat pamětihodnosti, kterým již bylo uděleno označení v rámci mezivládní iniciativy.
3. Všechny pamětihodnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou posuzovány evropským panelem na základě stejných kritérií a řídí se stejným postupem, jež platí pro ostatní pamětihodnosti.
4. Pokud některá z pamětihodností uvedených v odstavcích 1 a 2 nesplňuje stanovená kritéria nebo pokud jsou zapotřebí další informace, zahájí evropský panel prostřednictvím Komise dialog s příslušným členským státem s cílem posoudit, zda lze žádost před přijetím rozhodnutí vylepšit. V případě potřeby lze uspořádat návštěvy příslušné pamětihodnosti.
Článek 20
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí na provádění opatření v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 činí 650 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
DEĊIŻJONI Nru 1194/2011/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ Novembru 2011
li tistabbilixxi azzjoni tal-Unjoni Ewropea għaċ-Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel inċiż tal-Artikolu 167(5) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jimmira għal unjoni dejjem eqreb fost il-popli tal-Ewropa u jagħti lill-Unjoni Ewropea l-kompitu, inter alia, li tikkontribwixxi għall-affjorixxament tal-kulturi tal-Istati Membri, filwaqt li tirrispetta d-diversità nazzjonali u reġjonali tagħhom u fl-istess waqt tirriżalta l-patrimonju kulturali komuni. F’dan ir-rigward, l-Unjoni, fejn meħtieġ, tappoġġja u tissupplimenta l-azzjoni tal-Istati Membri biex itejbu l-għarfien u t-tixrid tal-kultura u l-istorja tal-popli Ewropej.
(2)
Il-fehim u apprezzament aħjar, speċjalment fost iż-żgħażagħ, tal-patrimonju komuni madankollu differenti tagħhom, jgħinu biex jissaħħaħ is-sens ta’ appartenenza għall-Unjoni u biex jiġi rrinforzat id-djalogu interkulturali. Għalhekk, huwa importanti li ssir promozzjoni ta’ aċċess akbar għall-patrimonju kulturali u li tittejjeb id-dimensjoni Ewropea tiegħu.
(3)
It-TFUE jistabbilixxi wkoll iċ-ċittadinanza tal-Unjoni, li tikkomplementa ċ-ċittadinanza nazzjonali tal-Istati Membri rispettivi u hija element importanti fis-salvagwardja u t-tisħiħ tal-proċess tal-integrazzjoni Ewropea. Sabiex iċ-ċittadini jagħtu l-appoġġ sħiħ tagħhom għall-integrazzjoni Ewropea, għandha ssir enfasi akbar fuq il-valuri, l-istorja u l-kultura komuni tagħhom bħala elementi ewlenin tas-sħubija tagħhom f’soċjetà bbażata fuq il-prinċipji tal-libertà, id-demokrazija, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, id-diversità kulturali u lingwistika, it-tolleranza u s-solidarjetà.
(4)
Ġiet imnedija inizjattiva intergovernattiva taċ-Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew (“inizjattiva intergovernattiva”) fit-28 ta’ April 2006 fi Granada, Spanja.
(5)
Fl-20 ta’ Novembru 2008, il-Kunsill adotta konklużjonijiet (3) li permezz tagħhom jimmira li jittrasforma l-inizjattiva intergovernattiva f’azzjoni tal-Unjoni (“azzjoni”) billi stieden lill-Kummissjoni biex tippreżentalu proposta għall-ħolqien mill-Unjoni ta’ Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew mill-Unjoni (“ċertifikat”) u biex tispeċifika l-proċeduri prattiċi għall-implimentazzjoni tal-proġett.
(6)
Il-konsultazzjoni pubblika u l-istima tal-impatt imwettqa mill-Kummissjoni kkonfermaw il-valur tal-inizjattiva intergovernattiva iżda indikaw li din kellha bżonn tkompli tiġi żviluppata sabiex tilħaq il-potenzjal sħiħ tagħha u li l-involviment tal-Unjoni jista’ jipprovdiha b’valur miżjud ċar u jgħin sabiex hija tagħmel pass kwalitattiv il quddiem.
(7)
Iċ-ċertifikat għandu jibbenefika mill-esperjenza miksuba mill-inizjattiva intergovernattiva.
(8)
Iċ-ċertifikat għandu jfittex valuri miżjuda u l-komplementarità fir-rigward ta’ inizjattivi oħrajn bħal-Lista tal-Patrimonju Dinji tal-Unesco, il-Lista tar-Rappreżentanti tal-Unesco tal-Patrimonju Kulturali Intanġibbli tal-Umanità u r-“Rotot Kulturali Ewropej” tal-Kunsill tal-Ewropa. Il-valur miżjud tiegħu għandu jkun ibbażat fuq il-kontribut tas-siti magħżula għall-istorja u l-kultura tal-Ewropa, fuq dimensjoni edukattiva ċara li tilħaq liċ-ċittadini, inklużi ż-żgħażagħ, u fuq netwerking bejn is-siti għall-qsim tal-esperjenzi u l-aqwa prattiċi. Il-fokus ewlieni tal-inizjattiva għandu jkun fuq il-promozzjoni u l-aċċess fir-rigward tas-siti kif ukoll fuq il-kwalità tal-informazzjoni u tal-attivitajiet offerti, diversament mill-preżervazzjoni tas-siti, li għandha tiġi ggarantita mir-reġimi tal-protezzjoni eżistenti.
(9)
Minbarra li ssaħħaħ is-sens ta’ appartenenza taċ-ċittadini Ewropej għall-Unjoni Ewropea u tistimula d-djalogu interkulturali, iċ-ċertifikat jista’ wkoll jikkontribwixxi biex jissaħħu l-valur u l-profil tal-patrimonju kulturali, biex jiżdied l-irwol tal-patrimonju fl-iżvilupp ekonomiku u sostenibbli tar-reġjuni, b’mod partikolari permezz tat-turiżmu kulturali, biex jitrawmu sinerġiji bejn il-patrimonju kulturali u s-settur tal-kreazzjoni u l-kreattività kontemporanji, u, b’mod aktar ġenerali, biex ikunu promossi l-valuri demokratiċi u d-drittijiet tal-bniedem li jsejsu l-integrazzjoni Ewropea.
(10)
Dawk l-għanijiet huma għal kollox konformi mal-għanijiet espressi fil-komunikazzjoni mill-Kummissjoni intitolata “Komunikazzjoni dwar aġenda Ewropea għal kultura f’dinja li qed tiġi gglobalizzata” li jinkludu l-promozzjoni tad-diversità kulturali u d-djalogu interkulturali kif ukoll tal-kultura bħala katalizzatur għall-kreattività.
(11)
Huwa kruċjali li ċ-ċertifikat jingħata fuq il-bażi ta’ kriterji u proċeduri komuni, ċari u trasparenti, inklużi dawk matul l-ewwl sentejn ta’ għażla meta għandhom japplikaw dispożizzjonijiet tranżizzjonali.
(12)
Il-proċedura għall-għażla tas-siti taħt l-azzjoni għandha ssir f’żewġ stadji. Is-siti għandhom l-ewwelnett jintgħażlu minn qabel fil-livell nazzjonali. Meta jkun rilevanti, l-Istati Membri għandhom jinvolvu l-awtoritajiet lokali u reġjonali. L-għażla għandha mbagħad issir fil-livell tal-Unjoni. Kull sit li jingħata ċ-ċertifikat għandu jiġi mmonitorjat sabiex tkun żgurata l-konformità mal-kriterji kif stabbiliti għaċ-ċertifikat.
(13)
Fil-kors tal-ewwel evalwazzjoni tal-azzjoni, għandu jiġi eżaminat it-twessigħ tal-ambitu ġeografiku tagħha.
(14)
Fejn ikun hemm rabta tematika ċara bejn diversi siti li jinsabu fi Stat Membru wieħed, l-azzjoni għandha tippermetti applikazzjonijiet konġunti. Dawn l-applikazzjonijiet konġunti għandhom jikkomprendu numru raġonevoli ta’ siti parteċipanti u juru valur miżjud Ewropew komparat mal-applikazzjonijiet individwali fir-rigward tal-istess siti.
(15)
Bl-istess mod, minħabba d-dimensjoni transnazzjonali ta’ ċerti siti, l-azzjoni għandha tippermetti applikazzjonijiet konġunti kemm fil-każ ta’ siti li jinsabu fi Stati Membri differenti iżda li jiffokaw fuq tema speċifika waħda, kif ukoll fil-każ ta’ sit li jinsab fit-territorju ta’ mill-inqas żewġ Stati Membri.
(16)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u partikolarment tad-dispożizzjonijiet li jikkonċernaw l-għażla tas-siti li għandhom jingħataw iċ-ċertifikat, l-irtirar taċ-ċertifikat u l-formalizzazzjoni tar-rinunzja taċ-ċertifikat, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat implimentattivi.
(17)
L-arranġamenti amministrattivi għaċ-ċertifikat għandhom ikunu ħfief u flessibbli b’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà.
(18)
Ladarba l-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa, b’mod partikolari, għal kriterji u proċeduri komuni, ċari u trasparenti ġodda għaċ-ċertifikat, kif ukoll għal koordinazzjoni aktar b’saħħitha bejn l-Istati Membri, u jistgħu għalhekk jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri b’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. B’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Stabbiliment
Hija b’dan stabbilita azzjoni tal-Unjoni Ewropea (“azzjoni”) intitolata “Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew” (“ċertifikat”).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“siti” tfisser monumenti, siti naturali, taħt l-ilma, arkeoloġiċi, industrijali jew urbani, pajsaġġi kulturali, postijiet ta’ tifkira, prodotti u oġġetti kulturali u patrimonju intanġibbli assoċjati ma’ post, inkluż patrimonju kontemporanju.
(2)
“siti transnazzjonali” tfisser:
(a)
diversi siti li jinsabu fi Stati Membri differenti li jiffokaw fuq tema speċifika waħda sabiex iressqu applikazzjoni konġunta; jew
(b)
sit wieħed li jinsab fuq it-territorju ta’ mill-inqas żewġ Stati Membri.
(3)
“siti tematiċi nazzjonali” tfisser diversi siti, li jinsabu fl-istess Stat Membru, li jiffokaw fuq tema speċifika biex iressqu applikazzjoni konġunta.
Artikolu 3
Għanijiet
1. L-azzjoni għandha tikkontribwixxi għall-għanijiet ġenerali li ġejjin:
(a)
it-tisħiħ tas-sens ta’ appartenenza taċ-ċittadini Ewropej għall-Unjoni, b’mod partikolari dak taż-żgħażagħ, abbażi ta’ valuri kondiviżi u elementi tal-istorja u l-patrimonju kulturali Ewropew, kif ukoll apprezzament tad-diversità nazzjonali u reġjonali;
(b)
it-tisħiħ tad-djalogu interkulturali.
2. Sabiex tikseb l-għanijiet previsti fil-paragrafu 1, l-azzjoni għandha tfittex li tikseb l-għanijiet intermedji li ġejjin:
(a)
isir enfasi fuq il-valur simboliku u jiżdied il-profil tas-siti li kellhom rwol sinifikanti fl-istorja u l-kultura tal-Ewropa u/jew il-bini tal-Unjoni;
(b)
jiżdied il-fehim taċ-ċittadini Ewropej dwar l-istorja tal-Ewropa u l-bini tal-Unjoni, u dwar il-patrimonju kulturali komuni tagħhom minkejja li diversi, speċjalment fir-rigward tal-valuri demokratiċi u d-drittijiet tal-bniedem li jsejsu l-proċess tal-integrazzjoni Ewropea.
3. Is-siti nnifishom għandhom ifittxu li jiksbu l-għanijiet speċifiċi li ġejjin:
(a)
isir enfasi fuq is-sinifikat Ewropew tagħhom;
(b)
tiżdied is-sensibilizzazzjoni taċ-ċittadini Ewropej dwar il-patrimonju kulturali komuni tagħhom, partikolarment fost iż-żgħażagħ;
(ċ)
tiġi ffaċilitata l-kondiviżjoni tal-esperjenzi u l-iskambji tal-aħjar prassi mill-Unjoni kollha;
(d)
jiżdied u/jew jitjieb l-aċċess għal kulħadd, speċjalment għaż-żgħażagħ;
(e)
jiżdied id-djalogu interkulturali, speċjalment fost iż-żgħażagħ, permezz ta’ edukazzjoni artistika, kulturali u storika;
(f)
jitrawmu sinerġiji bejn il-patrimonju kulturali, min-naħa, u s-settur tal-kreazzjoni u l-kreattività kontemporanji, min-naħa l-oħra;
(g)
isir kontribut għall-attrazzjoni u l-iżvilupp ekonomiku u sostenibbli ta’ reġjuni, b’mod partikolari permezz tat-turiżmu kulturali.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni fl-azzjoni
L-azzjoni għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni, fuq bażi volontarja, tal-Istati Membri.
Artikolu 5
Valur miżjud u komplementarjetà tal-azzjoni ma’ inizjattivi oħra
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-valur miżjud u l-komplementarjetà tal-azzjoni fir-rigward ta’ inizjattivi oħra fil-qasam tal-patrimonju kulturali bħal-Lista tal-Patrimonju Dinji tal-Unesco, il-Lista Rappreżentattiva tal-Unesco tal-Patrimonju Kulturali Intanġibbli tal-Umanità u r-Rotot Kulturali Ewropej tal-Kunsill tal-Ewropa.
Artikolu 6
Eliġibbiltà
Is-siti fit-tifsira tal-Artikolu 2 għandhom ikunu eliġibbli għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat.
Artikolu 7
Kriterji
1. L-attribuzzjoni taċ-ċertifikat għandha tkun ibbażata fuq il-kriterji li ġejjin (“kriterji”):
(a)
Is-siti kandidati għaċ-ċertifikat għandu jkollhom valur Ewropew simboliku u kellhom rwol sinifikanti fl-istorja u l-kultura tal-Ewropa u/jew fil-bini tal-Unjoni. Huma għandhom għalhekk juru wieħed jew aktar minn dawn li ġejjin:
(i)
in-natura transkonfinali jew pan-Ewropea tagħhom: kif l-influwenza tal-passat u tal-preżent u l-attrazzjoni tagħhom imorru lil hinn mill-fruntieri nazzjonali ta’ Stat Membru;
(ii)
il-post u r-rwol tagħhom fl-istorja Ewropea u l-integrazzjoni Ewropea, u l-konnessjonijiet tagħhom ma’ avvenimenti, personalitajiet jew movimenti Ewropej ewlenin;
(iii)
il-post u r-rwol tagħhom fl-iżvilupp u l-promozzjoni tal-valuri komuni li jsejsu l-integrazzjoni Ewropea.
(b)
Is-siti kandidati għaċ-ċertifikat għandhom jippreżentaw proġett, li l-implimentazzjoni tiegħu għandha tibda sa mhux aktar tard mill-aħħar tas-sena magħżula, li jinkludi l-elementi kollha li ġejjin:
(i)
iż-żieda tas-sensibilizzazzjoni dwar is-sinifikat Ewropew tas-sit, b’mod partikolari permezz ta’ attivitajiet adatti ta’ informazzjoni, sinjalazzjoni u taħriġ tal-persunal;
(ii)
l-organizzazzjoni ta’ attivitajiet edukattivi, speċjalment għaż-żgħażagħ, li jżidu l-fehim tal-istorja komuni tal-Ewropa u tal-patrimonju komuni minkejja li divers tagħha u li jsaħħu s-sens ta’ appartenenza għal spazju komuni;
(iii)
il-promozzjoni tal-multilingwiżmu u l-faċilitazzjoni tal-aċċess għas-sit billi jintużaw diversi lingwi tal-Unjoni;
(iv)
il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet ta’ netwerks ta’ siti li jkunu ngħataw iċ-ċertifikat sabiex ikun jista’ jsir skambju tal-esperjenzi u jinbdew proġetti komuni;
(v)
iż-żieda fil-profil u l-attrazzjoni tas-sit fuq skala Ewropea, inter alia billi jintużaw il-possibbiltajiet li joffru teknoloġiji ġodda u mezzi diġitali u interattivi u billi jitfittxew is-sinerġiji ma’ inizjattivi Ewropej oħra.
L-organizzazzjoni ta’ attivitajiet artistiċi u kulturali li jrawmu l-mobbiltà ta’ professjonisti kulturali, artisti u kollezzjonijiet Ewropej, jistimulaw id-djalogu interkulturali u jinkoraġġixxu konnessjoni bejn il-patrimonju u s-settur tal-kreazzjoni u l-kreattività kontemporanji għandha tkun apprezzata kull meta n-natura speċifika tas-sit tippermetti dan.
(ċ)
Is-siti kandidati għaċ-ċertifikat għandhom jippreżentaw pjan ta’ ħidma li jinkludi l-elementi kollha li ġejjin:
(i)
l-iżgurar tal-ġestjoni tajba tas-sit, inklużi d-definizzjoni tal-għanijiet u l-indikaturi;
(ii)
l-iżgurar tal-preservazzjoni tas-sit u t-trasmissjoni tiegħu lil ġenerazzjonijiet futuri f’konformità mas-sistemi ta’ protezzjoni rilevanti;
(iii)
l-iżgurar tal-kwalità tal-faċilitajiet ta’ akkoljenza bħall-preżentazzjoni storika, informazzjoni lill-viżitaturi u s-sinjalazzjoni;
(iv)
l-iżgurar tal-aċċess għall-pubbliku l-aktar wiesa’ possibbli, inter alia permezz ta’ adattamenti tas-siti jew taħriġ tal-persunal;
(v)
l-għoti ta’ attenzjoni speċjali liż-żgħażagħ, b’mod partikolari billi dawn jingħataw aċċess privileġġjat għas-sit;
(vi)
il-promozzjoni tas-sit bħala destinazzjoni sostenibbli tat-turiżmu;
(vii)
l-iżvilupp ta’ strateġija ta’ komunikazzjoni koerenti u komprensiva li tenfasizza s-sinifikat Ewropew tas-sit;
(viii)
l-iżgurar li kemm jista’ jkun il-ġestjoni tas-sit ma tagħmilx ħsara lill-ambjent.
2. Fir-rigward tal-kriterji stipulati fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1, kull sit għandu jiġi vvalutat b’mod proporzjonat, b’kont meħud tal-karatteristiċi tiegħu.
Artikolu 8
Bord Ewropew
1. Għandu jiġi stabbilit bord Ewropew ta’ esperti indipendenti (“bord Ewropew”) sabiex iwettaq l-għażla u l-monitoraġġ fil-livell tal-Unjoni. Dan għandu jiżgura li l-kriterji jiġu applikati sewwa mis-siti madwar l-Istati Membri.
2. Il-bord Ewropew għandu jkun jikkonsisti minn 13-il membru, li erbgħa minnhom għandhom jinħatru mill-Parlament Ewropew, erbgħa mill-Kunsill, erbgħa mill-Kummissjoni u wieħed mill-Kumitat tar-Reġjuni, f’konformità mal-proċeduri rispettivi tagħhom. Il-bord Ewropew għandu jinnomina l-president tiegħu.
3. Il-membri tal-bord Ewropew għandhom ikunu esperti indipendenti b’esperjenza u kompetenza sostanzjali fl-oqsma rilevanti għall-għanijiet tal-azzjoni. Kull istituzzjoni u korp għandhom ifittxu li jiżguraw li l-kompetenzi tal-esperti li huma jagħżlu jkunu kemm jista’ jkun komplementari, u li dawk l-esperti jiġu minn medda adegwatament ibbilanċjata ġeografikament.
4. Il-membri tal-bord Ewropew għandhom jinħatru għal tliet snin.
Madankollu, fl-2012, erba’ esperti għandhom jinħatru mill-Parlament Ewropew għal sentejn, erbgħa mill-Kunsill għal tliet snin, erbgħa mill-Kummissjoni għal sena u wieħed mill-Kumitat tar-Reġjuni għal tliet snin.
5. Il-membri tal-bord Ewropew għandhom jiddikjaraw kwalunkwe konflitt ta’ interess attwali jew potenzjali fir-rigward ta’ sit speċifiku. Fil-każ ta’ tali dikjarazzjoni minn xi membru, jew jekk jirriżulta tali konflitt ta’ interess, dak il-membru m’għandux jieħu sehem fl-evalwazzjoni tas-sit jew ta’ xi siti oħra mill-Istat jew Stati Membri kkonċernati.
6. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ir-rapporti, ir-rakkomandazzjonijiet u n-notifiki kollha tal-bord Ewropew disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 9
Formola ta’ applikazzjoni
Bil-għan li l-proċeduri jinżammu ħfief u sempliċi kemm jista’ jkun, il-Kummissjoni għandha tħejji formola ta’ applikazzjoni komuni (“formola ta’ applikazzjoni”) bbażata fuq il-kriterji u din għandha tintuża mis-siti kandidati kollha.
Artikolu 10
L-għażla minn qabel fil-livell nazzjonali
1. L-għażla minn qabel ta’ siti għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat għandha tkun taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri.
2. Kull Stat Membru jista’ jagħżel minn qabel sa żewġ siti kull sentejn.
3. L-għażla minn qabel għandha tkun ibbażata fuq il-kriterji u fuq il-formola ta’ applikazzjoni.
4. Kull Stat Membru parteċipanti għandu jistabbilixxi l-proċeduri u l-kalendarju proprji tiegħu għall-għażla minn qabel f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, filwaqt li jiżgura li l-arranġamenti amministrattivi jibqgħu kemm jista’ jkun ħfief u flessibbli. Sal-1 ta’ Marzu tas-sena tal-proċedura ta’ għażla, huwa għandu jibgħat lill-Kummissjoni l-formoli ta’ applikazzjoni fir-rigward tas-siti magħżula minn qabel, skont il-kalendarju li jinsab fl-Anness.
5. Il-Kummissjoni għandha tippubblika l-lista sħiħa ta’ siti magħżula minn qabel u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni b’dan mingħajr dewmien wara l-finalizzazzjoni tal-istadju tal-għażla minn qabel, sabiex, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat tar-Reġjuni, l-Istati Membri jew kwalunkwe persuna jew entità oħra jkunu jistgħu jippreżentaw lill-Kummissjoni kwalunkwe osservazzjoni li jista’ jkollha impatt fuq l-għażla ta’ dawk is-siti.
Artikolu 11
L-għażla fil-livell tal-Unjoni
1. L-għażla tas-siti għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat għandha titwettaq mill-bord Ewropew taħt ir-responsabbiltà tal-Kummissjoni.
2. Il-bord Ewropew għandu jevalwa l-applikazzjonijiet relatati mas-siti magħżula minn qabel u għandu jagħżel sa mhux aktar minn sit wieħed għal kull Stat Membru. Jekk ikun meħtieġ, tista’ tintalab aktar informazzjoni u jistgħu jiġu organizzati żjarat għas-siti.
3. L-għażla għandha tkun ibbażata fuq il-kriterji u fuq il-formola ta’ applikazzjoni. Il-bord Ewropew għandu jieħdu wkoll debitament kont tal-osservazzjonijiet msemmija fl-Artikolu 10(5).
4. Il-bord Ewropew għandu joħroġ rapport dwar is-siti magħżula minn qabel u jibagħtu lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard minn tmiem is-sena tal-proċedura ta’ għażla. Dak ir-rapport għandu jinkludi rakkomandazzjoni għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat u jipprovdi spjegazzjoni, li takkumpanjah, għall-konklużjonijiet tiegħu fir-rigward ta’ dawk is-siti li huma magħżula u ta’ dawk li mhumiex. Il-Kummissjoni għandha tgħaddi dak ir-rapport mingħajr dewmien lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni għal informazzjoni.
5. Is-siti kandidati li ma ġewx magħżula jistgħu jippreżentaw applikazzjonijiet ġodda għall-għażla minn qabel fil-livell nazzjonali fis-snin ta’ wara.
Artikolu 12
Siti transnazzjonali:
1. Sabiex sit transnazzjonali jkun eliġibbli għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat, għandu jkun konformi mal-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
konformita’ sħiħa għall-kriterji minn kull sit parteċipanti;
(b)
il-ħatra ta’ wieħed mis-siti parteċipanti bħala koordinatur li jkun il-punt ta’ kuntatt uniku għall-Kummissjoni;
(ċ)
l-applikazzjoni taħt isem komuni;
(d)
fejn tkun meħtieġa, dimostrazzjoni ta’ konnessjoni tematika ċara.
2. L-applikazzjonijiet fir-rigward ta’ siti transnazzjonali għandhom isegwu l-istess proċedura bħal dik għal siti oħrajn. Wara konsultazzjoni fost is-siti parteċipanti bl-involviment ta’ awtoritajiet nazzjonali rilevanti, kull sit parteċipanti għandu jimla formola ta’ applikazzjoni u jibgħatha lill-koordinatur. Is-siti transnazzjonali għandhom jiġu magħżula minn qabel mill-Istat Membru tal-koordinatur fil-limiti numeriċi tas-siti stabbiliti fl-Artikolu 10(2) u għandhom jiġu proposti f’isem l-Istati Membri kollha kkonċernati wara li dawn l-Istati Membri jaqblu dwarhom.
3. Meta jintagħżel sit transnazzjonali, iċ-ċertifikat għandu jingħata lis-sit transnazzjonali kollu kemm hu u taħt l-isem komuni.
4. Jekk sit transnazzjonali jissodisfa l-kriterji kollha, għandha tingħata prijorità għal dak is-sit matul l-għażla.
Artikolu 13
Siti tematiċi nazzjonali
1. Sabiex sit tematiku nazzjonali jkun eliġibbli għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat, għandu jkun konformi mal-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
dimostrazzjoni ta’ valur miżjud Ewropew ta’ applikazzjoni konġunta meta mqabbla ma’ applikazzjonijiet individwali;
(b)
dimostrazzjoni ta’ konnessjoni tematika ċara;
(ċ)
konformita’ sħiħa għall-kriterji minn kull sit parteċipanti;
(d)
il-ħatra ta’ wieħed mis-siti parteċipanti bħala koordinatur li jkun il-punt ta’ kuntatt uniku għall-Kummissjoni;
(e)
l-applikazzjoni taħt isem komuni.
2. L-applikazzjonijiet fir-rigward ta’ siti nazzjonali tematiċi għandhom isegwu l-istess proċedura bħal dik għal siti oħrajn. Kull sit parteċipanti għandu jimla formola ta’ applikazzjoni u jibgħatha lill-koordinatur. Siti nazzjonali tematiċi għandhom jiġu magħżula minn qabel mill-Istat Membru kkonċernat fil-limiti numeriċi tas-siti stabbiliti fl-Artikolu 10(2).
3. Meta jiġi selezzjonat sit nazzjonali tematiku, iċ-ċertifikat għandu jingħata lis-sit nazzjonali tematiku kollu kemm hu u taħt l-isem komuni.
Artikolu 14
Għażla
1. Il-Kummissjoni għandha tagħżel is-siti li ser jingħataw iċ-ċertifikat, b’kont debitament meħud tar-rakkomandazzjoni tal-bord Ewropew. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni bl-għażla tagħha.
2. Iċ-ċertifikat għandu jingħata fuq bażi permanenti, soġġett għall-konformita’ mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 u għall-kontinwazzjoni tal-azzjoni u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 16.
Artikolu 15
Monitoraġġ
1. Kull sit li jingħata ċ-ċertifikat għandu jiġi mmonitorjat fuq bażi regolari sabiex jiġi żgurat li huwa jkompli jissodisfa l-kriterji u li jirrispetta l-proġett u l-pjan ta’ ħidma ppreżentati fl-applikazzjoni tiegħu.
2. L-Istati Membri għandhom ikunu responsabbli għall-monitoraġġ tas-siti kollha li jinsabu fit-territorju rispettiv tagħhom. Il-monitoraġġ ta’ sit transnazzjonali għandhom jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat Membru tal-koordinatur.
3. L-Istati Membri għandhom jiġbru l-informazzjoni kollha meħtieġa u jippreparaw rapport kull erba’ snin, f’konformità mal-kalendarju li jinsab fl-Anness. L-Istati Membri għandhom jibgħatu r-rapport lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Marzu tas-sena tal-proċedura tal-monitoraġġ. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapport lill-bord Ewropew sabiex jiġi eżaminat.
4. Il-bord Ewropew għandu joħroġ rapport dwar l-istat tas-siti mogħtija ċ-ċertifikat sal-aħħar tas-sena tal-proċedura tal-monitoraġġ, inklużi, jekk ikun hemm bżonn, rakkomandazzjonijiet li jridu jiġu kkunsidrati għall-perijodu ta’ monitoraġġ li jmiss.
5. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, f’kooperazzjoni mal-bord Ewropew, indikaturi komuni għall-Istati Membri sabiex jiżguraw approċċ koerenti għall-proċedura ta’ monitoraġġ.
Artikolu 16
Irtirar jew rinunzja taċ-ċertifikat
1. Jekk il-bord Ewropew jistabbilixxi li sit ma għadux jissodisfa l-kriterji jew li ma għadux jirrispetta l-proġett u l-pjan ta’ ħidma ppreżentati fl-applikazzjoni tiegħu, huwa għandu jibda djalogu mal-Istat Membru kkonċernat permezz tal-Kummissjoni, bil-għan li jkunu faċilitati l-aġġustamenti meħtieġa fis-sit.
2. Jekk wara 18-il xahar wara l-bidu tad-djalogu jkunu għadhom ma sarux l-aġġustamenti meħtieġa fis-sit, il-bord Ewropew għandu jinnotifika lill-Kummissjoni b’dak il-fatt. In-notifika għandha tkun akkumpanjata minn dikjarazzjoni tar-raġunijiet, u għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar kif tista’ tittejjeb is-sitwazzjoni.
3. Jekk, 18-il xahar wara n-notifika msemmija fil-paragrafu 2, ir-rakkomandazzjonijiet prattiċi jkunu għadhom ma ġewx implimentati, il-bord Ewropew għandu joħroġ rakkomandazzjoni lill-Kummissjoni għall-irtirar taċ-ċertifikat mis-sit rilevanti.
4. Jekk il-bord Ewropew jistabbilixxi li sit li jkun qed jifforma parti minn sit transnazzjonali jew f’sit tematiku nazzjonali ma għadux jissodisfa l-kriterji jew li ma għadux jirrispetta l-proġett u l-pjan ta’ ħidma ppreżentati fl-applikazzjoni tiegħu, għandha tapplika l-proċedura stabbilita fil-paragrafi 1, 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu. L-irtirar skont dan il-paragrafu, għandu japplika kompletament għas-sit transnazzjonali jew is-sit tematiku nazzjonali. Madankollu, f’każijiet fejn il-koerenza tas-sit transanzzjonali jew tas-sit tematiku nazzjonali ma tkunx imminata, il-bord Ewropew jista’ jirrakkomanda l-limitar tal-irtirar għas-sit parteċipanti kkonċernat.
5. Il-Kummissjoni għandha tieħu d-deċiżjoni li tirtira ċ-ċertifikat b’kont debitament meħud tar-rakkomandazzjoni msemmija fil-paragrafu 3. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni bl-irtirar.
6. Is-siti jistgħu fi kwalunkwe mument jirrinunzjaw iċ-ċertifikat u f’każijiet bħal dawn, huma għandhom jinnotifikaw lill-Istati Membri kkonċernati li, min-naħa tagħhom, għandhom jinformaw lill-Kummissjoni bir-rinunzja. Il-Kummissjoni għandha tifformalizza r-rinunzja u tinforma lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni f’dan is-sens.
Artikolu 17
Arranġamenti prattiċi
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-azzjoni. B’mod partikolari, hija għandha:
(a)
tiżgura l-koerenza u l-kwalità ġenerali tal-azzjoni;
(b)
tiżgura l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u l-bord Ewropew;
(ċ)
fid-dawl tal-għanijiet u l-kriterji, tistabbilixxi linji gwida biex jassistu fl-għażla u l-proċeduri ta’ monitoraġġ f’kooperazzjoni mill-qrib mal-bord Ewropew;
(d)
tipprovdi appoġġ lill-bord Ewropew.
2. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli sabiex tikkomunika l-informazzjoni dwar iċ-ċertifikat u sabiex tiżgura l-viżibbiltà tiegħu fil-livell tal-Unjoni, billi tistabbilixxi u żżomm sit elettroniku speċifiku. Il-Kummissjoni għandha tiżgura wkoll il-kreazzjoni ta’ logo għall-azzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tippromwovi attivitajiet ta’ netwerking bejn is-siti mogħtija ċ-ċertifikat.
4. L-azzjonijiet taħt il-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, kif ukoll l-ispejjeż tal-bord Ewropew għandhom jiġu ffinanzjati permezz tal-pakkett finanzjarju stabbilit fl-Artikolu 20.
Artikolu 18
Evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-evalwazzjoni esterna u indipendenti tal-azzjoni. Tali evalwazzjoni għandha ssir kull sitt snin b’konformità mal-kalendarju stabbilit fl-Anness u għandha teżamina l-elementi kollha, inkluża l-effiċjenza tal-proċessi involuti fit-tmexxija tal-azzjoni, in-numru ta’ siti, l-impatt tal-azzjoni, it-tkabbir tal-ambitu ġeografiku tagħha, kif tista’ tittejjeb u jekk għandiex titkompla.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-evalwazzjonijiet previsti fil-paragrafu 1 lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni fi żmien sitt xhur minn meta tiġi ffinalizzata, akkumpanjata, jekk ikun il-każ, bi proposti rilevanti.
Artikolu 19
Dispożizzjonijiet transitorji
1. L-Istati Membri li ma pparteċipawx fl-inizjattiva intergovernattiva taċ-Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew tal-2006 (“inizjattiva intergovernattiva”) jistgħu jagħżlu minn qabel sa massimu ta’ erba’ siti fl-2013 għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat.
2. L-Istati Membri li parteċipaw fl-inizjattiva intergovernattiva jistgħu jagħżlu minn qabel sa erba’ siti fl-2014 għall-attribuzzjoni taċ-ċertifikat. Huma jistgħu jipproponu siti li diġà ngħataw ċertifikat bl-inizjattiva intergovernattiva.
3. Is-siti kollha msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu evalwati mill-bord Ewropew abbażi tal-istess kriterji u jsegwu l-istess proċedura bħal dawk għal siti oħrajn.
4. Jekk wieħed mis-siti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ma jissodisfax il-kriterji jew jekk ikun hemm bżonn ta’ aktar informazzjoni, il-bord Ewropew għandu jibda djalogu mal-Istat Membru kkonċernat permezz tal-Kummissjoni sabiex jiġi eżaminat jekk l-applikazzjoni tistax titjieb qabel tittieħed deċiżjoni. Jekk ikun hemm bżonn, jistgħu jiġu organizzati żjarat fis-sit.
Artikolu 20
Dispożizzjonijiet finanzjarji
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-azzjoni matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2013 huwa stabbilit għal EUR 650 000.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ Novembru 2011.