NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 447/2012
ze dne 21. března 2012,
kterým se doplňuje nařízení (ES) č. 1060/2009 Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách stanovením regulačních technických standardů pro posuzování souladu metodik pro vydávání ratingů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. září 2009 o ratingových agenturách (1), a zejména na čl. 21 odst. 4 písm. d) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009 požaduje, aby ratingová agentura používala metodiky pro vydávání ratingů, které jsou přesné a důsledné, systematické, stabilní a které podléhají vyhodnocování založenému na zkušenostech z minulosti, včetně zpětného testování.
(2)
Toto nařízení je nezbytné, aby byla zajištěna transparentnost posuzování, které provádí Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (2), a jednotná pravidla, pokud jde o požadavky stanovené v čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009.
(3)
Orgán ESMA musí posoudit plnění požadavků uvedených v ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009 ze strany ratingových agentur, když prověřuje žádosti o registraci podle článku 15 uvedeného nařízení. Jako součást probíhajícího dohledu by měl orgán ESMA po provedení registrace posuzovat průběžné plnění požadavků uvedených v ustanovení čl. 8 odst. 3 ze strany ratingových agentur, kdykoliv takové posouzení považuje za nutné.
(4)
Nařízení (ES) č. 1060/2009, a zejména jeho článek 23, nedovoluje orgánu ESMA, Komisi ani jiným orgánům veřejné správy členského státu zasahovat do obsahu ratingů či metodik. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit pravidla, na základě kterých se uvedené metodiky budou posuzovat, ale uvedené orgány by neměly rozhodovat o přesnosti ratingu, který je výsledkem uvedených metodik.
(5)
Ustanovení čl. 6 odst. 2 ve spojení s bodem 9 oddílu A přílohy I nařízení (ES) č. 1060/2009 požaduje, aby ratingová agentura zřídila útvar, který bude odpovědný za pravidelný přezkum jejích metodik, modelů a klíčových předpokladů pro vydávání ratingů, jako jsou matematické a korelační předpoklady, a jejich významných změn nebo modifikací, jakož i vhodnosti těchto metodik, modelů a klíčových předpokladů pro vydávání ratingů v případě jejich skutečného nebo zamýšleného použití pro hodnocení nových finančních nástrojů.
(6)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi ke schválení orgánem ESMA podle postupu stanoveného v článku 10 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(7)
Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho v květnu 2011 orgán ESMA zveřejnil výzvu s cílem získat informace od účastníků trhu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla, která mají být použita pro posuzování toho, zda jsou metodiky pro vydávání ratingů v souladu s požadavky stanovenými v čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009.
Článek 2
Prokázání souladu
Ratingová agentura musí být vždy schopna orgánu ESMA prokázat plnění požadavků stanovených v čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009, které se týkají používání metodik pro vydávání ratingů.
Článek 3
Posuzování souladu orgánem ESMA
1. Kromě posouzení plnění požadavků uvedených v ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009 v souvislosti s žádostí o registraci podle článku 15 uvedeného nařízení orgán ESMA průběžně posuzuje plnění požadavků stanovených v čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009 všemi ratingovými agenturami, tak jak považuje za vhodné.
2. Při posouzení plnění požadavků uvedených v ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009 ze strany ratingových agentur použije orgán ESMA veškeré informace, které jsou relevantní pro proces vypracování, schválení, použití a přezkumu metodik pro vydávání ratingů.
3. Pro stanovení vhodné úrovně posouzení orgán ESMA zváží, zda metodiky pro vydávání ratingů byly v minulosti při předpovídání úvěruschopnosti prokazatelně soudržné a přesné a může přihlédnout k metodám vyhodnocování, jako jsou odpovídající studie selhání či přechodu navržené k testování uvedené konkrétní metodiky.
Článek 4
Posouzení důslednosti metodiky pro vydávání ratingů
1. Ratingová agentura používá a uplatňuje metodiky pro vydávání ratingů, které:
a)
obsahují jasné a důkladné kontroly a postupy jejich vývoje a související schválení, které umožňují vhodné přezkoumání;
b)
zahrnují veškeré příčinné faktory, jež jsou považovány za relevantní pro určení úvěruschopnosti hodnoceného subjektu nebo finančního nástroje, které jsou podloženy statistickými důkazy nebo zkušenostmi a důkazy z minulosti;
c)
berou v úvahu modelové vztahy mezi hodnocenými subjekty nebo finančními nástroji s totožným rizikovým faktorem a rizikové faktory, vůči nimž jsou metodiky pro vydávání ratingů citlivé;
d)
zahrnují spolehlivé, relevantní a kvalitní související analytické modely, klíčové předpoklady pro vydání ratingu a kritéria, pokud jsou zavedeny.
2. Ratingová agentura vede seznam používaných metodik pro vydávání ratingů a podrobně vysvětluje tyto body, pokud jde o:
a)
všechny kvalitativní faktory, včetně rozsahu kvalitativního posouzení uvedených faktorů,
b)
všechny kvantitativní faktory, včetně klíčových proměnných, zdrojů údajů, klíčových předpokladů, modelování a kvantitativních metod.
3. Podrobné vysvětlení uvedené v odstavci 2 zahrnuje:
a)
prohlášení o významu všech kvalitativních nebo kvantitativních faktorů použitých v uvedené metodice pro vydávání ratingů včetně, pokud je to vhodné, popisu a odůvodnění souvisejících koeficientů přidělených uvedeným faktorům a jejich dopadu na ratingy;
b)
posouzení vztahu mezi klíčovými předpoklady použitými v uvedené metodice pro vydávání ratingů a kritickými rizikovými faktory odvozenými z makroekonomických nebo finančních údajů a
c)
posouzení vztahu mezi klíčovými předpoklady použitými v metodice pro vydávání ratingů a volatilitou ratingů, které jsou výsledkem uvedené metodiky v průběhu času.
4. Ratingová agentura používá metodiky pro vydávání ratingů a s nimi související analytické modely, klíčové předpoklady pro vydávání ratingů a kritéria, které neprodleně začleňují závěry nebo výsledky interního přezkumu nebo kontrolního přezkumu, který provedl jeden nebo více z těchto subjektů nebo osob:
a)
nezávislí členové správní nebo dozorčí rady ratingové agentury;
b)
útvar přezkumu ratingové agentury;
c)
všechny ostatní příslušné osoby nebo výbor podílející se na kontrole a přezkumu metodik pro vydávání ratingů.
Článek 5
Posouzení systematičnosti metodiky pro vydávání ratingů
1. Ratingová agentura používá metodiku pro vydávání ratingů a s ní spojené analytické modely, klíčové předpoklady pro vydávání ratingů a kritéria, které jsou systematicky uplatňovány při stanovení všech ratingů v dané kategorii aktiv nebo v daném tržním segmentu, pokud neexistuje objektivní důvod se od ní odchýlit.
2. Ratingová agentura musí používat metodiku pro vydávání ratingů, která je schopna rychle začlenit zjištění z jakéhokoliv přezkumu její přiměřenosti.
Článek 6
Posouzení stability metodiky pro vydávání ratingů
Ratingová agentura používá metodiky pro vydávání ratingů, které jsou navrženy a zavedeny způsobem, který jim umožňuje:
a)
používat metodiku soustavně, pokud neexistuje objektivní důvod pro její změnu nebo zrušení;
b)
rychle začlenit jakákoli zjištění plynoucí z průběžné kontroly nebo přezkumu, zejména pokud by změny strukturálních makroekonomických nebo finančních podmínek na trhu mohly ovlivnit ratingy stanovené pomocí této metodiky;
c)
porovnávat ratingy různých kategorií aktiv.
Článek 7
Posouzení, zda metodiky pro vydávání ratingů podléhají vyhodnocování založenému na zkušenostech z minulosti, včetně zpětného testování
1. Ratingová agentura používá metodiky pro vydávání ratingů, které se opírají o kvantitativní důkazy rozlišovací schopnosti metodiky pro vydávání ratingů.
2. Ratingová agentura používá metodiky pro vydávání ratingů, jež popisují:
a)
spolehlivost v minulosti a schopnost předpovědi pro ratingy vydané s použitím relevantní metodiky v příslušných časových horizontech a v různých kategoriích aktiv;
b)
míru, do jaké se předpoklady použité v modelovém ratingu odchylují od skutečných selhání a ztrátovosti.
3. Vyhodnocování metodiky pro vydávání ratingu je strukturováno tak, aby:
a)
posuzovalo citlivost metodiky pro vydávání ratingů na změny veškerých jejích základních předpokladů, včetně kvalitativních nebo kvantitativních faktorů;
b)
provádělo přiměřené a vhodné posouzení ratingů vypracovaných v minulosti pomocí uvedené metodiky pro vydávání ratingů;
c)
používalo spolehlivé vstupní údaje, včetně vhodné velikosti vzorků údajů;
d)
náležitě přihlíželo k hlavním geografickým oblastem hodnocených subjektů nebo finančních nástrojů u všech hodnocených ratingových kategorií, jako jsou strukturované financování, stát, podniky, finanční instituce, pojišťovny, veřejné finance.
4. Ratingová agentura zavádí postupy, kterými zajistí, že systémové ratingové nesrovnalosti, na něž upozornilo zpětné testování, jsou identifikovány a náležitě řešeny.
5. Do postupu přezkumu metodik pro vydávání ratingů ratingová agentura zahrne:
a)
pravidelné přezkumy ratingu a výkonnosti hodnocených subjektů a finančních nástrojů;
b)
testování modelu a testování mimo model;
c)
informace o vyhodnocování či zpětném testování v minulosti.
Článek 8
Osvobození
V případech, kdy existují omezené kvantitativní důkazy, o které by se mohla schopnost předpovědi metodiky pro vydávání ratingů opřít, je ratingová agentura osvobozena od plnění článku 7 tohoto nařízení, pokud:
a)
zajistí, aby metodiky pro vydávání ratingů citlivě předpovídaly úvěruschopnost;
b)
používá interní postupy soustavně v čase i v různých segmentech trhu;
c)
má zavedené postupy, pomocí kterých zajistí, že systémové nesrovnalosti ratingů, jež odhalilo zpětné testování, jsou identifikovány a náležitě řešeny.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2012.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 447/2012
tal-21 ta’ Marzu 2012
li jissupplimenta r-Regolament (KE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar aġenziji li jiggradaw il-kreditu billi jistabbilixxi standards tekniċi regolatorji għall-valutazzjoni tal-konformità tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu (1), u b’mod partikolari l-punt (d) tal-Artikolu 21(4) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 jeħtieġ li aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu tuża metodoloġiji tal-klassifikazzjoni li huma rigorużi, sistematiċi, kontinwi u soġġetti għal validazzjoni bbażata fuq l-esperjenza storika, inkluż l-ittestjar retrospettiv.
(2)
Dan ir-Regolament huwa meħtieġ biex tkun żgurata t-trasparenza fil-valutazzjoni mwettqa mill-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 li jistabbilixxi Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) u li jemenda d-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE u jħassar id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/77/KE (2) u regoli uniformi rigward ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
(3)
L-AETS għandha tivvaluta l-konformità tal-aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 meta teżamina l-applikazzjonijiet għar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 15 ta’ dak ir-Regolament. Wara r-reġistrazzjoni l-AETS għandha tivvaluta bħala parti mis-superviżjoni kontinwa tagħha l-konformità kontinwa tal-aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 8(3) kull meta tqis li dik l-valutazzjoni hija meħtieġa.
(4)
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009, partikolarment l-Artikolu 23 tiegħu, ma jippermettix lill-AETS, lill-Kummissjoni jew lil kwalunkwe awtorità pubblika ta’ xi Stat Membru jintervjenu fil-kontenut jew fil-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu jistipula r-regoli li bihom dawk il-metodoloġiji għandhom jiġu vvalutati iżda ma għandhomx jipprovdu li dawk l-awtoritajiet jiddeċiedu dwar l-eżattezza tal-klassifikazzjoni tal-kreditu prodotta minn dawk il-metodoloġiji.
(5)
l-Artikolu 6(2), meta jinqara flimkien mal-Punt 9 tat-Taqsima A tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1060/2009, jeħtieġ li aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tistabbilixxi funzjoni ta’ reviżjoni responsabbli biex tirrivedi perijodikament il-metodoloġiji, il-mudelli u s-suppożizzjonijiet prinċipali tal-klassifikazzjoni tagħha, bħas-suppożizzjonijiet matematiċi jew korrelattivi, u kwalunkwe bidla jew modifika sinifikanti fihom kif ukoll l-adegwatezza ta’ dawk il-metodoloġiji, il-mudelli u s-suppożizzjonijiet prinċipali tal-klassifikazzjoni fejn dawn jintużaw jew huma intenzjonati biex jintużaw għall-valutazzjoni ta’ strumenti finanzjarji ġodda.
(6)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji sottomess mill-AETS lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(7)
L-AETS wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa dwar l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji li fuqhom huwa bbażżat dan ir-Regolament, analizzat l-ispejjeż u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Interessati tat-Titoli u s-Swieq stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010. Barra minn hekk, f’Mejju 2011 l-AETS nediet sejħa għal evidenza sabiex tiġbor informazzjoni mill-parteċipanti fis-suq,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli li għandhom jintużaw fil-valutazzjoni tal-konformità tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
Artikolu 2
Dimostrazzjoni ta’ konformità
Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha f’kull ħin tkun kapaċi turi lill-AETS il-konformità tagħha mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 rigward l-użu tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu.
Artikolu 3
Valutazzjoni tal-konformità mill-AETS
1. Minbarra li teżamina l-konformità tal-aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 fir-rigward ta’ applikazzjoni għar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 15 ta’ dak ir-Regolament, l-AETS għandha teżamina l-konformità ta’ kull aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mal-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 fuq bażi kontinwa, kif tqis xierqa.
2. Meta teżamina l-konformità tal-aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 l-AETS għandha tuża l-informazzjoni kollha rilevanti biex tivvaluta l-proċess tal-iżvilupp, l-approvazzjoni, l-użu u r-reviżjoni tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu.
3. Fid-determinazzjoni tal-livell xieraq tal-valutazzjoni, l-AETS għandha tikkunsidra jekk il-metodoloġijia tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandhiex storja demostrabbli ta’ konsistenza u akkuratezza fil-previżjoni tal-affidabbiltà kreditizja u tista’ tikkunsidra l-metodi ta’ validazzjoni bħal studji adatti ta’ inadempjenzi jew tranżizzjonijiet imfassla biex jittestjaw li metodoloġija speċifika.
Artikolu 4
Valutazzjoni li metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu hija rigoruża
1. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża u tapplika metodoloġiji tal-klassifikazzjoni li:
(a)
jinkludu kontrolli u proċessi ċari u robusti tal-iżviluppi tagħhom u approvazzjonijiet relatati li jippermettu rikors xieraq;
(b)
tinkorpora l-fatturi motivaturi kollha meqjusa relevanti fid-determinazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja ta’ entità kklassifikata jew strument finanzjarju li għandu jkun sostnut minn statistika, esperjenza storika jew evidenza;
(c)
tikkunsidra r-relazzjoni simulata bejn entitajiet ikklassifikati jew strumenti finanzjarji bl-istess fattur ta’ riskju u l-fatturi ta’ riskju li metodoloġiji tal-klassifikazzjoni kreditu huma sensittivi għalihom;
(d)
tinkorpora mudelli analitiċi affidabbli, relevanti u relatati mal-kwalità, suppożizzjonijiet prinċipali tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u kriterji fejn dawn huma stabbiliti.
2. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha telenka u tipprovdi spjegazzjoni dettaljata tal-punti li ġejjin fir-rigward tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu użati fir-rigward ta’:
(a)
kull fattur kwalitattiv, inkluż l-ambitu tal-ġudizzju kwalitattiv għal dak il-fattur;
(b)
kull fattur kwantitattiv, inkluż il-varjabbli prinċipali, is-sorsi tad-dejta, is-suppożizzjonijiet prinċipali, il-mudellar u t-tekniki kwantitattivi.
3. L-informazzjoni dettaljata msemmija fil-paragrafu 2 għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
dikjarazzjoni tal-importanza ta’ kull fattur kwalitattiv jew kwantitattiv użat fil-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu inklużi, fejn relevanti, deskrizzjoni ta’ u ġustifikazzjoni għall-ippiżar relatat assenjat lil dawk il-fatturi u l-impatt tagħhom fuq il-klassifikazzjonijiet tal-kreditu;
(b)
valutazzjoni tar-relazzjoni bejn is-suppożizzjonijiet prinċipali użati f’dik il-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-fatturi kritiċi tar-riskju derivati mid-dejta makroekonomika u finanzjarja; kif ukoll
(c)
valutazzjoni tar-relazzjoni bejn is-suppożizzjonijiet prinċipali użati fil-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-volatilità tal-klassifikazzjoni tal-kreditu prodotti minn dik il-metodoloġija tul iż-żmien.
4. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-mudelli analitiċi assoċjati tagħhom, is-suppożizzjonijiet prinċipali tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-kriterji li jinkorporaw fil-pront is-sejbiet jew ir-riżultati minn reviżjoni interna jew minn reviżjoni ta’ monitoraġġ imwettqa minn wieħed jew aktar mis-segwenti:
(a)
il-membri indipendenti tal-bord amministrattiv jew superviżorju tal-aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu;
(b)
il-funzjoni tar-reviżjoni tal-aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu;
(c)
kwalunkwe persuna jew kumitat rilevanti ieħor involut fil-monitoraġġ u r-reviżjoni tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu.
Artikolu 5
Valutazzjoni li metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu hija sistematika
1. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-mudelli analitiċi assoċjati magħha, is-suppożizzjonijiet prinċipali tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-kriterji li huma applikati sistematikament fil-formulazzjoni tal-klassifikazzjonijiet kollha tal-kreditu fi klassi partikolari ta’ assi jew segment tas-suq sakemm ma jkunx hemm raġuni oġġettiva biex titbiegħed minnhom.
2. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu li tkun kapaċi tinkorpora fil-pront is-sejbiet minn kwalunkwe reviżjoni tal-adegwatezza tagħha.
Artikolu 6
Valutazzjoni li metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu hija kontinwa
Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu li huma mfassla u implimentati b’mod li jippermettu li:
(a)
jibqgħu jintużaw sakemm ma jkunx hemm raġuni oġġettiva biex il-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu tinbidel jew titwaqqaf;
(b)
ikunu kapaċi jinkorporaw fil-pront kwalunkwe sejba mill-monitoraġġ jew ir-reviżjoni kontinwa, partikolarment fejn bidliet strutturali makroekonomiċi jew fil-kundizzjonijiet tas-suq finanzjarju jkunu kapaċi jaffettwaw il-klassifikazzjonijiet tal-kreditu prodotti minn dik il-metodoloġija;
(c)
jipparagunaw il-klassifikazzjonijiet tal-kreditu bejn il-klassijiet differenti ta’ assi.
Artikolu 7
Valutazzjoni li metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu hija suġġetta għal validazzjoni bbażata fuq l-esperjenza storika, inkluż l-ittestjar retrospettiv
1. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġiji tal-klassifikazzjonijiet tal-kreditu li huma sostnuti minn evidenza kwantitattiva tal-kapaċità diskriminatorja tal-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu.
2. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tuża metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu li jiddeskrivu dan li ġej:
(a)
ir-robustezza storika u l-kapaċità predittiva tal-klassifikazzjonijiet tal-kreditu maħruġa bl-użu tal-metodoloġija rilevanti fuq orizzonti ta’ żmien xierqa u bejn klassijiet differenti ta’ assi;
(b)
il-grad sa fejn is-suppożizzjonijiet użati fil-mudell tal-klassifikazzjoni jiddevjaw mir-rati reali ta’ inadempjenzi u telf.
3. Il-validazzjoni ta’ metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tkun ddisinjata biex:
(a)
teżamina s-sensittività ta’ metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għal bidliet fi kwalunkwe mis-suppożizzjonijiet sottostanti tagħha, inklużi fatturi kwalitattivi jew kwantitattivi;
(b)
twettaq valutazzjoni adegwata u xierqa tal-klassifikazzjonijiet tal-kreditu storiċi prodotti permezz ta’ dik il-metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu;
(c)
tuża inputs affidabbli, inklużi d-daqs xieraq tal-kampjuni tad-dejta;
(d)
tqis kif xieraq iż-żoni ġeografiċi prinċipali tal-entitajiet jew l-istrumenti finanzjarji kklassifikati għal kull kategorija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu bħal finanzjamenti struturati, sovrani, korporattivi, istituzzjonijiet finanzjarji, assigurazzjonijiet, finanzi pubbliċi.
4. Aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha jkollha proċessi stabbiliti li jiżguraw li anomaliji sistematiċi fil-klassifikazzjoni tal-kreditu enfasizzati mill-ittestjar retrospettiv jiġu identifikati u indirizzati kif xieraq.
5. Fil-proċess ta’ reviżjoni tal-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu, aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tinkludi:
(a)
reviżjonijiet regolari tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-prestazzjoni fuq entitajiet u strumenti finanzjarji kklassifikati;
(b)
ittestjar mill-kampjun u barra mill-kampjun;
(c)
informazzjoni storika dwar il-validazzjoni jew l-ittestjar retrospettiv.
Artikolu 8
Eżenzjoni
F’każijiet fejn hemm evidenza kwantitattiva limitata biex isostni l-kapaċità predittiva ta’ metodoloġija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu, aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu għandha tkun eżentata milli tikkonforma mal-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament jekk:
(a)
tiżgura li l-metodoloġiji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu huma bassara sensibbli tal-affidabbiltà kreditizja;
(b)
tapplika proċeduri interni b’mod konsistenti u tul iż-żmien u fis-segmenti kollha differenti tas-suq;
(c)
ikollha proċessi fis-seħħ biex tiżgura dawk l-anomaliji sistematiċi fil-klassifikazzjoni tal-kreditu enfasizzati mill-ittestjar retrospettiv jiġu identifikati u indirizzati kif xieraq.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Marzu 2012.