NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 712/2010
ze dne 26. července 2010,
kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva, a nařízení (ES) č. 754/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 53/2010 dne 14. ledna 2010 (1) stanoví na rok 2010 rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů.
(2)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Norskem bylo Unii dáno k dispozici dalších 521 tun tresky obecné ve vodách Norska oblastí ICES I a II, jakož i 150 tun tresky bezvousé a 100 tun platýse evropského v Severním moři. Vedle toho byla pozměněna ujednání o licencích pro plavidla EU lovící makrelu obecnou ve vodách Norska. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(3)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) na svém výročním zasedání v roce 2009 po více než desetiletém moratoriu rozhodla obnovit rybolov tresky obecné v oblasti NAFO 3M a okouníka v oblasti NAFO 3LN. Pravidla pro vedlejší úlovky stanovená v nařízení (EU) č. 53/2010 pro dva obnovené rybolovy by měla být změněna, aby se zajistil soulad s obecnými pravidly pro vedlejší úlovky použitelnými v oblasti upravené předpisy NAFO podle čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne22. října 2007 kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (2).
(4)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Grónskem byly pozměněny podmínky pro rybolov tresky obecné ve vodách Grónska. Tyto změny by měly být provedeny v právu Unie.
(5)
Výbor pro kontrolu dodržování pravidel Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém zvláštním zasedání, které se konalo v Madridu ve dnech 24 až 26. února 2010, snížil kvótu tuňáka obecného přidělenou Evropské unii. Je proto nutné provést tato nová ustanovení v právu Unie.
(6)
S ohledem na čl. 5 odst. 5 a 8 a čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (3) je nutné stanovit maximální počet a celkovou hrubou prostornost rybářských plavidel každého členského státu, která budou oprávněna vykonávat rybolov, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného, maximální počet vězenců pro lov tuňáka obecného, který může povolit každý členský stát, maximální kapacitu chovu a výkrmu tuňáka pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které může každý členský stát přidělit svým hospodářstvím.
(7)
V souvislosti se stanovením rybolovných práv a v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (4), může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a posouzených Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) vyloučit některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v uvedeném nařízení za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotčených plavidel, že podíl úlovků tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné. Německo předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících tresku tmavou v Severním moři a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší.
Irsko předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících humry v Irském moři pomocí třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (5). Francie předložila informace o odlovu tresky obecné skupinou plavidel lovících hlubinné druhy v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm. Na základě těchto informací posouzených VTHVR lze určit, že úlovky tresky obecné včetně výmětů nepřekročily u těchto skupin plavidel 1,5 % jejich celkových odlovů. Navíc s ohledem na stávající kontrolní a monitorovací opatření zajišťující monitorování a kontrolu rybolovných činností uvedených skupin plavidel a vzhledem k tomu, že začlenění těchto skupin by představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná celkovému dopadu tohoto začlenění na populaci tresky obecné, je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008, a umožnit tak odpovídajícím způsobem zavést omezení intenzity rybolovu pro dotyčné členské státy.
(8)
Ustanovení čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1342/2008 umožnilo členským státům v roce 2009 za předpokladu splnění určitých podmínek upravit své přidělené intenzity převedením rybolovné intenzity a kapacity mezi zeměpisnými oblastmi. Na základě informací, které poskytlo Nizozemsko o převodech určitého objemu intenzity a kapacity ze Severního moře do Irského moře v roce 2009, je vhodné upravit maximální přípustnou intenzitu přidělenou Nizozemsku v dodatku I přílohy IIA nařízení (EU) č. 53/2010.
(9)
Nařízení (EU) č. 53/2010 a nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009 kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (6), by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna
(10)
Nařízení (EU) č. 53/2010 je použitelné ode dne 1. ledna 2010, avšak omezení intenzity rybolovu jsou stanovena na dobu jednoho roku počínaje dnem 1. února 2010.Aby byl dodržen meziroční režim hlášení týkajících se rybolovných práv, měla by být ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu a rozdělení použitelná ode dne 1. ledna 2010 a ustanovení týkající se omezení intenzity odlovu ode dne 1. února 2010. Touto zpětnou působností by nebyla dotčena zásada právní jistoty, neboť rybolovná práva, která mají být omezena, nebyla dosud vyčerpána,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (EU) č. 53/2010
Nařízení (EU) č. 53/2010 se mění takto:
1.
Článek 15 se nahrazuje tímto:
„Článek 15
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.“
2.
Příloha IA se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky bezvousé v oblasti IV; vody EU oblasti IIa se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska bezvousá
Merlangius merlangus
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa
(WHG/2AC4.)
Belgie
240 (7)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
1 036 (7)
Německo
270 (7)
Francie
1 557 (7)
Nizozemsko
599 (7)
Švédsko
2 (7)
Spojené království
7 490 (7)
EU
11 194 (8)
Norsko
640 (9)
TAC
12 897
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(WHG/*04N-)
EU
8 203“
b)
Položka týkající se platýse evropského v oblasti IV, vodách EU oblasti IIa a té části oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat, se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Platýs evropský
Pleuronectes platessa
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa; část oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat
(PLE/2A3AX4)
Belgie
3 671
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
11 931
Německo
3 442
Francie
688
Nizozemsko
22 946
Spojené království
16 979
EU
59 657
Norsko
4 168
TAC
63 825
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(PLE/*04N-)
EU
24 439“
c)
Položka týkající se makrely obecné v oblastech IIIa a IV a vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Makrela obecná
Scomber scombrus
Oblast
:
IIIa a IV; vody EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId
(MAC/2A34.)
Belgie
475
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
12 529 (10)
Německo
495
Francie
1 496
Nizozemsko
1 507
Švédsko
4 485 (11) (12)
Spojené království
1 395
EU
22 382 (11) (13)
Norsko
103 374 (14)
TAC
Nepoužije se
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následujících oblastech omezen na níže uvedená množství:
IIIa
(MAC/*03A.)
IIIa and IVbc
(MAC/*3A4BC)
IVb
(MAC/*04B.)
IVc
(MAC/*04C.)
VI, mezinárodní vody oblasti IIa od 1. ledna 2010 do 31. března 2010 a v prosinci 2010
(MAC/*2A6.)
Dánsko
4 130
5 360
Francie
490
Nizozemsko
490
Švédsko
390
10
1 697
Spojené království
490
Norsko
3 000“
3.
Příloha IB se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Grónska oblastí NAFO 0 a 1 a ve vodách Grónska oblastí V a XIV se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Grónska oblastí NAFO 0 a 1; Vody Grónska oblastí V a XIV
(COD/N01514)
Německo
1 636 (15) (16)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Spojené království
364 (15) (16)
EU
2 500 (15) (16) (17)
TAC
Nepoužije se
b)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Norska oblastí I a II nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Norska oblastí I a II
(COD/1N2AB.)
Německo
2 486
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Řecko
308
Španělsko
2 773
Irsko
308
Francie
2 281
Portugalsko
2 773
Spojené království
9 642
EU
20 571
TAC
Nepoužije se“
4.
Příloha IC se mění takto
a)
Položka týkající se tresky obecné v oblasti NAFO 3M se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Estonsko
61 (18) (19)
Německo
247 (18)
Lotyšsko
61 (18) (19)
Litva
61 (18) (19)
Polsko
209 (18) (19)
Španělsko
796 (18)
Francie
110 (18)
Portugalsko
1 070 (18)
Spojené království
521 (18)
EU
3 136 (18) (19)
TAC
5 500 (18) (19)
b)
Položka týkající se okouníků v oblasti NAFO 3LN se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Okouníci rodu Sebastes
Sebastes spp.
Oblast
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Estonsko
173 (20) (21)
Německo
119 (20)
Lotyšsko
173 (20) (21)
Litva
173 (20) (21)
EU
638 (20) (21)
TAC
3 500 (20) (21)
5.
V příloze ID se položka týkající se tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° z. d. a ve Středozemním moři nahrazuje tímto:
„Druh
:
Tuňák obecný
Thunnus thynnus
Oblast
:
Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře
(BFT/AE045W)
Kypr
70,18 (26)
Řecko
130,30
Španělsko
2 526,06 (23) (26)
Francie
2 021,93 (23) (24) (26)
Itálie
1 937,50 (26) (27)
Malta
161,34 (26)
Portugalsko
237,66
Všechny členské státy
2,41 (22)
EU
7 087,38 (23) (24) (26) (27)
TAC
13 500
6.
Dodatek 1 k příloze IIA se mění takto:
a)
V tabulce b) se sloupce týkající se Německa (DE) a Nizozemska (NL) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0“
b)
V tabulce c) se sloupec týkající se Irska (IE) nahrazuje následujícím sloupcem a doplňuje se nový sloupec týkající se Nizozemska (NL):
„Regulované zařízení
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0“
c)
V tabulce d) se sloupce týkající se Německa (DE) a Francie (FR) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917“
7.
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Omezení počtu oprávnění k rybolovu pro plavidla EU lovící ve vodách třetích zemí
Rybolovná oblast
Druh rybolovu
Počet oprávnění k rybolovu
Rozdělení oprávnění k rybolovu mezi členské státy
Maximální počet současně přítomných plavidel
Vody Norska a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen
Lov sledě obecného severně od 62°00′ s. š.
93 (28)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Lov druhů žijících při mořském dně severně od 62°00′ s. š.
80 (28)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Makrela obecná
97 (29)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Lov průmyslově zpracovávaných druhů jižně od 62°00′ s. š.
480 (28)
DK: 450, UK: 30
150
Vody Faerských ostrovů
Veškerý rybolov pomocí vlečných sítí prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62°28′ s. š. a východně od 6°30′ z. d.
8 (30)
4
Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil. od základní linie Faerských ostrovů. V období od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla lovit v oblasti mezi 61°20′ s. š. a 62°00′ s. š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií.
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Lov mníka modrého pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61°30′ s. š. a západně od 9°00′ z. d. a v oblasti mezi 7°00′ z. d. a 9°00′ z. d. jižně od 60°30′ s. š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60°30′ s. š. a 7°00′ z. d. s bodem o souřadnicích 60°00′ s. š. a 6°00′ z. d.
70
DE: 8 (31), FR: 12 (31), UK: 0 (31)
20 (32)
Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě.
70
22 (32)
Lov tresky modravé. Celkový počet oprávnění k rybolovu může být zvýšen o čtyři plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané ‚hlavní oblast lovu tresky modravé‘.
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5
20
Rybolov pomocí lovné šňůry
10
UK: 10
36
Makrela obecná
12
DK: 12
12
Lov sledě obecného severně od 61° s. š.
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
8.
Příloha IV se mění takto:
a)
Tabulka v bodě 2 se nahrazuje tímto:
„Španělsko
139
Francie
86
Itálie
35
Kypr
25
Malta
83
EU
368“
b)
Doplňují se nové body, které znějí:
„4.
Maximální počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel každého členského státu oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Počet rybářských plavidel
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
1
1
24
19
6
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
12
0
30
0
81
83
Návnadový člun
0
0
0
8
61
0
Ruční vlasec
0
0
0
29
2
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
0
0
0
78 (34)
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
0
256 (33)
0
87
33
0
Tabulka B
Celková hrubá prostornost
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
51
260
(35)
4 826
1 608
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Návnadový člun
-
-
-
243
10 335,58
0
Ruční vlasec
-
-
-
1 436
20,96
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
-
-
-
9 212
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
-
3 343,21 (36)
-
943
489,83
0
5.
Maximální počet vězenců používaných pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři schválený každým členským státem
Počet vězenců
Španělsko
6
Itálie
6
Portugalsko
1
6.
Maximální kapacita chovu a kapacita výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které každý členský stát může přidělit svým hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Maximální kapacita chovu a výkrmu tuňáka
Počet hospodářství
Kapacita v tunách
Španělsko
14
11 852
Itálie
15
13 000
Řecko
2
2 100
Kypr
3
3 000
Malta
8
12 300
Tabulka B
Maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného (v tunách)
Španělsko
5 855
Itálie
3 764
Řecko
785
Kypr
2 195
Malta
8 768“
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se doplňují nová písmena, která znějí:
„f)
skupina námořních plavidel plujících pod vlajkou Německa, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Německa ze dne 26. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 9. dubna 2010 a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov tresky tmavé v Severním moři, ve vodách EU oblasti ICES IIa a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší;
g)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Irska, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Irska ze dne 26. března 2010 a provádějí rybolov v Irském moři v období, v němž se tato plavidla zaměřují na lov humra severského výhradně za použití třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení (ES) č. 43/2009;
h)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Francie ze dne 24. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 25. března, 29. března, 8. dubna a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov hlubinných druhů v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm.“.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 1 až 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2010.
Ustanovení čl. 1 bodu 6 a článku 2 se použijí ode dne 1. února 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. července 2010.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 712/2010
tas-26 ta’ Lulju 2010
li jemenda r-Regolament (UE) Nru 53/2010 fir-rigward ta’ ċerti opportunitajiet tas-sajd u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 754/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 53/2010 tal-14 ta’ Jannar 2010 (1) jistabbilixxi għall-2010 l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut, applikabbli fl-ilmijiet tal-UE u, għal bastimenti tal-UE, f’ilmijiet fejn huma meħtieġa limiti tal-qbid.
(2)
Fil-kuntest tal-Ftehim man-Norveġja dwar is-sajd, saru disponibbli għall-Unjoni 521 tunnellata oħra ta’ merluzz fl-ilmijiet Norveġiżi taż-żoni I u II tal-ICES, kif ukoll 150 tunnellata ta’ merlangu u 100 tunnellata ta’ barbun tat-tbajja’ fil-Baħar tat-Tramuntana. Barra minn hekk, ġew emendati l-arranġamenti għal-liċenzji għal bastimenti tal-UE li jistadu għall-kavalli fl-ilmijiet Norveġiżi. Dawn il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(3)
Fil-laqgħa annwali tagħha fl-2009, l-Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistral (NAFO) iddeċidiet li terġa’ tiftaħ is-sajd għall-merluzz fiż-żona 3M tan-NAFO u għar-redfish fiż-żona 3LN tan-NAFO wara li ffissat moratorju ta’ aktar minn għaxar snin. Ir-regoli dwar il-qabdiet inċidentali stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 53/2010 għaż-żewġ tipi ta’ sajd li reġgħu nfetħu għandhom jiġu emendati sabiex tiġi żgurata l-konsistenza mar-regoli ġenerali dwar il-qabdiet inċidentali applikabbli fiż-Żona Regolatorja tan-NAFO skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1386/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi miżuri ta’ konservazzjoni u ta’ infurzar li japplikaw fiż-Żona Regolatorja tal-Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistral (2).
(4)
Fil-kuntest tal-Ftehim mal-Groenlandja dwar is-sajd, ġew emendati l-kondizzjonijiet għas-sajd tal-merluzz fl-ilmijiet tal-Groenlandja. Dawn l-emendi għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(5)
Fil-laqgħa speċjali tiegħu li seħħet f’Madrid fl-24-26 ta’ Frar 2010, il-Kumitat ta’ Konformità tal-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn Atlantiku (ICCAT) naqqas il-kwota għat-tonn allokat lill-Unjoni Ewropea. Għalhekk, huwa meħtieġ li dawn id-dispożizzjonijiet ġodda jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(6)
Fid-dawl tal-paragrafi 5 u 8 tal-Artikolu 5 u l-paragrafu 4 tal-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 302/2009 li jistabbilixxi pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran (3) huwa meħtieġ li jiġi stabbilit l-għadd massimu u l-kapaċità totali f’tunnellaġġ gross ta’ bastimenti tas-sajd għal kull Stat Membru li jista’ jkun awtorizzat jistad għal, iżomm abbord, jittrażborda, jittrasporta, jew iħott l-art it-tonn, l-għadd massimu ta’ nases tat-tonn li jistgħu jiġu awtorizzati minn kull Stat Membru, il-kapaċità massima ta’ koltivazzjoni u tismin tat-tonn għal kull Stat Membru u l-input massimu ta’ tonn maqbud mis-selvaġġ li kull Stat Membru jista’ jalloka għall-istabbilimenti tal-akkwakultura tiegħu.
(7)
Fil-kuntest tal-istabbiliment ta’ opportunitajiet tas-sajd u f’konformità mal-Artikolu 11 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perijodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijie (4) il-Kunsill jista’, abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri u vvalutata mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF), jeskludi ċerti gruppi ta’ bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit f’dak ir-Regolament, dment li tkun disponibbli dejta adegwata dwar qabdiet u rimi ta’ merluzz tal-bastimenti kkonċernati, li l-perċentwal ta’ qabdiet ta’ merluzz ma jeċċedix 1,5 % tal-qabdiet totali għal kull grupp ta’ bastimenti u li l-inklużjoni tal-grupp fir-reġim tal-isforz ikun jikkostitwixxi piż amministrattiv sproporzjonat għall-impatt ġenerali tiegħu fuq l-istokkijiet ta’ merluzz. Il-Ġermanja pprovdiet informazzjoni dwar il-qabdiet ta’ merluzz minn grupp ta’ bastimenti li stadu għall-pollakkju (saithe) fil-Baħar tat-Tramuntana u fiż-żona fil-Punent tal-Iskozja bi xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ b’malji ta’ 120 mm jew aktar.
L-Irlanda pprovdiet informazzjoni dwar il-qabdiet ta’ merluzz minn grupp ta’ bastimenti li stadu għan-Nephrops (Ksampu) fil-Baħar Irlandiż bi gradilja selettiva simili għal dik definita fl-Appendiċi 2 għall-Anness III mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 43/2009 tas-16 ta’ Jannar 2009 li jistabbilixxi għall-2009 l-opportunitajiet tas-sajd u l-kundizzjonijiet assoċjati għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut, applikabbli fl-ilmijiet Komunitarji, għal bastimenti Komunitarji, f’ilmijiet fejn huma meħtieġa limiti tal-qbid (5). Franza pprovdiet informazzjoni dwar il-qabdiet ta’ merluzz minn grupp ta’ bastimenti li stadu għall-ispeċijiet tal-fond fil-Punent tal-Iskozja bi xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ b’malji ta’ 110 mm jew aktar. Abbażi ta’ dik l-informazzjoni kif ivvalutat mill-ISTECF, jista’ jiġi stabbilit li l-qabdiet tal-merluzz, inkluż ir-rimi, minn dawk il-gruppi ta’ bastimenti ma jaqbżux il-1,5 % tal-qabdiet totali tagħhom. Barra minn hekk, fid-dawl tal-miżuri ta’ kontroll u monitoraġġ stabbiliti, li jiżguraw il-monitoraġġ u l-kontroll tal-attivitajiet tas-sajd ta’ dawk il-gruppi ta’ bastimenti u b’kont meħud tal-fatt li l-inklużjoni ta’ dawn il-gruppi jkun jikkostitwixxi piż amministrattiv sproporzjonat għall-impatt ġenerali ta’ dik l-inklużjoni fuq l-istokkijiet ta’ merluzz, huwa adatt li dawk il-gruppi ta’ bastimenti jiġu esklużi mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008, u b’hekk ikun possibbli li jiġu stabbiliti l-limiti tal-isforzi għall-Istati Membri kkonċernati kif meħtieġ.
(8)
L-Artikolu 16(3) tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 ippermetta lill-Istati Membri jimmodifikaw l-allokazzjonijiet tal-isforzi tagħhom fl-2009 billi jittrasferixu l-isforz tas-sajd u l-kapaċità bejn iż-żoni ġeografiċi, dment li kienu jintlaħqu ċerti kondizzjonijiet. Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi rigward trasferimenti ta’ ċertu ammont ta’ sforz u ta’ kapaċità mill-Baħar tat-Tramuntana għall-Baħar Irlandiż fl-2009, huwa xieraq li jiġi aġġustat l-isforz massimu permess allokat lill-Pajjiżi l-Baxxi, li jkun kif stabbilit fl-Appendiċi 1 għall-Anness IIA mar-Regolament (KE) Nru 53/2010.
(9)
Ir-Regolament (UE) Nru 53/2010 u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas- 27 ta’ Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta’ bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (6) għalhekk għandhom jiġu emendati kif meħtieġ.
(10)
Ir-Regolament (UE) Nru 53/2010 japplika mill-1 ta’ Jannar 2010. Iżda l-limiti tal-isforzi tas-sajd huma stabbiliti għal perijodu ta’ sena li jibda mill-1 ta’ Frar 2010. Sabiex tiġi segwita s-sistema ta’ kull sena ta’ rappurtar dwar l-opportunitajiet tas-sajd, id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar il-limiti tal-qbid u l-allokazzjonijiet għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2010 u d-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforzi tas-sajd mill-1 ta’ Frar 2010. Tali applikazzjoni retroattiva ma tippreġudikax il-prinċipju taċ-ċertezza legali peress li l-opportunitajiet tas-sajd li għandhom jitnaqqsu għadhom ma ġewx eżawriti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendament tar-Regolament (UE) Nru 53/2010
Ir-Regolament (UE) Nru 53/2010 huwa emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 15 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 15
Limitazzjonijiet fuq il-kapaċità tas-sajd, tal-koltivazzjoni u tat-tismin għat-tonn
1. L-għadd massimu ta’ dgħajjes tal-UE tas-sajd bil-lixka u tas-sajd bir-rixa awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Lvant tal-Atlantiku għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness IV.
2. L-għadd massimu ta’ dgħajjes tas-sajd kostali artiġjanali tal-UE awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness IV.
3. L-għadd massimu ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn fil-Baħar Adrijatiku għall-finijiet ta’ koltivazzjoni, awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 3 tal-Anness IV.
4. L-għadd u l-kapaċità totali f’tunnellaġġ gross ta’ bastimenti tas-sajd awtorizzati li jistadu għal, iżommu abbord, jittrażbordaw, jittrasportaw, jew iħottu l-art tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 4 tal-Anness IV.
5. L-għadd ta’ nases involuti fis-sajd tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 5 tal-Anness IV.
6. Il-kapaċità tal-koltivazzjoni tat-tonn, il-kapaċità tat-tismin u l-input massimu ta’ tonn maqbud mis-selvaġġ allokat għall-istabbilimenti tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 6 tal-Anness IV.”
(2)
L-Anness IA huwa emendat kif ġej:
(a)
l-entrata għall-merlangu fiż-żona IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Merlangu
Merlangius merlangus
Żona
:
IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa
(WHG/2AC4.)
Belġju
240 (7)
TAC analitika
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
Danimarka
1 036 (7)
Ġermanja
270 (7)
Franza
1 557 (7)
Pajjiżi l-Baxxi
599 (7)
Svezja
2 (7)
Renju Unit
7 490 (7)
UE
11 194 (8)
Norveġja
640 (9)
TAC
12 897
(b)
l-entrata għall-barbun tat-tbajja’ fiż-żona IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa, dik il-parti ta’ IIIa li mhix koperta minn Skagerrak u Kattegat hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Barbun tat-tbajja’
Pleuronectes platessa
Żona
:
IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa; dik il-parti ta’ IIIa li mhix koperta minn Skagerrak u Kattegat
(PLE/2A3AX4)
Belġju
3 671
TAC analitika
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
Danimarka
11 931
Ġermanja
3 442
Franza
688
Pajjiżi l-Baxxi
22 946
Renju Unit
16 979
UE
59 657
Norveġja
4 168
TAC
63 825
Fil-limiti tal-kwoti msemmija hawn fuq, ma jistgħux jinqabdu aktar mill-kwantitajiet imniżżla hawn taħt fiż-żona li ġejja:
L-ilmijiet Norveġiżi ta’ IV
(PLE/*04N-)
UE
24 439 ”
(ċ)
l-entrata għall-kavalli fiż-żona IIIa u IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa, IIIb, IIIc u IIId hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Kavalli
Scomber scombrus
Żona
:
IIIa u IV; L-ilmijiet tal-UE ta’ IIa, IIIb, IIIc u IIId
(MAC/2A34.)
Belġju
475
TAC Analitiku
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
Danimarka
12 529 (10)
Ġermanja
495
Franza
1 496
Pajjiżi l-Baxxi
1 507
Svezja
4 485 (11) (12)
Renju Unit
1 395
UE
22 382 (11) (13)
Norveġja
103 374 (14)
TAC
Mhux rilevanti
(3)
L-Anness IB huwa emendat kif ġej:
(a)
l-entrata li tikkonċerna l-merluzz fiż-żona tal-ilmijiet tal-Groenlandja tan-NAFO 0 u 1; l-ilmijiet tal-Groenlandja ta’ V u XIV hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Merluzz
Gadus morhua
Żona
:
l-ilmijiet tal-Groenlandja tan-NAFO 0 u 1; L-ilmijiet tal-Groenlandja ta’ V u XIV
(COD/N01514)
Ġermanja
1 636 (15) (16)
TAC analitika
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 ma japplikax.
Renju Unit
364 (15) (16)
UE
2 500 (15) (16) (17)
TAC
Mhux rilevanti
(b)
l-entrata li tikkonċerna l-merluzz fiż-żona tal-ilmijiet Norveġiżi ta’ I u II hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Merluzz
Gadus morhua
Żona
:
L-ilmijiet Norveġiżi ta’ I u II
(COD/1N2AB.)
Ġermanja
2 486
TAC analitika
L-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 847/96 ma japplikax.
L-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 847/96 ma japplikax.
Greċja
308
Spanja
2 773
Irlanda
308
Franza
2 281
Portugall
2 773
Renju Unit
9 642
UE
20 571
TAC
Mhux rilevanti”
(4)
L-Anness IC huwa emendat kif ġej:
(a)
l-entrata għall-merluzz fiż-żona 3M tan-NAFO hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Merluzz
Gadus morhua
Żona
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Estonja
61 (18) (19)
Ġermanja
247 (18)
Latvja
61 (18) (19)
Litwanja
61 (18) (19)
Il-Polonja
209 (18) (19)
Spanja
796 (18)
Franza
110 (18)
Portugall
1 070 (18)
Ir-Renju Unit
521 (18)
UE
3 136 (18) (19)
TAC
5 500 (18) (19)
(b)
l-entrata għar-redfish fiż-żona 3LN tan-NAFO hija sostitwita b’dan li ġej:
„Speċi
:
Redfish
Sebastes spp.
Żona
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Estonja
173 (20) (21)
Ġermanja
119 (20)
Latvja
173 (20) (21)
Litwanja
173 (20) (21)
UE
638 (20) (21)
TAC
3 500 (20) (21)
(5)
Fl-Anness ID, l-entrata li tikkonċerna t-tonn fiż-żona tal-Oċean Atlantiku, fil-Lvant ta’ 45° W, u l-Mediterran hija sostitwita b’dan li ġej:
“Speċi
:
Tonn
Thunnus thynnus
Żona
:
L-Oċean Atlantiku, fil-Lvant ta’ 45° W, u l-Mediterran
(BFT/AE045 W)
Ċipru
70,18 (25)
Greċja
130,30
Spanja
2 526,06 (23) (25)
Franza
2 021,93 (23) (24) (25)
Italja
1 937,50 (25) (26)
Malta
161,34 (25)
Portugall
237,66
Stati Membri kollha
2,41 (22)
UE
7 087,38 (23) (24) (25) (26)
TAC
13 500
(6)
L-Appendiċi 1 għall-Anness IIA huwa emendat kif ġej:
(a)
Fit-tabella (b), il-kolonni li jikkonċernaw il-Ġermanja (DE) u l-Pajjiżi l-Baxxi (NL) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Irkaptu regolat
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0”
(b)
Fit-tabella (c), il-kolonna li tikkonċerna l-Irlanda (IE) hija sostitwita b’dan li ġej u l-kolonna li ġejja għall-Pajjiżi l-Baxxi (NL) hija miżjuda:
“Irkaptu regolat
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0 ”
(ċ)
Fit-tabella (d), il-kolonni li jikkonċernaw il-Ġermanja (DE) u Franza (FR) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Irkaptu regolat
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917 ”
(7)
L-Anness III huwa sostitwit b’dan li ġej:
“ANNESS III
Limiti kwantitattivi ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għal bastimenti tal-UE li jistadu f’ilmijiet ta’ pajjiżi terzi
Żona ta’ sajd
Sajd
Għadd ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd
Allokazzjoni ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd fost l-Istati Membri
Għadd massimu ta’ bastimenti preżenti f’kull ħin
Ilmijiet Norveġiżi u ż-żona tas-sajd madwar Jan-Mayen
Aringi fit-Tramuntana ta’ 62°00′ N
93 (27)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Speċijiet demersali, fit-Tramuntana ta’ 62°00′ N
80 (27)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Kavalli
97 (28)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Speċijiet industrijali, fin-Nofsinhar ta’ 62°00′ N
480 (27)
DK: 450, UK: 30
150
L-ilmijiet tal-Gżejjer Faroe
Is-sajd kollu bit-tkarkir b’bastimenti ta’ mhux aktar minn 180 pied fiż-żona bejn 12 u 21 mil mil-linji ta’ bażi tal-Gżejjer Faroe
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Sajd maħsub għall-merluzz u l-haddock bid-daqs minimu tal-malja ta’ 135 mm, ristrett għaż-żona fin-Nofsinhar ta’ 62°28′ N u fil-Lvant ta’ 6°30′ W
8 (29)
4
Sajd bit-tkarkir ’il barra minn 21 mil mil-linji bażi tal-Gżejjer Faroe. Fil-perijodi mill-1 ta’ Marzu sal-31 ta’ Mejju u mill-1 ta’ Ottubru sal-31 ta’ Diċembru, dawn il-bastimenti jistgħu joperaw fiż-żona bejn 61°20′ N u 62°00′ N u bejn 12 u 21 mil mil-linji ta’ bażi.
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Sajd bit-tkarkir ’il barra minn 21 mil mil-linji bażi tal-Gżejjer Faroe. Fil-perijodi mill-1 ta’ Marzu sal-31 ta’ Mejju u mill-1 ta’ Ottubru sal-31 ta’ Diċembru, dawn il-bastimenti jistgħu joperaw fiż-żona bejn 61°20′ N u 62°00′ N u bejn 12 u 21 mil mil-linji ta’ bażi.
70
DE: 8 (30), FR: 12 (30), UK: 0 (30)
20 (31)
Sajd bit-tkarkir maħsub għall-pollakkju (saithe) bid-daqs tal-malja minimu ta’ 120 mm u bil-possibilità li jintużaw ċineg fit-tond madwar ix-xkora tax-xibka.
70
22 (31)
Sajd għall-istokkafixx. L-għadd totali ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd jista’ jiżdied b’erba’ bastimenti sabiex jiffurmaw pari, jekk l-awtoritajiet tal-Gżejjer Faroe jintroduċu regoli speċjali dwar l-aċċess għal żona li tissejjaħ ‘iż-żona ewlenija tas-sajd għall-istokkafixx’.
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, FR: 5, UK: 5
20
Sajd bix-xlief
10
UK: 10
36
Kavalli
12
DK: 12
12
Aringi fit-Tramuntana ta’ 61°N
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
(8)
L-Anness IV huwa emendat kif ġej:
(a)
it-tabella fil-punt 2 hija sostitwita b’dan li ġej:
“Spanja
139
Franza
86
Italja
35
Ċipru
25
Malta
83
UE
368 ”
(b)
il-punti li ġejjin huma miżjuda:
“(4)
L-għadd massimu u l-kapaċità totali f’tunnellaġġ gross ta’ bastimenti tas-sajd ta’ kull Stat Membru li jistgħu jkunu awtorizzati jistadu għal, iżommu abbord, jittrażbordaw, jittrasportaw jew iħottu l-art tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran
Tabella A
Għadd ta’ bastimenti tas-sajd
Ċipru
Il-Greċja
L-Italja
Franza
Spanja
Malta
Bastimenti tas-sajd bit-tartarun
1
1
24
19
6
0
Bastimenti tas-sajd bil-konz
12
0
30
0
81
83
Dgħajsa tas-sajd bil-lixka
0
0
0
8
61
0
Xolfa tal-idejn
0
0
0
29
2
0
Bastiment tat-tkarkir
0
0
0
78 (***)
0
0
Sajd artiġjanali ieħor
0
256 (**)
0
87
33
0
Tabella B
Kapaċità totali f’tunnellaġġ gross
Ċipru
Il-Greċja
L-Italja
Franza
Spanja
Malta
Bastimenti tas-sajd bit-tartarun
51
260
(****)
4 826
1 608
0
Bastimenti tas-sajd bil-konz
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Dgħajsa tas-sajd bil-lixka
-
-
-
243
10 335,58
0
Xolfa tal-idejn
-
-
-
1 436
20,96
0
Bastiment tat-tkarkir
-
-
-
9 212
0
0
Sajd artiġjanali ieħor
-
3 343,21 (*****)
-
943
489,83
0
(5)
Għadd massimu ta’ nases awtorizzati għall-użu fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għas-sajd tat-tonn minn kull Stat Membru
Għadd ta’ nases
Spanja
6
Italja
6
Portugall
1
(6)
Il-kapaċità massima ta’ koltivazzjoni u ta’ tismin tat-tonn għal kull Stat Membru u l-input massimu ta’ tonn maqbud mis-selvaġġ li kull Stat Membru jista’ jalloka lill-istabbilimenti tiegħu tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran
Tabella A
Kapaċità massima tal-koltivazzjoni u tismin tat-tonn
Għadd ta’ stabbilimenti tal-akkwakultura
Kapaċità (f’tunnellati)
Spanja
14
11 852
Italja
15
13 000
Greċja
2
2 100
Ċipru
3
3 000
Malta
8
12 300
Tabella B
Input massimu ta’ tonn maqbud mis-salvaġġ (f’tunnellati)
Spanja
5 855
Italja
3 764
Greċja
785
Ċipru
2 195
Malta
8 768 ”
Artikolu 2
Emendament tar-Regolament (KE) Nru 754/2009
Fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 754/2009, il-punti li ġejjin huma miżjuda:
“(f)
il-grupp ta’ bastimenti tal-ibħra miftuħa li jtajru l-bandiera tal-Ġermanja, parteċipanti fis-sajd indikat fit-talba mill-Ġermanja tas-26 ta’ Marzu 2010 kif kompletata minn ittri li jġibu d-dati tad-9 ta’ April u tal-20 ta’ Mejju 2010, li jistadu għall-pollakkju (saithe) fil-Baħar tat-Tramuntana, fl-ilmijiet tal-UE taż-Żona IIa tal-ICES u fiż-żona fil-Punent tal-Iskozja bi xbieki tat-tkarkir b’malji ta’ 120 mm jew akbar;
(g)
il-grupp ta’ bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Irlanda, parteċipanti fis-sajd indikat fit-talba tal-Irlanda tas-26 ta’ Marzu 2010, li jistadu fil-Baħar Irlandiż matul il-perijodu li fih dawn il-bastimenti jistadu biss għall-Ksampu bi gradilja selettiva simili għal dik definita fl-Appendiċi 2 għall-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 43/2009;
(h)
il-grupp ta’ bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ Franza, parteċipanti fis-sajd indikat fit-talba minn Franza li ġġib id-data tal-24 ta’ Marzu 2010, kif kompletata minn ittri li jġibu d-dati tal-25 ta’ Marzu, id-29 ta’ Marzu, it-8 ta’ April u l-20 ta’ Mejju 2010, li jistadu għall-ispeċijiet tal-fond fiż-żona fil-Punent tal-Iskozja bi xbieki tat-tkarkir tal-qiegħ b’malji ta’ 110 mm jew akbar.”.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-punti (1) sa (5) u (8) tal-Artikolu 1 għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2010.
Il-punt (6) tal-Artikolu 1 kif ukoll l-Artikolu (2) għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Lulju 2010.