NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1169/2010
ze dne 10. prosince 2010
o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na doporučení Evropské agentury pro železnice ERA/REC/SAF/09-2009 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody doručené Komisi dne 18. září 2009,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Účelem zakotvení společné bezpečnostní metody (CSM) je vytvořit rámec pro vnitrostátní bezpečnostní orgány (vnitrostátní bezpečnostní orgány) s cílem harmonizovat jejich rozhodovací kritéria v celé Unii v souladu s čl. 17 odst. 4 směrnice 2004/49/ES. Metoda by měla umožnit vnitrostátním bezpečnostním orgánům posoudit shodu s požadavky jednotným způsobem.
(2)
Metoda CSM by měla zahrnovat všechny harmonizované požadavky a metody hodnocení, aby umožnila vnitrostátním bezpečnostním orgánům vydat provozovateli infrastruktury schválení z hlediska bezpečnosti, jež se týká přiměřenosti systému zajišťování bezpečnosti obecně, a jakékoliv schválení, které se týká sítě. Je rovněž pravděpodobné, že provozovatel infrastruktury požádá o část schválení, která se týká sítě, ve stejnou dobu, kdy na základě svého systému zajišťování bezpečnosti požádá o obecné schválení.
(3)
Vnitrostátní bezpečnostní orgány posuzují schopnost provozovatele infrastruktury dodržet veškeré požadavky nezbytné pro provoz obecně a pro provoz v konkrétní síti, na kterou se jím požadované schválení vztahuje, posouzením jeho systému zajišťování bezpečnosti na globální úrovni.
(4)
Jednotlivé vnitrostátní bezpečnostní orgány by měly zavést opatření, aby mohly přezkoumat, zda výsledky popsané v žádosti o schválení z hlediska bezpečnosti jsou po udělení schválení v praxi plněny a zda jsou průběžně dodržovány všechny nezbytné požadavky, jak je stanoveno v čl. 16 odst. 2 písm. f) a čl. 17 odst. 2 směrnice 2004/49/ES. Za účelem zaručení harmonizovaného přístupu vnitrostátních bezpečnostních orgánů v jednotlivých členských státech je třeba vyvinout režim dozoru po udělení schválení založený na klíčových základních zásadách.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeném v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti podle čl. 6 odst. 3 písm. b) směrnice 2004/49/ES.
Metoda CSM zahrnuje:
a)
postupy a kritéria pro posuzování žádostí o schválení z hlediska bezpečnosti podaných provozovateli infrastruktury podle čl. 11 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 2004/49/ES o bezpečnosti železnic, jež jsou stanoveny v příloze I a II tohoto nařízení;
b)
zásady pro dozor nad dodržováním požadavků směrnice 2004/49/ES poté, co vnitrostátní bezpečnostní orgán udělí schválení, jež jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
„dozorem“ se rozumí opatření zavedená vnitrostátním bezpečnostním orgánem za účelem kontroly výkonu v oblasti bezpečnosti poté, co udělil schválení z hlediska bezpečnosti.
Článek 3
Postupy pro posuzování žádostí
1. Při zkoumání žádostí o schválení z hlediska bezpečnosti podaných po vstupu tohoto nařízení v platnost uplatní vnitrostátní bezpečnostní orgány pro posuzování jejich shody s požadavky stanovenými ve směrnici 2004/49/ES postup stanovený v příloze I tohoto nařízení. Vnitrostátní bezpečnostní orgány rovněž použijí kritéria pro posuzování shody stanovená v příloze II tohoto nařízení.
2. Při posuzování mohou vnitrostátní bezpečnostní orgány přijímat závazky žadatelů k řízení rizik na základě smluv uzavřených s třetími stranami. Tyto smlouvy musí rovněž upřesnit způsob výměny informací potřebných k zajištění bezpečného provozu vozidel, zejména v oblastech týkajících se zajišťování údržby.
3. Má se za to, že výrobky či služby poskytované provozovatelům infrastruktury smluvními subjekty či dodavateli odpovídají bezpečnostním požadavkům, mají-li tyto smluvní subjekty, dodavatelé či výrobky k poskytování uvedených výrobků a služeb osvědčení vydaná v souladu s příslušnými systémy udělování osvědčení vytvořenými v souladu s správními předpisy Unie.
Článek 4
Dozor
Po udělení schválení z hlediska bezpečnosti dohlíží vnitrostátní bezpečnostní orgány na to, aby provozovatelé infrastruktury průběžně uplatňovali svůj systém zajišťování bezpečnosti, a uplatňují zásady dozoru stanovené v příloze III.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1169/2010
tal-10 ta' Diċembru 2010
dwar metodu komuni ta' sikurezza għall-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti sabiex tinkiseb awtorizzazzjoni tas-sikurezza ferrovjarja
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta' April 2004 fuq is-sigurtà tal-linji tal-ferrovija tal-Komunità u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 95/18/KE fuq l-għoti tal-liċenzi tal-impriżi tal-linji tal-ferrovija u d-Direttiva 2001/14/KE fuq l-allokazzjoni tal-kapaċità tal-infrastruttura tal-linji tal-ferrovija u l-intaxxar tal-piżijiet għall-użu tal-infrastruttura tal-linji tal-ferrovija u ċ-ċertifikazzjoni tas-sigurtà (Id-Direttiva tas-Sigurtà tal-Linji tal-Ferrovija) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 6(1)tagħha,
Wara li kkunsidrat ir-Rakkomandazzjoni ERA/REC/SAF/09-2009 mill-Aġenzija Ferrovjarja Ewropea, li kienet ikkonsenjata lill-Kummissjoni fit-18 ta' Settembru 2009, dwar metodu komuni ta' sikurezza (CSM) għall-valutazzjoni tal-konformità,
Billi:
(1)
L-iskop ta' dan il-metodu komuni ta' sikurezza (CSM) li għandu jiġi stabbilit huwa li jipprovdi qafas għall-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza (awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza) sabiex jarmonizzaw il-kriterji tat-teħid tad-deċiżjonijiet tagħhom mal-Unjoni kollha, skont l-Artikolu 17(4) tad-Direttiva 2004/49/KE. Dan jagħti l-possibbiltà lill-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza biex jivvalutaw il-konformità mar-rekwiżiti kollha b' mod uniformi.
(2)
Is-CSM għandu jinkludi r-rekwiżiti u l-metodi ta' valutazzjoni armonizzati kollha sabiex l-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza jkunu jistgħu joħorġu lill-amministratur tal-infrastruttura awtorizzazzjoni tas-sikurezza li tkopri l-adegwatezza tas-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza b’mod ġenerali u kwalunkwe awtorizzazzjoni speċifika għan-netwerk. Barra minn hekk, huwa probabbli li l-amministratur tal-infrastruttura se japplika għall-parti speċifika għan-netwerk tal-awtorizzazzjoni fl-istess ħin hekk kif japplika għal awtorizzazzjoni ġenerali bbażata fuq is-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza tiegħu.
(3)
L-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza jivvalutaw il-ħila ta' amministratur tal-infrastruttura sabiex ikun konformi mar-rekwiżiti kollha mitluba ħalli jopera b’mod ġenerali u fuq in-netwerk speċifiku li għalih qed ifittex awtorizzazzjoni billi jivvalutaw is-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza tiegħu fuq il-livell ta' sistema ta' ġestjoni fuq livell globali.
(4)
Kull awtorità tas-sikurezza nazzjonali jeħtieġ li tistabbilixxi arranġamenti sabiex teżamina jekk ir-riżultati deskritti fil-qosor fl-applikazzjoni għal awtorizzazzjoni tas-sikurezza hux qed jirriżultaw tassew waqt it-tħaddim, wara li tkun ingħatat l-awtorizzazzjoni, u jekk hemmx konformità fuq bażi kontinwa mar-rekwiżiti kollha meħtieġa, kif inhu mitlub mill-Artikolu 16(2)(f) u mill-Artikolu 17(2) tad-Direttiva2004/49/KE. Dan għalhekk jirrikjedi l-iżvilupp ta' sistema ta' superviżjoni għal wara l-għoti bbażata fuq prinċipji fundamentali ewlenin sabiex ikun żgurat approċċ armonizzat mill-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza f’kull Stat Membru individwali.
(5)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat li ġie stabbilit skont l-Artikolu 27(1) tad-Direttiva 2004/49/KE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi metodu komuni ta' sikurezza (CSM) għall-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti sabiex tinkiseb awtorizzazzjoni tas-sikurezza kif imsemmi fl-Artikolu 6(3)(b) tad-Direttiva 2004/49/KE.
Is-CSM jinkludi:
(a)
proċedura u kriterji għall-valutazzjoni tal-applikazzjonijiet għall-awtorizzazzjonijiet tas-sikurezza mill-amministraturi tal-infrastruttura, kif imsemmi fl-Artikolu 11(1)(a) u (b) tad-Direttiva 2004/49/KE, kif inhu stabbilit fl-Annessi I u II għal dan ir-Regolament,
(b)
prinċipji għas-superviżjoni tal-konformità mar-rekwiżiti tad-Direttiva 2004/49/KE wara li l-awtorità nazzjonali tas-sikurezza tkun tat l-awtorizzazzjoni, kif inhu stabbilit fl-Anness III għal dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, id-definizzjoni li ġejja għandha tapplika:
“superviżjoni” tfisser l-arranġamenti stabbiliti mill-awtorità nazzjonali tas-sikurezza sabiex tissorvelja l-prestazzjoni tas-sikurezza wara li tkun tat awtorizzazzjoni tas-sikurezza.
Artikolu 3
Proċeduri għall-valutazzjoni tal-applikazzjonijiet
1. Meta jeżaminaw applikazzjonijiet għall-awtorizzazzjonijiet tas-sikurezza mressqa wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, l-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza għandhom japplikaw il-proċedura stabbilita fl-Anness I għal dan ir-Regolament għall-valutazzjoni tal-konformità tagħhom mar-rekwiżiti fid-Direttiva 2004/49/KE. L-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza għandhom jużaw ukoll il-kriterji ta' valutazzjoni stabbiliti fl-Anness II għal dan ir-Regolament.
2. Waqt il-valutazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza jistgħu jaċċettaw impenji mill-applikanti li se jiġġestixxu r-riskji permezz tal-użu ta' kuntratti ma' partijiet terzi. Il-kuntratti għandhom jispeċifikaw ukoll l-iskambju ta' informazzjoni meħtieġa sabiex ikun żgurat it-tħaddim sikur tal-vetturi, speċjalment f’oqsma relatati mal-ġestjoni tal-manutenzjoni.
3. Għandu jkun preżunt li l-prodotti jew is-servizzi pprovduti mill-kuntratturi jew mill-fornituri lill-amministraturi tal-infrastruttura jkunu konformi mar-rekwiżiti tas-sikurezza jekk il-kuntratturi, il-fornituri jew il-prodotti jkunu ċċertifikati skont l-iskemi ta' ċertifikazzjoni rilevanti, stabbiliti skont il-leġiżlazzjoni tal-UE, għall-provvista ta' prodotti u ta' servizzi ta' din ix-xorta.
Artikolu 4
Superviżjoni
Wara li jagħtu awtorizzazzjoni tas-sikurezza, l-awtoritajiet nazzjonali tas-sikurezza għandhom jissuperviżjonaw l-applikazzjoni kontinwata min-naħa tal-amministraturi tal-infrastruttura tas-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza tagħhom u għandhom japplikaw il-prinċipji għas-superviżjoni stabbiliti fl-Anness III għal dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Dħul fis-Seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Diċembru 2010.