ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. července 2012
určené Španělsku a týkající se konkrétních opatření pro posílení finanční stability
(2012/443/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 písm. b) ve spojení s čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví možnost, aby byly vypracovány směry hospodářské politiky pro členské státy, jejichž měnou je euro.
(2)
V doporučení k národnímu programu reforem Španělska na rok 2012 a stanovisku k programu stability Španělska na období 2012-2015 (1) Rada doporučila, aby Španělsko „[u]skutečni[lo] reformu finančního sektoru a především dokonči[lo] probíhající restrukturalizaci bankovního sektoru tím, že se bude řešit situace zbývajících slabých institucí, navrh[lo] komplexní strategii s cílem účinně naložit se zděděnými aktivy v rozvahách bank a jasně vymezi[lo] přístup k financování a využití záložních opatření“.
(3)
Bohatá nabídka levného externího financování v prvním desetiletí 21. století byla ve Španělsku hybnou silou rozmachu domácí poptávky a aktiv založeného na úvěrech, který se soustředil zejména na odvětví nemovitostí. Španělský bankovní sektor byl nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v odvětví nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která následovala. V důsledku toho španělské banky, s výjimkou několika velkých a mezinárodně diverzifikovaných úvěrových institucí, do značné míry přišly o přístup k velkoobchodním trhům financování za přijatelných podmínek, a staly se tak vysoce závislými na refinancování Eurosystémem. Dopad snížení ratingu na dostupnost zajištění navíc značně omezil jejich úvěruschopnost.
(4)
Výrazný hospodářský pokles, k němuž došlo v posledních letech a který má velmi nepříznivý vliv na zaměstnanost a nezaměstnanost, podstatně zhoršil rozpočtovou situaci Španělska. Podle aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 je schodek veřejných financí v roce 2012 odhadován na 6,3 % HDP, přičemž program stability na rok 2012 a návrh zákona o rozpočtu na rok 2012 očekávaly schodek ve výši 5,3 % HDP. Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2011 na 68,5 % HDP a podle aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 se očekává, že se v roce 2012 zvýší na 80,9 % HDP a v roce 2013 na 86,8 %, za předpokladu nezměněné politiky, a ve všech letech tak překročí referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Rizika spojená s makroekonomickým scénářem a rozpočtovými cíli i s dalšími záchrannými finančními opatřeními mohou přispět k dalšímu nárůstu veřejného dluhu. Vzhledem k tomuto vývoji Rada dne 10. července 2012 vydala Španělsku v rámci postupu při nadměrném schodku doporučení, aby do roku 2014 odstranilo nadměrný schodek.
(5)
Španělské orgány přijaly k řešení problémů v bankovním sektoru řadu důležitých opatření. Patří mezi ně vyčištění rozvah bank, zvýšení minimálních kapitálových požadavků, restrukturalizace odvětví spořitelen a výrazné zvýšení požadavků na vytváření opravných položek k úvěrům souvisejícím s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy. Uvedená opatření však nestačila ke zmírnění tržního tlaku.
(6)
V únoru 2011 španělské orgány zvýšily minimální poměr kapitálu („capital principal“) na 8 % rizikově vážených aktiv bank a stanovily bankám lhůtu do září 2011, aby této nové úpravě vyhověly. Pro banky, které jsou závislejší na velkoobchodním financování a pro které je typický omezený přístup na trh, byl minimální poměr kapitálu zvýšen na 10 %. V únoru a květnu 2012 nové právní předpisy nařídily bankám, aby si vytvářely vyšší opravné položky a kapitálové rezervy vůči možným ztrátám ze splácených i nesplácených úvěrů pocházejících z aktiv v odvětví nemovitostí a stavebnictví vytvořených v minulosti. Celkový očekávaný objem těchto nových požadavků na opravné položky činí přibližně 84 miliard EUR.
(7)
K dubnu 2012 dosahoval celkový hrubý finanční příspěvek španělského státu (bez záruk na vydání dluhopisů) přibližně 15 miliard EUR. Kapitálová podpora byla poskytnuta prostřednictvím Fondu pro řádnou restrukturalizaci bank (Fondo de restructuración ordenada bancaria, FROB) s kapitálem ve výši 15 miliard EUR, z čehož 9 miliard EUR již bylo splaceno. Stát rovněž poskytl záruky za přednostní dluhopisy vydané bankami ve výši okolo 86 miliard EUR (z této celkové částky jsou dosud nevyužité záruky ve výši asi 58 miliard EUR). Přestože FROB dosud zbývala kapacita ve výši trojnásobku jeho kapitálového přídělu, nebude podpora veřejného sektoru postačovat k tomu, aby poskytla dostatečně velkou podporu pro požadované systémové vyčištění bankovního sektoru.
(8)
Obavy ohledně potřeby další rekapitalizace bankovního sektoru přispěly ke zvyšujícímu se tržnímu tlaku na španělské vládní dluhopisy. Na přelomu června a července 2012 výnosy státních dluhopisů značně překročily 500 bazických bodů, a zvýšily tak náklady na financování španělského státu. Kvůli rostoucí úrokové zátěži je úkol konsolidace veřejných financí ve Španělsku a nápravy nadměrného schodku ještě obtížnější. Komplexní restrukturalizace a rekapitalizace bankovního sektoru je proto významnou součástí zmenšování tlaku na veřejné finance.
(9)
Dne 25. června 2012 španělské orgány oficiálně požádaly o finanční pomoc v souvislosti s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací španělského bankovního sektoru. O pomoc se žádá na základě podmínek finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského nástroje finanční stability. Poskytovaná pomoc je podmíněna specifickými závazky finančního sektoru, jak je stanoveno v memorandu o porozumění sjednaném mezi španělskou vládou a Komisí ve spojení s Evropskou centrální bankou (ECB) a Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) za technického přispění Mezinárodního měnového fondu (MMF). Zahrne jak podmínky zaměřené na banky, v souladu s pravidly o státní podpoře, a horizontální podmínky. Souběžně bude Španělsko povinno plně dodržovat své závazky a povinnosti v rámci postupu při nadměrném schodku a doporučení k nápravě makroekonomické nerovnováhy v rámci evropského semestru.
(10)
Zvýšení dlouhodobé odolnosti španělského bankovního sektoru má zásadní význam pro zachování finanční stability ve Španělsku a zamezení rozšíření finančních obtíží na ostatní ekonomiky eurozóny, a tedy pro zabránění nepříznivým důsledkům pro řádné fungování ekonomiky a hospodářské a měnové unie. Zásadní opatření dosud přijatá k řešení těchto problémů nebyla zcela dostačující. Jsou proto nutná další opatření. Španělsko by zejména mělo provést další specifická opatření, která budou účinně řešit aktiva z minulosti, obnoví tržní financování, sníží závislost bank na likviditní podpoře centrální banky a posílí mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení.
(11)
V rámci celkové strategie má klíčový význam účinné řešení problému aktiv z minulosti tím, že se bude požadovat jednoznačné vyjmutí problematických aktiv bank, které jsou příjemci podpory, z jejich rozvah. To by se mělo týkat zejména úvěrů souvisejících s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy. Takové vyjmutí by odstranilo zbylé pochyby o kvalitě rozvah bank a umožnilo by jim lépe vykonávat jejich funkci finančního zprostředkování.
(12)
Zvýšení transparentnosti rozvah bank tímto způsobem může dále usnadnit řádné zmenšení expozice bank vůči odvětví nemovitostí, obnovilo by tržní financování a snížilo závislost bank na likviditní podpoře centrální banky.
(13)
Pro zajištění řádného rámce pro španělský bankovní sektor je nutné posílit mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení. Efektivní strategie by měla zahrnovat změny zaměřené na posílení regulačního a dohledového rámce se zohledněním zkušeností z finanční krize. V souladu s osvědčenými mezinárodními postupy by také měly být posíleny mechanismy správy a řízení společností,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Komise se po konzultaci s ECB, EBA a MMF dohodla se španělskými orgány na konkrétních podmínkách politiky finančního sektoru spojených s finanční pomocí. Tyto podmínky jsou stanoveny v memorandu o porozumění, jež podepíše Komise a španělské orgány. Podrobné finanční podmínky jsou stanoveny ve smlouvě o finanční pomoci.
Španělsko přiměřeně rekapitalizuje a důkladně restrukturalizuje svůj bankovní systém. V tomto smyslu Španělsko vyvine za koordinace s Komisí a za konzultace s ECB strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost španělských bank, která určí, jak zajistit schopnost bank působit bez další státní podpory. Uvedená strategie bude upřesněna v memorandu o porozumění, přičemž v ní budou podrobněji rozpracovány politické podmínky zakotvené v tomto rozhodnutí.
2. Klíčovými složkami této strategie jsou reforma slabých segmentů španělského bankovního sektoru a posílení regulačního a dohledového rámce bankovního sektoru.
3. Reforma slabých segmentů španělského bankovního sektoru sestává z těchto tří prvků:
a)
určení kapitálových potřeb jednotlivých bank pomocí komplexního přezkumu kvality aktiv bankovního sektoru a zátěžových testů jednotlivých bank na základě uvedeného přezkumu kvality aktiv. Podle výsledků zátěžových testů budou banky, které potřebují kapitálovou injekci, rozděleny do tří různých skupin. Každá skupina bude muset předložit plán restrukturalizace a plán řešení problémů, jakož i veškerá doplňující a následná opatřenív souladu s memorandem o porozumění;
b)
rekapitalizace, restrukturalizace nebo řádné řešení problémů slabých bank na základě plánů řešení případného nedostatku kapitálu identifikovaného zátěžovým testem. Tyto plány budou vycházet ze zásad životaschopnosti ve spojení s minimalizací nákladů pro daňové poplatníky (sdílení zátěže) a s omezením narušení hospodářské soutěže. Za tímto účelem Španělsko přijme právní předpisy s cílem i) umožnit provádění opatření s podřízenými závazky, včetně závazných způsobů sdílení zátěže, ii) posílit rámec pro řešení problémů bank tak, aby obsahoval odpovídající pravomoci k řešení problémů pro FROB a Fond pro záruku vkladů (Fondo de Garantía de Dépositos, FGD), a to při zohlednění regulačního návrhu EU týkajícího se řízení krizí a řešení problémů bank, včetně zvláštních nástrojů pro řešení stiuace neživotaschopných bank;
c)
u bank, kterým je pro jejich rekapitalizaci poskytována veřejná podpora, oddělení aktiv a převod znehodnocených aktiv na externí společnost spravující aktiva s cílem dosáhnout realizace jejich dlouhodobé hodnoty. Španělsko za podrobných konzultacích s Komisí, ECB a EBA a za technické pomoci MMF vypracuje komplexní legislativní rámec pro zřízení a fungování společnosti spravující aktiva tak, aby tato mohla být plně zprovozněna v listopadu 2012.
4. V zájmu zajištění řádného rámce pro bankovní sektor Španělsko rovněž posílí regulační a dohledový rámec, správu a řízení. Strategie a podmíněnost, komplexně upravená v memorandu o porozumění, zahrnují mimo jiné tato opatření:
a)
španělským úvěrovým institucím se uloží povinnost zvýšit poměr svého kmenového kapitálu tier 1 nejméně na 9 % podle definice kapitálu stanovené v rámci přezkumu rekapitalizace provedeného EBA;
b)
španělským úvěrovým institucím se uloží povinnost od 1. ledna 2013 uplatňovat definici kapitálu stanovenou nařízením o kapitálových požadavcích;
c)
přezkoumá se právní rámec pro opravné položky k úvěrům. Španělské orgány na základě zkušeností z finanční krize zejména předloží návrhy na reformu stálého rámce pro opravné položky k úvěrům se zohledněním dočasných opatření zavedených v minulých měsících, jakož i rámce EU pro účetnictví;
d)
provozní nezávislost Banco de España se dále posílí; v souladu s mezinárodními doporučeními a standardy se na Banco de España převedou pravomoci ministerstva hospodářství k ukládání sankcí a vydávání licencí ve vztahu k bankovnímu sektoru;
e)
na základě interního auditu se dále posílí dohledové postupy Banco de España;
f)
v zájmu zamezení možným střetům zájmu se přezkoumají mechanismy správy a řízení agentur finanční záchranné sítě (FROB a FGD);
g)
posílí se pravidla správy a řízení odvětví spořitelen a bank ve vlastnictví spořitelen;
h)
ochrana spotřebitelů a právní předpisy v oblasti cenných papírů se změní tak, že se omezí prodej nástrojů podřízeného dluhu (nebo nástrojů nekrytých FGD) bankami nekvalifikovaným neprofesionálním klientům, a posílí se sledování dodržování předpisů příslušnými orgány;
i)
budou přijata opatření k minimalizaci nákladů restrukturalizace bank pro daňové poplatníky. Po rozdělení ztrát držitelům kapitálových podílů budou španělské orgány vyžadovat opatření ke sdílení nákladů od držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu v bankách, které obdrží kapitál z veřejných prostředků;
j)
budou přijaty závazky ke stanovení horních hranic platů členů řídících a dozorčích rad všech bank, které obdrží pomoc státu;
k)
zdokonalí se veřejný registr dlužníků.
5. Orgány poskytují Komisi, ECB, EBA a MMF za podmínek přísné důvěrnosti údaje nezbytné ke sledování bankovního sektoru.
6. Komise bude ve spojení s ECB a EBA pravidelně ověřovat, zda jsou plněny politické podmínky, na něž je finanční pomoc vázána, na základě misí a pravidelných čtvrtletních zpráv španělských orgánů. Činnosti FROB v rámci programu budou pravidelně sledovány.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 23. července 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-23 ta’ Lulju 2012
indirizzata lil Spanja dwar miżuri speċifiċi biex tiġi rinfurzata l-istabbiltà finanzjarja
(2012/443/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 136(1)(b) flimkien mal-Artikolu 126(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 136(1)(b) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi l-possibbiltà li jiġu stabbiliti linji gwida ekonomiċi speċifiċi għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
(2)
Fir-rakkomandazzjoni tiegħu dwar il-Programm Nazzjonali ta’ Riforma ta’ Spanja għall-2012 u l-opinjoni tiegħu dwar il-programm ta’ stabbiltà ta’ Spanja għall-2012-2015 (1), il-Kunsill irrakkomanda li Spanja għandha tieħu azzjoni biex “timplementa r-riforma tas-settur finanzjarju, b’mod partikolari tikkumplementa r-ristrutturar tas-settur bankarju li għaddej bħalissa billi tindirizza s-sitwazzjoni ta’ istituzzjonijiet dgħajfa li għad fadal, u tressaq strateġija komprensiva biex tindirizza effettivament l-assi ta’ legati fuq il-karti tal-bilanċ tal-banek, u tiddefinixxi pożizzjoni ċara dwar il-finanzjament u l-użu ta’ faċilitajiet ta’ salvagwardja”.
(3)
Id-disponibbiltà abbundanti ta’ finanzjament estern bi prezz baxx fi Spanja fis-snin 2000 tat lok għal domanda interna stimulata mill-kreditu u boom ta’ assi ikkonċentrati b’mod partikolari fis-settur immobiljari. Is-settur bankarju Spanjol ġie affettwat ħażin meta nfaqgħet il-bużżieqa tas-settur immobiljari u tal-konstruzzjoni u mir-riċessjoni ekonomika konsegwenti. B’riżultat ta’ dan, bl-eċċezzjoni ta’ għadd żgħir ta’ istituzzjonijiet tal-kreditu kbar u diversifikati internazzjonalment, il-banek Spanjoli tilfu l-biċċa l-kbira tal-aċċess għas-swieq tal-finanzjament tal-operaturi b’termini affordjabbli u, għaldaqstant, saru dipendenti ħafna fuq ir-rifinanzjament tal-Eurosistema. Barra minn hekk, il-kapaċità tal-banek Spanjoli biex jieħdu self ġiet limitata severament mill-impatt ta’ klassifikazzjoni aktar baxxa fuq id-disponibbiltà kollaterali.
(4)
Il-kontrazzjoni mdaqqsa tal-ekonomija f’dawn l-aħħar snin, li qed taffettwa l-impjiegi u l-qgħad b’mod negattiv ħafna, iddeterjorat b’mod sostanzjali l-pożizzjoni baġitarja fi Spanja. Skont aġġornament mis-servizzi tal-Kummissjoni tat-Tbassir tar-Rebbiegħa 2012, id-defiċit ġenerali tal-gvern huwa pprojettat għal 6,3 % tal-PDG fl-2012, li jitqabbel ma’ defiċit mistenni ta’ 5,3 % tal-PDG fil-programm ta’ stabbiltà tal-2012 u l-abbozz tal-liġi tal-baġit tal-2012. Id-dejn pubbliku gross tela’ għal 68,5 % tal-PDG fl-2011, u skont l-aġġornament mis-servizzi tal-Kummissjoni tat-Tbassir tar-Rebbiegħa 2012, mistenni jitla’ f’daqqa għal 80,9 % tal-PDG fl-2012 u għal 86,8 % fl-2013, abbażi ta’ xenarju ta’ ebda bidla fil-politika, u għalhekk ikun qabeż il-valur ta’ referenza tat-Trattat fis-snin kollha. Ir-riskji li hemm marbuta max-xenarju makroekonomiku u l-miri baġitarji, kif ukoll mal-miżuri addizzjonali ta’ salvataġġ finanzjarju, jistgħu jikkontribwixxu għal iktar żieda fid-dejn pubbliku. Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, fl-10 ta’ Lulju 2012 il-Kunsill ħareġ rakkomandazzjoni lil Spanja taħt il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (PŻE) biex sal-2014 ittemm is-sitwazzjoni attwali ta’ defiċit eċċessiv.
(5)
L-awtoritajiet Spanjoli ħadu għadd ta’ miżuri importanti biex jiġu indirizzati l-problemi fis-settur bankarju. Dawn il-miżuri jinkludu tindifa tal-karti tal-bilanċ tal-banek, żieda tar-rekwiżiti kapitali minimi, ristrutturar tas-settur bankarju tat-tfaddil, żieda sinifikanti fir-rekwiżiti ta’ proviżjonament għal self relatat mal-iżvilupp tas-settur immobiljari (Real Estate Development - RED) u għal assi preklużi. Dawn il-miżuri, madankollu, ma kinux suffiċjenti biex itaffu l-pressjoni tas-suq.
(6)
Fi Frar 2011, l-awtoritajiet Spanjoli għollew ir-rekwiżit tal-proporzjon minimu tal-kapital (“capital principal”) għal 8 % tal-assi tal-bank ippeżati għar-riskju u lill-banek tawhom sa Settembru 2011 biex jikkonformaw ma’ dan ir-regolament il-ġdid. Għall-banek li huma aktar dipendenti fuq il-finanzjament tal-operaturi u kkaratterizzati minn aċċess limitat għas-suq il-proporzjon minimu tal-kapital żdied għal 10 %. Fi Frar u Mejju tal-2012, leġiżlazzjoni ġdida esiġiet li l-banek jibnu proviżjonijiet u bafers kapitali ogħla kontra telf possibbli fuq self produttiv u self improduttiv fuq l-istokk akkumulat ta’ assi tas-settur tal-kostruzzjoni u dak immobiljari. Il-volum kumplessiv mistenni ta’ dawn ir-rekwiżiti l-ġodda ta’ proviżjonament ammontaw għal madwar EUR 84 biljun.
(7)
Minn April 2012, it-total tal-kontribuzzjoni finanzjarja grossa mill-Istat Spanjol (esklużi l-garanziji fuq il-ħruġ ta’ bonds) ammonta għal madwar EUR 15-il biljun. L-appoġġ kapitali ġie pprovdut permezz tal-Fond għar-Ristrutturar Xieraq tal-Banek (Fund for Orderly Bank Restructuring - FROB) mogħni b’kapital ta’ EUR 15-il biljun, li minnhom EUR 9 biljun kienu diġà tħallsu. L-Istat ipprovda wkoll garanziji għal bonds bankarji privileġġati li nħarġu minn banek li jammontaw għal madwar EUR 86 biljun (minn dan it-total, madwar EUR 58 biljun f’garanziji kienu pendenti). Għalkemm il-FROB kien għad baqagħlu kapaċità ta’ finanzjament ta’ tliet darbiet daqs l-allokazzjoni kapitali tiegħu, l-appoġġ disponibbli mis-settur pubbliku domestiku mhux se jkun biżżejjed biex jipprovdi protezzjoni kbira biżżejjed għat-twettiq tat-tindif meħtieġ tas-sistema kollha tas-settur bankarju.
(8)
Tħassib dwar il-ħtieġa għal rikapitalizzazzjoni ulterjuri tas-settur bankarju kkontribwixxa għal pressjonijiet tas-suq dejjem jiżdiedu fuq il-bonds tal-gvern Spanjol. Ir-rendiment tal-bonds sovrani laħqu livelli li jaqbżu sew il-500 punti bażi lejn l-aħħar ta’ Ġunju 2012 u l-bidu ta’ Lulju 2012, u b’hekk żied l-ispejjeż tal-finanzjament għad-dejn sovran Spanjol. Il-piż dejjem jikber tal-imgħax ikompli jkabbar l-isfida tal-konsolidazzjoni tal-finanzi pubbliċi fi Spanja u l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv. Għalhekk, ir-ristrutturazzjoni u r-rikapitalizzazzjoni komprensivi tas-settur bankarju huma element importanti fit-tnaqqis tal-pressjoni fuq il-finanzi pubbliċi.
(9)
Fil-25 ta’ Ġunju 2012, l-awtoritajiet Spanjoli talbu uffiċjalment assistenza finanzjarja fil-kuntest tar-ristrutturazzjoni u r-rikapitalizzazzjoni tas-settur bankarju Spanjol. L-assistenza qed tintalab skont it-termini tal-Assistenza Finanzjarja għar-Rikapitalizzazzjoni tal-Istituzzjonijiet Finanzjarji mill-Faċilita Ewropea ta’ Stabbilità Finanzjarja. L-assistenza pprovduta hija soġġetta għal kundizzjonalità speċifika għas-settur finanzjarju, kif previst fil-Memorandum ta’ Qbil (MtQ) innegozjat bejn il-Gvern Spanjol u l-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE), bl-assistenza teknika tal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI). Dan ser jinkludi kemm kondizzjonalità speċifika għall-banek f’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna Statali kif ukoll kondizzjonalità orizzontali. B’mod parallell, Spanja ser ikollha tikkonforma kompletament mal-impenji u l-obbligi tagħha skont il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv u r-rakkomandazzjonijiet biex jiġu indirizzati l-iżbilanċi makroekonomiċi fi ħdan il-qafas tas-Semestru Ewropew.
(10)
Iż-żieda fir-reżiljenza tas-settur bankarju Spanjol fuq terminu twil hija kritika biex tiġi ppreżervata l-istabbiltà finanzjarja fi Spanja u jiġi llimitat it-tifrix tal-istress finanzjarju f’ekonomiji oħrajn taż-żona tal-euro u, għaldaqstant jiġu evitati l-effetti ħżiena fuq il-funzjonament xieraq tal-ekonomija u tal-unjoni ekonomika u monetarja. Il-miżuri sinifikanti li ttieħdu s’issa biex jindirizzaw dawn il-problemi ma kinux għalkollox suffiċjenti. Għalhekk huma meħtieġa aktar miżuri. B’mod partikolari, Spanja għandha timplimenta miżuri speċifiċi addizzjonali biex tittratta l-assi akkumulati b’mod effettiv, tirrestawra l-finanzjament abbażi tas-suq, tnaqqas id-dipendenza tal-banek fuq appoġġ ta’ likwidità mill-bank ċentrali, u biex isaħħaħ il-mekkaniżmi tal-identifikazzjoni tar-riskji u tal-immaniġġjar tal-kriżijiet.
(11)
Bħala parti mill-istrateġija kumplessiva, huwa essenzjali li tittratta l-assi akkumulati b’mod effettiv billi tesiġi segregazzjoni ċara tal-assi problematiċi ta’ banek megħjuna mill-karti tal-bilanċ tal-banek. Dan għandu japplika, b’mod partikolari, għal self relatat mal-RED u mal-assi preklużi. Segregazzjoni ta’ dan it-tip tneħħi kwalunkwe dubju li jkun baqa’ dwar il-kwalità tal-karti tal-bilanċ tal-banek, u b’hekk ikunu jistgħu jwettqu l-funzjoni tagħhom ta’ intermedjazzjoni finanzjarja.
(12)
Barra minn hekk, it-titjib fit-trasparenza tal-karti tal-bilanċ tal-banek b’dan il-mod jista’ jiffaċilita tnaqqis xieraq tal-iskoperturi tal-banek għas-settur immobiljari, jerġa’ jibda l-finanzjamant ibbażat fuq is-suq, u jnaqqas id-dipendenza tal-banek fuq appoġġ ta’ likwidità mill-bank ċentrali.
(13)
L-iżgurar ta’ qafas sod għas-settur bankarju Spanjol jesiġi li jissaħħu l-mekkaniżmi tal-identifikazzjoni tar-riskji u tal-immaniġġjar tal-kriżijiet. Strateġija effettiva għandha tinkludi bidliet li jkollhom l-għan li jsaħħu l-qafas regolatorju u ta’ sorveljanza, filwaqt li jqisu l-esperjenzi tal-kriżi finanzjarja. Barra minn hekk, il-governanza korporattiva għandha tissaħħaħ skont l-aqwa prattiki internazzjonali,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mal-BĊE, l-ABE u l-FMI, ftehmet mal-awtoritajiet Spanjoli l-kundizzjonijiet ta’ politika speċifika għas-settur finanzjarju mehmużin mal-assistenza finanzjarja. Dawk il-kondizzjonijiet huma stabbiliti fil-MtQ li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u l-awtoritajiet Spanjoli. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti fi Ftehim dwar Faċilita’ ta’ Assistenza Finanzjarja.
Spanja għandha tirrikapitalizza b’mod xieraq u tirristruttura bl-akbar reqqa s-sistema bankarja tagħha. F’dak ir-rigward, Spanja għandha tiżviluppa b’koordinazzjoni mal-Kummissjoni Ewropea, u b’konsultazzjoni mal-BĊE strateġija għall-istruttura, il-funzjonament u l-vijabbiltà futuri tal-banek Spanjoli li tidentifika kif se jiġi żgurat li huma kapaċi joperaw mingħajr appoġġ ulterjuri mill-istat. Din l-istrateġija ser tiġi speċifikata aktar fil-MtQ, bi żvilupp ulterjuri tal-kundizzjonijiet ta’ politika inkorportati f’din id-Deċiżjoni.
2. Il-komponenti ewlenin ta’ din l-istrateġija għandhom ikunu bidla radikali fil-partijiet dgħajfa tas-settur bankarju Spanjol u tisħiħ tal-oqfsa regolatorji u ta’ sorveljanza għas-settur bankarju.
3. Il-bidla radikali fil-partijiet dgħajfa tas-settur bankarju Spanjol għandha tkun magħmula minn dawn it-tliet elementi:
(a)
l-identifikazzjoni ta’ ħtiġijiet kapitali ta’ kull bank individwali permezz ta’ analiżi komprensiva tal-kwalità tal-assi tas-settur bankarju u test tal-istress bank b’bank, abbażi ta’ dik l-analiżi tal-kwalità tal-assi. Abbażi tar-riżultati tas-simulazzjonijiet ta’ kriżi, il-banek li jeħtieġu injezzjoni kapitali ser jitpoġġew fi tliet ġruppi differenti. Kull grupp ser ikun soġġett għall-obbligu li jippreżenta pjani ta’ ristrutturar u risoluzzjoni, u għall-miżuri komplementari u sussegwenti kollha, kif previst fil-MtQ;
(b)
ir-rikapitalizzazzjoni, ir-ristrutturar u/jew ir-riżoluzzjoni b’mod xieraq ta’ banek dgħajfa, abbażi ta’ pjanijiet biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat fit-test tal-istress. Dawn il-pjani ser ikunu bbażati fuq il-prinċipji ta’ vijabbilta’, jimminimizzaw l-ispiża għal min iħallas it-taxxa (kondiviżjoni tal-piżijiet) u jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għal dak il-għan, Spanja ser tadotta leġislazzjoni biex (i) tippermetti l-implimentazzjoni ta’ Eżerċizzji ta’ Responsabbiltà Subordinata, inkluż il-forom obbligatorji ta’ kondiviżjoni tal-piżijiet, u (ii) jiġi aġġornat il-qafas ta’ risoluzzjoni tal-banek sabiex jiġu inkorporati s-setgħat ta’ risoluzzjoni rilevanti għall-FROB u l-Fond għall-Garanzija tad-Depożiti (FGD), u b’kont meħud tal-proposta regolatorja tal-UE dwar ġestjoni ta’ kriżi u r-risoluzzjoni tal-banek, inkluż għodda speċjali għar-risoluzzjoni ta’ banekk mhux vijabbli;
(c)
is-segregazzjoni tal-assi f’dawk il-banek li jirċievu appoġġ pubbliku fl-isforz tar-rikapitalizzazzjoni tagħhom u t-trasferiment tagħhom tal-assi danneġġati lil Kumpanija Maniġerjali tal-Assi (KMA) esterna, biex jilħqu l-valur fit-tul tagħhom. Spanja, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-ABE u bl-assistenza teknika tal-FMI, ser tħejji qafas legislattiv komprensiv għall-istabbiliment u l-funzjonament tal-KMA, sabiex tagħmilha kompletament operattiva sa Novembru 2012.
4. Sabiex jiġi żgurat qafas sod għas-settur bankarju, Spanja għandha ssaħħaħ ukoll l-oqfsa regolatorji u ta’ sorveljanza kif ukoll tirrinforza l-governanza. L-istrateġija u l-kundizzjonalità, li hija speċifikata b’mod komprensiv fil-MtQ, għandha fost l-oħrajn tinkludi l-miżuri li ġejjin:
(a)
teħtieġ mill-istituzzjonijiet tal-kreditu Spanjoli li jżidu l-proporzjon tagħhom ta’ Grad 1 ta’ Ekwità Komuni tal-anqas għal 9 % skont id-definizzjoni tal-kapital stabbilita fl-eżerċizzju ta’ rikapitalizzazzjoni tal-ABE;
(b)
teħtieġ, mill-1 ta’ Jannar 2013, li l-istituzzjonijiet tal-kreditu Spanjoli japplikaw id-definizzjoni ta’ kapital stabbilita fir-Regolament dwar ir-Rekwiżiti Kapitali (Capital Requirements Regulation - CRR);
(c)
l-analiżi mill-ġdid tal-qafas legali għall-proviżjonament tat-telf mis-self. B’mod partikolari, abbażi tal-esperjenzi tal-kriżi finanzjarja, l-awtoritajiet Spanjoli għandhom jagħmlu proposti biex iġeddu l-qafas permanenti għall-proviżjonament tat-telf mis-self, filwaqt li jqisu l-miżuri temporanji introdotti matul dawn l-aħħar xhur, kif ukoll il-qafas tal-kontabilità tal-UE;
(d)
it-tisħiħ ulterjuri tal-indipendenza operazzjonali tal-Banco de España; f’konformità mar-rakkomandazzjonijiet u standards internazzjonali, bit-trasferiment tas-setgħat ta’ sanzjonar u ta’ liċenzjar tal-Ministeru tal-Ekonomija fir-rigward tas-settur bankarju lill-Banco de España;
(e)
it-tisħiħ ulterjuri tal-proċeduri ta’ sorveljanza tal-Banco de España abbażi ta’ awditjar intern;
(f)
ir-reviżjoni tal-arranġamenti ta’ governanza tal-aġenziji li joffru sikurezza finanzjarja (il-FROB u l-FGD - il-Fond ta’ Garanzija tad-Depożiti) biex jiġu evitati kunflitti ta’ interess potenzjali;
(g)
it-tisħiħ tar-regoli dwar il-governanza tas-settur bankarju tat-tfaddil u tal-banek li huma proprjetà tal-banek tat-tfaddil;
(h)
l-emendar tal-leġiżlazzjoni dwar il-protezzjoni tal-konsumatur u dwar it-titoli biex tillimita l-bejgħ mill-banek ta’ strumenti ta’ dejn subordinarju (jew stumenti mhux koperti mill-FGD) lil klijenti bl-imnut mhux kwalifikati, u t-tisħiħ tal-monitoraġġ tal-konformità mill-awtoritajiet;
(i)
it-teħid ta’ passi biex tiġi minimizzata l-ispiża għal min iħallas it-taxxa tar-ristrutturar tal-banek. Wara l-allokazzjoni tat-telf lit-titolari tal-ekwità, l-awtoritajiet Spanjoli ser jeħtieġu miżuri ta’ kondiviżjoni tal-piż minn detenturi ta’ kapital ibridu u detenturi tad-dejn subordinarju f’banek li jirċievu kapital pubbliku;
(j)
l-impenn biex jiġu llimitati l-livelli tal-paga tal-membri tal-bord eżekuttiv u dak superviżorju tal-banek kollha megħjuna mill-Istat;
(k)
it-tisħiħ tar-reġistru tal-kreditu pubbliku ser jissaħħaħ.
5. L-awtoritajiet ser jipprovdu lill-Kummissjoni, il-BĊE, l-ABE u l-FMI, taħt kundizzjonijiet stretti ta’ kunfidenzjalità, id-data meħtieġa għall-monitoraġġ tas-settur bankarju.
6. Il-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-BĊE u l-ABE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kundizzjonijijet ta’ politika marbutin mal-assistenza finanzjarja jiġu sodisfatti permezz ta’ missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Spanjoli kull tliet xhur. Il-monitoraġġ tal-attivitajiet tal-FROB fil-kuntest tal-programm ser isir b’mod regolari.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Lulju 2012.