SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/65/EU
ze dne 20. října 2010
o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/6/ES ze dne 18. února 2002 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich (4) vyžaduje, aby členské státy přijaly některé standardizované formuláře (dále jen „formuláře FAL“) s cílem usnadnit dopravu, jak je stanoveno v Úmluvě Mezinárodní námořní organizace (IMO) o usnadnění mezinárodní námořní dopravy (dále jen „úmluva FAL“), přijaté dne 9. dubna 1965, v platném znění.
(2)
V zájmu usnadnění námořní dopravy a omezení administrativní zátěže pro společnosti provozující lodní dopravu je třeba v nejvyšší možné míře zjednodušit a harmonizovat ohlašovací formality vyžadované právními předpisy Unie a členských států. Tato směrnice by se však neměla nijak dotýkat povahy a obsahu požadovaných informací a neměla by zavádět žádné další požadavky na ohlašování pro lodě, na něž se tato povinnost již nevztahuje podle právních předpisů použitelných v členských státech. Měla by se zabývat výhradně tím, jak je možno postupy informování zjednodušit a harmonizovat a jak je možno zefektivnit shromažďování informací.
(3)
Předávání údajů požadovaných při připlutí do přístavu nebo při odplutí z něj podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES ze dne 27. listopadu 2000 o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel (6), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (7), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (přepracované znění) (8) a případně podle Mezinárodního předpisu o námořní přepravě nebezpečného zboží, přijatého v roce 1965, v platném znění se vztahuje na informace požadované formuláři FAL. Proto pokud tyto informace odpovídají požadavkům uvedených právních předpisů, mělo by být akceptováno, aby byly poskytovány na formulářích FAL.
(4)
Má-li dojít ke zjednodušení, musí právní předpisy Unie vzhledem ke globálnímu rozměru námořní dopravy zohledňovat požadavky IMO.
(5)
Členské státy by měly prohloubit spolupráci mezi příslušnými orgány, jako jsou celní orgány, orgány ochrany hranic, orgány veřejného zdraví a dopravní orgány, s cílem i nadále zjednodušovat a harmonizovat ohlašovací formality v rámci Unie a co nejefektivněji využívat elektronického předávání údajů a systémů výměny informací, aby k odstranění překážek v námořní dopravě došlo pokud možno současně a aby byl vytvořen evropský prostor námořní dopravy bez překážek.
(6)
Měly by být k dispozici podrobné statistiky o námořní dopravě, které umožní vyhodnotit účinnost a potřebnost politických opatření k usnadnění námořní dopravy v Unii, s přihlédnutím k tomu, že by na členské státy neměly být kladeny další zbytečné požadavky na shromažďování statistických údajů a že by měl být plně využíván Eurostat. Pro účely této směrnice je důležité, aby byly sbírány relevantní údaje týkající se lodní dopravy uvnitř Unie nebo lodí, které zastavují v přístavech ve třetích zemích nebo ve svobodných pásmech.
(7)
Pro lodní společnosti by mělo být snazší využívat status „schválené pravidelné námořní linky“ v souladu s cílem sdělení Komise ze dne 21. ledna 2009 nazvaného „Sdělení a akční plán týkající se vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek“.
(8)
Co nejdříve a nejpozději od 1. června 2015 by se měly v široké míře využívat elektronické prostředky předávání údajů pro všechny ohlašovací formality, a to na základě mezinárodních norem vypracovaných úmluvou FAL, je-li to možné. S cílem usnadnit a urychlit předávání informací, kterých může být velké množství, je třeba tam, kde je to možné, plnit ohlašovací formality elektronicky. V rámci Unie by měly být informace předávány na formulářích FAL v tištěné podobě pouze výjimečně a měly by být akceptovány pouze po omezenou dobu. Členské státy se vybízejí k tomu, aby administrativními prostředky, včetně finančních pobídek, podporovaly používání elektronické podoby ohlašování. Z výše uvedených důvodů by se výměna informací mezi příslušnými orgány členských států měla uskutečňovat elektronicky. Aby se tento vývoj usnadnil a aby se zajistilo plynulé fungování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, měly by být elektronické systémy ve větší míře technicky interoperabilní, a to pokud možno do stejného dne.
(9)
Subjekty zabývající se obchodem a dopravou by měly mít možnost podávat informace a dokumenty ke splnění ohlašovacích formalit ve standardizované podobě v rámci jednotného elektronického portálu. Jednotlivé údaje by měly být vždy poskytovány pouze jednou.
(10)
Systémy SafeSeaNet zřízené na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie by měly zjednodušit příjem, výměnu a distribuci informací mezi informačními systémy členských států v oblasti námořní činnosti. S cílem usnadnit námořní dopravu a snížit s ní související administrativní zátěž by měl být systém SafeSeaNet interoperabilní s jinými systémy Unie pro ohlašovací formality. Systém SafeSeaNet by měl být používán pro další výměnu informací pro usnadnění námořní dopravy. V systému SafeSeaNet by nemělo být nutné uvádět ohlašovací formality týkající se informací pro výhradně vnitrostátní účely.
(11)
Při přijímání nových opatření Unie by mělo být zajištěno, aby členské státy mohly zachovat elektronické předávání údajů a nebylo po nich požadováno použití formulářů v tištěné podobě.
(12)
Výhod spojených s elektronickým přenosem údajů lze v plné míře využívat pouze tehdy, probíhá-li mezi SafeSeaNet, e-Customs a elektronickými systémy pro zadávání a vyvolávání údajů plynulá a efektivní komunikace. Přitom by se v první řadě mělo využít platných norem, aby se omezila administrativní zátěž.
(13)
Formuláře FAL jsou pravidelně aktualizovány. Tato směrnice by proto měla odkazovat na platnou verzi těchto formulářů. Veškeré informace požadované právními předpisy členských států nad rámec požadavků úmluvy FAL by měly být sdělovány v podobě vypracované na základě norem úmluvy FAL.
(14)
Touto směrnicí by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (9), nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (10), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (11), ani vnitrostátní předpisy v oblasti hraničních kontrol v případě členských států, které neuplatňují schengenské acquis o hraničních kontrolách, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex) (12).
(15)
Za účelem standardizace elektronického předávání informací, a aby se usnadnila námořní doprava, měly by členské státy rozšířit využívání elektronických prostředků pro předávání údajů podle odpovídajícího harmonogramu a měly by ve spolupráci s Komisí projednat možnost harmonizace využívání elektronických prostředků pro předávání údajů. Za tímto účelem by se měla zohlednit práce řídící skupiny na vysoké úrovni pro systém SafeSeaNet v souvislosti s plánem rozvoje SafeSeaNet, jakmile bude přijat, a konkrétní požadavky na financování a příslušné přidělení finančních prostředků Unie pro rozvíjení elektronického předávání údajů.
(16)
Lodě plavící se mezi přístavy nacházejícími se na celním území Unie je třeba osvobodit od povinnosti zasílat informace uvedené na formulářích FAL, pokud nepocházejí z přístavu nacházejícího se mimo uvedené území nebo ze svobodného pásma s kontrolním režimem I ve smyslu celních předpisů, ani se v nich nezastavují nebo do nich nepřiplouvají, aniž jsou tím dotčeny platné právní předpisy Unie a informace, které členské státy mohou požadovat v zájmu ochrany vnitřního pořádku a bezpečnosti a k prosazování právních předpisů v oblasti cel, daní, přistěhovalectví, životního prostředí nebo hygieny.
(17)
Výjimky ze správních formalit by mělo být možné udělit i na základě nákladu převáženého lodí, a nikoliv pouze na základě místa určení nebo místa vyplutí lodě. To je nezbytné v zájmu minimalizace dodatečných formalit v případě lodí, které zastavují v přístavu ve třetí zemi nebo ve svobodném pásmu. Komise by měla tuto otázku posoudit ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování této směrnice.
(18)
Je třeba zavést nový dočasný formulář s cílem harmonizovat údaje požadované podle předběžného prohlášení o bezpečnosti stanoveného v nařízení (ES) č. 725/2004.
(19)
Překážkou pro rozvoj sítě námořních pobřežních cest jsou často jazykové požadavky jednotlivých států. Členské státy by měly v souladu s mezinárodní praxí všemi prostředky usilovat o usnadnění písemné a ústní komunikace v námořní dopravě mezi členskými státy za účelem nalezení společných způsobů komunikace.
(20)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přílohu k této směrnici. Je zvláště důležité, aby Komise prováděla v rámci přípravných prací vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(21)
Různé právní předpisy Unie, které vyžadují například předběžné ohlašovací formality při vstupu do přístavu, jako je směrnice 2009/16/ES, mohou stanovit rozdílné lhůty pro splnění těchto předběžných ohlašovacích formalit. Komise by měla přezkoumat možnost zkrácení a harmonizace těchto lhůt a využít výhod stávajícího pokroku v oblasti elektronického zpracování údajů v rámci zprávy Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování této směrnice, která by měla, je-li to vhodné, obsahovat legislativní návrh.
(22)
Ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování této směrnice by měla Komise posoudit, do jaké míry by bylo vhodné, aby se účel této směrnice, jejímž cílem je zjednodušit správní formality pro lodě připlouvající do přístavů členských států nebo z nich odplouvající, rozšířil i na vnitrozemské oblasti v okolí těchto přístavů, zejména na říční dopravu, za účelem rychlejšího a plynulejšího pohybu námořní lodní dopravy do vnitrozemí a v zájmu trvalého vyřešení problému přetížení námořních přístavů a jejich okolí.
(23)
Jelikož cílů této směrnice, zejména harmonizovaného zjednodušení námořní dopravy v rámci Unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodů rozsahu a účinků uvedeného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie není v případech, v nichž je provedení směrnice ze zeměpisných důvodů bezpředmětné, toto provedení povinné. Proto se požadavky této směrnice nevztahují na ty členské státy, které nemají žádné přístavy, do nichž mohou lodě spadající do oblasti působnosti této směrnice běžně vplouvat.
(25)
Opatření stanovená v této směrnici přispívají k dosažení cílů lisabonské agendy.
(26)
Přístup do SafeSeaNet a do jiných elektronických systémů by měl být regulován, aby byla zajištěna ochrana obchodních a důvěrných informací, a neměly by jím být dotčeny platné právní předpisy na ochranu obchodních údajů, a pokud se týká ochrany osobních údajů, ani směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (13) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (14). Členské státy a orgány a instituce Unie by měly ochraně obchodních a důvěrných informací prostřednictvím vhodných systémů kontroly přístupu věnovat zvláštní pozornost.
(27)
V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (15) se členské státy vybízejí k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními členských států, a aby je zveřejnily.
(28)
V zájmu srozumitelnosti by měla být směrnice 2002/6/ES nahrazena touto směrnicí,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Účelem této směrnice je zjednodušit a harmonizovat správní postupy používané v námořní dopravě standardizací elektronického předávání informací a racionalizací ohlašovacích formalit.
2. Tato směrnice se vztahuje na ohlašovací formality použitelné v námořní dopravě pro lodě připlouvající do přístavů v členských státech a odplouvající z nich.
3. Tato směrnice se nevztahuje na lodě osvobozené od ohlašovacích formalit.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
a)
„ohlašovacími formalitami“ informace stanovené v příloze, které v souladu s platnými právními předpisy členského státu musí být pro správní a procesní účely poskytnuty při připlutí lodě do přístavu nebo odplutí lodě z přístavu v tomto členském státě;
b)
„úmluvou FAL“ Úmluva Mezinárodní námořní organizace o usnadnění mezinárodní námořní dopravy, přijatá dne 9. dubna 1965, v platném znění;
c)
„formuláři FAL“ normalizované formuláře, jak jsou uvedeny v úmluvě FAL;
d)
„lodí“ jakékoli námořní plavidlo nebo loď;
e)
„SafeSeaNet“ systém Unie pro výměnu informací na moři, jak je stanoven ve směrnici 2002/59/ES;
f)
„elektronickým přenosem údajů“ se rozumí proces přenosu digitálně kódovaných informací za použití upravitelného strukturovaného formátu, který lze přímo používat k ukládání a zpracování počítačem.
Článek 3
Harmonizace a koordinace ohlašovacích formalit
1. Každý členský stát přijme opatření, jimiž zajistí, aby byly ohlašovací formality v členském státě požadovány harmonizovaným a koordinovaným způsobem.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy vypracuje mechanismy pro harmonizaci a koordinaci ohlašovacích formalit v Unii.
Článek 4
Hlášení před připlutím do přístavu
V souladu se zvláštními ustanoveními o ohlašování obsaženými v platných právních předpisech Unie nebo mezinárodních právních předpisech použitelných pro námořní dopravu a závazných pro členské státy, včetně ustanovení o kontrole osob a zboží, zajistí členské státy, aby velitel nebo jiná osoba řádně oprávněná provozovatelem lodě podal příslušnému orgánu určenému členským státem před připlutím do přístavu v tomto členském státě hlášení s informacemi požadovanými podle ohlašovacích formalit:
a)
nejméně 24 hodin předem nebo
b)
nejpozději v době, kdy loď opouští předchozí přístav, pokud doba plavby trvá méně než 24 hodin, nebo
c)
není-li přístav, kde se má loď zastavit, znám nebo je-li změněn v průběhu plavby, jakmile je tato informace dostupná.
Článek 5
Elektronické předávání údajů
1. Členské státy akceptují plnění ohlašovacích formalit v elektronické podobě a jejich předávání prostřednictvím jednotného portálu co nejdříve a nejpozději ode dne 1. června 2015.
Tento jednotný portál propojující SafeSeaNet, e-Customs a jiné elektronické systémy je místem, kde jsou poskytovány veškeré informace v souladu s touto směrnicí, a to vždy pouze jednou, a dále zpřístupněny příslušným orgánům a členským státům.
2. Aniž je dotčena příslušná podoba stanovená v úmluvě FAL, musí být podoba uvedená v odstavci 1 v souladu s článkem 6.
3. Vyžadují-li právní předpisy Unie ohlašovací formality, musí být elektronické systémy uvedené v odstavci 1 v míře nutné pro řádné fungování jednotného portálu zavedeného podle odstavce 1 interoperabilní, dostupné a slučitelné se systémem SafeSeaNet zřízeným v souladu se směrnicí 2002/59/ES a tam, kde je to vhodné, s počítačovými systémy stanovenými rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod (16).
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení o celních a hraničních kontrolách obsažená v nařízení (EHS) č. 2913/92 a nařízení (ES) č. 562/2006, konzultují členské státy s hospodářskými subjekty a informují Komisi o dosaženém pokroku podle postupů stanovených v rozhodnutí č. 70/2008/ES.
Článek 6
Výměna údajů
1. Členské státy zajistí, aby informace obdržené na základě ohlašovacích formalit stanovených v právním předpisu Unie byly vloženy do jejich vnitrostátních systémů SafeSeaNet a aby důležité části těchto informací byly zpřístupněny ostatním členským státům prostřednictvím systému SafeSeaNet. Nestanoví-li členský stát jinak, nevztahuje se toto ustanovení na informace obdržené podle nařízení (EHS) č. 2913/92, nařízení (EHS) č. 2454/93, nařízení (ES) č. 562/2006 a nařízení (ES) č. 450/2008.
2. Členské státy zajistí, aby k informacím obdrženým v souladu s odstavcem 1 měly na požádání přístup příslušné vnitrostátní orgány.
3. Vzor elektronické podoby zpráv, který se má používat v rámci systémů SafeSeaNet podle odstavce 1, se stanoví v souladu s článkem 22a směrnice 2002/59/ES.
4. Členské státy mohou poskytnout příslušný přístup k informacím uvedeným v odstavci 1 prostřednictvím buď vnitrostátního jednotného portálu s využitím elektronického systému pro výměnu informací, nebo vnitrostátních systémů SafeSeaNet.
Článek 7
Informace ve formulářích FAL
Členské státy akceptují pro splnění ohlašovacích formalit formuláře FAL. Členské státy smějí přijímat informace požadované v souladu s právním předpisem Unie v tištěné podobě pouze do 1. června 2015.
Článek 8
Důvěrnost
1. Členské státy v souladu s platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy přijmou nezbytná opatření k zajištění důvěrnosti obchodních nebo jiných důvěrných informací vyměněných v souladu s touto směrnicí.
2. Členské státy zejména dbají na zajištění ochrany obchodních údajů shromážděných podle této směrnice. Pokud jde o osobní údaje, dbají na to, aby dodržovaly směrnici 95/46/ES. Orgány a jiné subjekty Unie dbají o to, aby dodržovaly nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 9
Výjimky
Členské státy zajistí, aby lodě, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2002/59/ES a které se plaví mezi přístavy nacházejícími se na celním území Unie, ale nepocházejí z přístavu nacházejícího se mimo toto území nebo ze svobodného pásma s kontrolním režimem I ve smyslu celních předpisů ani se v nich nezastavují ani do nich neodplouvají, byly osvobozeny od povinnosti poskytovat informace obsažené ve formulářích FAL, aniž jsou dotčeny příslušné právní předpisy Unie a možnost členských států vyžadovat na formulářích FAL informace uvedené v bodech 1 až 6 části B přílohy této směrnice, které jsou nezbytné z důvodu zajištění vnitřního pořádku a bezpečnosti a prosazování právních předpisů v oblasti cel, daní, přistěhovalectví, životního prostředí a hygieny.
Článek 10
Postup pro přijímání změn
1. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přílohu této směrnice, aby zajistila, že budou zohledněny veškeré změny formulářů FAL, které provede IMO. Tyto změny nesmějí mít za následek rozšíření oblasti působnosti této směrnice.
2. V případě aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto článku se použijí postupy stanovené v článcích 11, 12 a 13.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 10 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 18. listopadu 2010. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhé období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 12.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 12 a 13.
Článek 12
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 10 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomocí, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v původní dvouměsíční lhůtě nebo případně prodloužené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím původní dvouměsíční lhůty nebo případně prodloužené lhůty, pokud Evropský parlamentu i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 14
Provedení
1. Členské státy do 19. května 2012 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí jejich znění Komisi.
Použijí tyto předpisy ode dne 19. května 2012.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 15
Zpráva
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě do 19. listopadu 2013 zprávu o uplatňování této směrnice, v níž uvede mimo jiné:
a)
zda je možné rozšířit zjednodušující opatření zavedená touto směrnicí i na vnitrozemskou vodní dopravu;
b)
zda jsou říční informační služby kompatibilní s postupem elektronického předávání údajů uvedeným v této směrnici;
c)
informace o pokroku při harmonizaci a koordinaci ohlašovacích formalit, kterého bylo dosaženo v souladu s článkem 3;
d)
zda je možné odstranit nebo zjednodušit formality u lodí, které zastavují v přístavech ve třetích zemích nebo ve svobodných pásmech;
e)
dostupné údaje o pohybech lodí uvnitř Unie nebo o lodích zastavujících v přístavech třetích zemí nebo ve svobodných pásmech.
Tato zpráva je v případě potřeby doplněna legislativním návrhem.
Článek 16
Zrušení směrnice 2002/6/ES
Směrnice 2002/6/ES se zrušuje od 19. května 2012. Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici.
Článek 17
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 20. října 2010.
DIRETTIVA TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL 2010/65/UE
tal-20 ta’ Ottubru 2010
dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għal bastimenti li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri u li tħassar id-Direttiva 2002/6/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kunsill Ewropew Ekonomiku u Soċjali (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2002/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Frar 2002 dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għall-bastimenti li jkunu waslu u/jew li jkunu qed jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri tal-Komunità (4) teħtieġ li l-Istati Membri jaċċettaw ċerti formoli standardizzati (formoli FAL) sabiex jiġi ffaċilitat it-traffiku, kif definit mill-Konvenzjoni tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (IMO) għall-Faċilitazzjoni tat-Traffiku Marittimu Internazzjonali (Konvenzjoni FAL) adottata fid-9 ta’ April 1965, kif emendata.
(2)
Għall-faċilitazzjoni tat-trasport marittimu u sabiex jitnaqqsu l-piżijiet amministrattivi għall-kumpaniji tal-vapuri, il-formalitajiet ta’ rappurtar meħtieġa mill-atti legali tal-Unjoni u mill-Istati Membri jridu jiġu simplifikati u armonizzati kemm jista’ jkun. Madankollu, din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għax-xorta u l-kontenut tat-tagħrif meħtieġ, u m’għandha tintroduċi l-ebda rekwiżit addizzjonali ta’ rappurtar għall-vapuri li m’għandhomx diġà dan l-obbligu skont il-leġislazzjoni applikabbli fl-Istati Membri. Għandha tittratta biss dwar kif jistgħu jiġu ssimplifikati u armonizzati l-proċeduri għat- tagħrif, u dwar kif it- tagħrif jista’ jinġabar b’mod aktar effettiv.
(3)
It-trażmissjoni tad-data meħtieġa mal-wasla fi u/jew tluq minn portijiet skont id-Direttiva 2000/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta’ Novembru 2000 dwar il-faċilitajiet tal-akkoljenza fil-portijiet għall-iskart iġġenerat mill-bastimenti u għall-fdalijiet mill-merkanzija (5), id-Direttiva 2002/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta’ Ġunju 2002 li tistabbilixxi sistema għall-monitoraġġ u l-informazzjoni dwar it-traffiku tal-bastimenti fil-Komunità (6), ir-Regolament (KE) Nru 725/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar it-titjib fis-sigurtà fuq il-bastimenti u fil-portijiet (7), id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port (8), u, fejn ikun il-każ, il-Kodiċi Marittimu Internazzjonali tal-Merkanzija Perikoluża adottat fl-1965, bl-emendi adottati għalih u li daħlu fis-seħħ, tkopri l-informazzjoni meħtieġa mill-formoli FAL. Għalhekk, fejn dan it-tagħrif ikun jikkorrispondi għar-rekwiżiti tal-atti legali msemmijin hawn fuq, il-formoli FAL għandhom jiġu aċċettati biex jipprovduh.
(4)
Fid-dawl tad-dimensjoni globali tat-trasport marittimu, l-atti legali tal-Unjoni għandhom jieħdu kont tar-rekwiżiti tal-IMO jekk is-simplifikazzjoni għandha sseħħ.
(5)
L-Istati Membri għandhom iżidu l-koperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti bħall-awtoritajiet tad-dwana, tal-kontroll fuq il-fruntieri, tas-saħħa pubblika u tal-awtoritajiet tat-trasport biex jibqgħu jissimplifikaw u jarmonizzaw il-formalitajiet ta’ rappurtar fl-Unjoni u jużaw bil-mod l-aktar effiċjenti s-sistemi elettroniċi tat-trażmissjoni tad-data u tal-iskambju tat- tagħrif, bil-ħsieb, kemm jista’ jkun, simultanjament, tal-eliminazzjoni tal-ostakli għat-trasport marittimu u l-kisba ta’ spazju tat-trasport marittimu Ewropew mingħajr ostakli.
(6)
Għandha tkun disponibbli statistika dettaljata dwar it-trasport marittimu biex jiġu vvalutati l-effiċjenza, u ssir stima tal-ħtieġa, ta’ miżuri ta’ politika li jimmiraw lejn il-faċilitazzjoni tat-traffiku marittimu fi ħdan l-Unjoni, billi jiġi kkunsidrat il-bżonn li ma jinħolqux rekwiżiti addizzjonali mhux meħtieġa fir-rigward tal-ġbir ta’ statistika mill-Istati Membri u biex isir użu sħiħ tal-Eurostat. Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, ikun importanti li tinġabar data relevanti rigward it-traffiku/iċ-ċaqliq tal-vapuri fi ħdan l-Unjoni u/jew vapuri li jidħlu f’portijiet ta’ pajjiżi terzi jew żoni ħielsa.
(7)
Għandu jkun iktar faċli għall-kumpaniji tat-tbaħħir li jibbenefikaw mill-istatus ta’ “servizz tat-tbaħħir regolari awtorizzat” b’konformità mal-objettiv tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-21 ta’ Jannar 2009 bl-isem “Komunikazzjoni u pjan ta’ azzjoni bil-ħsieb li tiġi stabbilita żona Ewropea tat-trasport marittimu mingħajr barrieri”.
(8)
Għandu jsir użu estensiv mill-mezzi elettroniċi tat-trażmissjoni tad-data għall-formalitajiet kollha ta’ rappurtar fl-iqsar żmien possibbli u mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju 2015, abbażi tal-istandards internazzjonali żviluppati mill-Konvenzjoni FAL, kull meta dan ikun prattikabbli. Sabiex tiġi razzjonalizzata u aċċelerata t-trażmissjoni ta’ ammonti potenzjalment kbar ħafna ta’ tagħrif, għandu jintuża format elettroniku għall-formalitajiet ta’ rappurtar, kull meta dan ikun prattikabbli. Fi ħdan l-Unjoni, il-provvista ta’ tagħrif f’formuli tal-FAL fuq il-karta għandha tkun l-eċċezzjoni u dawn għandhom jiġu aċċettati biss għal perjodu limitat ta’ żmien. L-Istati Membri huma mħeġġa jużaw mezzi amministrattivi, inklużi inċentivi ekonomiċi, biex jippromwovu l-użu ta’ formati elettroniċi. Għar-raġunijiet imsemmijin hawn fuq, l-iskambju ta’ tagħrif bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandu jseħħ b’mod elettroniku. Sabiex jiġi ffaċilitat dan l-iżvilupp, is-sistemi elettroniċi jeħtieġ li jkunu aktar interoperabbli teknikament u kemm jista’ jkun sal-istess data ta’ skadenza biex jiġi żgurat funzjonament bla xkiel tal-ispazju tat-trasport marittimu Ewropew mingħajr ostakli.
(9)
Il-partijiet involuti fil-kummerċ u t-trasport għandhom ikunu kapaċi jgħaddu tagħrif u dokumenti standardizzati permezz ta’ “single window” elettronika biex jaqdu l-formalitajiet ta’ rappurtar. Elementi ta’ data individwali għandhom jiġu ppreżentati darba.
(10)
Is-sistemi SafeSeaNet, stabbiliti fil-livell nazzjonali u fil-livell tal-Unjoni għandhom jiffaċilitaw ir-riċezzjoni, l-iskambju u d-distribuzzjoni tal-informazzjoni bejn is-sistemi tal-informazzjoni tal-Istati Membri fir-rigward tal-attivitajiet marittimi. Biex jiġi ffaċilitat it-trasport marittimu u biex jonqsu l-piżijiet amministrattivi għat-trasport marittimu, is-sistema SafeSeaNet għandha tkun interoperabbli ma’ sistemi oħra tal-Unjoni għal formalitajiet ta’ rappurtar. Is-sistema SafeSeaNet għandha tintuża għal skambju addizzjonali ta’ tagħrif għall-faċilitazzjoni tat-trasport marittimu. Il-formalitajiet ta’ rappurtar rigward tagħrif unikament għal finijiet nazzjonali m’għandhomx għalfejn jiġu introdotti fis-sistema SafeSeaNet.
(11)
Fl-adozzjoni ta’ miżuri ġodda tal-Unjoni, irid jiġi żgurat li l-Istati Membri jistgħu jżommu t-trażmissjoni elettronika tad-data u mhumiex meħtieġa jużaw il-karta.
(12)
Il-benefiċċji kollha ta’ trażmissjoni tad-data elettronika jistgħu jinkisbu biss fejn ikun hemm komunikazzjoni mingħajr xkiel u effettiva bejn is-sistema SafeSeaNet, l-e-Customs u s-sistemi elettroniċi biex tiddaħħal jew tittieħed id-data. Għal dan il-għan, sabiex jiġu limitati l-piżijiet amministrattivi, għandu jsir rikors fl-ewwel istanza għall-istandards applikabbli.
(13)
Il-formoli FAL huma aġġornati regolarment. Din id-Direttiva għalhekk għandha tirreferi għall-verżjoni ta’ dawn il-formoli li tkun fis-seħħ. Kwalunkwe tagħrif meħtieġ mil-leġislazzjoni tal-Istati Membri li jmur lil hinn mir-rekwiżiti tal-Konvenzjoni FAL għandu jiġi kkomunikat f’format li għandu jiġi żviluppat abbażi tal-istandards tal-Konvenzjoni FAL.
(14)
Din id-Direttiva m’għandhiex taffettwa r-Regolament tal-Kunsll (KEE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (9), ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (10), ir-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2006 li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta’ persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen) (11), jew leġislazzjoni nazzjonali fil-qasam tal-kontroll tal-fruntieri għal dawk l-Istati Membri li ma japplikawx l-acquis ta’ Schengen dwar il-kontroll tal-fruntieri, u r-Regolament (KE) Nru 450/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2008 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (Kodiċi Doganali Modernizzat) (12).
(15)
Fl-interess tal-istandardizzazzjoni tat-trażmissjoni ta’ tagħrif elettroniku u għall-faċilitazzjoni tat-trasport marittimu, l-Istati Membri għandhom jestendu l-użu ta’ mezzi elettroniċi għat-trażmissjoni tad-data skont skeda ta’ żmien adegwata, u f’koperazzjoni mal-Kummissjoni, għandhom jiddiskutu l-possibbiltà tal-armonizzazzjoni tal-użu ta’ mezzi elettroniċi għat-trażmissjoni tad-data. Għal dan l-għan għandha tingħata konsiderazzjoni għall-ħidma tal-Grupp ta’ Tmexxija ta’ Livell Għoli għas-sistema SafeSeaNet fir-rigward tal-pjan direzzjonali tas-SafeSeaNet, meta jiġi adottat, u għar-rekwiżiti ta’ finanzjament konkreti u l-allokazzjoni rispettiva tal-mezzi finanzjarji tal-Unjoni għall-iżvilupp tat-trażmissjoni elettronika tad-data.
(16)
Il-vapuri li joperaw bejn portijiet li jinsabu fit-territorju doganali tal-Unjoni għandhom ikunu eżenti mill-obbligu li jibagħtu t- tagħrif imsemmi fil-formoli FAL, ladarba l-vapuri ma jiġux minn port, ma jidħlux f’port jew ma jkunux sejrin lejn port barra dan it-territorju jew żona ħielsa suġġetta għall-modalitajiet ta’ kontroll tat-tip I fil-kuntest tal-leġislazzjoni doganali, mingħajr preġudizzju għall-atti legali applikabbli tal-Unjoni u għat-tagħrif li l-Istati Membri jistgħu jitolbu biex jipproteġu l-ordni u s-sigurtà interni u biex jinfurzaw il-liġijiet doganali, fiskali, tal-immigrazzjoni, ambjentali jew tas-sanità.
(17)
Għandhom ikunu wkoll permessi eżenzjonijiet mill-formalitajiet amministrattivi fuq il-bażi tal-merkanzija tal-vapur, mhux biss fuq il-bażi tad-destinazzjoni tagħha u/jew il-post ta’ tluq. Dan huwa meħtieġ biex jiġi żgurat li formalitajiet addizzjonali għall-vapuri li jkunu daħlu f’port ta’ pajjiż terz jew ta’ żona ħielsa jiġu minimizzati. Il-Kummissjoni għandha teżamina din il-kwistjoni fil-qafas tar-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament ta’ din id-Direttiva.
(18)
Huwa meħtieġ li tiġi introdotta formola ġdida temporanja bil-għan li jiġu armonizzati l-informazzjoni meħtieġa għad-Dikjarazzjoni ta’ Sikurezza minn qabel, prevista mir-Regolament (KE) Nru 725/2004.
(19)
Ir-rekwiżiti ta’ lingwa nazzjonali huma sikwit ostaklu għall-iżvilupp tan-netwerk marbut mat-tbaħħir max-xtajta. L-Istati Membri għandhom jagħmlu kull sforz possibbli biex jiffaċilitaw komunikazzjoni bil-miktub u bil-fomm fit-traffiku marittimu bejn l-Istati Membri, f’konformità mal-prattika internazzjonali, bil-ħsieb li jinstab mezz komuni ta’ komunikazzjoni.
(20)
Huwa xieraq li l-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti ta’ delega konformement mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-Annessi ta’ din id-Direttiva. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet xierqa waqt il-ħidma ta’ tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti.
(21)
L-atti legali varji tal-Unjoni li jeħtieġu, pereżempju, formalitajiet ta’ notifika minn qabel mad-dħul fil-portijiet, bħad-Direttiva 2009/16/KE, jistgħu jimponu skadenzi differenti għat-twettiq ta’ dawn il-formalitajiet ta’ notifika minn qabel. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-possibbiltà li tqassar u tarmonizza dawn l-iskadenzi, waqt li tieħu vantaġġ tal-progress li jkun għaddej fl-ipproċessar elettroniku tad-data fil-qafas tar-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament ta’ din id-Direttiva li għandu jinkludi, jekk ikun il-każ, proposta leġislattiva.
(22)
Fil-qafas tar-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament ta’ din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tqis kemm l-iskop ta’ din id-Direttiva, jiġifieri s-simplifikazzjoni tal-formalitajiet amministrattivi għall-vapuri li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet ta’ Stati Membri, għandu jiġi estiż għal żoni interni ta’ dawn il-portijiet, partikolarment għat-trasport fuq ix-xmajjar, bil-ħsieb li jkun hemm moviment imħaffef u mingħajr xkiel tat-traffiku marittimu intern u soluzzjoni dejjiema għall-konġestjoni fil-portijiet marittimi u l-madwar.
(23)
Ladarba l-għanijiet ta’ din id-Direttiva, b’mod partikolari l-faċilitazzjoni tat-trasport marittimu b’mod armonizzat fl-Unjoni kollha, ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Istati Membri u jistgħu għalhekk, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tieħu miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit fl-Artikolu msemmi, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawn l-għanijiet.
(24)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, fejn traspożizzjoni ta’ direttiva ma tagħmilx sens għal raġunijiet ta’ ġeografija, din it-traspożizzjoni mhix obbligatorja. Għalhekk, ir-rekwiżiti previsti f’din id-Direttiva mhumiex rilevanti għal Stati Membri li m’għandhomx portijiet li fihom normalment jistgħu jidħlu vapuri li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(25)
Il-miżuri previsti minn din id-Direttiva jikkontribwixxu sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-Aġenda ta’ Liżbona.
(26)
L-aċċess għas-SafeSeaNet u għal dawn is-sistemi elettroniċi għandu jiġi regolat sabiex jitħares it-tagħrif kummerċjali u kunfidenzjali, mingħajr preġudizzju għal-liġi applikabbli dwar il-protezzjoni ta’ data kummerċjali u, fir-rigward ta’ data personali, għad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ din id-data (13) u għar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-entitajiet tal-Komunità u dwar il-moviment liberu ta’ din id-data (14). L-Istati Membri u l-istituzzjonijiet u l-entitajiet tal-Unjoni għandhom jagħtu attenzjoni partikolari lill-ħtieġa ta’ protezzjoni għat-tagħrif kummerċjali u kunfidenzjali permezz ta’ aċċess xieraq għas-sistemi ta’ kontroll.
(27)
Skont il-punt 34 tal-Ftehim Interistituzzjonali dwar it-tfassil aħjar tal-liġijiet (15), l-Istati Membri huma mħeġġa li jfasslu, għalihom stess u fl-interess tal-Unjoni, it-tabelli tagħhom, li, safejn ikun possibbli, juru l-korrelazzjoni bejn din id-Direttiva u l-miżuri ta’ traspożizzjoni, u biex jagħmluhom pubbliċi.
(28)
Fl-interessi taċ-ċarezza, id-Direttiva 2002/6/KE għandha tiġi sostitwita minn din id-Direttiva,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. L-iskop ta’ din id-Direttiva huwa li jiġu simplifikati u armonizzati l-proċeduri amministrattivi applikati għat-trasport marittimu billi tagħmel it-trażmissjoni elettronika ta’ informazzjoni standard u billi tirrazzjonalizza l-formalitajiet ta’ rappurtar.
2. Din id-Direttiva għandha tapplika għall-formalitajiet ta’ rappurtar applikabbli għat-trasport marittimu għal vapuri li jaslu f’portijiet jew iħallu portijiet li jinsabu fl-Istati Membri.
3. Din id-Direttiva m’għandiex tapplika għal vapuri li huma eżenti minn formalitajiet ta’ rappurtar.
Artikolu 2
Definizzjonjiet
Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“formalitajiet ta’ rappurtar” tfisser it-tagħrif stabbilit fl-Anness, li skont il-leġislazzjoni applikabbli fi Stat Membru, għandu jiġi pprovdut għal finijiet amministrattivi u proċedurali meta vapur jasal fi jew jitlaq minn port ta’ dak l-Istat Membru;
(b)
“Konvenzjoni FAL” tfisser il-Konvenzjoni tal-IMO dwar il-Faċilitazzjoni tat-Traffiku Marittimu Internazzjonali, adotatta fid-9 ta’ April 1965, hekk kif emendata;
(c)
“formoli FAL” tfisser il-formoli standardizzati, kif previst fil-Konvenzjoni FAL;
(d)
“vapur” tfisser kull bastiment marittimu jew opra marittima;
(e)
“SafeSeaNet” tfisser is-sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni marittima tal-Unjoni kif definita fid-Direttiva 2002/59/KE;
(f)
“trażmissjoni elettronika tad-data” tfisser il-proċess li bih jiġi trażmess tagħrif b’mod diġitali, bl-użu ta’ format strutturat li jista’ jiġi rivedut u li jista’ jintuża direttament għall-ħżin u l-ipproċessar bil-kompjuters.
Artikolu 3
Armonizzazzjoni u koordinazzjoni tal-formalitajiet ta’ rappurtar
1. Kull Stat Membru għandu jieħu miżuri biex jiżgura li l-formalitajiet ta’ rappurtar jiġu rikjesti b’mod armonizzat u kkoordinat f’dak l-Istat Membru.
2. Il-Kummissjoni għandha, f’koperazzjoni mal-Istati Membri tiżviluppa mekkaniżmi għall-armonizzazzjoni u l-koordinazzjoni tal-formalitajiet ta’ rappurtar fl-Unjoni.
Artikolu 4
Notifika qabel il-wasla fil-portijiet
Suġġett għal dispożizzjonijiet speċifiċi dwar in-notifika previsti fl-atti legali applikabbli tal-Unjoni jew taħt strumenti legali internazzjonali applikabbli għat-trasport marittimu u li jkunu jorbtu fuq l-Istati Membri, inklużi dispożizzjonijiet dwar il-kontroll ta’ persuni u merkanzija, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kaptan jew kwalunkwe persuna oħra debitament awtorizzata mill-operatur tal-vapur jipprovdu notifika, qabel il-wasla f’port f’xi Stat Membru, dwar l-informazzjoni meħtieġa mill-formalitajiet ta’ rappurtar lill-awtorità kompetenti nominata minn dak l-Istat Membru:
(a)
għallinqas 24 siegħa minn qabel; jew
(b)
mhux aktar tard, fil-ħin li l-vapur joħriġ mill-port preċedenti, jekk il-ħin tal-vjaġġ ikun ta’ anqas minn 24 siegħa; jew
(c)
jekk il-port fejn sejjer ma jkunx magħruf jew ikun inbidel matul il-vjaġġ, malli din l-informazzjoni tkun disponibbli.
Artikolu 5
It-trażmissjoni elettronika tad-data
1. L-Istati Membri għandhom jaċċettaw it-twettiq ta’ formalitajiet ta’ rappurtar f’format elettroniku u t-trażmissjoni tagħhom permezz ta’ “single window” fl-iqsar żmien possibbli u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju 2015.
Din is-“single window”, li tgħaqqad is-SafeSeaNet, e-Customs u sistemi elettroniċi oħrajn, għandha tkun il-post fejn, skont din id-Direttiva, t-tagħrif kollu jiġi rrappurtat darba u jsir disponibbli għal diversi awtoritajiet kompetenti u l-Istati Membri.
2. Mingħajr preġudizzju għall-format rilevanti stabbilit fil-Konvenzjoni FAL, il-format imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jikkonforma mal-Artikolu 6.
3. Fejn il-formalitajiet ta’ rappurtar huma meħtieġa mill-atti legali tal-Unjoni u sa fejn ikun meħtieġ għall-funzjonament tajjeb tas-“single window” stabbilita skont il-paragrafu 1, il-mezzi elettroniċi msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom ikunu interoperabbli, aċċessibbli u kompatibbli mas-sistema SafeSeaNet stabbilita f’konformità mad-Direttiva 2002/59/KE, u, fejn applikabbli, mas-sistemi tal-kompjuter stipulati fid-Deċiżjoni Nru 70/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Jannar 2008 dwar ambjent mingħajr karti għad-dwana u l-kummerċ (16).
4. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet speċifiċi dwar kontrolli doganali u fuq il-fruntieri stabbiliti fir-Regolament (KEE) Nru 2913/92 u r-Regolament (KE) Nru 562/2006, l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lill-operaturi ekonomiċi u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar il-progress li jsir skont il-modalitajiet previsti fid-Deċiżjoni Nru 70/2008/KE.
Artikolu 6
Skambju ta’ data
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li t-tagħrif riċevut f’konformità mal-formalitajiet ta’ rappurtar previsti f’att legali tal-Unjoni jsir disponibbli fis-sistemi nazzjonali tagħhom tas-SafeSeaNet u għandhom jagħmlu partijiet rilevanti ta’ dan it-tagħrif disponibbli lil Stati Membri oħra permezz tas-sistema tas-SafeSeaNet. Ħlief jekk ikun stipulat mod ieħor minn xi Stat Membru, dan m’għandux japplika għal tagħrif riċevut skont ir-Regolament (KEE) Nru 2913/92, ir-Regolament (KEE) Nru 2454/93, ir-Regolament (KE) Nru 562/2006 u r-Regolament (KE) Nru 450/2008.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li t-tagħrif riċevut skont il-paragrafu 1 ikun aċċessibbli, meta jintalab, għall-awtoritajiet nazzjonali rilevanti.
3. Il-format diġitali sottostanti tal-messaġġi li għandu jintuża fis-sistemi nazzjonali tas-SafeSeaNet skont il-paragrafu 1 għandu jiġi stabbilit skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 22a tad-Direttiva 2002/59/KE.
4. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu l-aċċess rilevanti għat-tagħrif imsemmi fil-paragrafu 1 permezz ta’ “single window” nazzjonali permezz ta’ sistema elettronika għall-iskambju tad-data jew permezz tas-sistemi nazzjonali tas-SafeSeaNet.
Artikolu 7
Tagħrif fil-formoli FAL
L-Istati Membri għandhom jaċċettaw formoli FAL għat-twettiq tal-formalitajiet ta’ rappurtar. L-Istati Membri jistgħu jaċċettaw li tagħrif meħtieġ skont att legali tal-Unjoni jiġi pprovdut f’format fuq karta sal-1 ta’ Ġunju 2015 biss.
Artikolu 8
Kunfidenzjalità
1. L-Istati Membri għandhom, f’konformità mal-atti legali applikabbli tal-Unjoni jew mal-leġislazzjoni nazzjonali, jieħdu l-miżuri meħtieġa biex tiġi żgurata l-kunfidenzjalità tat-tagħrif kummerċjali u tagħrif kunfidenzjali ieħor skambjat skont din id-Direttiva.
2. L-Istati Membri għandhom jaraw b’mod partikolari li d-data kummerċjali miġbura skont din id-Direttiva tkun protetta. Fir-rigward tad-data personali, l-Istati Membri għandhom jaraw li jkunu konformi mad-Direttiva 95/46/KE. L-istituzzjonijiet u l-entitajiet tal-Unjoni għandhom jiżguraw li jkunu konformi mar-Reġolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 9
Eżenzjonijiet
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-vapuri li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2002/59/KE li joperaw bejn portijiet fit-territorju doganali tal-Unjoni, iżda mingħajr ma jkunu ġejjin minn, mingħajr ma jieqfu fi jew ikunu diretti lejn port li jinsab barra minn dak it-territorju jew żona libera suġġetta għall-modalitajiet ta’ kontroll tal-tip I taħt leġislazzjoni doganali, ikunu eżenti mit-trażmissjoni tal-informazzjoni tal-formoli FAL, mingħajr preġudizzju għall-atti legali applikabbli tal-Unjoni u għall-possibbiltà li l-Istati Membri jistgħu jitolbu tagħrif fil-formoli FAL imsemmija fil-punti 1 sa 6 tal-Parti B tal-Anness għal din id-Direttiva li jkun meħtieġ biex jiġu protetti l-ordni u s-sigurtà interni u biex jiġu infurzati l-liġijiet doganali, fiskali, tal-immigrazzjoni, ambjentali jew tas-sanità.
Artikolu 10
Proċedura ta’ emenda
1. Il-Kummissjoni tista’ tadotta atti ta’ delega, konformement mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, fir-rigward tal-Anness ta’ din id-Direttiva, sabiex tiżgura li jiġi kkunsidrat kwalunkwe tibdil fil-formoli tal-FAL introdotti mill-IMO. Dawn l-emendi ma għandux ikollhom l-effett li jwessgħu l-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
2. Għall-atti ta’ delega msemmija f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw il-proċeduri stabbiliti fl-Artikoli 11, 12 u 13.
Artikolu 11
L-eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħat ta’ adozzjoni tal-atti ta’ delega msemmija fl-Artikolu 10 għandhom jingħataw lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mit-18 ta’ Novembru 2010. Il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport fir-rigward tas-setgħat iddelegati l-aktar tard sa sitt xhur qabel tmiem il-perjodu ta’ ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi ta’ tul identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jirrevokawhiex skont l-Artikolu 12.
2. Malli tadotta att ta’ delega, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fl-istess ħin.
3. Is-setgħa li tadotta atti ta’ delega hija konferita lill-Kummissjoni bil-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 12 u 13.
Artikolu 12
Revoka tad-delega
1. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 10 tista’ tiġi revokata mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill.
2. L-istituzzjoni li tkun bdiet proċedura interna biex jiġi deċiż issirx revoka tad-delega tas-setgħat għandha tinforma lill-istituzzjoni l-oħra b’dan u lill-Kummissjoni f’perjodu ta’ żmien raġonevoli qabel tittieħed id-deċiżjoni finali, filwaqt li tindika s-setgħat delegati li jistgħu jkunu suġġetti għal revoka u r-raġunijiet possibbli għal din ir-revoka.
3. Id-deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ immedjatament jew f’data ulterjuri stipulata minnha. Ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti ddelegati li jkunu diġà fis-seħħ. Hija għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
Oġġezzjonijiet għal atti ta’ delega
1. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal att ta’ delega sa xahrejn wara d-data ta’ notifika.
Fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill dak il-perjodu għandu jiġi estiż għal xahrejn.
2. Fejn, hekk kif jiskadi l-perjodu inizjali ta’ xahrejn, jew, fejn ikun applikabbli, il-perjodu estiż, la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma jkunu oġġezzjonaw għall-att ta’ delega, dan għandu jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jidħol fis-seħħ fid-data stipulata fih stess.
L-att ta’ delega jista’ jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jidħol fis-seħħ qabel ma jiskadi l-perjodu inizjali ta’ xahrejn, jew, fejn ikun applikabbli, il-perjodu estiż, fejn il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tagħhom li ma joġġezzjonawx.
3. Fejn il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal att ta’ delega, dan m’għandux jidħol fis-seħħ. L-istituzzjoni li toġġezzjona għandha tiddikjara r-raġunijiet għaliex qed toġġezzjona għall-att ta’ delega.
Artikolu 14
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw u jippubblikaw, sad-19 ta’ Mejju 2012, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva. Dawn għandhom jikkomunikaw minnufih it-test ta’ dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni.
Għandhom japplikaw dawk id-dispożizzjonijiet mid-19 ta’ Mejju 2012.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawn il-miżuri, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 15
Rapport
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, sad-19 ta’ Novembru 2013, dwar il-funzjonament ta’ din id-Direttiva, inklużi:
(a)
il-possibbiltà ta’ estensjoni tas-simplifikazzjoni introdotta minn din id-Direttiva biex tkopri t-trasport fil-passaġġi interni navigabbli;
(b)
il-kompatibbiltà tas-Sistema ta’ Tagħrif tax-Xmajjar mal-proċess ta’ trażmissjoni tad-data elettronika msemmi f’din id-Direttiva;
(c)
il-progress favur l-armonizzazzjoni u l-koordinazzjoni tal-formalitajiet ta’ rappurtar li nkiseb fl-Artikolu 3;
(d)
il-fattibbiltà tal-evitar jew is-simplifikar tal-formalitajiet għall-vapuri li jidħlu f’port f’pajjiż terz jew żona libera;
(e)
id-data disponibbli rigward iċ-ċaqliq ta’ vapuri jew tat-traffiku fi ħdan l-Unjoni, u/jew id-dħul f’port ta’ pajjiż terz jew f’żona libera.
Dan ir-rapport għandu, jekk ikun il-każ, ikun akkumpanjat minn proposta leġislattiva.
Artikolu 16
Tħassir tad-Direttiva 2002/6/KE
Id-Direttiva 2002/6/KE hija b’dan imħassra mid-19 ta’ Mejju 2012. Ir-referenzi għad-Direttiva mħassraa għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva.
Artikolu 17
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, l-20 ta’ Ottubru 2010.