NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1218/2010
ze dne 14. prosince 2010
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na některé kategorie specializačních dohod
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2821/71 ze dne 20. prosince 1971 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě (1),
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EHS) č. 2821/71 zmocňuje Komisi, aby prostřednictvím nařízení použila čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (*1) na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě spadajících do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy, jejichž předmětem je specializace, včetně dohod nezbytných pro dosažení tohoto cíle.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 2658/2000 ze dne 29. listopadu 2000 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie specializačních dohod (2) definuje kategorie specializačních dohod, které podle Komise zpravidla splňují podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k celkově pozitivním zkušenostem s používáním uvedeného nařízení, jehož platnost skončí dne 31. prosince 2010, a k dalším zkušenostem získaným od jeho přijetí nařízení je vhodné přijmout nové nařízení o blokových výjimkách.
(3)
Toto nařízení by mělo splňovat oba požadavky na zajištění účinné ochrany hospodářské soutěže a na zajištění přiměřené právní jistoty pro podniky. Plnění těchto cílů by mělo brát v úvahu potřebu v nejvyšší možné míře zjednodušit správní dozor a právní rámec. Do určité úrovně tržní síly lze pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy obecně předpokládat, že kladné účinky specializačních dohod převáží nad všemi zápornými účinky na hospodářskou soutěž.
(4)
Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy prostřednictvím nařízení není nutné definovat ty dohody, na které by se mohl vztahovat čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Při jednotlivém hodnocení dohod podle čl. 101 odst. 1 Smlouvy je nutné vzít v úvahu několik faktorů, zejména strukturu relevantního trhu.
(5)
Je třeba omezit výhody výjimky zavedené tímto nařízením na ty dohody, u nichž se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(6)
Dohody o výrobní specializaci nejvíce přispějí ke zlepšení výroby nebo distribuce zboží, pokud mají strany schopnosti, aktiva nebo provádějí činnosti, které se doplňují, neboť se mohou soustředit na výrobu určitých výrobků, a tak pracovat efektivněji a dodávat výrobky levněji. Totéž obecně platí také o specializačních dohodách v oblasti přípravy služeb. Je pravděpodobné, že při účinné hospodářské soutěži získají spotřebitelé přiměřený podíl na výsledných přínosech.
(7)
Tyto výhody mohou plynout z dohod, kterými se jedna strana zcela nebo částečně vzdává výroby určitých výrobků nebo přípravy určitých služeb ve prospěch jiné strany („jednostranná specializace“), z dohod, kterými se každá strana zcela nebo částečně vzdává výroby určitých výrobků nebo přípravy určitých služeb ve prospěch jiné strany („reciproční specializace“), a z dohod, kterými se strany zavazují společně vyrábět určité výrobky nebo připravovat určité služby („společná výroba“). V souvislosti s tímto nařízením koncepce jednostranné a reciproční specializace nevyžadují, aby strana snížila kapacitu, stačí, když strany sníží objem své výroby. Koncept společné výroby však nevyžaduje, aby strany omezily své individuální výrobní činnosti mimo působnost předpokládané dohody o společné výrobě.
(8)
Povaha dohod o jednostranné a reciproční specializaci předpokládá, že strany působí na stejném trhu výrobku. Není nutné, aby strany působily na stejném zeměpisném trhu. Proto by použití tohoto nařízení na dohody o jednostranné a reciproční specializaci mělo být omezeno na případy, kdy strany působí na stejném trhu výrobku. Dohody o společné výrobě mohou uzavírat strany, které již působí na stejném trhu výrobku, ale také strany, které hodlají vstoupit na trh výrobku prostřednictvím dohody. Dohody o společné výrobě by proto měly spadat do působnosti tohoto nařízení nezávisle na tom, zda strany již působí na stejném trhu výrobku.
(9)
Aby bylo zajištěno, že bude dosaženo výhod specializace, aniž by jedna ze stran zcela opustila trh navazující na výrobu, měly by být tímto nařízením upraveny jednostranné a reciproční specializační dohody pouze tehdy, obsahují-li dodavatelské a nákupní závazky nebo provádějí-li společnou distribuci. Dodavatelské a nákupní závazky mohou, ale nemusejí mít výhradní povahu.
(10)
Lze předpokládat, že pokud podíl stran na relevantním trhu výrobků, které jsou předmětem specializační dohody, nepřesáhne určitou úroveň, poskytnou tyto dohody obecně hospodářský přínos v podobě úspor z rozsahu nebo struktury či v podobě lepších výrobních technologií, zatímco spotřebitelům poskytnou přiměřený podíl na výsledných přínosech. Pokud se však u výrobků, které jsou vyráběny v rámci specializační dohody, jedná o polotovary, které jedna nebo více stran zcela nebo částečně využívá jako vstup pro svou vlastní výrobu určitých navazujících výrobků, jež jsou těmito stranami následně prodávány na trhu, měla by být výjimka plynoucí z tohoto nařízení rovněž podmíněna tím, že podíl stran na relevantním trhu těchto navazujících výrobků nepřekročí určitou úroveň. V takovém případě by pouhé sledování podílu stran na trhu na úrovni polotovarů opomíjelo případné riziko uzavření trhu nebo zvýšení ceny vstupů pro soutěžitele na úrovni navazujících výrobků. Nelze se však domnívat, že se na specializační dohody buď nevztahuje čl. 101 odst. 1 Smlouvy nebo že nesplňují podmínky čl. 101 odst. 3 Smlouvy, jakmile je překročena prahová hodnota podílu na trhu stanovená v tomto nařízení nebo jiné podmínky stanovené tímto nařízením. V takových případech musí být podle článku 101 Smlouvy provedeno individuální posouzení specializační dohody.
(11)
Toto nařízení by nemělo vyjímat dohody obsahující omezení, která nejsou nezbytná k dosažení příznivých účinků vzniklých na základě specializační dohody. Dohody obsahující určité typy přísných omezení zaměřených proti hospodářské soutěži týkající se stanovení cen účtovaných třetím stranám, omezení výroby nebo prodeje a rozdělení trhů nebo zákazníků by v zásadě měly být vyloučeny z výhod výjimky podle tohoto nařízení, a to bez ohledu na podíl stran na trhu.
(12)
Omezení podílu na trhu, vyloučená výjimka pro určité dohody a podmínky stanovené tímto nařízením za obvyklých podmínek zajišťují, že dohody, na které se vztahuje bloková výjimka, neumožní stranám vyloučit hospodářskou soutěž pro podstatnou část dotyčných výrobků nebo služeb.
(13)
Podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (3) může Komise odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy.
(14)
Podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 může orgán pro hospodářskou soutěž členského státu odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení na území tohoto členského státu nebo jeho části, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka zavedená tímto nařízením, má dopady neslučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy na území tohoto členského státu nebo jeho části, a pokud má toto území všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(15)
Výhodu poskytovanou tímto nařízením lze podle článku 29 nařízení (ES) č. 1/2003 odejmout například tehdy, pokud je relevantní trh velmi koncentrovaný a hospodářská soutěž je již slabá především z důvodu postavení ostatních účastníků na trhu nebo vazeb mezi ostatními účastníky trhu vytvořených na základě paralelních specializačních dohod.
(16)
V zájmu snadnějšího uzavírání specializačních dohod, které mohou být založeny na struktuře zúčastněných stran, by měla být doba platnosti tohoto nařízení stanovena na 12 let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„specializační dohodou“ se rozumí jednostranná specializační dohoda, reciproční jednostranná specializační dohoda nebo dohoda o společné výrobě;
b)
„jednostrannou specializační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma stranami, jež působí na stejném trhu výrobku, kterou se jedna strana zavazuje zcela nebo částečně zastavit výrobu nebo zdržet se výroby těchto výrobků a nakupovat je od jiné strany, která se zaváže tyto výrobky vyrábět a dodávat;
c)
„reciproční specializační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma nebo více stranami, jež působí na stejném trhu výrobku, kterou se dvě nebo více stran na recipročním základě zavazují zcela nebo částečně zastavit výrobu nebo zdržet se výroby určitých, ale různých výrobků a nakupovat tyto výrobky od ostatních stran, které se zaváží tyto výrobky vyrábět a dodávat;
d)
„dohodou o společné výrobě“ se rozumí dohoda, kterou se dvě nebo více stran zavazují vyrábět určité výrobky společně;
e)
„dohodou“ se rozumí dohoda, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě;
f)
„výrobkem“ se rozumí zboží nebo služba, včetně polotovarů nebo služeb a konečných výrobků nebo služeb, s výjimkou distribučních služeb a pronájmů;
g)
„výrobou“ se rozumí výroba zboží nebo příprava služeb zahrnující rovněž výrobu formou subdodávek;
h)
„přípravou služeb“ se rozumí činnosti, které předcházejí poskytování služeb zákazníkům;
i)
„relevantním trhem“ se rozumí relevantní trh výrobku a zeměpisný trh, ke kterému patří výrobky specializace, a v případě výrobků specializace ve formě polotovarů, jež jedna nebo více stran zcela nebo částečně využívá interně k výrobě navazujících výrobků, rovněž relevantní trh výrobku a zeměpisný trh, ke kterému patří navazující výrobky;
j)
„výrobkem specializace“ se rozumí výrobek, který je vyroben na základě specializační dohody;
k)
„navazujícím výrobkem“ se rozumí výrobek, pro který je výrobek specializace využíván jednou nebo více stranami jako vstup a který je těmito stranami prodáván na trhu;
l)
„konkurenčním podnikem“ se rozumí skutečný nebo potenciální soutěžitel;
m)
„skutečným soutěžitelem“ se rozumí podnik, který působí na stejném relevantním trhu;
n)
„potenciálním soutěžitelem“ se rozumí podnik, který by v případě, že neexistuje specializační dohoda, reálně a nejen pouze hypoteticky jako odezvu na malý, avšak trvalý růst relativních cen pravděpodobně vynaložil nejpozději do tří let další potřebné investice nebo jiné nezbytné náklady na změnu tak, aby vstoupil na relevantní trh;
o)
„závazkem výhradních dodávek“ se rozumí závazek nedodávat jinému konkurenčnímu podniku s výjimkou podniku, který je stranou dohody, výrobek specializace;
p)
„závazkem výhradního nákupu“ se rozumí závazek nakupovat výrobek specializace pouze od strany dohody;
q)
slovem „společně“ se v souvislosti s distribucí rozumí, že strany:
i)
provádějí distribuci výrobků společným týmem, organizací nebo podnikem, nebo
ii)
jmenují třetí stranu distributorem na výhradním nebo nevýhradním základě za předpokladu, že třetí strana není konkurenční podnik;
r)
„distribucí“ se rozumí distribuce včetně prodeje zboží a poskytování služeb.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“ a „strana“ i jejich spojené podniky.
„Spojenými podniky“ se rozumí:
a)
podniky, v nichž jedna strana specializační dohody přímo nebo nepřímo:
i)
má pravomoc vykonávat více než polovinu hlasovacích práv,
ii)
má pravomoc jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik nebo
iii)
má právo řídit záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo či nepřímo v podniku, jenž je stranou specializační dohody, vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
c)
podniky, ve kterých podnik uvedený v písmenu b) může přímo či nepřímo vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, ve kterých může strana specializační dohody spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenech a), b) nebo c) nebo ve kterých mohou dva nebo více z posledně uvedených podniků společně vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, ve kterých vykonávají práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) společně:
i)
strany specializační dohody nebo podniky s nimi spojené uvedené v písmenech a) až d), nebo
ii)
jedna nebo více stran specializační dohody nebo jeden či více jejich spojených podniků uvedených v písmenech a) až d) a jedna nebo více třetích stran.
Článek 2
Výjimka
1. Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a podle ustanovení tohoto nařízení se tímto prohlašuje, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy nepoužije na specializační dohody.
Tato výjimka se použije v míře, v jaké takové dohody obsahují omezení hospodářské soutěže spadající do působnosti čl. 101 odst. 1 Smlouvy.
2. Výjimka stanovená v odstavci 1 se použije na ustanovení obsažená ve specializačních dohodách, která se týkají postoupení nebo udělení licence ohledně práv duševního vlastnictví jedné nebo více stranám za předpokladu, že tato ustanovení nepředstavují základní předmět těchto dohod, ale přímo se jich týkají a jsou nezbytná pro jejich provádění.
3. Výjimka stanovená v odstavci 1 se použije na specializační dohody, když:
a)
strany převezmou závazek výhradního nákupu nebo výhradních dodávek, nebo
b)
strany neprodávají nezávisle výrobky specializace, ale provádějí společnou distribuci těchto výrobků.
Článek 3
Práh podílu na trhu
Výjimka stanovená v článku 2 se použije za podmínky, že celkový podíl stran na trhu nepřesahuje 20 % relevantního trhu.
Článek 4
Tvrdá omezení
Výjimka stanovená v článku 2 se nevztahuje na specializační dohody, které mají přímo nebo nepřímo, samostatně nebo v kombinaci s jinými faktory pod kontrolou stran dané dohody za cíl něco z následujícího:
a)
stanovení cen při prodeji výrobků třetím stranám s výjimkou stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům v rámci společné distribuce;
b)
omezení výroby nebo prodeje s výjimkou:
i)
ustanovení o dohodnutém množství výrobků v rámci jednostranných nebo recipročních specializačních dohod nebo stanovení kapacity a výrobního objemu v rámci dohody o společné výrobě a
ii)
stanovení prodejních cílů v rámci společné distribuce;
c)
rozdělení trhů nebo zákazníků.
Článek 5
Použití prahu podílu na trhu
Pro uplatňování prahu podílu na trhu stanoveného v článku 3 se použijí tato pravidla:
a)
podíl na trhu se vypočítá na základě hodnoty prodejů na trhu; pokud nejsou údaje o prodejích na trhu k dispozici, lze ke stanovení podílu jednotlivých stran na trhu použít odhady odvozené od jiných spolehlivých informací o trhu včetně objemů prodeje na trhu;
b)
podíl na trhu se vypočítá na základě údajů týkajících se předchozího kalendářního roku;
c)
podíl na trhu podniků uvedených v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. e) se rozdělí stejným dílem mezi podniky mající práva a pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. a);
d)
pokud podíl na trhu uvedený v článku 3 zpočátku nepřesahuje 20 %, ale následně vzroste nad tuto hranici, aniž by překročil 25 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období dvou po sobě následujících kalendářních let od roku, kdy byl práh 20 % překročen poprvé;
e)
pokud podíl na trhu uvedený v článku 3 zpočátku nepřesahuje 20 %, ale následně vzroste nad 25 %, použije se výjimka stanovená v článku 2 po období jednoho kalendářního roku od roku, kdy byl práh 25 % překročen poprvé;
f)
výhody podle písmen d) a e) nelze kombinovat tak, aby přesáhly období dvou kalendářních let.
Článek 6
Přechodné období
Zákaz stanovený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 nevztahuje na dohody již platné dne 31. prosince 2010 a které nesplňují podmínky pro výjimky stanovené tímto nařízením, ale které splňují podmínky pro výjimku podle nařízení (ES) č. 2658/2000.
Článek 7
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1. ledna 2011.
Jeho platnost skončí dne 31. prosince 2022.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1218/2010
tal-14 ta’ Diċembru 2010
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal ċerti kategoriji ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KEE) Nru 2821/71 tal-Kunsill tal-20 ta’ Diċembru 1971 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 85(3) tat-Trattat għal-kategoriji ta’ ftehim, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma (1),
Wara li ppubblikat abbozz ta’ dan ir-Regolament,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KEE) Nru 2821/71 jagħti l-poter lill-Kummissjoni sabiex tapplika l-Artikolu 101(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (*1) permezz ta’ regolament għal ċerti kategoriji ta’ akkordji, deċiżjonijiet u prattiċi miftiehma li jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat li għandhom bħala l-għan tagħhom l-ispeċjalizzazzjoni, inklużi l-akkordji meħtieġa biex jilħqu dan l-għan.
(2)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2658/2000 tad-29 ta’ Novembru 2000 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 81(3) tat-Trattat għal kategoriji ta’ ftehim ta’ speċjalizzazzjoni (2) jiddefinixxi kategoriji ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni li l-Kummissjoni qieset li normalment jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 101(3) tat-Trattat. Fid-dawl tal-esperjenza globalment pożittiva fl-applikazzjoni ta’ dak ir-Regolament, li jiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2010 u b'kunsiderazzjoni għall-esperjenza ulterjuri miksuba mindu ġie adottat, huwa xieraq li jiġi adottat regolament ta’ eżenzjoni ta’ kategorija ġdid.
(3)
Dan ir-Regolament għandu jissodisfa ż-żewġ rekwiżiti li tiġi assigurata protezzjoni effettiva tal-kompetizzjoni u li tiġi pprovduta ċertezza legali adegwata għall-impriżi. Sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet għandha tittieħed inkunsiderazzjoni l-ħtieġa li jiġu ssimplifikati kemm jista’ jkun is-superviżjoni amministrattiva u l-qafas leġiżlattiv. Taħt ċertu livell ta’ saħħa fis-suq jista’ jkun preżunt b'mod ġenerali, għall-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat, li l-effetti pożittivi ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni jkunu ta’ valur akbar minn kull effett negattiv fuq il-kompetizzjoni.
(4)
Għall-applikazzjoni tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat permezz ta’ regolament, mhuwiex neċessarju li jiġu ddefiniti dawk l-akkordji li jistgħu jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat. Fl-evalwazzjoni individwali ta’ akkordji taħt l-Artikolu 101(1) tat-Trattat, għandhom jittieħdu inkunsiderazzjoni diversi fatturi, u b'mod partikolari l-istruttura tas-suq fis-suq rilevanti.
(5)
Il-benefiċċju tal-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament għandu jkun limitat għal dawk l-akkordji li għalihom jista’ jiġi preżunt b'ċertezza suffiċjenti li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(6)
Akkordji dwar speċjalizzazzjoni fil-produzzjoni aktarx li jikkontribwixxu għal titjib fil-produzzjoni jew distribuzzjoni tal-merkanzija jekk il-partijiet ikollhom ħiliet komplementari, assi jew attivitajiet, minħabba li huma jistgħu jikkonċentraw fuq il-manifattura ta’ ċerti prodotti u b'hekk joperaw b'mod aktar effiċjenti u jfornu l-prodotti bi prezz orħos. L-istess jista’ ġeneralment jingħad għal akkordji dwar speċjalizzazzjoni fil-preparazzjoni ta’ servizzi. Fil-kuntest ta’ kompetizzjoni effettiva, x'aktarx li l-konsumaturi jirċievu sehem ġust tal-benefiċċji li jirriżultaw.
(7)
Tali vantaġġi jistgħu jinkisbu minn akkordji li permezz tagħhom parti waħda tieqaf għal kollox jew b'mod parzjali mill-manifattura ta’ ċerti prodotti jew mill-preparazzjoni ta’ ċerti servizzi favur parti oħra ("speċjalizzazzjoni unilaterali"), minn akkordji li permezz tagħhom kull parti tieqaf mill-manifattura ta’ ċerti prodotti jew mill-preparazzjoni ta’ ċerti servizzi favur parti oħra ("speċjalizzazzjoni reċiproka") u minn akkordji li permezz tagħhom il-partijiet jintrabtu li jimmanifatturaw b'mod konġunt ċerti prodotti jew jippreparaw ċerti servizzi ("produzzjoni konġunta"). Fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament, il-kunċetti ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali u reċiproka ma jobbligawx lil xi parti li tnaqqas il-kapaċità, billi jkun biżżejjed li hija tnaqqas il-volumi ta’ produzzjoni tagħha. Il-kunċett ta’ produzzjoni konġunta, madankollu, ma tobbligax lill-partijiet li jnaqqsu l-attivitajiet individwali ta’ produzzjoni tagħhom barra mill-ambitu tal-arranġament ta’ produzzjoni konġunta li jkun qed jaħsbu li jilħqu.
(8)
In-natura ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali u reċiproka jippresupponu li l-partijiet ikunu attivi fl-istess suq ta’ prodotti. Mhuwiex meħtieġ li l-partijiet ikunu attivi fl-istess suq ġeografiku. Għaldaqstant, l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għall-akkordji ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali u reċiproka għandu jkun limitat għal kuntesti fejn il-partijiet ikunu attivi fl-istess suq ta’ prodotti. Akkordji ta’ produzzjoni konġunta jistgħu jiġu konklużi bejn partijiet li diġà jkunu attivi fl-istess suq ta’ prodotti iżda wkoll minn partijiet li jkunu jixtiequ jidħlu f'suq ta’ prodotti permezz tal-akkordju. Għalhekk, akkordji ta’ produzzjoni konġunta għandhom jaqgħu fl-ambitu ta’ dan ir-regolament irrispettivament minn jekk il-partijiet ikunu diġà attivi fl-istess suq ta’ prodotti.
(9)
Sabiex ikun żgurat li l-benefiċċji tal-ispeċjalizzazzjoni jimmaterjalizzaw mingħajr ma xi parti tabbanduna għal kollox is-suq downstream tal-produzzjoni, akkordji ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali u reċiproka għandhom ikunu koperti biss minn dan ir-Regolament meta jipprovdu għall-obbligi ta’ provvista u xiri jew għal distribuzzjoni konġunta. L-obbligi ta’ provvista u xiri jistgħu, iżda m'għandhomx għalfejn ikunu, ta’ natura esklużiva.
(10)
Jista’ jiġi preżunt li, meta s-sehem tal-partijiet fis-suq rilevanti għall-prodotti li huma s-suġġett ta’ akkordju ta’ speċjalizzazzjoni ma jaqbiżx ċertu livell, l-akkordji, bħala regola, joħolqu benefiċċji ekonomiċi fil-forma ta’ ekonomiji ta’ skala jew ambitu jew teknoloġiji ta’ produzzjoni aħjar, filwaqt li jippermettu lill-konsumaturi li jkollhom sehem ġust mill-benefiċċji li jirriżultaw. Madankollu, meta l-prodotti manifatturati skont akkordju ta’ speċjalizzazzjoni jkunu prodotti intermedjarji li parti waħda jew aktar tuża bis-sħiħ jew parzjalment għall-produzzjoni tagħha stess ta’ ċerti prodotti downstream li mbagħad tbiegħhom fis-suq, l-eżenzjoni mogħtija b'dan ir-Regolament għandha wkoll tkun suġġetta għall-kundizzjoni li s-sehem tal-partijiet fis-suq rilevanti għal dawn il-prodotti downstream ma jaqbiżx ċertu livell. F'każ bħal dan, li wieħed sempliċement iħares lejn is-sehem fis-suq tal-partijiet fil-livell tal-prodott intermedjarju jkun ifisser li jiġi injorat ir-riskju potenzjali ta’ esklużjoni mis-suq jew li jiżdied il-prezz tal-elementi tal-produzzjoni għal kompetituri fil-livell tal-prodotti downstream. Madankollu, ma hemm l-ebda preżunzjoni li l-akkordji ta’ speċjalizzazzjoni jew jinqabdu mill-Artikolu 101(1) tat-Trattat jew inkella ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 101(3) tat-Trattat ladarba jinqabeż il-limitu tas-sehem fis-suq stabbilit b’dan ir-Regolament jew ma jiġux sodisfatti kundizzjonijiet oħra ta’ dan ir-Regolament. F'tali każijiet, tkun trid issir evalwazzjoni individwali tal-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni skont l-Artikolu 101 tat-Trattat.
(11)
Dan ir-Regolament m'għandux jeżenta akkordji li jkollhom restrizzjonijiet li mhumiex indispensabbli għall-kisba tal-effetti pożittivi ġġenerati minn akkordju ta’ speċjalizzazzjoni. Fil-prinċipju, akkordji li jkun fihom ċerti tipi ta’ restrizzjonijiet severi tal-kompetizzjoni li jirrigwardaw l-iffissar tal-prezzijiet li partijiet terzi jiġu mitluba jħallsu, il-limitazzjonijiet ta’ produzzjoni jew bejgħ, u allokazzjoni ta’ swieq jew klijenti għandhom ikunu esklużi mill-benefiċċju tal-eżenzjoni stabbilita b’dan ir-Regolament irrispettivament mis-sehem fis-suq tal-partijiet.
(12)
Il-limitazzjoni tas-sehem mis-suq, in-nuqqas ta’ eżenzjoni ta’ ċerti akkordji u l-kundizzjonijiet previsti f'dan ir-Regolament normalment jiżguraw li l-akkordji li għalihom tapplika l-eżenzjoni ġenerali ma jippermettux lill-partijiet jeliminaw il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ parti sostanzjali tal-prodotti jew servizzi inkwistjoni.
(13)
Il-Kummissjoni tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 tas-16 ta’ Diċembru 2002 fuq l-implimentazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni mniżżlin fl-Artikoli 81 u 82 tat-Trattat (3), meta ssib li f'każ partikolari akkordju li għalih tapplika l-eżenzjoni prevista f’dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat.
(14)
L-awtorità tal-kompetizzjoni ta’ Stat Membru tista’ tirtira l-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 29(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003 fir-rigward tat-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew parti minnu meta, f'każ partikolari, akkordju li għalih tapplika l-eżenzjoni prevista f'dan ir-Regolament ikollu madankollu effetti li huma inkompatibbli mal-Artikolu 101(3) tat-Trattat fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru, jew f'parti minnu, u meta tali territorju jkollu l-karatterisitiċi kollha ta’ suq ġeografiku distint.
(15)
Il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament jista’ jiġi rtirat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament (KE) Nru 1/2003 fejn, pereżempju, is-suq rilevanti jkun ikkonċentrat ħafna u l-kompetizzjoni tkun diġà dgħajfa, b'mod partikolari minħabba l-pożizzjonijiet individwali fis-suq ta’ parteċipanti oħra fis-suq jew rabtiet bejn parteċipanti oħra fis-suq maħluqa minn akkordji ta’ speċjalizzazzjoni paralleli.
(16)
Sabiex tkun iffaċilitata l-konklużjoni ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni, li jistgħu jkollhom effett fuq l-istruttura tal-partijiet, il-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament għandu jkun iffissat għal 12-il sena,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
"akkordju ta’ speċjalizzazzjoni" tfisser akkordju ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali, akkordju ta’ speċjalizzazzjoni reċiproka jew akkordju ta’ produzzjoni konġunta;
(b)
"akkordju ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali" tfisser akkordju bejn żewġ partijiet li jkunu attivi fl-istess suq ta’ prodotti li bis-saħħa tiegħu parti waħda taqbel li twaqqaf għal kollox jew parzjalment il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti jew li żżomm lura milli tipproduċi dawk il-prodotti u li tixtrihom mill-parti l-oħra, li min-naħa tagħha taqbel li tipproduċi u tforni dawk il-prodotti;
(c)
"akkordju ta’ speċjalizzazzjoni reċiproka" tfisser akkordju bejn żewġ partijiet jew aktar li jkunu attivi fl-istess suq ta’ prodotti, li bis-saħħa tiegħu żewġ partijiet jew aktar, fuq bażi reċiproka, jaqblu li jieqfu għal kollox jew parzjalment jew li jżommu lura milli jipproduċu ċerti prodotti li iżda jkunu differenti, u li jixtru dawk il-prodotti mill-partijiet l-oħra, li min-naħa tagħhom jaqblu li jipproduċuhom u li jfornuhom;
(d)
"akkordju ta’ produzzjoni konġunta" tfisser akkordju li bis-saħħa tiegħu żewġ partijiet jew aktar jaqblu li jipproduċu ċerti prodotti b'mod konġunt;
(e)
"akkordju" tfisser akkordju, deċiżjoni ta’ assoċjazzjoni ta’ impriżi jew prattika miftiehma;
(f)
"prodott" tfisser merkanzija u/jew servizz, inklużi kemm merkanzija jew servizzi intermedjarji kif ukoll merkanzija jew servizzi finali, bl-eċċezzjoni ta’ servizzi ta’ distribuzzjoni u kiri;
(g)
"produzzjoni" tfisser il-manifattura ta’ merkanzija jew il-preparazzjoni ta’ servizzi u tinkludi produzzjoni permezz ta’ subappaltar;
(h)
"preparazzjoni ta’ servizzi" tfisser l-attivitajiet upstream mill-forniment ta’ servizzi lill-klijenti;
(i)
"suq rilevanti" tfisser il-prodott rilevanti u s-suq ġeografiku li għalihom jappartjenu l-prodotti ta’ speċjalizzazzjoni, u, minbarra dan, meta l-prodotti ta’ speċjalizzazzjoni jkunu prodotti intermedjarji li waħda jew aktar mill-partijiet jużaw, totalment jew parzjalment, b’mod intern għall-produzzjoni ta’ prodotti downstream, il-prodott rilevanti u s-suq ġeografiku li għalihom jappartjenu l-prodotti downstream;
(j)
"prodott ta’ speċjalizzazzjoni" tfisser prodott li huwa prodott taħt akkordju ta’ speċjalizzazzjoni;
(k)
"prodott downstream" tfisser prodott li għalih prodott ta’ speċjalizzazzjoni jintuża minn parti waħda jew aktar bħala element tal-produzzjoni u li jinbiegħ minn dawk il-partijiet fis-suq;
(l)
“impriża konkorrenti” tfisser kompetitur attwali jew potenzjali;
(m)
“kompetitur attwali” tfisser impriża attiva fl-istess suq rilevanti;
(n)
"kompetitur potenzjali" tfisser impriża li, fin-nuqqas tal-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni, għal raġunijiet realistiċi u mhux sempliċement bħala possibbiltà teoretika, f'każ ta’ żieda żgħira iżda permanenti fil-prezzijiet relattivi, x’aktarx tagħmel l-investimenti addizzjonali neċessarji jew spejjeż oħra neċessarji ta’ tibdil, fi żmien mhux aktar minn tliet snin, biex tkun tista’ tidħol fis-suq rilevanti;
(o)
"obbligu ta’ forniment esklużiv" tfisser obbligu li ma tfornix lil impriża konkorrenti ħlief lil xi parti fl-akkordju bil-prodott ta’ speċjalizzazzjoni;
(p)
"obbligu ta’ xiri esklużiv" tfisser obbligu li l-prodott ta’ speċjalizzazzjoni jinxtara biss mingħand parti fl-akkordju;
(q)
"konġunt", fil-kuntest tad-distribuzzjoni, tfisser li l-partijiet:
(i)
jiddistribwixxu l-prodotti permezz ta’ tim konġunt, organizzazzjoni konġunta jew impriża konġunta, jew
(ii)
jaħtru distributur li jkun parti terza fuq bażi esklużiva jew mhux esklużiva, sakemm il-parti terza ma tkunx impriża konkorrenti;
(r)
"distribuzzjoni" tfisser distribuzzjoni, inkluż il-bejgħ ta’ merkanzija u l-forniment ta’ servizzi.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, it-termini “impriża” u “parti” għandhom jinkludu l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom.
«Impriżi konnessi» tfisser:
(a)
impriżi li fihom parti fl-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni, direttament jew indirettament:
(i)
ikollha s-setgħa li teżerċita aktar minn nofs id-drittijiet tal-vot,
(ii)
ikollha s-setgħa li taħtar aktar minn nofs il-membri tal-bord ta’ superviżjoni, tal-bord ta’ tmexxija jew ta’ korpi li jirrappreżentaw lill-impriża legalment, jew
(iii)
ikollha d-dritt li tiġġestixxi l-affarijiet tal-impriża;
(b)
impriżi li direttament jew indirettament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) fuq parti fl-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni;
(c)
impriżi li fihom impriża msemmija fil-punt (b) ikollha, direttament jew indirettament, id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(d)
impriżi li fihom parti fl-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni flimkien ma’ waħda jew aktar mill-impriżi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c), jew li fihom tnejn jew aktar mill-impriżi tal-aħħar, konġuntament ikollhom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a);
(e)
impriżi li fihom id-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ikunu miżmuma konġuntament minn:
(i)
partijiet fl-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni jew l-impriżi konnessi rispettivi tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d), jew
(ii)
parti waħda jew aktar fl-akkordju ta’ speċjalizzazzjoni jew impriża konnessa waħda jew aktar tagħhom imsemmija fil-punti (a) sa (d) u parti terza waħda jew aktar.
Artikolu 2
Eżenzjoni
1. Skont l-Artikolu 101(3) tat-Trattat u suġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, huwa b'dan iddikjarat li l-Artikolu 101(1) tat-Trattat m'għandux japplika għal akkordji ta’ speċjalizzazzjoni.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika sa fejn tali akkordji jkun fihom restrizzjonijiet tal-kompetizzjoni li jaqgħu fl-ambitu tal-Artikolu 101(1) tat-Trattat.
2. L-eżenzjoni prevista fil-paragrafu 1 għandha tapplika għal akkordji ta’ speċjalizzazzjoni li jkun fihom dispożizzjonijiet li għandhom x'jaqsmu maċ-ċessjoni jew mal-liċenzjar ta’ drittijiet tal-proprjetà intellettwali lil waħda jew aktar mill-partijiet, sakemm dawk id-dispożizzjonijiet ma jikkostitwixxux l-għan ewlieni ta’ tali akkordji, iżda jkollhom x'jaqsmu direttament mal-implimentazzjoni tagħhom u jkunu meħtieġa għaliha.
3. L-eżenzjoni prevista fil-paragrafu 1 għandha tapplika għal akkordji ta’ speċjalizzazzjoni li permezz tagħhom:
(a)
il-partijiet jaċċettaw obbligu ta’ xiri esklużiv jew ta’ forniment esklużiv; jew
(b)
il-partijiet ma jbigħux il-prodotti ta’ speċjalizzazzjoni b'mod indipendenti iżda jiddistribwixxu dawk il-prodotti b’mod konġunt.
Artikolu 3
Limitu tas-sehem fis-suq
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tapplika bil-kundizzjoni li s-sehem fis-suq ikkombinat tal-partijiet ma jaqbiżx l-20 % fi kwalunkwe suq rilevanti.
Artikolu 4
Restrizzjonijiet fundamentali
L-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 m'għandhiex tapplika għall-akkordji ta’ speċjalizzazzjoni li, direttament jew indirettament, waħedhom jew f'kombinazzjoni ma' fatturi oħra taħt il-kontroll tal-partijiet, ikollhom bħala l-għan tagħhom xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
l-iffissar tal-prezzijiet meta jinbiegħu il-prodotti lil partijiet terzi bl-eċċezzjoni tal-iffissar tal-prezzijiet li jintalbu lill-klijenti immedjati fil-kuntest ta’ distribuzzjoni konġunta;
(b)
Il-limitazzjoni tal-output jew tal-bejgħ bl-eċċezzjoni ta’:
(i)
dispożizzjonijiet dwar l-ammont miftiehem ta’ prodotti fil-kuntest ta’ akkordji ta’ speċjalizzazzjoni unilaterali jew reċiproka jew l-iffissar tal-kapaċità u tal-volum ta’ produzzjoni fil-kuntest ta’ akkordju ta’ produzzjoni konġunta, u
(ii)
l-iffissar ta’ miri ta’ bejgħ fil-kuntest ta’ distribuzzjoni konġunta;
(c)
l-allokazzjoni ta’ swieq jew klijenti.
Artikolu 5
Applikazzjoni tal-limitu tas-sehem fis-suq
Għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-limitu tas-sehem fis-suq previst fl-Artikolu 3, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
is-sehem fis-suq għandu jkun ikkalkulat abbażi tal-valur tal-bejgħ fis-suq; jekk dejta dwar il-valur tal-bejgħ fis-suq ma tkunx disponibbli, jistgħu jintużaw stimi bbażati fuq informazzjoni oħra tas-suq, li tkun ta’ min jafdaha, li tkun tinkludi volumi ta’ bejgħ fis-suq, sabiex jiġi stabbilit is-sehem fis-suq tal-partijiet;
(b)
is-sehem fis-suq għandu jiġi kkalkulat abbażi ta’ dejta relattiva għas-sena kalendarja preċedenti;
(c)
is-sehem fis-suq miżmum mill-impriżi msemmija fil-punt (e) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 1(2) għandu jitqassam b’mod indaqs lil kull impriża li jkollha d-drittijiet jew is-setgħat elenkati fil-punt (a) ta’ dak is-subparagrafu;
(d)
jekk is-sehem fis-suq imsemmi fl-Artikolu 3 inizjalment ma jkunx aktar minn 20 % iżda sussegwentement jitla' 'l fuq minn dak il-livell mingħajr ma jaqbeż il-25 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sentejn kalendarji konsekuttivi wara s-sena li fiha jkun inqabeż għall-ewwel darba l-limitu ta’ 20 %;
(e)
jekk is-sehem fis-suq imsemmi fl-Artikolu 3 inizjalment ma jkunx aktar minn 20 % iżda sussegwentement jitla' 'l fuq minn 25 %, l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 2 għandha tkompli tapplika għal perjodu ta’ sena kalendarja wara s-sena li fiha jkun inqabeż għall-ewwel darba l-livell ta’ 25 %;
(f)
il-benefiċċju tal-punti (d) u (e) ma jistax jiġi magħqud sabiex jaqbeż perjodu ta’ sentejn kalendarji.
Artikolu 6
Perjodu tranżitorju
Il-projbizzjoni stabbilita fl-Artikolu 101(1) tat-Trattat m'għandhiex tapplika fil-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2012 fir-rigward ta’ akkordji li diġà jkunu fis-seħħ fil-31 ta’ Diċembru 2010 li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti f'dan ir-Regolament iżda li jissodisfaw il-kundizzjonijiet għall-eżenzjoni previsti fir-Regolament (KE) Nru 2658/2000.
Artikolu 7
Perjodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2011.
Għandu jiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2022.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Diċembru 2010.