ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. června 2010
o státní podpoře C 1/09 (ex NN 69/08), kterou Maďarsko poskytlo podniku MOL Nyrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 3553)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/88/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (1) ve věci podpory číslo C 1/09 (ex NN 69/08) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 13. ledna 2009, na základě stížnosti obdržené dne 14. listopadu 2007, zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se opatření, která zavedlo Maďarsko a která údajně představují státní podporu zvýhodňující společnost Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; dále jen „MOL“).
(2)
Dne 8. dubna 2009 předložilo Maďarsko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 28. března 2009 (3). Připomínky podaly dvě zúčastněné strany: MOL a Maďarská těžební unie (Magyar Bányászati Szövetség), obě dne 27. dubna 2009.
(4)
Komise postoupila tyto připomínky Maďarsku v dopise ze dne 2. června 2009. V dopise ze dne 3. července 2009 Maďarsko uvedlo, že k připomínkám zúčastněných stran nemá žádné poznámky.
(5)
Komise si dne 21. září 2009 a 12. ledna 2010 vyžádala od maďarských orgánů další informace a Maďarsko odpovědělo v dopisech ze dne 19. října 2009 a 9. února 2010.
II. PŘÍJEMCE
(6)
MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost se sídlem v maďarské Budapešti. Mezi hlavní činnosti společnosti MOL na maďarském trhu patří: průzkum a těžba ropy a zemního plynu; výroba zemního plynu; rafinace, přeprava, skladování a distribuce ropných produktů v maloobchodní i velkoobchodní síti; přeprava zemního plynu a výroba a prodej olefinů a polyolefinů. Součástí skupiny MOL (k níž MOL náleží) je také několik dalších maďarských a zahraničních dceřiných společností (4).
(7)
V Maďarsku a na Slovensku zastává skupina MOL vedoucí pozici na trhu v každé ze svých hlavních činností. V roce 2008 činily čisté tržby společnosti MOL přibližně 6,8 miliardy EUR a skupiny MOL přibližně 13 miliard EUR (5). V tomtéž roce činil jejich provozní zisk přibližně 400 milionů EUR resp. 732 milionů EUR.
III. POPIS OPATŘENÍ
(8)
Všeobecná pravidla, podle nichž se řídí těžební činnosti v Maďarsku, jsou stanovena v zákoně o těžbě z roku 1993 (dále jen „horní zákon“) (6), který zároveň upravuje těžební činnosti (sondování, průzkum a těžbu) v oblasti uhlovodíků (tj. ropa a zemní plyn).
(9)
Tento horní zákon rozlišuje těžební činnosti prováděné na základě dvou různých právních nástrojů: i) koncese (7) a ii) povolení (8).
-
V případě koncese uzavře ministr, který má na starosti těžbu (dále jen „příslušný ministr“), smlouvu (9) s úspěšným uchazečem veřejného výběrového řízení (10) na těžbu v „uzavřené oblasti“.
-
Jiná situace platí pro „otevřené oblasti“ (11), kde báňský úřad nemůže odmítnout udělit povolení k těžbě, jestliže uchazeč splní všechny zákonem stanovené podmínky (12).
(10)
Podle definice uvedené v horním zákoně (13) jsou uzavřené oblasti vyhrazené pro těžební činnosti na základě koncese. Tudíž jakákoli jiná oblast než uzavřená se kvalifikuje jako otevřená oblast. Podle vysvětlení, které podalo Maďarsko, bylo původním záměrem klasifikovat všechna pole jako uzavřené oblasti podléhající koncesi. Otevřené oblasti, ve kterých se předpokládalo menší bohatství nerostných surovin, měly být spíše výjimkou. V těchto případech se předpokládalo, že taková pole mají nižší hodnotu, a ve veřejném výběrovém řízení se neočekávaly žádné nabídky.
(11)
Horní zákon také stanoví, že těžba nerostných surovin podléhá poplatkům za těžbu, které se odvádějí státu a jejichž výše činí určité procento hodnoty vytěžených surovin (14). Poplatky za těžbu se liší v závislosti na příslušném režimu:
-
V případě koncesí se výše poplatků za těžbu stanoví ve smlouvě o koncesi (15).
-
V případě těžby nerostných surovin na základě povolení se výše poplatků řídí horním zákonem (16). Do ledna 2008 činily poplatky za těžbu uhlovodíků 12 % u polí otevřených od 1. ledna 1998 a J % u polí, na kterých byla zahájena těžba před 1. lednem 1998 (17). Činitel „J“ se vypočítal podle vzorce na základě historických cen zemního plynu, vytěženého množství a hodnoty. Jeho minimální hodnota byla stanovena na 12 %.
(12)
Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona stanoví, že pokud těžební společnost podléhající režimu povolení nespustí těžbu do pěti let od data, kdy jí báňský úřad povolení udělil, může být právo na těžbu odebráno (18).
(13)
Tento oddíl také umožňuje tuto lhůtu prodloužit smlouvou uzavřenou mezi příslušným ministrem a těžební společností (19). Tento oddíl stanoví tři různé druhy poplatků, které je třeba hradit v případě prodloužení práva na těžbu:
a)
za prvé je třeba hradit poplatky za prodloužení za pole, kde prozatím těžba neprobíhá, dokud nebude těžba skutečně zahájena. Tento poplatek činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu vypočtených na základě stanoveného hypotetického množství nerostných surovin, jelikož tyto poplatky musejí být odváděny v době, kdy se ještě na daném poli nezačalo skutečně těžit;
b)
za druhé, jestliže se žádost o prodloužení týká více než dvou polí, musí být výše poplatků za prodloužení (zvýšených poplatků za těžbu) použita na všechna těžební pole společnosti;
c)
za třetí, jestliže se prodloužení týká více než pěti polí, může být navíc účtován jednorázový poplatek (20).
(14)
Dne 19. září 2005 zažádala společnost MOL o prodloužení práva na těžbu na dvanáct svých uhlovodíkových polí, které ji bylo v minulosti uděleno na základě povolení a na kterých nezačala s těžbou ve stanoveném termínu. Dne 22. prosince 2005 společnost MOL a ministr uzavřeli v souladu s oddílem 26/A odst. 5 horního zákona smlouvu o prodloužení za těchto podmínek:
a) Poplatky za prodloužení: Dvanáct povolení k těžbě, která byla předmětem žádosti, bylo prodlouženo o pět let (tj. společnost MOL získala o pět let více na zahájení těžby na těchto polích). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za každý rok z těchto pěti let prodloužení na základě 12 % poplatků za těžbu, které byly platné v dané době, a násobku („c“) v rozmezí od 1,020 do 1,050. Výsledné poplatky za prodloužení jsou uvedené níže v tabulce 1 (21). Poplatky za prodloužení byly stanoveny za pětiletou dobu prodloužení. Pokud byla pole skutečně otevřena, uplatnily se stanovené poplatky na zbylou část patnáctiletého období jako poplatky za těžbu za pole, kterých se prodloužení týkalo (22).
b) Rozšíření navýšených poplatků na všechna těžební pole: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než dvě pole, musely být navýšené poplatky (které se rovnají poplatkům za prodloužení, jak je uvedeno v tabulce 1) uplatněny na následujících patnáct let, tj. do roku 2020, na všechna pole společnosti MOL, na něž se vztahuje povolení a která byla otevřena po 1. lednu 1998. Na pole otevřená před 1. lednem 1998 se vztahuje činitel „J“ vynásobený násobkem „c“ (23).
c) Pevně stanovené poplatky za těžbu: Strany se rovněž výslovně dohodly, že stanovené poplatky za těžbu zůstanou platné po celou dobu trvání smlouvy (tj. do roku 2020), bez ohledu na případné změny horního zákona (24).
d) Jednorázová platba: Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než pět polí, byl ve smlouvě rovněž stanoven jednorázový poplatek (25) ve výši 20 miliard HUF (26).
e) Výpovědní doložka: Ve smlouvě bylo stanoveno, že není možné ji jednostranně upravovat (pouze dohodou obou stran). Jednou ze stran může být vypovězena pouze v případě změny vlastnictví společnosti MOL (minimálně 25 % akcií společnosti).
(15)
Rozhodnutím ze dne 23. prosince 2005 báňský úřad prodloužil práva na těžbu společnosti MOL na požadovaných dvanáct polí a rozšířil zvýšené poplatky tak, aby se vztahovaly na všechna pole společnosti.
(16)
V rámci novely (27) horního zákona, která nabyla účinku dne 8. ledna 2008 (28) (dále jen „novela z roku 2008“), byly poplatky za těžbu pro určité kategorie uhlovodíků značně navýšeny. Tato novelizace neovlivnila výši poplatků za těžbu jiných druhů nerostných surovin. Oddíl 5 pozměňujícího zákona stanovil rozdílné poplatky za těžbu v závislosti na: i) datu otevření těžebního pole; ii) množství vytěžených uhlovodíků a iii) ceně ropy v daném okamžiku.
-
Pro pole, na kterých byla zahájena těžba mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008, byly stanoveny poplatky za těžbu ve výši 30 %.
-
Na pole otevřená po 1. lednu 2008 se vztahují různé sazby (12 %, 20 % nebo 30 %) v závislosti na množství vytěžených uhlovodíků.
-
Pro doly, ve kterých byla těžba zahájena před 1. lednem 1998, se použije činitel „J“, přičemž jeho minimální výše je stanovena na 30 %.
Kromě toho všechny tyto sazby podléhají příplatku v závislosti na ceně ropy: +3 %, jestliže cena ropy přesáhne 80 USD/bbl, nebo + 6 %, jestliže přesáhne 90 USD/bbl (dále jen „doložka Brent“). Zvláštní sazby se vztahují například na náročné těžební podmínky (12 %) a vysoce inertní plyn (8 %).
(17)
Tyto sazby poplatků za těžbu byly platné v období od 8. ledna 2008 do 23. ledna 2009 a vztahovaly se na všechny těžební společnosti, které prováděly těžbu v těžebních lokalitách na základě povolení, včetně těch, jež povolení získaly do ledna 2008, kdy vstoupila novela horního zákona v platnost. Dne 23. ledna 2009 (poté, co Komise vydala rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení) vstoupila v platnost nová změna horního zákona, která snížila poplatky za těžbu v případě polí, na nichž byla těžba zahájena v období od 1. ledna 1998 do 1. ledna 2008, zpět na 12 % (přičemž „doložka Brent“ byla zachována) (29). Poplatky za těžbu u ostatních druhů polí zůstaly stejné jako ve znění horního zákona platném v roce 2008.
(18)
V tabulce 2 jsou shrnuty platné poplatky za těžbu v režimu povolení podle různých znění horního zákona.
Tabulka 2
Souhrn platných poplatků za těžbu v režimu povolení podle horního zákona
Poplatky platné do roku 2008
Poplatky platné v roce 2008
Poplatky platné od 23. ledna 2009
Těžba zahájená před 1. lednem 1998
J %
(minimálně 12 %)
J %
(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)
J %
(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008
12 %
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Těžba zahájená po 1. lednu 2008
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt
Nepoužije se
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt
20 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
20 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby
12 %
12 %
Vysoce inertní plyn
8 %
8 %
„J“ se vypočítá podle vzorce, který je založen na historických cenách zemního plynu, vytěženém množství a hodnotě, viz odstavec 11.
IV. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(19)
Údajnou státní podporu, která je předmětem šetření, představuje smlouva o prodloužení, která byla uzavřena dne 22. prosince 2005 mezi společností MOL a maďarským státem a která společnost do jisté míry osvobodila od zvýšených poplatků za těžbu vztahujících se na těžbu uhlovodíků, jež byly stanoveny následnou novelizací maďarského horního zákona. Vzhledem ke způsobu, jakým byla smlouva a následná novelizace zákona navržena, považuje je Komise za součást stejného opatření (dále jen „opatření“) a rozhodnutí o zahájení řízení posuzovalo jejich společný dopad.
(20)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k předběžnému závěru, že následkem smlouvy o prodloužení je společnost MOL chráněna v případě budoucích změn poplatků za těžbu a konkrétně změn stanovených v následné novele horního zákona z roku 2008. Takto je společnost zvýhodněna oproti svým konkurentům, kteří podnikají na základě stávajícího režimu povolení, a jelikož předtím neuzavřeli podobnou smlouvu o prodloužení, musejí nyní platit nové zvýšené poplatky za těžbu. V předběžném posouzení Komise dospěla k názoru, že toto opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a neshledala žádné důvody, na základě kterých by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem, jelikož zde podle všeho nelze uplatnit žádnou odchylku.
(21)
Další podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí.
V. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY MAĎARSKA
(22)
Mezi hlavní argumenty Maďarska týkající se kumulativních kritérií definujících státní podporu patří: i) neexistence selektivity a ii) neexistence jakékoli výhody pro údajného příjemce.
(23)
Pokud jde o selektivitu, maďarské orgány v zásadě namítají, že toto opatření není selektivní, protože uzavřením smlouvy o prodloužení společnost MOL přešla pod jiný režim, který se liší od režimu povolení.
(24)
Za prvé Maďarsko potvrzuje, že se režim koncese a povolení liší, a zdůrazňuje, že v případě koncese může těžební společnost ve své koncesní nabídce navrhnout vyšší poplatek, než jaký je uveden v oznámení o výběrovém řízení, zatímco v případě režimu povolení výši poplatku stanoví horní zákon. Maďarsko dále argumentuje, že zároveň s těmito režimy bylo potřeba najít nové „kvazikoncesní“ řešení, které stanoví poplatky za těžbu v samostatné smlouvě mimo koncesní systém. Dle Maďarska je možné smlouvu o prodloužení podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona vnímat jako vhodný právní základ pro takové „kvazikoncesní“ řešení, kterým se právo na těžbu účinně vyjme z režimu povolení a založí na smluvní bázi.
(25)
Maďarsko dále uvádí, že smlouva o prodloužení přímo vyplývá z logiky horního zákona. Podle Maďarska je stanovení poplatků za těžbu na dobu trvání smlouvy o prodloužení přirozená součást smlouvy, jak je uvedeno v oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, a smlouva o prodloužení by nemohla být za jiných podmínek uzavřena. Kromě toho, všechny ostatní těžební společnosti mohou očekávat stejné jednání, takže v případě společnosti MOL nedošlo k žádnému preferenčnímu zacházení.
(26)
Konkrétně oddíl 20 odst. 11 horního zákona stanoví, že poplatky za těžbu jsou poplatky stanovené ve: i) smlouvě o koncesi; ii) horním zákoně nebo iii) smlouvě o prodloužení. Maďarské orgány tudíž argumentují, že horní zákon výslovně povoluje, aby poplatky stanovené ve smlouvě o povolení zůstaly nezměněny i v případě, že dojde ke změnám právních předpisů. Maďarské orgány se domnívají, že je to jasně uvedeno v horním zákoně, tj. v oddíle 26/A odst. 5, který stanoví, že zvýšené poplatky činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu (30). Maďarsko tudíž tvrdí, že maďarský zákon vylučuje použití jakéhokoli vyššího poplatku.
(27)
Pokud jde o údajnou neexistenci zvýhodnění, Maďarsko uvádí, že nerostné suroviny jsou majetkem státu, který přechází do soukromého vlastnictví prostřednictvím těžebních společností, jež získaly právo na těžbu za úhradu příslušných poplatků. Maďarsko v této souvislosti zmiňuje podobnost s rozsudkem ve věci Ryanair a trvá na tom, že tuto konkrétní činnost státu lze srovnávat s činností tržního subjektu, i když stát zastává roli orgánu veřejné moci (31).
(28)
Maďarsko popírá, že by poplatky za těžbu představovaly určitý druh daně, a definuje je jako cenu placenou za těžbu nerostných surovin nebo státní podíl. Maďarsko zdůrazňuje, že skutečnost, že je tento poplatek stanoven v zákoně, nepředstavuje rozhodný důvod vedoucí k závěru, že se jedná o určitý druh daně.
(29)
Maďarsko kromě toho vysvětluje, že tři různé platební závazky v souladu se smlouvou o prodloužení (tj. poplatky za prodloužení, zvýšené poplatky za těžbu rozšířené na všechna pole a jednorázová platba), které vyplývají z příslušných ustanovení horního zákona, by neměly být chápány jako kompenzace státu za ušlý zisk, na nějž má v každém případě nárok. Podle Maďarska lze tyto platby z pohledu státu vnímat jako dodatečný příjem, za který se stát zříká svého práva nabídnout pole v rámci výběrového řízení v režimu koncese, se zřetelem na související rizika a možné výnosy.
(30)
Maďarsko zdůrazňuje, že po diskutované změně horního zákona nemusel žádný další tržní subjekt ve skutečnosti zaplatit vyšší poplatek za těžbu než společnost MOL, jelikož v daném období do kategorií s vyššími poplatky za těžbu nespadal žádný soutěžitel.
Tabulka 3
Roční platby poplatků za těžbu společnosti MOL (skutečné a hypotetické)
v milionech HUF
Platební položka
Skutečné: podle smlouvy o prodloužení
Hypotetické: podle platného horního zákona
Rozdíl
Čistá aktuální hodnota rozdílu v roce 2009
2005
Jednorázová platba (32)
[…] (35)
(…)
20 000,0
28 064,5
2006
Poplatek za 2 prodloužení (33)
(…)
(…)
835,8
1 092,1
Poplatek za těžbu 3 (34)
(…)
(…)
5 755,7
7 520,0
Celkem
(…)
(…)
6 591,6
8 612,1
2007
Poplatek za prodloužení
(…)
(…)
769,7
926,5
Poplatek za těžbu
(…)
(…)
3 428,0
4 126,4
Celkem
(…)
(…)
4 197,7
5 052,9
2008
Poplatek za prodloužení
(…)
(…)
345,8
382,9
Poplatek za těžbu
(…)
(…)
-28 444,7
-31 498,5
Celkem
(…)
(…)
-28 099,0
-31 115,6
2009
Poplatek za prodloužení
(…)
(…)
211,2
211,2
Poplatek za těžbu
(…)
(…)
-1 942,1
-1 942,1
Celkem
(…)
(…)
-1 730,9
-1 730,9
CELKOVÝ SOUČET
(…)
(…)
959,5
8 883,0
Částky vycházejí z údajů, které poskytly maďarské orgány.
(31)
Maďarsko dále poukazuje na to, že na základě smlouvy o prodloužení za danou dobu a s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy, včetně poplatků za prodloužení a jednorázové platby, společnost MOL ve skutečnosti zaplatila státu více, než kolik by zaplatila bez smlouvy o prodloužení, tj. podle horního zákona. Porovnání skutečné výše úhrad provedených společností MOL a hypotetických plateb je uvedeno v tabulce 3 výše. Údaje poskytly maďarské orgány.
(32)
Podle Maďarska těžební společnosti oprávněně očekávají předvídatelnost poplatků za těžbu, které by se tudíž v průběhu času neměly měnit. Na tom byly založeny úvahy, které stály v pozadí novelizace horního zákona, jelikož přestože se poplatky za těžbu následkem této novely změnily, ve skutečnosti zde neexistovala žádná společnost, jejíž poplatky za těžbu by tato změna ovlivnila. Podle Maďarska by novelizace horního zákona mohla naznačovat, že by stát mohl změnit poplatky za těžbu pro pole, na kterých již těžba probíhá. Novela z roku 2008 však byla výsledkem kompromisu učiněného na základě jednání, která přijetí horního zákona předcházela. Tak byla implicitně přijata skutečnost, že mohou existovat legitimní očekávání. Těžební společnost tedy může legitimně očekávat, že stát jednostranně nezvýší žádný z těchto poplatků. Maďarsko se tedy domnívá, že systém horního zákona a konkrétních ustanovení v něm obsažených zahrnuje požadavek, aby poplatky za těžbu zůstaly v průběhu platnosti smlouvy nezměněné.
(33)
Závěrem maďarské orgány vysvětlují, že „výpovědní doložka“ je založena na důvodech národní bezpečnosti.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(34)
Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: MOL (příjemce údajného opatření podpory) a Maďarská těžební unie, které je společnost MOL členem. Připomínky obou zúčastněných stran byly ve stejném duchu jako připomínky Maďarska a jejich poznámky do značné míry odpovídaly připomínkám, které uvedlo Maďarsko.
(35)
Společnost MOL, údajný příjemce dotyčného opatření, uvádí, že na maďarském trhu těžby uhlovodíků se jí nedostalo žádného preferenčního zacházení, ačkoli Komise v rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí opak. Většinu poplatků za těžbu, jež společnost MOL odvádí maďarskému státu, tvoří poplatky za těžbu ve výši J % (tj. těžba byla zahájena před 1. lednem 1998), což v praxi znamená, že společnost MOL platí 64-75 %, zatímco konkurenti (kteří zahájili těžbu později a těží na malých polích) musejí hradit pouze 12 % poplatky.
(36)
Uzavření smlouvy o prodloužení navíc znamenalo, že společnost MOL státu zaplatila více (s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy o prodloužení), než by bývala zaplatila bez této smlouvy, pouze na základě původního znění horního zákona.
(37)
Co se týče tvrzení Komise, že smlouvu o prodloužení nelze považovat za obdobu koncese, protože podléhá režimu povolení, společnost MOL uvedla, že prodloužení práva na těžbu nepodléhá povolení na základě jednostranného rozhodnutí státu, ale pouze po dohodě s těžební společností. Pokud by účelem dotčeného právního předpisu bylo ponechat tuto záležitost na úvaze státu, bylo by příslušné ustanovení koncipováno jinak. Z tohoto znění horního zákona vyplývá, že legislativním záměrem bylo považovat smlouvu o prodloužení za obdobu koncesí.
(38)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise namítá, že tvrzení maďarských orgánů, že změna horního zákona byla nezbytná pro zajištění vyšších příjmů, je v rozporu se skutečností, že společnost MOL byla ve skutečnosti od zvýšených poplatků osvobozena.
(39)
Společnost MOL zde žádný rozpor nevidí. Na jedné straně tato společnost na základě smlouvy o prodloužení státu zaplatila více, než by bývala zaplatila podle horního zákona. Společnost MOL rovněž platí velmi vysoké poplatky za těžbu za pole podléhající poplatkům dle činitele J. Změna horního zákona by zároveň mohla mít dopad na pole otevřená v budoucnu.
(40)
Společnost MOL tvrdí, že složky platby za prodloužení v žádném případě nepředstavují pokutu, jak naznačuje Komise. Horní zákon rovněž stanoví sankce/pokuty za provozování těžební činnosti v rozporu s horním zákonem. Poplatky podle smlouvy o prodloužení představují výsledek jednání mezi těžební společností a státem. Uzavření této smlouvy nebylo povinné: těžební společnost se mohla rozhodnout, že smlouvu neuzavře, čímž by ztratila právo na těžbu, a poté se zúčastnit veřejného výběrového řízení, v rámci kterého by nakonec mohla právo na těžbu získat levněji.
(41)
Srovnávat společnost MOL, jež takovou smlouvu o prodloužení uzavřela, se soutěžiteli, kteří podnikají v režimu povolení, je zavádějící. Společnost MOL dále zdůrazňuje, že splnila všechny své povinnosti a jednala v souladu s právními předpisy.
(42)
MOL rovněž nesouhlasí s názorem Komise, že násobitel „c“ je příliš nízký (jelikož je nižší než zákonná hranice ve výši 1,2násobku). Mělo by se také vzít v úvahu, že se zvýšené poplatky za těžbu týkaly téměř 150 polí, a tudíž zvýšené poplatky přinesly státu výrazně vyšší příjmy z těžby.
(43)
Konečně, pokud jde o argument Komise, že je společnost MOL zvýhodňována tím, že nepodléhá doložce Brent, společnost připomíná, že činitel J je také citlivý na ceny.
(44)
Maďarská těžební unie (dále jen „těžební unie“) zastupuje společnosti, které se zabývají těžební činností nebo činnostmi s těžbou souvisejícími. Jejím hlavním cílem je zlepšit celkový provozní rámec pro provádění těžebních činností v Maďarsku, sledovat legislativní postupy a jednat v zájmu svých členů. V současné době má 66 členů, včetně společnosti MOL. Předsedou rady těžební unie je vyšší řídicí pracovník společnosti MOL (36).
(45)
Podle těžební unie těžební společnosti oprávněně očekávají, že se výše poplatků za těžbu u polí, která jsou již otevřená, nebude měnit. Stát tudíž nemůže poplatky jednostranně zvyšovat „retroaktivně“ (tj. za pole, která jsou již v provozu). Těžební unie tento názor vyjádřila v souvislosti s návrhem zákona, který předcházel novelizaci horního zákona, a podle těžební unie byla tato zásada při změně horního zákona zohledněna. Konečné znění nebylo rozporováno, protože pokud jde o jeho účinek, nezvyšuje poplatky za těžbu na polích, kde již byla těžba zahájena.
(46)
Pokud jde o obecnou charakteristiku a hospodářské podmínky těžebního trhu, vysvětluje těžební unie, že doba trvání těžebních projektů je relativně dlouhá. Mezi započetím průzkumu a skutečnou těžbou může uběhnout 10-15 let. V této fázi má těžební společnost jen výdaje; příjem začíná vykazovat až po spuštění těžby. Dále zde existuje nevyhnutelné geologické riziko, jelikož není jasné, jestli bude průzkum úspěšný. Proto je nutné projekty plánovat s největší pečlivostí. Ziskovost projektu závisí na řadě faktorů. Vzhledem k četným rizikům se v tomto odvětví očekává, že alespoň ta, která může ovlivnit stát, zůstanou během trvání projektu stabilní, tj. legislativní rámec nebo poplatky za těžbu. Vzhledem ke zvláštní charakteristice tohoto odvětví hrají struktury financování v projektech důležitou roli. Věřitelé projekty neustále podrobně zkoumají a mohou financování ukončit, pokud se podmínky výrazně změní.
(47)
Proto v zemích s vysokým politickým rizikem uzavírá těžební společnost se státem smlouvu, která se řídí soukromým právem. Ve stabilních oblastech, jako je západní Evropa, nejsou takové smlouvy potřeba, protože lze předpokládat, že stát nebude právní rámec neustále měnit. Stabilitu, pokud jde o státní podíl, očekávají jak těžební společnosti, tak věřitelé. Bez této stability by bylo riziko projektu vyšší; země se stabilní hospodářskou politikou si nemůže dovolit časté změny politiky, protože by tak těžařské podniky odradila.
(48)
Těžební unie dále poukazuje na to, že zásady právní jistoty a ochrany získaných práv jsou zakotveny v judikatuře evropských soudů a v maďarské ústavě. Proto maďarský zákonodárce nemá právo zvyšovat poplatky za těžbu za pole, která jsou již v provozu, jelikož právní předpisy musejí být předvídatelné. Těžební unie se navíc domnívá, že „stálost“ poplatků za těžbu představuje získané právo.
(49)
Další argument, který uvádí těžební unie, je zákaz diskriminace. Zejména nesmí existovat žádná diskriminace mezi společnostmi podnikajícími na základě koncese a těmi, které fungují na základě systému povolení. Maďarský zákonodárce proto není oprávněn poplatky za těžbu zvyšovat „zpětně“ za pole, která jsou již otevřená. Evropský soudní dvůr v řadě rozsudků vysvětluje, že právní jistota je základním prvkem práva Evropské unie. Právní předpisy musejí být jednoznačné, přesné a předvídatelné, zejména mají-li negativní dopad na jednotlivce nebo společnosti (viz citovaná judikatura). Těžební unie dále namítá, že zásada právní jistoty a získaných práv je rovněž zakotvena v maďarské ústavě, a závěrem dodává, že na základě práva Evropské unie a ústavních zásad musí být právní předpisy předvídatelné.
(50)
Těžební unie závěrem dodává, že zásada ochrany získaných práv vyplývá ze zásady právní jistoty. Zásada ochrany získaných práv je při vnitrostátních a mezinárodních legislativních postupech řídících těžební práva dodržována. Ostatní členské státy EU mají rovněž stabilní právní předpisy týkající se těžby, které se často nemění.
VII. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU
(51)
S cílem zjistit, zda opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tento článek stanoví, že: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporné opatření představuje státní podporu.
(52)
Za prvé je třeba připomenout, že opatření může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU bez ohledu na svou právní formu. I když byla smlouva o prodloužení uzavřena v souladu s příslušnými ustanoveními horního zákona a i když je na Maďarsku, aby stanovilo výši poplatku v zákoně, neznamená to samo o sobě, že jsou tyto kroky nebo jejich důsledky slučitelné s pravidly EU v oblasti státní podpory. Skutečnost, že je opatření slučitelné s vnitrostátním právem, nemá vliv na jeho slučitelnost s pravidly v oblasti státní podpory stanovenými ve Smlouvě o fungování EU.
(53)
Mimo to, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise nedomnívá, že by nějaký aspekt této věci, tj. příslušná ustanovení horního zákona, smlouva o prodloužení a změna horního zákona, byl sám o sobě v rozporu s pravidly v oblasti státní podpory. Naopak Komise v této věci považuje celý sled kroků státu za „opatření“ a posuzuje dopad smlouvy o prodloužení společně s následnými změnami horního zákona.
(54)
Pokud jde o argumenty Maďarska, že poplatky za těžbu nepředstavují daň, ale podíl státu, Komise podotýká, že tento argument je z pohledu posuzování státní podpory irelevantní. Pravidla v oblasti státní podpory se uplatní na všechny druhy nákladů, které podnikům vznikají a od nichž jsou na základě státního opatření osvobozeny. V každém případě je třeba poznamenat, že vydávání správních povolení pro těžbu nerostných a uhlovodíkových surovin se jeví jako typická role orgánu veřejné moci; platby za taková povolení jsou srovnatelné s daněmi nebo správními poplatky.
(55)
Konečně, pokud jde o výpovědní doložku, se Komise domnívá, že se nejedná o otázku státní podpory. Skutečnost, že je ve smlouvě uvedeno, že může být vypovězena, jestliže třetí strana získá podíl ve společnosti MOL přesahující 25 %, je opatření, které nezahrnuje státní prostředky.
(56)
Aby bylo možné opatření považovat za státní podporu, musí být zvláštní nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby.
(57)
Podle judikatury Soudního dvora (37), pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je zásadní při posuzování státní podpory, čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření „zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.
(58)
Soudní dvůr v řadě případů rovněž rozhodl, že čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státní podpory, ale definuje je podle jejich účinků (38).
(59)
Pojem „státní podpora“ se ovšem nezahrnuje na státní opatření, které rozlišuje mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo vnitřního uspořádání systému, do něhož tato opatření patří.
(60)
Komise nesouhlasí s argumentací maďarských orgánů a zúčastněných stran týkající se neexistence selektivity.
(61)
Aby bylo možné zjistit, jestli je příslušné opatření selektivní, musí být definován odpovídající referenční systém (39).
(62)
V daném případě Komise za odpovídající referenční systém pro posuzování považuje režim povolení. Společnost MOL se nemusela účastnit výběrového řízení na získání koncese v uzavřené oblasti. Namísto toho získala právo na těžbu na svá pole podléhající režimu povolení a soutěží s účastníky trhu, kteří podnikají v rámci tohoto režimu. Smlouva o prodloužení je součástí režimu povolení. Pouhá skutečnost, že společnost MOL nedokázala spustit těžbu ve stanovené lhůtě a musela zažádat o smlouvu o prodloužení, nemůže mít za následek změnu referenčního systému. Přijetí takového argumentu by vedlo k situaci, ve které je jedné společnosti poskytováno individuální zacházení jako v případě režimu koncese, ale bez veřejného výběrového řízení.
(63)
Maďarské orgány se ve skutečnosti mohou volně rozhodnout, má-li být pole v režimu koncese nebo povolení. Čili když maďarské orgány chtějí poskytnout práva na těžbu na základě smlouvy, mohou zvolit transparentní postup udělení koncese, jehož součástí je veřejné výběrové řízení. Komise nemůže uznat, že by neprůhledná takzvaná „kvazikoncese“, která se nyní uplatňuje pouze v případě jedné společnosti (MOL), mohla být chápána jako samostatný referenční systém.
(64)
Maďarsko mělo navíc velkou volnost v případě prodlužování povolení nebo následné změny příslušných ustanovení horního zákona (i přes vědomí, jaké výhody by to přineslo společnosti MOL jakožto jedinému zástupci na trhu s uhlovodíky, který uzavřel smlouvu o prodloužení). Maďarsko mělo možnost poplatky za těžbu kdykoli vymezit, tj. mohlo se rozhodnout horní zákon vůbec neupravovat. Z pohledu účinků sledu kroků je jasné, že tento sled jednoznačně zvýhodnil jeden konkrétní podnik.
(65)
Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že referenčním systémem je režim povolení.
(66)
V rámci režimu povolení je smlouva o prodloužení jasně selektivní. Dokonce i samy maďarské orgány potvrzují, že strany mají při dojednávání podmínek této smlouvy jistý manévrovací prostor pro stanovení různých složek platby a navíc mají možnost rozhodnout se smlouvu neuzavřít vůbec. Bylo tudíž pouze na uvážení maďarských orgánů, jestli takovouto smlouvu se společností MOL (nebo s jakýmkoli jiným účastníkem trhu) uzavřou, nebo ne (40).
(67)
Takové zacházení nelze vysvětlovat pomocí logiky nebo povahy systému. Na jedné straně se poplatky za těžbu ukládají, aby zajistily státu příjem z vytěžené hodnoty. Na druhé straně se podle smlouvy o prodloužení hradí jednotlivé složky platby jako zvláštní poplatek za prodloužení. V tomto případě však uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci. Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 využívat nižší poplatky za těžbu v podstatě na všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří také podléhají režimu povolení a kteří těžbu spustili včas, a tudíž neuzavírali žádnou smlouvu o prodloužení, musejí platit vyšší zákonné poplatky.
(68)
Toto byla jediná smlouva o prodloužení uzavřená na těžbu uhlovodíků. Společnost MOL uvedla, že existují další smlouvy o prodloužení na těžbu pevných nerostných surovin. Komise podotýká, že toto se týká jiných druhů nerostných surovin, které podle horního zákona podléhají jiným poplatkům za těžbu než uhlovodíky. Je rovněž nutno poznamenat, že v případě pevných nerostných surovin nedošlo v rámci novelizace horního zákona k žádné změně (tj. účastníci trhu, kteří takovou smlouvu uzavřeli, nebyli ovlivněni stejným „sledem opatření“, a tudíž nezískali žádnou výhodu).
(69)
Na základě výše uvedeného, navzdory argumentům, které Maďarsko předložilo, se Komise domnívá, že sled kroků, tj. znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, na základě toho uzavřená smlouva o prodloužení a následná změna horního zákona, je selektivní ve prospěch společnosti MOL.
(70)
Společné účinky sledu opatření způsobily, že z držitelů povolení k těžbě uděleného v souladu s oddílem 5 horního zákona pouze společnost MOL podléhala zvláštnímu režimu, který ji chránil před jakýmkoli zvýšením poplatků za těžbu, jež se běžně odvádí za těžbu uhlovodíků.
(71)
Závěrem, vzhledem k širokému prostoru při schvalování smlouvy o prodloužení a s ohledem na fakt, že je výjimka ve skutečnosti určena pro jedinou společnost, je kritérium selektivity splněno.
(72)
Na rozdíl od tvrzení maďarských orgánů je Komise toho názoru, že stát nevykonává výdělečnou činnost prostřednictvím udělování povolení pro těžební činnosti. Udělování správních koncesí nebo povolení k těžbě spíše souvisí s výkonem moci, která náleží veřejnému orgánu, protože tuto činnost nemůže vykonávat soukromý subjekt (41). V Maďarsku - stejně jako v ostatních členských státech EU - není původním vlastníkem nerostných surovin žádný soukromý subjekt. Právní systémy členských států obecně přisuzují kontrolu nad nerostným bohatstvím orgánům veřejné moci (42). Rozhodnutí povolit společnosti těžbu nerostných zdrojů formou, kterou si členský stát zvolí, a oproti úhradě určitých poplatků je tudíž z důvodu jeho povahy a pravidel úkolem orgánů veřejné moci a lze označit jako projev moci veřejných orgánů. Zásah Maďarska za účelem podrobit těžební činnost správnímu dozoru slouží obecnému zájmu, a nikoli zájmům komerčním. Toto jednání je tedy nutné považovat za formu státního zásahu orgánem veřejné moci, přičemž tento zásah se liší od jednání soukromého investora v tržním hospodářství (43).
(73)
I kdyby v tomto případě bylo povolení k těžbě považováno za hospodářskou činnost, jejímž prostřednictvím stát sleduje komerční účely (což není), Komise podotýká, že neexistuje žádná jasná a přímá souvislost z hlediska peněz mezi výší poplatků za těžbu, které Maďarsko stanovilo pro společnost MOL, a hodnotou povolení k těžbě. Odůvodnění Maďarska, jmenovitě, že při uzavírání smlouvy o prodloužení jednalo jako tržní subjekt, není podloženo. Konkrétně nic nenaznačuje, že by ve veřejném výběrovém řízení na těchto dvanáct polí (na která by nebylo povolení prodlouženo) konkurent nepředložil vyšší nabídku. Maďarsko rovněž nepředložilo žádný důkaz, že při uzavírání smlouvy o prodloužení vzalo v potaz všechny příslušné faktory a rizika z komerčního pohledu, tj. všechny součásti platby ve smlouvě o prodloužení, možné vyšší poplatky stanovené horním zákonem do roku 2020, trvání smlouvy a možné soutěžitele.
(74)
Maďarsko dále tvrdí, že po sporné změně horního zákona ve skutečnosti žádný další účastník trhu nemusel platit vyšší poplatky než společnost MOL, protože do kategorií s vyššími poplatky za těžbu ve skutečnosti v daném období nespadali žádní soutěžitelé.
Tabulka 4
Souhrn platných poplatků za těžbu před a po změně horního zákona
Poplatky platné do roku 2008
Poplatky platné v roce 2008
Poplatky platné od 23. ledna 2009
Poplatky za pole, na která se vztahuje smlouva MOL,
platné do roku 2020
Těžba zahájená před 1. lednem 1998
J % (46)
(minimálně 12 %)
J %
(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)
J %
(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)
J % c (47)
(minimálně 12 %)
Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008
12 %
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 % c
(~ 12.24 % (45))
Těžba zahájená po 1. lednu 2008 (44)
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt
Nepoužije se
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
12 % c
(~ 12.24 % (45))
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt
20 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
20 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3
Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
30 %
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby
12 %
12 %
Vysoce inertní plyn
8 %
8 %
(75)
Tento argument musí být odmítnut.
(76)
Výše uvedená tabulka 4 výše shrnuje rozsah, v jakém na základě smlouvy o prodloužení a následné novelizace horního zákona společnost MOL hradila nižší poplatky, než jaké stanovil horní zákon.
(77)
Za prvé z údajů, které poskytly maďarské orgány, vyplývá, že ve skutečnosti zde bylo několik podniků provozujících pole na základě režimu povolení, na které se v období mezi 8. lednem 2008 a 23. lednem 2009 vztahovaly vyšší poplatky za těžbu, než hradila společnost MOL, v důsledku první novely horního zákona a rovněž od 23. ledna 2009 do dnešního dne v důsledku druhé novely horního zákona. Z vysvětlení, která maďarské orgány poskytly, vyplývá, že v roce 2008 zde na polích v režimu povolení těžily kromě společnosti MOL i další podniky, jež v důsledku uplatnění doložky Brent platily více než 12 % (mezi 14,24 % a 18 %) (48).
(78)
Za druhé, přestože maďarské orgány tvrdí, že zde existují pouze soutěžitelé, kteří provozují nebo se chystají provozovat menší pole (tj. s výtěžností menší než 500 m3 nebo 200 kt), Komise podotýká, že i kdyby tato malá pole spadala do kategorie 12 %, přesto musí v příslušných případech zaplatit přirážku Brent. Takto by poplatky za těžbu mohly stoupnout až na 18 %. Komise znovu připomíná, že účinek opatření spočívá v tom, že společnost MOL nepodléhá doložce Brent stanovené v horním zákoně pro všechny ostatní subjekty.
(79)
Za třetí, pokud jde o aktuální obecné tržní prostředí v Maďarsku, těžbou uhlovodíků se zde zabývá několik těžebních společností. Dále zde existuje několik společností, které provádějí průzkum a které by mohly otevřít pole a konkurovat společnosti MOL. Jakékoli nově vstupující subjekty v rámci režimu povolení budou podléhat zákonným poplatkům za těžbu a budou muset konkurovat společnosti MOL, která jako jediná nemusí za svá těžební pole platit poplatky, jež ukládá obecný režim povolení, a vztahují se na ni poplatky nižší.
(80)
Za čtvrté, Komise podotýká, že společnost MOL ve skutečnosti podléhá poplatkům ve výši zhruba 12,24 % nejenom za dvanáct polí, na která získala prodloužení, ale za všechna svá těžební pole otevřená po 1. lednu 1998, jež v době uzavření smlouvy v roce 2005 provozovala v režimu povolení, a poplatkům ve výši J % za všechna pole zprovozněná před 1. lednem 1998. Poplatky společnosti MOL jsou navíc stanoveny ve výši 12,24 % až do roku 2020. Takto získala společnost MOL výhodu v případě většiny svých polí v režimu povolení na značně dlouhou dobu.
(81)
Za páté, kdyby se hypoteticky báňský úřad rozhodl, že prodloužení na zmíněných dvanáct polí neudělí, všechna ostatní pole společnosti MOL v režimu povolení by následně rovněž podléhala podstatně vyšším poplatkům za těžbu, což by znamenalo vyšší příjmy pro stát (49). Navíc, jak bylo uvedeno v odstavci 73, stát mohl vypsat veřejné výběrové řízení na získání koncese na těchto dvanáct polí, u kterých by nebylo povolení prodlouženo, a mohl takto možná obdržet od konkurence vyšší nabídku.
(82)
Pokud jde o argument Maďarska, že společnost MOL platila v letech 2006 a 2007 vyšší poplatky za těžbu, konkrétně 12,24 %, Komise podotýká, že tento argument je irelevantní.
(83)
Za prvé, důvodem byla skutečnost, že společnost MOL musela uhradit stanovené zvýšení poplatků za těžbu (z 12 % na 12,24 %) stejně jako jakákoli jiná společnost, která by chtěla prodloužit povolení na těžbu. V tomto ohledu se společnosti MOL dostalo standardního zacházení a nebyla nijak znevýhodněna. V tomto okamžiku se ani neprojevilo zvýhodnění společnosti MOL. K tomu došlo až po první novele horního zákona, tedy od 8. ledna 2008.
(84)
Navíc v roce 2008 společnost MOL zaplatila o 28,4 miliardy HUF a v roce 2009 o 1,9 miliardy HUF méně na poplatcích za těžbu na polích, na nichž se již těžilo, než by bývala zaplatila, kdyby podléhala znění horního zákona, které bylo v té době v platnosti.
(85)
Pokud jde o další složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona (tj. poplatky za prodloužení a jednorázová platba), tyto částky byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. Tyto složky platby ani nelze považovat za „zálohu“ na poplatky za těžbu splatné v následujících obdobích. Znění oddílu 26/A odst. 5 horního zákona je v tomto ohledu jasné. Konkrétně stanoví, že „společnost zaplatí poplatky, pokud jí je prodloužení uděleno“. Dvě další součásti souvisejí s počtem polí, na která bylo prodloužení uděleno. Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona tudíž jasně vytváří spojitost mezi prodloužením a platební povinností.
(86)
Podle judikatury podpora poskytnutá podniku nemůže být kompenzována poplatkem uloženým stejnému podniku, který představuje zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející s opatřením, jež představuje státní podporu (50). V dotyčném případě, jak je uvedeno v odstavci (85), představují složky platby podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona poplatek za prodloužení, který lze chápat jako zvláštní a odlišný poplatek nesouvisející se změnou zákonných poplatků v režimu povolení. A konečně Komise poukazuje na to, že uzavření smlouvy o prodloužení a následné zvýšení poplatků pro společnost MOL vedlo k paradoxní situaci.
(87)
Společnost MOL, která nezačala těžit ve stanovené lhůtě, bude až do roku 2020 hradit nižší poplatky za těžbu v podstatě za všechna svá pole na základě povolení, zatímco její konkurenti, kteří neuzavřeli smlouvu o prodloužení, protože těžbu zahájili včas, a také podléhají režimu povolení, musejí platit vyšší zákonné poplatky.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že toto opatření přineslo společnosti MOL výhodu. Chrání společnost MOL před náklady, které by jí jinak vznikly. Účinek smlouvy o prodloužení společně s následnou úpravou horního zákona vytvořily výhodu, kterou společnost získala.
(89)
Opatření zahrnuje ušlé příjmy, na které by stát měl jinak nárok, a tudíž je hrazeno ze státních prostředků.
(90)
MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost a je vymezena jako podnik. Soutěží s dalšími podniky, které nevyužívají stejnou výhodu. Z tohoto důvodu dané opatření narušuje hospodářskou soutěž. Společnost MOL navíc působí v odvětví, ve kterém probíhá obchod mezi členskými státy, a tudíž je rovněž splněno kritérium vlivu na obchod v rámci Evropské unie.
(91)
Na základě výše uvedených argumentů se Komise domnívá, že dané opatření splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Za těchto okolností je nutné považovat dotčené opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VIII. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(92)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování EU stanoví výjimky z obecného pravidla, že je státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 1.
(93)
Níže Komise posuzuje slučitelnost daného opatření podle uvedených výjimek. Je třeba poznamenat, že Maďarsko neuvedlo žádné argumenty, pokud jde o slučitelnost s vnitřním trhem.
(94)
Dále je třeba také poznamenat, že toto opatření má za následek snížení nákladů, které by jinak společnosti MOL vznikaly, a proto musí být považováno za provozní podporu.
(95)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy o fungování EU se v tomto případě neuplatní, protože toto opatření není sociální povahy, neposkytuje se individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neposkytuje se hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(96)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
(97)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Celé území Maďarska bylo považováno za takovou oblast v době přistoupení a většina jeho regionů má stále na takovou pomoc nárok (51).
(98)
Slučitelnost státní podpory pro podporované oblasti se řídí pokyny k regionální podpoře na období 2007-2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (52). Podle pokynů k regionální podpoře může být státní podpora v zásadě schválena pouze pro investiční náklady (53). Jak již bylo uvedeno výše, zmíněnou podporu nelze považovat za investiční podporu. Co se týče provozní podpory, toto opatření nepřispívá k rozvoji žádné činnosti nebo žádné hospodářské oblasti a není v čase omezeno, ani klesající nebo proporční vzhledem k tomu, co je potřebné pro nápravu určitých konkrétních hospodářských situací (54).
(99)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU.
(100)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“, mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem.
(101)
Komise podotýká, že sporná podpora není určena k tomu, aby napomohla uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, a Komise rovněž neshledala žádné důkazy, že by byla určena k tomu, aby napravila vážnou poruchu v maďarském hospodářství.
(102)
Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že tato podpora nesplňuje podmínky pro udělení výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(103)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování EU podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví mohou být prohlášeny za slučitelné se smlouvou o fungování EU, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v EU v míře odporující společnému zájmu. Toto se na dotčený případ zjevně nevztahuje.
(104)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU umožňují schválení státní podpory, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala řadu pokynů a sdělení, která vysvětlují, jak bude používat výjimku uvedenou v čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
(105)
Komise se však domnívá, že na základě povahy a charakteru této podpory nelze výjimky podle těchto pokynů a sdělení v této věci uplatnit. Maďarsko navíc netvrdí, že by tato podpora mohla být slučitelná v souladu s uvedenými pravidly.
(106)
Posuzovaná podpora tedy představuje neslučitelnou státní podporu.
IX. OPRÁVNĚNÁ OČEKÁVÁNÍ, ZÍSKANÁ PRÁVA A DISKRIMINACE
(107)
Přestože Komise nezpochybňuje argument, že předvídatelnost lze obecně chápat jako pobídku k investování, je nutné poznamenat, že s ohledem na imperativní charakter kontroly státní podpory prováděné Komisí na základě článku 108 Smlouvy o fungování EU mohou podniky, které jsou příjemci podpory, mít v zásadě legitimní důvěru, že byla zachována pravidla při poskytování podpory, pouze v případě, že tato podpora byla poskytnuta při dodržení postupu udělování státní podpory (55). V tomto ohledu nemá žádný příjemce právo odvolávat se na dobrou víru, aby obhájil získaná práva a vyhnul se vracení podpory (56).
(108)
Je pravda, že Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že právo dovolávat se ochrany legitimního očekávání se vztahuje na každý procesní subjekt, u kterého vzbudil orgán Evropské unie podložené naděje. Naopak, nikdo se nemůže dovolávat porušení této zásady, pokud neexistují určité záruky, které mu byly poskytnuty správním orgánem (57). V tomto případě žádný orgán EU společnosti MOL neposkytl žádné záruky, které by mohly ospravedlnit legitimní očekávání.
(109)
Je rovněž pravda, že se příjemce neprávem udělené podpory může odvolávat na výjimečné okolnosti, na jejichž základě by mohl oprávněně očekávat, že podpora je v souladu s právem, a proto odmítnout tuto podporu vrátit. V tomto případě však žádné výjimečné okolnosti neexistují. Naopak novela horního zákona z roku 2008 ukazuje, že se těžební společnosti v zásadě nemohou spolehnout na to, že se zákon nebude žádným způsobem měnit.
(110)
Komise poukazuje na to, že výše poplatků za těžbu vztahující se na pole, která jsou již v provozu, byla v poslední době upravena dvakrát, konkrétně ke dni 8. ledna 2008 a 23. ledna 2009. Za prvé je třeba zdůraznit, že novela horního zákona z roku 2008 byla určena pro stávající povolení k těžbě. Na to jasně poukazuje skutečnost, že znění horního zákona z roku 2008 rovněž zahrnuje podmínky povolení udělených před rokem 2008. Pro tato povolení byly poplatky upraveny od okamžiku, kdy vstoupil nový horní zákon v platnost. To dokazuje, že držitelé povolení nemohou legitimně očekávat ani nezískali právo na to, že se výše těžebních poplatků v průběhu období, na které jim bylo povolení uděleno, nezmění.
(111)
V rozporu s tím, co tvrdí Maďarsko a další zúčastněné strany, judikatura EU potvrzuje, že není možné věřit v neexistenci jakýchkoli legislativních změn (58). Legislativní změny rovněž nelze vyloučit ani na základě zásady právní jistoty.
(112)
Pokud jde o argument diskriminace, je nutné jej rovněž odmítnout. Zvýšení poplatku není diskriminační, je-li uplatněno na každého, zejména protože v rámci daného režimu neexistuje žádné rozlišování, tj. nerozlišuje se mezi podniky, které podléhají povolení.
X. NAVRÁCENÍ
(113)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (59). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou se společným trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (60). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (61).
(114)
V souladu s touto judikaturou se v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“ (62).
(115)
Jelikož dotčené opatření musí být považováno za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před udělením podpory. Příjemce tudíž musí vrátit částku, která se vypočítává od data, kdy mu byla výhoda udělena, tj. odkdy mohl příjemce příslušnou podporu využívat, a uhradit úroky z vymáhané podpory do úplného vrácení podpory.
(116)
V tomto případě musí být opatření považováno za sled kroků, které stát učinil. Díky smlouvě o prodloužení byla společnost MOL chráněna před budoucím zvyšováním zákonných poplatků za těžbu. Výhoda pro společnost MOL se projevila, když nabyla účinku první novela horního zákona, což bylo dne 8. ledna 2008. Toto je datum, od kterého byla společnost MOL de facto zbavena zátěže plynoucí z vyšších poplatků, a tudíž zvýhodněna oproti své konkurenci.
(117)
Jak bylo objasněno v odstavci 61-65, odpovídajícím referenčním systémem je systém ostatních účastníků trhu, kteří podnikají na základě režimu povolení. Výhodu tedy představuje rozdíl mezi skutečnou výší poplatků za těžbu, kterou společnost MOL uhradila po změně horního zákona za pole, na nichž již probíhala těžba a jež podléhala režimu povolení, a výší poplatků, kterou stanovil horní zákon.
(118)
Jak již bylo uvedeno v odstavci 85 výše, Komise zastává názor, že ostatní složky platby ve smlouvě (poplatky za prodloužení a jednorázová platba) byly zaplaceny za prodloužení povolení, a nikoli za právo platit nižší poplatky než konkurence. To znamená, že je nelze brát v potaz při výpočtu výhody.
Tabulka 5
Shrnutí skutečné a hypotetické výše poplatků za těžbu společnosti MOL za příslušné období
Platby poplatků za těžbu
Skutečné (63)
(podle smlouvy o prodloužení) v milionech HUF
Hypotetické
(podle platného horního zákona) v milionech HUF
Rozdíl v milionech HUF
2008
106 226,3
134 671,0
-28 444,7
2009
67 099,7
69 041,8
-1 942,1
(119)
Rozdíl tedy činí 28,4 miliardy HUF za rok 2008 a 1,9 miliardy HUF za rok 2009, tj. celkem 30,3 miliardy HUF, jak je uvedeno v tabulce 5. Toto je částka, kterou by Maďarsko mělo od společnosti MOL vymáhat, plus úroky z vymáhané podpory. Vráceny by měly být i částky za rok 2010, v jejichž případě ještě nejsou k dispozici žádné údaje.
(120)
Rozdíl ve výši ušlých poplatků mezi lety 2008 a 2009 vznikl v důsledku skutečnosti, že poté, co dne 23. ledna 2009 vstoupila v platnost druhá novela horního zákona, byl pro některá pole, tedy pro pole otevřená mezi lety 1998 a 2008 alespoň částečně obnoven právní stav, který byl před novelou z roku 2008.
XI. ZÁVĚR
(121)
Na základě výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že opatření ve prospěch společnosti MOL, tedy účinky smlouvy o prodloužení spolu s novelou horního zákona z roku 2008, představuje státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(122)
Jelikož musí být opatření považováno za protiprávní a neslučitelnou státní podporu, musí společnost MOL tuto podporu vrátit za účelem obnovení situace, která na trhu existovala před udělením této podpory.
(123)
Částka, kterou musí společnost vrátit, činí 28 444,7 milionu HUF za rok 2008 a 1 942,1 milionu HUF za rok 2009. Pokud jde o rok 2010, z hlediska poplatků za těžbu, které již byly uhrazeny, musí Maďarsko vypočítat částku, jež má být vrácena, stejným způsobem jako pro roky 2008 a 2009, dokud nebude opatření zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Kombinace pevně stanoveného poplatku za těžbu vymezeného ve smlouvě o prodloužení uzavřené mezi maďarským státem a společností MOL Nyrt. dne 22. prosince 2005 a následných změn zákona č. XLVIII z roku 1993 o těžbě představuje státní podporu pro společnost MOL Nyrt. ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
2. Státní podpora uvedená v čl. 1 odst. 1, kterou Maďarsko protiprávně udělilo společnosti MOL Nyrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, je neslučitelná s vnitřním trhem.
3. Maďarsko zastaví poskytování státní podpory uvedené v odstavci 1 do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 2
1. Maďarsko zajistí navrácení podpory uvedené v článku 1 od příjemce.
2. Celková výše státní podpory činí 28 444,7 milionu HUF za rok 2008 a 1 942,1 milionu HUF za rok 2009. Pokud jde o rok 2010, musí Maďarsko vypočítat částku podpory do data zrušení opatření.
3. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
4. Výše úroků je vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 pozměněného nařízením (ES) č. 271/2008.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 se získá zpět okamžitě a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), která má být od příjemce získána zpět, včetně výpočtu výše podpory za rok 2010;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dodržení požadavků tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Maďarsko informuje Komisi o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela získána zpět. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k dodržení požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již byly od příjemce získány zpět.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 9. června 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta’ Ġunju 2010
dwar għajnuna mill-istat C 1/09 (ex NN 69/08) mogħtija mill-Ungerija lil MOL Nyrt.
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 3553)
(It-test bl-Ungeriż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/88/UE)
IL-KUMMISSSJONI TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) rigward għajnuna Nru C 1/09 (ex NN 69/08) (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-13 ta’ Jannar 2009, wara li rċeviet ilment fl-14 ta’ Novembru 2007, il-Kummissjoni fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni fil-miżuri stabbiliti mill-Ungerija li allegatament jikkostitwixxu għajnuna mill-istat favur kumpanija bl-isem ta’ Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; minn issa ’l quddiem “MOL”).
(2)
L-Ungerija ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni fit-8 ta’ April 2009.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fit-28 ta’ Marzu 2009 (3). Ġew irċevuti kummenti minn żewġ partijiet interessati: MOL u l-Assoċjazzjoni Ungeriża ta’ Xogħol fil-Minjieri (Magyar Bányászati Szövetség), it-tnejn fis-27 ta’ April 2009.
(4)
Il-Kummissjoni għaddiet il-kummenti lill-Ungerija permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Ġunju 2009. Permezz ta’ ittra tat-3 ta’ Lulju 2009 l-Ungerija rrapportat li ma kellha l-ebda kumment x’tagħmel dwar l-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati.
(5)
Il-Kummissjoni talbet aktar tagħrif mill-awtoritajiet Ungeriżi fil-21 ta’ Settembru 2009 u t-12 ta’ Jannar 2010, u l-Ungerija wieġbet permezz ta’ ittri tad-19 ta’ Ottubru 2009 u d-9 ta’ Frar 2010.
II. IL-BENEFIĊJARJU
(6)
MOL hija kumpanija integrata taż-żejt u tal-gass ibbażata f’Budapest, fl-Ungerija. L-attivitajiet ewlenin ta’ MOL fis-suq Ungeriż jinkludu: l-esplorazzjoni u l-estrazzjoni taż-żejt mhux raffinat u l-gass naturali; il-manifattura ta’ prodotti tal-gass; ir-raffinar, it-trasport, il-ħażna u d-distribuzzjoni ta’ prodotti taż-żejt mhux raffinat kemm bl-imnut kif ukoll bl-ingrossa; it-trażmissjoni ta’ gass naturali; u l-produzzjoni u l-bejgħ ta’ olefini u poljolefini. Barra minn hekk, il-Grupp MOL (li għalih tappartjeni MOL) jinkludi wkoll diversi sussidjari Ungeriżi u barranin oħra (4).
(7)
Fl-Ungerija u s-Slovakkja l-Grupp MOL huwa l-mexxej tas-suq f’kull waħda mill-attivitajiet ewlenin tiegħu. Fl-2008 il-bejgħ nett ta’ MOL u l-Grupp MOL kien madwar EUR 6.8 biljun u EUR 13-il biljun rispettivament (5). Fl-istess sena l-profitti operattivi rispettivi tagħhom kienu madwar EUR 400 miljun u EUR 732 miljun.
III. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
(8)
Ir-regoli ġenerali li jirregolaw attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri fl-Ungerija huma stabbiliti fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tal-1993 (minn issa ’l quddiem “l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri”) (6), li jirregola wkoll attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri (prospettar, esplorazzjoni u estrazzjoni) li jinvolvu idrokarburi (jiġifieri żejt mhux raffinat u gass naturali).
(9)
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jiddistingwi bejn attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri eżerċitati abbażi ta’ żewġ strumenti legali differenti: (i) konċessjoni (7) u (ii) awtorizzazzjoni (8).
-
Fil-każ ta’ konċessjoni, il-Ministru responsabbli għax-xogħol fil-minjieri (minn issa ’l quddiem: “Ministru kompetenti”) jikkonkludi kuntratt (9) mal-offerent rebbieħ wara sejħa miftuħa għall-offerti (10) għall-esplojtazzjoni ta’ “żona magħluqa”.
-
Din hija differenti minn “żoni miftuħa” (11), fejn awtorizzazzjoni ta’ drittijiet tax-xogħol fil-minjieri ma tistax tiġi rrifjutata mill-Awtorità tal-Minjieri jekk l-applikant jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti mil-liġi (12).
(10)
Skont id-definizzjoni fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (13), żoni magħluqa huma rriżervati għal attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri abbażi ta’ konċessjoni. Konsegwentement kwalunkwe żona oħra għajr żona magħluqa tikkwalifika bħala żona miftuħa. Skont l-ispjegazzjoni pprovduta mill-Ungerija, l-intenzjoni oriġinali kienet li ż-żoni kollha jiġu kklassifikati bħala żoni magħluqa magħżula għall-konċessjoni. Żoni miftuħa preżunti li fihom inqas minerali kienu jkunu l-eċċezzjoni. F’dawn il-każijiet, iż-żoni ġew ikkunsidrati ta’ inqas valur u l-ebda offerta ma kienet mistennija li tiġi rċevuta f’sejħa miftuħa għall-offerti.
(11)
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistipula wkoll li l-estrazzjoni ta’ riżorsi minerali hija soġġetta għal tariffa ta’ xogħol fil-minjieri li titħallas lill-Istat, fejn l-ammont ikun perċentwal tal-valur tal-minerali estratti (14). It-tariffa għax-xogħol fil-minjieri tvarja skont ir-reġim applikabbli:
-
Fil-każ ta’ konċessjonijiet, l-ammont tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri jiġi stabbilit fil-ftehim ta’ konċessjoni (15).
-
Għal riżorsi minerali estratti taħt awtorizzazzjoni, it-tariffa tiġi rregolata mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (16). Sa Jannar 2008, it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri relatata mal-estrazzjoni tal-idrokarburi taħt awtorizzazzjoni kienet 12 % għal żoni li jkunu bdew joperaw mill-1 ta’ Jannar 1998 u J % għal żoni li jkunu bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998 (17). Il-fattur “J” ġie kkalkolat skont formula bbażata fuq prezzijiet storiċi tal-gass, l-kwantità estratta u l-valur; il-valur minimu tiegħu ġie stabbilit għal 12 %.
Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
(12)
It-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistipula li fejn kumpanija tax-xogħol fil-minjieri taħt reġim ta’ awtorizzazzjoni ma tibdiex estrazzjoni fi żmien 5 snin mid-data tal-awtorizzazzjoni tal-Awtorità tal-Minjieri, id-dritt tax-xogħol fil-minjieri jiġi rtirat (18).
(13)
Din it-Taqsima tipprovdi wkoll għall-possibbiltà ta’ estensjoni ta’ din id-data ta’ skadenza permezz ta’ ftehim bejn il-Ministru kompetenti u l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri (19). It-Taqsima tipprovdi għal tliet tariffi differenti li jridu jitħallsu fejn tingħata estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri:
(a)
l-ewwel nett, tariffa ta’ estensjoni trid titħallas għaż-żoni mhux utilizzati sakemm ikun fil-fatt beda l-operat; din it-tariffa hija massimu ta’ 1,2 darbiet it-tariffa oriġinali tax-xogħol fil-minjieri, ikkalkolata abbażi ta’ ammont ipotetiku stipulat ta’ minerali, ladarba din l-imposta trid titħallas fi żmien meta jkun għadu ma kienx hemm kwalunkwe produzzjoni attwali fiż-żona;
(b)
it-tieni, jekk l-applikazzjoni tal-estensjoni tikkonċerna aktar minn żewġ żoni, il-livell tat-tariffa tal-estensjoni (it-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri) irid jiġi applikat għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri tal-kumpanija;
(ċ)
it-tielet, jekk l-estensjoni tikkonċerna aktar minn 5 żoni jista’ jintalab ukoll ħlas ta’ darba (20).
Il-ftehim ta’ estensjoni bejn MOL u l-Istat Ungeriż
(14)
Fid-19 ta’ Settembru 2005, MOL applikat għal estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal 12-il żona tagħha tal-idrokarburi, li kienet kisbet preċedentement abbażi ta’ awtorizzazzjoni u li fuqhom ma kinitx bdiet l-estrazzjoni fi żmien id-data ta’ skadenza. Fit-22 ta’ Diċembru 2005 MOL u l-Ministru kkonkludew ftehim ta’ estensjoni abbażi tat-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, bil-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a) Tariffa ta’ estensjoni: It-12-il awtorizzazzjoni tax-xogħol fil-minjieri soġġetti għat-talba ġew estiżi b’5 snin (jiġifieri MOL ikollha 5 snin oħra sabiex tibda l-estrazzjoni fuq dawn iż-żoni). It-tariffa ta’ estensjoni ġiet stipulata għal kull waħda mill-5 snin tal-perjodu ta’ estensjoni billi ntużat it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri ta’ 12 %, li kienet fis-seħħ dak iż-żmien, u multiplikatur (“c”) li jvarja bejn 1,020 u 1,050, bir-riżultat tat-tariffi ta’ estensjoni elenkati hawn isfel fit-Tabella 1 (21). It-tariffa ta’ estensjoni ġiet stipulata għall-5 snin tal-perjodu ta’ estensjoni. Fejn iż-żoni bdew fil-fatt joperaw, it-tariffa stipulata kellha tiġi applikata għall-bqija tal-perjodu ta’ 15-il sena bħala t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni koperti mill-estensjoni (22).
(b) Estensjoni tat-tariffa miżjuda għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri: Ladarba ntalbet l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal aktar minn żewġ żoni, it-tariffa miżjuda (li hija ugwali għat-tariffa ta’ estensjoni, kif muri fit-Tabella 1) kellha tiġi applikata għall-15-il sena segwenti, jiġifieri sal-2020, għaż-żoni kollha ta’ MOL taħt awtorizzazzjoni li bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 1998. Fir-rigward ta’ żoni li bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998, il-fattur “J” immultiplikat b’ “c” huwa applikabbli (23).
(ċ) Tariffa fissa tax-xogħol fil-minjieri: Il-partijiet qablu wkoll b’mod espliċitu li t-tariffa stipulata għax-xogħol fil-minjieri tibqa’ applikabbli għat-tul ta’ żmien kollu tal-kuntratt (jiġifieri sal-2020), irrilevanti minn kwalunkwe emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (24).
(d) Ħlas ta’ darba: Ladarba kienet intalbet l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal aktar minn 5 żoni, ħlas ta’ darba ta’ HUF 20 biljun (25) ġie stabbilit ukoll fil-ftehim (26).
(e) Klawżola ta’ terminazzjoni: Il-ftehim stipulat li ma setax jiġi modifikat unilateralment (imma bil-ftehim taż-żewġ partijiet biss). Jista’ jiġi tterminat biss minn waħda mill-partijiet f’każ ta’ bidla fil-pussess f’MOL (mill-inqas 25 % ta’ ishma).
(15)
Bid-deċiżjoni tat-23 ta’ Diċembru 2005, l-Awtorità tal-Minjieri estendiet id-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri ta’ MOL għat-12-il żona mitluba u estendiet it-tariffa miżjuda sabiex tapplika għaż-żoni kollha tal-kumpanija.
Emendi tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fir-rigward tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għad-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri mogħtija b’awtorizzazzjoni
(16)
Emenda (27) għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri li daħlet fis-seħħ fit-8 ta’ Jannar 2008 (28) (minn issa ’l quddiem “l-emenda tal-2008”) żiedet it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri konsiderevolment għal ċerti kategoriji ta’ idrokarburi. It-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal tipi oħra ta’ minerali ma ġietx affettwata minn din l-emenda. It-Taqsima 5 tal-Att li jemenda pprovdiet għal tariffa differenzjata tax-xogħol fil-minjieri li tiddependi fuq: (i) id-data li fiha ż-żona tax-xogħol fil-minjieri tkun bdiet topera; (ii) il-kwantità ta’ idrokarburi estratti, u (iii) il-prezz taż-żejt mhux raffinat f’dak iż-żmien.
-
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri ta’ 30 % ġiet stipulata għal żoni li jkunu bdew jipproduċu bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008.
-
Għal żoni li jkunu bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 2008, japplikaw rati differenzjati (12 %, 20 % jew 30 %) skont il-kwantità ta’ idrokarburi estratti.
-
Għal minjieri li jkunu bdew jipproduċu qabel l-1 ta’ Jannar 1998, jintuża l-fattur “J”, bil-valur minimu tiegħu stabbilit għal 30 %.
Barra minn hekk, dawn ir-rati kollha huma soġġetti għal soprataxxa skont il-prezz taż-żejt mhux raffinat: +3 % jekk il-prezz taż-żejt mhux raffinat ikun aktar minn 80 USD/bbl jew + 6 % jekk ikun aktar minn 90 USD/bbl (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Klawżola Brent”). Hemm rati speċjali applikabbli, pereżempju, għal kondizzjonijiet diffiċli ta’ estrazzjoni (12 %) u gass inert għoli (8 %).
(17)
Dawn ir-rati tax-xogħol fil-minjieri kienu fis-seħħ bejn it-8 ta’ Jannar 2008 u t-23 ta’ Jannar 2009 u applikaw għall-kumpaniji kollha tax-xogħol fil-minjieri li qed jaħdmu fuq siti tax-xogħol fil-minjieri taħt awtorizzazzjoni, inkluż dawk li rċevew awtorizzazzjoni qabel Jannar 2008, mid-dħul fis-seħħ tal-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Emenda ġdida għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Jannar 2009 (wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura formali ta’ investigazzjoni), li naqqset it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni li jkunu bdew jipproduċu bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008 lura għal 12 % (fil-waqt li nżammet il-“Klawżola Brent”) (29). It-tariffa tax-xogħol fil-minjieri applikabbli għal tipi oħra ta’ żoni baqgħet l-istess bħal fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri applikabbli fl-2008.
(18)
It-Tabella 2 tagħti sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni skont il-verżjonijiet differenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
Tabella 2
Sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli fir-reġim ta’ awtorizzazzjoni taħt l-Att dwar il-Minjieri
Tariffa applikabbli sal-2008
Tariffa applikabbli fl-2008
Tariffa applikabbli mit-23 ta’ Jannar 2009
Produzzjoni li bdiet qabel l-1 ta’ Jannar 1998
J %
(mill-inqas 12 %)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % Klawżola Brent)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Produzzjoni li bdiet bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008
12 %
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Produzzjoni li bdiet wara l-1 ta’ Jannar 2008
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 300 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 50 kt
Mhux Applikabbli
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali bejn 300-500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali bejn 50-200 kt
20 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
20 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 200 kt
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Idrokarburi b’kondizzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri speċjali
12 %
12 %
Gass inert għoli
8 %
8 %
“J” irid jiġi kkalkolat skont formula bbażata fuq prezzijiet storiċi tal-gass, kwantità estratta u valur, ara l-premessa 11.
IV. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(19)
L-allegata miżura ta’ għajnuna mill-istat taħt skrutinju hija l-ftehim ta’ estensjoni tat-22 ta’ Diċembru 2005 bejn MOL u l-Istat Ungeriż, li ppermetta ċertu grad ta’ eżenzjoni għall-kumpanija mit-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri fuq l-estrazzjoni tal-idrokarburi stipulata f’emenda sussegwenti għall-Att Ungeriż dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Meta jitqies il-mod kif tfasslu l-ftehim u l-emenda sussegwenti, il-Kummissjoni tqishom bħala parti mill-istess miżura (“il-miżura”) u d-deċiżjoni tal-ftuħ ivvalutat l-impatt konġunt tagħhom.
(20)
Il-Kummissjoni wasslet għall-konklużjoni preliminari fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha li bħala riżultat tal-ftehim ta’ estensjoni, MOL ġiet protetta minn bidliet fil-futur fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri, u b’mod partikolari mill-bidliet stabbiliti fl-emenda sussegwenti tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Għaldaqstant il-kumpanija ġiet ittrattata b’mod aktar favorevoli mill-kompetituri tagħha li qed joperaw taħt ir-reġim attwali ta’ awtorizzazzjoni u, billi ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni simili preċedentement, kellhom iħallsu t-tariffi miżjuda ġodda tax-xogħol fil-minjieri. Fil-valutazzjoni preliminari tagħha l-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE u ma setgħet tara l-ebda raġuni għaliex tista’ tkun kompatibbli mas-suq intern, ladarba l-ebda deroga ma kienet tidher li hi applikabbli.
(21)
Aktar dettalji jistgħu jinstabu fid-deċiżjoni tal-ftuħ, li għandha titqies bħala parti integrali ta’ din id-Deċiżjoni.
V. KUMMENTI MILL-UNGERIJA
(22)
L-argumenti prinċipali tal-Ungerija fir-rigward tal-kriterji kumulattivi li jiddefinixxu l-għajnuna mill-istat jinkludu: (i) l-assenza ta’ selettività u (ii) l-assenza ta’ kwalunkwe vantaġġ għall-allegat benefiċjarju.
(23)
Fir-rigward tas-selettività, l-awtoritajiet Ungeriżi jsostnu bażikament li l-miżura mhijiex selettiva, minħabba li bil-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni MOL saret soġġetta għal reġim ieħor differenti mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(24)
L-ewwel nett, l-Ungerija tikkonferma li hemm differenza bejn ir-reġim ta’ konċessjoni u r-reġim ta’ awtorizzazzjoni, u tenfasizza li fil-każ ta’ konċessjoni l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri tista’, fl-offerta ta’ konċessjoni tagħha, toffri tariffa ogħla minn dik iddikjarata fl-avviż tas-sejħa għall-offerti, filwaqt li taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni t-tariffa tiġi stipulata mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. L-Ungerija ssostni wkoll li flimkien ma’ dawn iż-żewġ reġimi kien hemm ħtieġa għal soluzzjoni “kważi-konċessjonarja” ġdida, li tistabbilixxi t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri f’kuntratt individwali barra mis-sistema konċessjonarja. Fl-opinjoni tal-Ungerija l-ftehim ta’ estensjoni taħt it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jista’ jidher bħala bażi legali xieraq għal din is-soluzzjoni “kważi-konċessjonarja”, effettivament li jinħareġ ix-xogħol fil-minjieri barra mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u jitqiegħed fuq bażi kontrattwali.
(25)
L-Ungerija żżid li l-ftehim ta’ estensjoni jirriżulta direttament mil-loġika tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Skont l-Ungerija, l-iffissar tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għat-tul ta’ żmien tal-ftehim ta’ estensjoni huwa element naturali tal-ftehim imsemmi fit-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u l-estensjoni ma setgħetx ġiet konkluża b’kondizzjonijiet differenti. Barra minn hekk, il-kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri l-oħra kollha setgħu jistennew l-istess trattament, għalhekk ma kien hemm l-ebda trattament preferenzjali għal MOL.
(26)
Speċifikament, it-Taqsima 20(11) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistipula li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri hija t-tariffa kif stabbilita: (i) fil-ftehim ta’ konċessjoni; (ii) fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, jew (iii) fil-ftehim ta’ estensjoni. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ungeriżi jsostnu li l-Att jippermetti b’mod espliċitu li t-tariffa taħt ftehim ta’ estensjoni tibqa’ l-istess, anke fil-każ ta’ bidliet fil-leġiżlazzjoni. Fl-opinjoni tal-awtoritajiet Ungeriżi dan huwa ddikjarat b’mod ċar fl-Att, jiġifieri fit-Taqsima 26/A/(5), li jistipula li t-tariffa miżjuda hija massimu ta’ 1.2 darbiet it-tariffa oriġinali tax-xogħol fil-minjieri (30). Għalhekk, l-Ungerija ssostni, li l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri Ungeriż jipprekludi applikazzjoni ta’ kwalunkwe tariffa ogħla.
(27)
Fir-rigward tan-nuqqas ta’ vantaġġ iddikjarat, l-Ungerija tispjega li r-riżorsi minerali huma l-propjetà tal-Istat u jgħaddu għal pussess privat permezz tax-xogħol fil-minjieri minn kumpaniji li jkollhom dritt tax-xogħol fil-minjieri miksub bi ħlas. L-Ungerija ssemmi s-sentenza tar-Ryanair bħala analoġija u tinsisti li din l-attività partikolari tal-Istat hija komparabbli ma’ dik ta’ operatur tas-suq, anke jekk l-Istat jaġixxi fir-rwol ta’ awtorità pubblika (31).
(28)
L-Ungerija tinnega li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri hija tip ta’ taxxa, u tfissirha bħala l-prezz imħallas għall-estrazzjoni tal-minerali, jew is-sehem tal-Istat. L-Ungerija tenfasizza li l-fatt li t-tariffa hija stipulata bil-liġi mhijiex raġuni deċiżiva sabiex jiġi konkluż li hija tip ta’ taxxa.
(29)
Barra minn hekk, l-Ungerija tispjega wkoll li t-tliet obbligi differenti ta’ ħlas taħt il-ftehim ta’ estensjoni (jiġifieri t-tariffa ta’ estensjoni, it-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri estiża għaż-żoni kollha u l-ħlas ta’ darba) li jirriżultaw mid-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri m’għandhomx jitqiesu bħala kumpens għar-rinunzja tad-dħul mill-Istat li hija intitolata għalih fi kwalunkwe każ. Skont l-Ungerija, mill-perspettiva tal-Istat dan il-ħlas jista’ jitqies bħala dħul addizzjonali, bi skambju għal liema l-Istat jirrinunzja d-dritt tiegħu li joħroġ sejħa għall-offerti għaż-żoni tiegħu taħt ir-reġim konċessjonarju, b’kunsiderazzjoni tar-riskji assoċjati u d-dħul potenzjali.
(30)
L-Ungerija tenfasizza li wara l-emenda kkontestata tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri l-ebda parteċipant tas-suq ieħor ma kellu fil-fatt iħallas tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla minn MOL, ladarba ma kien hemm l-ebda kompetitur li jaqa’ fil-kategoriji b’tariffi tax-xogħol fil-minjieri ogħla fil-perjodu rilevanti.
Tabella 3
Ħlasijiet ta’ tariffi tax-xogħol fil-minjieri annwali ta’ MOL (attwali u ipotetiċi),
(f’miljun HUF)
Oġġett ta’ ħlas
Attwali: taħt il-ftehim ta’ estensjoni
Ipotetiku: taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ
Differenza
Valur preżenti nett tad-differenza fl-2009
2005
Ħlas ta’ darba (32)
[…] (*)
(…)
20 000,0
28 064,5
2006
Tariffa ta’ estensjoni (33)
(…)
(…)
835,8
1 092,1
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri (34)
(…)
(…)
5 755,7
7 520,0
Total
(…)
(…)
6 591,6
8 612,1
2007
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
769,7
926,5
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
3 428,0
4 126,4
Total
(…)
(…)
4 197,7
5 052,9
2008
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
345,8
382,9
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
-28 444,7
-31 498,5
Total
(…)
(…)
-28 099,0
-31 115,6
2009
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
211,2
211,2
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
-1 942,1
-1 942,1
Total
(…)
(…)
-1 730,9
-1 730,9
SOMMA FINALI
(…)
(…)
959,5
8 883,0
Il-figuri huma bbażati fuq dejta provduta mill-awtoritajiet Ungeriżi.
(31)
Barra minn hekk, l-Ungerija ssostni li bħala riżultat tal-ftehim ta’ estensjoni, matul is-snin u meta jitqiesu l-komponenti kollha fil-ftehim, inkluż it-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba, MOL fil-fatt ħalset aktar f’termini assoluti lill-Istat milli kienet tħallas mingħajr il-ftehim ta’ estensjoni, jiġifieri taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Il-ħlasijiet li fil-fatt ikunu saru minn MOL imqabbla ma’ dawk ipotetiċi jidhru fit-Tabella 3 hawn fuq. Iċ-ċifri ġew ipprovduti mill-awtoritajiet Ungeriżi.
(32)
Fl-opinjoni tal-Ungerija, kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri għandhom aspettattiva leġittima, fir-rigward tal-prevedibbiltà tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri, li għalhekk għandha tkun stabbli matul iż-żmien. Dan kien il-ħsieb wara l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, ladarba, għalkemm it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri inbidlet, ma kienx hemm fil-fatt kumpanija tax-xogħol fil-minjieri li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri tagħha nbidlet b’riżultat tal-emenda. Skont l-Ungerija, l-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistgħu jissuġġerixxu li l-Istat tista’ tbiddel it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri fir-rigward ta’ żoni li diġà qed joperaw. L-emenda tal-2008, madankollu, kienet ir-riżultat ta’ kompromess matul in-negozjati li saru qabel l-adozzjoni tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Għaldaqstant, ġie aċċettat impliċitament li kien hemm aspettattivi leġittimi. Konsegwentement, kumpanija tax-xogħol fil-minjieri tista’ tistenna b’mod leġittimu li l-Istat ma jżidx kwalunkwe waħda minn dawn it-tariffi unilateralment. L-Ungerija tikkonkludi li s-sistema tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u d-dispożizzjonijiet speċifiċi tiegħu jfissru li t-tariffi tax-xogħol fil-minjieri jibqgħu l-istess matul it-tul ta’ żmien kollu tal-kuntratt.
(33)
Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Ungeriżi jispjegaw li l-“klawżola ta’ terminazzjoni” hija bbażata fuq raġunijiet ta’ sigurtà nazzjonali.
VI. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(34)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-partijiet interessati li ġejjin: MOL, il-benefiċjarju tal-allegata miżura ta’ għajnuna, u l-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri, li MOL hija membru tagħha. Iż-żewġ partijiet interessati kkumentaw fuq l-istess linji bħall-Ungerija u l-osservazzjonijiet tagħhom kienu simili ħafna ma’ dawk tal-Ungerija.
MOL
(35)
MOL, l-allegat benefiċjarju tal-miżura inkwistjoni, tiddikjara li, għal kuntrarju ta’ dak li ssostni l-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-bidu, ma gawdiet l-ebda trattament preferenzjali fis-suq Ungeriż tal-estrazzjoni tal-idrokarburi. Sehem ewlieni tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri tal-MOL imħallsa lill-Istat Ungeriż jiġi miż-żoni tax-xogħol fil-minjieri soġġetti għal J % (jiġifieri li jkunu bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998), li fil-prattika jfisser li MOL tħallas 64-75 %, filwaqt li l-kompetituri tagħha (li bdew il-produzzjoni fi stadju aktar tard u joperaw żoni żgħar) huma soġġetti sempliċement għat-tariffa ta’ 12 %.
(36)
Barra minn hekk, il-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni fissret li l-MOL ħallset aktar lill-Istat (filwaqt li jitqiesu l-komponenti kollha fil-ftehim ta’ estensjoni) milli tkun ħallset mingħajr il-ftehim, sempliċement abbażi tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri oriġinali.
(37)
Fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li l-ftehim ta’ estensjoni ma jistax jitqies bħala analogu għal konċessjoni, minħabba li kien soġġet għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, MOL tosserva li l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri mhijiex dritt soġġett għal awtorizzazzjoni abbażi ta’ deċiżjoni unilaterali mill-Istat, imma biss wara ftehim mal-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri. Kieku l-għan tal-leġiżlazzjoni kien li din issir kwistjoni għad-diskrezzjoni tal-Istat, id-dispożizzjoni rilevanti kienet tiġi abbozzata b’mod differenti. Il-kliem tal-Att jissuġġerixxi li l-intenzjoni leġiżlattiva kienet li l-argument tal-estensjoni jiġi ttrattat b’mod analogu għall-konċessjonijiet.
(38)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni ssostni li hemm kontradizzjoni bejn il-pretensjoni tal-awtoritajiet Ungeriżi li l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri kienet meħtieġa sabiex iżżid aktar dħul u l-fatt li MOL kienet fil-prattika eżentata mit-tariffi miżjuda.
(39)
Fl-opinjoni ta’ MOL, din id-dikjarazzjoni mhijiex kontradittorja. Minn naħa waħda, il-kumpanija ħallset aktar lill-Istat taħt il-ftehim ta’ estensjoni, milli tkun ħallset taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. MOL tħallas ukoll tariffi tax-xogħol fil-minjieri għoljin ħafna fuq iż-żoni soġġetti għal J. Barra minn hekk, l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jista’ jkollha effett fuq żoni li jibdew joperaw fil-futur.
(40)
MOL ssostni li l-komponenti tal-ħlas tal-estensjoni m’huma bl-ebda mod multa, kif tissuġġerixxi l-Kummissjoni. L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistabbilixxi wkoll pieni/multi fejn attività ta’ xogħol fil-minjieri titwettaq bi ksur tal-Att. It-tariffi taħt il-ftehim ta’ estensjoni huma riżultat tal-proċess tan-negozjati bejn il-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri u l-Istat. Ma kienx obbligatorju li jiġi konkluż il-kuntratt: il-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri setgħet għażlet ukoll li ma tikkonkludix wieħed, titlef id-dritt tax-xogħol fil-minjieri tagħha u mbagħad toffri taħt il-proċedura tas-sejħa miftuħa għall-offerti, fejn finalment setgħet tikseb id-dritt tax-xogħol fil-minjieri ferm irħas.
(41)
Huwa qarrieqi li MOL, li kkonkludiet dan il-ftehim ta’ estensjoni, tiġi mqabbla ma’ kompetituri li qed joperaw taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, MOL tenfasizza li ssodisfat l-obbligi kollha tagħha u d-dispożizzjonijiet tal-leġiżlazzjoni.
(42)
MOL għandha kwistjoni wkoll dwar il-fatt li l-Kummissjoni tiġġudika l-multiplikatur “c” bħala baxx ħafna (minħabba li huwa inqas mil-limitu legali ta’ 1,2 darbiet). Li jrid jiġi kkunsidrat ukoll hu li l-applikazzjoni tat-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri kkonċernat kważi 150 żona, għalhekk it-tariffa miżjuda wasslet għal żieda sostanzjali fid-dħul tax-xogħol fil-minjieri għall-Istat.
(43)
Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li MOL qed tiġi ttrattata b’mod preferenzjali billi mhijiex qed tiġi soġġetta għall-Klawżola Brent, il-kumpanija tosserva li J huwa wkoll sensittiv għall-prezz.
L-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri
(44)
L-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri (minn issa ’l quddiem “l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri”) tirrappreżenta kumpaniji involuti f’attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri jew attivitajiet relatati max-xogħol fil-minjieri. L-għan prinċipali tagħha huwa li ttejjeb il-qafas operattiv ġenerali għat-twettieq tal-attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri fl-Ungerija, timmonitorja proċeduri leġiżlattivi u taġixxi fl-interessi tal-membri tagħha. Fil-preżent, għandha 66 membru, inkluż MOL. Il-President tal-bord tal-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri huwa maniġer anzjan ta’ MOL (35).
(45)
Skont l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri, kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri għandhom aspettattiva leġittima li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri tibqa’ l-istess għal żoni tax-xogħol fil-minjieri li diġà qed joperaw. Għaldaqstant l-Istat ma jistax iżid unilateralment it-tariffi “b’mod retroattiv” (jiġifieri għal żoni li diġà qegħdin joperaw). L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri esprimiet din l-opinjoni b’rabta mal-liġi li ħarġet qabel l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u, skont l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri, dan il-prinċipju ġie kkunsidrat meta ġie emendat l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Il-kliem finali ma kienx kontra, minħabba li, f’termini ta’ effett, ma jżidx it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal operazzjonijiet li jkunu diġà bdew.
(46)
Fir-rigward tal-karatteristiċi ġenerali u l-kondizzjonijiet ekonomiċi tas-suq tax-xogħol fil-minjieri, l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tispjega li t-tul ta’ żmien tal-proġetti tax-xogħol fil-minjieri huwa relattivament twil. Iż-żmien bejn il-bidu tal-esplorazzjoni u l-estrazzjoni effettiva jista’ jdum minn 10 sa 15-il sena. Matul din il-fażi l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri għandha spejjeż biss; ma jsir l-ebda dħul sakemm tibda l-estrazzjoni. Barra minn hekk, hemm riskju ġeoloġiku inerenti, ladarba m’hemm l-ebda ċertezza li l-esplorazzjoni se tirnexxi. Għalhekk, il-proġetti jridu jiġu ppjanati bl-akbar attenzjoni. Il-profitabbiltà ta’ proġett tiddependi minn fatturi multipli. Meta jitqiesu r-riskji numerużi, l-industrija tistenna li għall-inqas dawk li jistgħu jiġu influwenzati mill-Istat se jibqgħu stabbli matul il-ħajja tal-proġett, jiġifieri l-qafas leġiżlattiv jew it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri. Meta jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tal-industrija, l-istrutturi ta’ finanzjament għandhom rwol importanti fil-proġetti. Il-kredituri jeżaminaw bir-reqqa l-proġetti kontinwament u jistgħu anke jirtiraw il-finanzjament jekk il-kondizzjonijiet jinbidlu sostanzjalment.
(47)
Għalhekk, f’pajjiżi b’riskju politiku għoli, l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri u l-Istat ikkonkludew kuntratt ibbażat fuq il-liġi privata. F’reġjuni stabbli, bħall-Ewropa tal-Punent, ftehimiet bħal dawn mhumiex meħtieġa, minħabbba li wieħed jista’ jassumi li l-qafas legali mhuwiex se jinbidel kull tant żmien mill-Istat. Stabbiltà fir-rigward tas-sehem tal-Istat hija mistennija kemm mill-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri kif ukoll mill-kredituri. Mingħajr din l-istabbiltà jiżdied ir-riskju tal-proġett; pajjiż b’politika ekonomika stabbli ma jistax jippermetti li jkollu bidliet frekwenti fil-politika, minħabba li dan ibeżża’ lill-impriżi tax-xogħol fil-minjieri.
(48)
L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tiġbed l-attenzjoni li l-prinċipji ta’ ċertezza legali u l-protezzjoni tad-drittijiet miksuba huma miġbura fil-ġurisprudenza tal-Qrati Ewropej u l-Kostituzzjoni Ungeriża. Għaldaqstant, il-leġiżlatura Ungeriża mhijiex intitolata li żżid it-tariffi tax-xogħol fil-minjieri għal żoni li diġà qed joperaw, minħabba li l-leġiżlazzjoni trid tkun prevedibbli. Barra minn hekk, l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tikkunsidra wkoll li l-“istabbiltà” tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri huwa dritt miksub.
(49)
Argument ieħor ippreżentat mill-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri huwa l-projbizzjoni ta’ diskriminazzjoni. B’mod partikolari, ma jridx ikun hemm diskriminazzjoni bejn parteċipanti fis-suq li qed joperaw fuq bażi ta’ konċessjoni u parteċipanti fis-suq taħt sistema ta’ awtorizzazzjoni. Għalhekk, il-leġiżlatura Ungeriża mhijiex intitolata li żżid it-tariffi tax-xogħol fil-minjieri “b’mod retroattiv” għal żoni li diġà qed joperaw. L-ECJ iċċarat f’numru kbir ta’ sentenzi li ċ-ċertezza legali hija element fondamentali tal-liġi tal-UE. Il-leġiżlazzjoni titqies bħala mhux ambigwa, preċiża u prevedibbli, speċjalment jekk ikollha impatt negattiv fuq individwi jew kumpaniji (ara l-ġurisprudenza ċitata). L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tkompli ssostni li l-prinċipju ta’ ċertezza legali u drittijiet miksuba huma miġbura wkoll fil-Kostituzzjoni Ungeriża u tikkonkludi li abbażi tal-liġi tal-UE u l-leġislazzjoni dwar il-prinċipji kostituzzjonali trid tkun prevedibbli.
(50)
Fl-aħħarnett l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri żżid li l-prinċipju ta’ protezzjoni tad-drittijiet miksuba ġej mill-prinċipju ta’ ċertezza legali. Dan il-prinċipju ta’ drittijiet miksuba ġie rrispettat matul proċeduri leġiżlattivi nazzjonali u internazzjonali li jirregolaw id-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri. Stati Membri oħra tal-UE għandhom ukoll leġiżlazzjoni stabbli dwar ix-xogħol fil-minjieri li ma tinbidilx ta’ spiss.
VII. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(51)
Sabiex jiġi aċċertat jekk miżura tikkostitwix għajnuna mill-istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-miżura kkontestata tissodisfax il-kondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE. Dan l-Artikolu jiddikjara li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Hawn taħt, fid-dawl ta’ din id-dispożizzoni, il-Kummissjoni tivvaluta jekk il-miżura kkontestata tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
Kummenti ġenerali
(52)
L-ewwel nett, għandu jiġi mfakkar li miżura tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens ta’ 107(1) ta’ TFUE irrilevanti mill-forma legali tagħha. Anke kieku l-ftehim ta’ estensjoni ġie konkluż skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u anke kieku kien f’idejn l-Ungerija li tistabbilixxi t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri bil-liġi, dan fih innifsu ma jfissirx li dawn l-azzjonijiet, jew l-effetti tagħhom, huma kompatibbli mar-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat. Il-fatt li miżura hija kompatibbli mal-liġi nazzjonali m’għandu l-ebda rilevanza fuq il- kompatibbiltà tagħha mar-regoli tat-TFUE dwar l-għajnuna mill-Istat.
(53)
Barra minn hekk, kif diġà stabbilit fid-deċiżjoni tal-bidu tal-proċeduri, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li kwalunkwe wieħed waħdu mill-elementi tal-każ, jiġifieri d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, il-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, imur kontra r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Minflok, fil-każ preżenti l-Kummissjoni tikkunsidra s-sekwenza kollha tal-azzjonijiet tal-Istat bħala “l-miżura” u tivvaluta l-effett tal-ftehim ta’ estensjoni flimkien mal-emendi sussegwenti għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(54)
Fir-rigward tal-argumenti tal-Ungerija li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri mhijiex taxxa, imma s-sehem tal-Istat, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument huwa irrelevanti mill-perspettiva ta’ valutazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Regoli dwar l-għajnuna mill-Istat huma applikabbli għal kull tip ta’ spiża li trid tinġarr mill-impriżi u minn liema ġew eżentati permezz ta’ miżura tal-Istat. Fi kwalunkwe każ, wieħed għandu josserva li awtorizzazzjoni amministrattiva ta’ esplojtazzjoni ta’ riżorsi minerali u idrokarburi tidher li hija rwol tipiku ta’ awtorità pubblika; ħlasijiet għal din l-awtorizzazzjoni huma komparabbli ma’ taxxa jew tariffa amministrattiva.
(55)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-klawżola ta’ terminazzjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra li din mhijiex kwistjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Il-fatt li l-ftehim jiddikjara li l-kuntratt jintemm jekk parti terza tikseb aktar minn 25 % ta’ MOL hija miżura li ma tinvolvix riżorsi tal-Istat.
Selettività
(56)
Sabiex tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, miżura trid tkun speċifika jew selettiva f’li tiffavorixxi ċerti impriżi biss jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti.
(57)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (36), fir-rigward tal-valutazzjoni tal-kondizzjoni ta’ selettività, li hija fattur kostitwenti fil-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat, l-Artikolu 107(1) TFUE jirrikjedi valutazzjoni ta’ jekk, taħt skema statutorja partikolari, miżura tal-istat hija tali li “tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi” meta mqabbla ma’ impriżi oħra li huma f’sitwazzjoni legali u fattwali li hija komparabbli fid-dawl tal-għan segwit mill-miżura inkwistjoni.
(58)
Il-Qorti sostniet bosta drabi li l-Artikolu 107(1) TFUE ma jiddistingwix bejn il-kawżi u l-għanijiet tal-għajnuna mill-Istat, imma jiddefinixxihom b’rabta mal-effetti tagħhom (37).
(59)
Il-kunċett tal-għajnuna mill-Istat ma japplikax, madankollu, għal miżuri tal-Istat, li jiddiskriminaw bejn impriżi fejn dik id-differenzazzjoni tirriżulta min-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema li jkunu jagħmlu parti minnha.
(60)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Ungeriżi u partijiet interessati dwar in-nuqqas ta’ selettività.
(61)
Sabiex jiġi determinat jekk il-miżura hijiex selettiva, is-sistema applikabbli ta’ referenza trid tiġi definita (38).
(62)
Fil-każ ittrattat, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sistema applikabbli ta’ referenza għall-valutazzjoni hija r-reġim ta’ awtorizzazzjoni. MOL ma kellhiex tidħol f’sejħa għall-offerti kompetittiva għad-dritt li tikseb konċessjoni f’żona magħluqa. Minflok, kisbet id-dritt tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni tagħha taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u tikkompeti ma’ parteċipanti fis-suq taħt dan ir-reġim. Il-ftehim ta’ estensjoni jifforma parti mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Is-sempliċi fatt li MOL ma setgħetx tibda estrazzjoni sad-data ta’ skadenza stipulata u kellha bżonn titlob ftehim ta’ estensjoni ma jistax jirriżulta f’bidla tas-sistema ta’ referenza. Li wieħed jaċċetta dan l-argument iwassal għal sitwazzjoni fejn jingħata trattament individwali lill-kumpanija waħda, bħalma huwa l-każ taħt ir-reġim ta’ konċessjoni, imma mingħajr sejħa għall-offerti pubblika u kompetittiva.
(63)
Fil-fatt, hija deċiżjoni diskrezzjonali mill-awtoritajiet Ungeriżi li jiġi determinat jekk iż-żona hijiex taħt konċessjoni jew awtorizzazzjoni. Għaldaqstant, jekk l-awtoritajiet Ungeriżi jixtiequ jagħtu drittijiet tax-xogħol fil-minjieri fuq bażi kuntrattwali jistgħu jagħżlu proċedura trasparenti ta’ konċessjoni li tinkludi proċess ta’ sejħa miftuħa għall-offerti. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-hekk imsejjħa “kważi-konċessjoni” opaka, li attwalment tapplika għal kumpanija waħda biss (MOL), tista’ titqies bħala sistema separata ta’ referenza.
(64)
Barra minn hekk, l-Ungerija kellha marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni sabiex testendi l-awtorizzazzjoni, kif ukoll temenda sussegwentement id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (minkejja li kienet taf x’effetti vantaġġjużi dan kien ikollu fuq MOL, billi din il-kumpanija kienet l-unika parteċipanta fis-suq għall-idrokarburi li kkonkludiet ftehim ta’ estensjoni). L-Ungerija kienet libera li tiddetermina t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri fi kwalunkwe ħin, jiġifieri setgħet iddeċidiet li bl-ebda mod ma temenda l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Mill-perspettiva tal-effetti tagħha, is-sekwenza ta’ atti ffavoriet mingħajr dubju impriża waħda partikolari.
(65)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sistema ta’ referenza hija r-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(66)
Fil-qafas tar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, jidher biċ-ċar li l-ftehim ta’ estensjoni huwa selettiv. Fil-fatt, kif jikkonfermaw l-awtoritajiet Ungeriżi nfushom, il-partijiet, meta jinnegozjaw it-termini ta’ dan il-ftehim, għandhom ċertu marġini ta’ manuvra sabiex jistipulaw il-komponenti differenti ta’ ħlas u, l-aktar importanti, jistgħu jiddeċiedu li bl-ebda mod ma jikkonkludu l-ftehim. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ungeriżi kellhom id-diskrezzjoni li jikkonkludu dan il-ftehim ma’ MOL (jew ma’ kwalunkwe parteċipant ieħor fis-suq) (39).
(67)
Dan it-trattament ma jistax jiġi spjegat permezz tal-loġika u n-natura tas-sistema. Minn naħa waħda, tariffi tax-xogħol fil-minjieri huma imposti sabiex jiġi żgurat dħul għall-Istat fuq il-valur estratt. Minn naħa l-oħra, il-komponenti ta’ ħlas taħt il-ftehim ta’ estensjoni jitħallsu bi skambju għall-estensjoni bħala imposta żejda. Fil-każ preżenti, madankollu, il-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u ż-żieda sussegwenti fit-tariffi għal MOL wasslet għas-sitwazzjoni paradossali li MOL, billi naqqset milli tibda l-produzzjoni fil-ħin, tibbenefika minn tariffi tax-xogħol fil-minjieri aktar baxxi sal-2020 għall-prattikament iż-żoni kollha tagħha taħt awtorizzazzjoni; filwaqt li l-kompetituri tagħha, li huma soġġetti bl-istess mod għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni u li bdew il-produzzjoni fil-ħin u għalhekk ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni, ikollhom iħallsu tariffi statutorji ogħla.
(68)
Dan kien l-uniku ftehim ta’ estensjoni konkluż għall-idrokarburi. MOL osservat li hemm ftehimiet ta’ estensjoni oħra fis-seħħ għal minerali solidi. Il-Kummissjoni tosserva, madankollu, li dan jikkonċerna tipi oħra ta’ minerali li huma soġġetti għal tariffa tax-xogħol fil-minjieri differenti taħt l-Att mill-idrokarburi. Irid jiġi osservat ukoll li għal minerali solidi ma kien hemm l-ebda bidla fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri introdotta mill-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, (jiġifieri billi l-parteċipanti fis-suq ikkonkludew dan il-ftehim ma ġewx affettwati mill-istess “sekwenza ta’ miżuri” u għalhekk l-ebda vantaġġ ma ġie miżjud lilhom).
(69)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, minkejja l-argumenti mressqa mill-Ungerija, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sekwenza ta’ azzjonijiet, jiġifieri l-mod kif inhi miktuba t-Taqsima 26/A(5), il-ftehim ta’ estensjoni konkluż abbażi tagħha, u l-emenda sussegwenti għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, kienet selettiva favur MOL.
(70)
L-effetti kombinati tas-sekwenza ta’ miżuri huma li, fost detenturi ta’ awtorizzazzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri mogħtija taħt it-Taqsima 5 tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, MOL biss ġiet soġġetta għal reġim speċifiku li pproteġiha kontra kwalunkwe żieda fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri normalment dovuta għall-estrazzjoni tal-idrokarburi.
(71)
Bħala konklużjoni, minħabba fid-diskrezzjoni wiesgħa fl-għoti ta’ ftehim ta’ estensjoni u fid-dawl tal-fatt li, fil-fatt, l-eżenzjoni hija diretta lejn kumpanija individwali waħda, il-kriterju ta’ selettività qed jiġi sodisfatt.
Vantaġġ
(72)
Għal kuntrarju tal-argumenti tal-awtoritajiet Ungeriżi, il-Kummissjoni hi tal-fehma li l-Istat ma jeżerċitax attività ekonomika billi jawtorizza attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri. Pjuttost, l-għoti ta’ konċessjonijiet amministrattivi jew awtorizzazzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri hija marbuta mal-eżerċizzju ta’ poteri li huma tipikament dawk ta’ awtorità pubblika minħabba li din l-attività ma tistax tiġi eżerċitata oriġinarjament minn attur privat (40). Fl-Ungerija - bħal fi Stati Membri oħra tal-UE - l-ebda attur privat mhu s-sid oriġinali tar-riżorsi minerali. Sistemi legali tal-Istati Membri ġeneralment jattribwixxu kontroll fuq riżorsi minerali lill-awtoritajiet pubbliċi (41). Għalhekk, id-deċiżjoni li kumpanija tingħata l-permess li tesplojta riżorsi minerali, fil-forma li l-Istat Membru jagħżel u bi ħlas ta’ ċerti tariffi, hija, minħabba n-natura u r-regoli tagħha, kwistjoni għall-awtoritajiet pubbliċi u tista’ tiġi kategorizzata bħala l-eżerċizzju ta’ poteri ta’ awtorità pubblika. L-intervent tal-Ungerija li tagħmel l-attività tax-xogħol fil-minjieri soġġetta għal sorveljanza amministrattiva sservi l-interess ġenerali u mhux dak kummerċjali. Din l-imġiba trid għalhekk titqies bħala forma ta’ intervent tal-Istat minn awtorità pubblika mhux ekwivalenti għall-imġiba ta’ investitur privat f’ekonomija tas-suq (42).
(73)
Anke kieku fil-każ preżenti awtorizzazzjoni għal esplojtazzjoni ta’ xogħol fil-minjieri kellha titqies bħala attività ekonomika fejn l-Istat isegwi għanijiet kummerċjali (li mhuwiex il-każ), il-Kummissjoni tosserva li m’hemm l-ebda rabta ċara u diretta f’termini monetarji bejn il-livell tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri stabbilit mill-Ungerija għal MOL u l-valur tal-awtorizzazzjoni ta’ xogħol fil-minjieri. Ir-raġunament tal-Ungerija, jiġifieri li aġġixxiet bħala operatur tas-suq meta kkonkludiet il-ftehim ta’ estensjoni, mhuwiex ikkonfermat. B’mod partikolari, m’hemm l-ebda indikazzjoni li s-sejħa għall-offerti għall-konċessjoni għat-12-il żona (li ma kienux se jiġu estiżi) ma kinitx tirriżulta f’offerta ogħla minn kompetitur. L-Ungerija naqqset ukoll milli turi li qieset il-fatturi u r-riskji rilevanti kollha minn perspettiva kummerċjali meta kkonkludiet il-ftehim ta’ estensjoni, jiġifieri l-komponenti kollha tal-ħlas fil-ftehim ta’ estensjoni, it-tariffi possibbilment ogħla stabbiliti mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri sal-2020, it-tul ta’ żmien tal-ftehim u kompetituri possibbli.
(74)
Raġunament ieħor mill-Ungerija huwa li wara l-emenda kkontestata tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, l-ebda parteċipant fis-suq ieħor ma kellu fil-fatt iħallas tariffa ogħla minn MOL, minħabba l-fatt li ma kien hemm l-ebda kompetitur li jaqa’ fil-kategoriji b’tariffi tax-xogħol fil-minjieri ogħla fil-perjodu rilevanti.
Tabella 4
Sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli qabel u wara l-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
Tariffa applikabbli sal-2008
Tariffa applikabbli fl-2008
Tariffa applikabbli mit-23 ta’ Jannar 2009
Tariffa għaż-żoni kollha taħt il-kuntratt ta’ MOL
Applikabbli sal-2020
Produzzjoni li bdiet qabel l-1 ta’ Jannar 1998
J % (45)
(mill-inqas 12 %)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % klawżola Brent)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % klawżola Brent)
J % × c (46)
(mill-inqas 12 %)
Produzzjoni li bdiet bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008
12 %
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 % × c
(~ 12.24 % (44))
Produzzjoni li bdiet wara l-1 ta’ Jannar 2008 (43)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 300 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 50 kt
Mhux Applikabbli
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 % × c
(~ 12.24 % (44))
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali bejn 300-500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali bejn 50-200 kt
20 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
20 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 200 kt
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
Idrokarburi b’kondizzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri speċjali
12 %
12 %
Gass inert għoli
8 %
8 %
(75)
Dan l-argument irid jiġi miċħud.
(76)
It-Tabella 4 hawn fuq tagħti sommarju tal-punt safejn il-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda sussegwenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri rriżultaw f’tariffi għal MOL aktar baxxi minn dawk stipulati mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(77)
L-ewwel nett, id-dejta sottomessa mill-awtoritajiet Ungeriżi turi li fil-fatt kien hemm xi parteċipanti fis-suq li qed joperaw żoni taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni li kienu soġġetti għal obbligu ta’ tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla minn MOL, bejn it-8 ta’ Jannar 2008 u t-23 ta’ Jannar 2009 minħabba fl-ewwel emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u anke mit-23 ta’ Jannar 2009 sal-lum minħabba fit-tieni emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Is-sottomissjonijiet mill-awtoritajiet Ungeriżi juru li fl-2008 kien hemm żoni tax-xogħol fil-minjieri li qed joperaw taħt awtorizzazzjoni minn kumpaniji oħra għajr MOL li ħallsu aktar minn 12 % (bejn 14,24 % u 18 %) minħabba fl-applikazzjoni tal-Klawżola Brent (47).
(78)
It-tieni, għalkemm l-awtoritajiet Ungeriżi jiddikjaraw li hemm biss kompetituri li joperaw jew li huma mistennija li jibdew joperaw żoni iżgħar (jiġifieri li jipproduċu inqas minn 500m3 jew 200kt), il-Kummissjoni tosserva li anke jekk dawn iż-żoni iżgħar kienu soġġetti għall-kategorija tat-12 %, xorta jridu jħallsu ż-żieda Brent, kull meta tkun applikabbli. Dan jista’ jwassal għal tariffa tax-xogħol fil-minjieri sa 18 %. Il-Kummissjoni tfakkar għal darb’oħra li l-effett tal-miżuri huwa li MOL mhijiex soġġetta għall-Klawżola Brent stabbilita fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri għall-operaturi l-oħra kollha.
(79)
It-tielet, fir-rigward tal-ambjent tas-suq ġenerali kurrenti fl-Ungerija, hemm diversi kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri involuti f’attivitajiet ta’ estrazzjoni tal-idrokarburi. Barra minn hekk, hemm diversi kumpaniji li qed iwettqu esplorazzjoni li jistgħu jibdew joperaw żoni u jsiru kompetituri ta’ MOL. Kwalunkwe operatur ġdid taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni se jkun soġġett għat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri statutorja u jiffaċċja kompetizzjoni ma’ MOL, l-unika kumpanija li ż-żoni tax-xogħol fil-minjieri tagħha jaħarbu t-tariffa applikabbli taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u huma soġġetti għal livell aktar baxx ta’ tariffi.
(80)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tosserva li huwa fatt li MOL ġiet soġġetta għal tariffa ta’ madwar 12.24 % mhux biss għat-12-il żona mogħtija estensjoni imma għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri tagħha li bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 1998 operati taħt awtorizzazzjoni fil-waqt tal-ftehim tal-2005, u tariffa ta’ J % għaż-żoni kollha li bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998. Barra minn hekk, it-tariffa ta’ MOL hija stabbilita mill-ftehim ta’ estensjoni għal 12.24 % sal-2020. Għaldaqstant, hemm vantaġġ għal MOL għall-maġġoranza taż-żoni tagħha taħt awtorizzazzjoni għal tul ta’ żmien konsiderevoli.
(81)
Il-ħames, kieku ipotetikament l-Awtorità tal-Minjieri ma kinitx qablet mal-estensjoni għat-12-il żona, iż-żoni l-oħra kollha ta’ MOL taħt awtorizzazzjoni kienu jsiru soġġetti wkoll għat-tariffa ta’ xogħol fil-minjieri konsiderevolment ogħla, li seta’ fisser dħul ogħla għall-Istat (48). Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa 73, l-Istat seta’ ħareġ sejħa għall-offerti għall-konċessjoni għat-12-il żona li ma ngħatawx estensjoni, u b’hekk seta’ jikseb potenzjalment offerta ogħla minn kompetitur.
(82)
Fir-rigward tal-argument tal-Ungerija li MOL ħallset tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla, jiġifieri 12,24 %, fl-2006 u l-2007, il-Kummissjoni tosserva li dan huwa irrilevanti.
(83)
L-ewwel nett, dan kien minħabba l-fatt li MOL kellha tħallas iż-żieda stipulata fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri (minn 12 % sa 12,24 %) eżattament bħalma kien ikollha tagħmel kwalunkwe kumpanija li kellha x-xewqa li testendi l-awtorizzazzjoni tal-minjieri tagħha. F’dan ir-rigward, MOL irċeviet it-trattament standard u ma kinitx żvantaġġjata. Lanqas ma kien għadu seħħ il-vantaġġ għal MOL: dan seħħ finalment fil-waqt tal-ewwel emenda għall-Att, jiġifieri, mit-8 ta’ Jannar 2008.
(84)
Barra minn hekk, fl-2008 MOL ħallset HUF 28,4 biljun u fl-2009 HUF 1.9 biljun inqas f’tariffi tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni ta’ produzzjoni tagħha milli kienet tħallas kieku kienet soġġetta għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ dak iż-żmien.
(85)
Fir-rigward tal-komponenti l-oħra ta’ ħlas taħt it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (jiġifieri t-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba), dawn tħallsu bi skambju għall-estensjoni u mhux għad-dritt ta’ tariffi aktar baxxi minn dawk applikabbli għall-kompetituri tagħha. Dawn il-komponenti ta’ ħlas lanqas ma jistgħu jitqiesu bħala “ħlas bil-quddiem” ta’ tariffi ta’ xogħol fil-minjieri dovuti f’perjodi aktar tard. Il-kliem tat-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri huwa ċar f’dan ir-rigward. B’mod partikolari, tiddikjara li “l-kumpanija għandha tħallas imposta jekk tingħata estensjoni”. Iż-żewġ elementi l-oħra huma marbuta man-numru ta’ żoni li ngħataw estensjoni. Għaldaqstant it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistabbilixxi rabta bejn l-estensjoni u l-obbligu ta’ ħlas.
(86)
Skont il-ġurisprudenza, għajnuna mogħtija lil kumpanija ma tistax tiġi bbilanċjata minn ħlas impost fuq l-istess kumpanija li jirrappreżenta imposta speċifika u distinta mingħajr rabta mal-miżura li tikkostitwixxi għajnuna (49). Fil-każ ittrattat, kif deskritt fil-premessa 85, il-komponenti l-oħra ta’ ħlas taħt it-Taqsima 26/A(5) jirrappreżentaw imposta għall-estensjoni li tista’ titqies bħala imposta speċifika u distinta mingħajr rabta mal-emenda sussegwenti tat-tariffi statutorji taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(87)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li l-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u ż-żieda sussegwenti fit-tariffi għal MOL wasslu għas-sitwazzjoni paradossali li MOL, billi naqqset milli tibda l-produzzjoni fil-ħin, se tkun qed tħallas tariffi tax-xogħol fil-minjieri aktar baxxi għal kważi ż-żoni tagħha kollha taħt awtorizzazzjoni sal-2020, filwaqt li l-kompetituri tagħha, li ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni minħabba li bdew il-produzzjoni fil-ħin u huma soġġetti bl-istess mod għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, iridu jħallsu tariffi statutorji ogħla.
(88)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tat vantaġġ lil MOL. Din tipproteġi lil MOL milli ġġarrab spejjeż li kieku kien ikollha ġġarrab. L-effett kombinat tal-ftehim ta’ estensjoni u l-modifika sussegwenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jirriżultaw fl-għoti ta’ vantaġġ lill-kumpanija.
Riżorsi tal-Istat
(89)
Il-miżura tinvolvi dħul mitluf li l-Istat ikun intitolat għalih u għalhekk jingħata minn riżorsi tal-Istat.
Tfixkil ta’ kompetizzjoni u effett fuq kummerċ
(90)
MOL hija kumpanija integrata taż-żejt u l-gass u tikkwalifika bħala impriża. Tikkompeti ma’ impriżi oħra li ma jibbenefikawx mill-istess vantaġġ. Għalhekk, il-miżura tikkawża tfixkil tal-kompetizzjoni. Barra minn hekk, MOL hija attiva f’settur fejn jeżisti kummerċ bejn Stati Membri; il-kriterju li jiġi affettwat il-kummerċ fl-Unjoni huwa sodisfatt ukoll.
Konklużjonijiet dwar il-preżenza ta’ għajnuna
(91)
Abbażi tal-argumenti stabbiliti hawn fuq, il-Kummissjoni hi tal-fehma li l-miżura tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) TFUE. Taħt dawk iċ-ċirkostanzi, il-miżura inkwistjoni trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
VIII. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJUNA MAS-SUQ INTERN
(92)
L-Artikoli 107(2) u 107(3) TFUE jipprovdu għal eżenzjonijiet għar-regola ġenerali li għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mas-suq intern kif iddikjarat fl-Artikolu 107(1).
(93)
Hawn isfel il-Kummissjoni tivvaluta l- kompatibbiltà tal-miżura taħt dawk l-eċċezzjonijiet. Għandu jiġi osservat li l-Ungerija ma ressqet l-ebda argument fir-rigward ta’ kompatibbiltà mas-suq intern.
(94)
Barra minn hekk, għandu jiġi osservat ukoll li l-miżura tirriżulta fi tnaqqis ta’ spejjeż li normalment jiġġarbu minn MOL u għalhekk għandhom jitqiesu bħala għajnuna għall-operat.
(95)
L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107(2) TFUE ma japplikawx fil-każ preżenti għaliex din il-miżura m’għandhiex karattru soċjali, ma ngħatatx lil konsumaturi individwali, mhijiex imfassla biex tpatti għal ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew avvenimenti straordinarji u ma ngħatatx lill-ekonomija ta’ ċerti żoni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja affettwati mid-diviżjoni ta’ dak il-pajjiż.
(96)
Aktar eżenzjonijiet huma stabbiliti fl-Artikolu 107(3) TFUE.
(97)
L-Artikolu 107(3)(a) jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn ikun hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg” tista’ tkun iddikjarata kompatibbli mas-suq intern. It-territorju kollu tal-Ungerija seta’ jitqies bħala reġjun tali fi żmien l-adeżjoni u l-maġġoranza tar-reġjuni tagħha għadhom jistgħu jibbenefikaw minn tali għajnuna (50).
(98)
Il- kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat għal reġjuni megħjuna hija rregolata mill-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali tal-Kummissjoni għal-2007-2013 (51) (minn issa ’l quddiem “il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali”). Taħt il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali, għajnuna mill-Istat tista’ fil-prinċipju tiġi awtorizzata għal spejjeż ta’ investiment (52). Kif diġà imsemmi hawn fuq, l-għajnuna ttrattata ma tistax titqies bħala għajnuna ta’ investiment. Safejn hija kkonċernata l-għajnuna għall-operat, il-miżura ma tiffaċilitax l-iżvilupp ta’ xi attività jew reġjun ekonomiku u mhijiex illimitata fiż-żmien, la tonqos maż-żmien u lanqas ma hija proprozjonali ma’ dak li huwa meħtieġ biex żvantaġġi ekonomiċi speċifiċi jiġu rimedjati (53).
(99)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex eliġibbli għad-deroga provduta fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(100)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġetti fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew, jew sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern.
(101)
Il-Kummissjoni tosserva li l-għajnuna inkwistjoni mhijiex imfassla biex tippromwovi t-twettiq ta’ proġett fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew u l-Kummissjoni lanqas sabet xi evidenza li l-għajnuna hija mfassla biex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija Ungeriża.
(102)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tikkwalifikax għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(b) TFUE.
(103)
L-Artikolu 107(3)(d) TFUE jiddikjara li għajnuna sabiex tiġi promossal-kultura u l-preservazzjoni tal-patrimonju tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE meta din l-għajnuna ma tolqotx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ u tal-kompetizzjoni fl-UE sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Dan ovvjament ma japplikax għall-każ preżenti.
(104)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jipprovdi għall-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Il-Kummissjoni żviluppat diversi linji gwida u komunikazzjonijiet li jispjegaw kif se tapplika d-deroga li tinsab fl-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(105)
Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li minħabba fin-natura u l-karatteristiċi tal-għajnuna, l-eċċezzjonijiet taħt dawn il-linji gwida u komunikazzjonijiet mhumiex applikabbli għall-każ preżenti. Barra minn hekk, l-Ungerija ma ddikjaratx li l-għajnuna tista’ tkun kompatibbli taħt dawk ir-regoli.
(106)
L-għajnuna li qed tkun ivvalutata għaldaqstant tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
IX. ASPETTATTIVI LEĠITTIMI, DRITTIJIET MIKSUBA U DISKRIMINAZZJONI
(107)
Għalkemm il-Kummissjoni ma tikkontestax l-argument li l-prevedibbiltà hija ġeneralment inċentiv għal investimenti, irid jiġi osservat li, fid-dawl tan-natura obbligatorja tas-sorveljanza ta’ għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni taħt l-Artikolu 108 TFUE, impriżi li jkunu ngħataw l-għajnuna ma jistax ikollhom, fil-prinċipju, aspettattiva leġittima li l-għajnuna hija legali sakemm din ma tkunx ingħatat f’konformità mal-proċedura tal-għajnuna mill-Istat (54). F’dan ir-rigward, l-ebda benefiċjarju ma jista’ jsemmi f’buona fede sabiex jiddefendi drittijiet miksuba u jevita rkupru (55).
(108)
Huwa veru li l-Qorti sostniet ripetutament li d-dritt li wieħed joqgħod fuq il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi huwa estiż għal kull persuna f’sitwazzjoni fejn awtorità tal-Unjoni Ewropea tkun ikkawżat li din il-persuna jkollha aspettattivi ġġustifikati. Madankollu, persuna ma tistax tinvoka ksur tal-prinċipju jekk ma tkunx ingħatat garanziji preċiżi mill-korp amministrattiv (56). Fil-każ preżenti, MOL ma ngħatatx garanzija minn awtorità tal-UE li tista’ tiġġustifika aspettattiva leġittima.
(109)
Huwa veru wkoll li reċipjent ta’ għajnuna mogħtija illegalment mhuwiex prekluż milli jsemmi ċirkostanzi eċċezzjonali li fuq il-bażi tagħhom kien leġittimament assuma li l-għajnuna hija legali u għalhekk jonqos milli jirrifondi dik l-għajnuna. Madankollu, l-ebda ċirkostanza eċċezzjonali mhija preżenti f’dan il-każ. Għal kuntrarju, l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri turi li kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri ma jistgħux fi prinċipju jserħu fuq il-fatt li ma jkun hemm assolutament l-ebda bidla fil-liġi.
(110)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal żoni li diġà qed joperaw ġiet emendata darbtejn riċentement, jiġifieri mit-8 ta’ Jannar 2008 u mit-23 ta’ Jannar 2009. L-ewwel nett, irid jiġi enfasizzat li l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri ġiet imfassla sabiex tapplika għal awtorizzazzjonijiet eżistenti tax-xogħol fil-minjieri. Dan jintwera biċ-ċar mill-fatt li l-kliem tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tal-2008 jikkonċerna wkoll it-termini tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija qabel l-2008. Għal dawn l-awtorizzazzjonijiet, it-tariffi ġew adattati mid-dħul fis-seħħ tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri l-ġdid. Dan jipprova li d-detenturi ta’ awtorizzazzjoni m’għandhom l-ebda aspettattiva leġittima jew dritt miksub li l-livell ta’ drittijiet impost jibqa’ ma jinbidilx matul it-tul ta’ żmien kollu tal-awtorizzazzjoni tagħhom.
(111)
Għal kuntrarju ta’ dak iddikjarat mill-Ungerija u l-partijiet interessati l-oħra, il-ġurisprudenza tal-UE tikkonferma li individwi ma jistgħux jserħu fuq il-fatt li ma ssir l-ebda bidla fil-liġi (57). Bl-istess mod, bidliet fil-liġi lanqas m’huma preklużi mill-prinċipju ta’ ċertezza legali.
(112)
Fir-rigward tal-argument ta’ diskriminazzjoni, dan irid jiġi miċħud ukoll. Żieda fit-tariffa mhijiex diskriminatorja jekk tiġi applikata għal kulħadd, speċjalment ladarba m’hemm l-ebda differenzjazzjoni fi ħdan ir-reġim, jiġifieri l-ebda distinzjoni ma titfassal fost l-impriżi li qed joperaw taħt awtorizzazzjoni.
X. IRKUPRU
(113)
Skont it-TFUE u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta ssib li l-għajnuna hija inkompatibbli mas-suq intern il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat irid jabolixxiha jew ibiddilha (58). Il-Qorti sostniet konsistentement ukoll li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (59). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li dak l-għan jinkiseb ladarba r-reċipjent ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna illegali, biex b’hekk jintilef il-vantaġġ li kien igawdi fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u s-sitwazzjoni qabel il-ħlas tal-għajnuna tkun ġiet irrestawrata (60).
(114)
B’segwitu ta’ dik il-ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/99 (61) stabbilixxa li “meta jittieħdu deċiżjonijiet negattivi fir-rigward ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jwettaq il-miżuri kollha meħtieġa biex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(115)
Għaldaqstant, meta jitqies li l-miżura ttrattata trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, trid tiġi rkuprata sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat. L-ammont li jrid jiġi rkuprat, għalhekk, għandu jiġi kkalkotat mid-data meta ngħata l-vantaġġ favur il-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna saret disponibbli għall-benefiċjarju, u għandu jġarrab imgħax ta’ rkupru sakemm ikun iseħħ irkupru effettiv.
(116)
F’dan il-każ, il-miżura għandha titqies bħala sekwenza ta’ azzjonijiet mill-Istat. Bil-ftehim ta’ estensjoni, MOL ġiet protetta minn żidiet fil-futur fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri statutorja. Il-vantaġġ għal MOL seħħ meta seħħet l-ewwel emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, fit-8 ta’ Jannar 2008. Din hija d-data minn meta MOL ġiet meħlusa de facto mill-piż ta’ tariffi ogħla u konsegwentement ġiet ivvantaġġjata fil-konfront tal-kompetituri tagħha.
(117)
Kif spjegat fil-premessa 61 - 65, is-sistema applikabbli ta’ referenza hija dik ta’ parteċipanti fis-suq oħra li qed joperaw taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Għalhekk, il-vantaġġ huwa d-differenza bejn it-tariffa attwali tax-xogħol fil-minjieri li MOL ħallset wara l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri għaż-żoni tal-operat tagħha taħt awtorizzazzjoni u t-tariffi kif stipulati fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(118)
Kif diġà deskritt fil-premessa 85 hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-komponenti l-oħra ta’ ħlas fil-ftehim (it-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba) tħallsu bi skambju għall-estensjoni u mhux għad-dritt ta’ tariffi aktar baxxi minn dawk applikabbli għall-kompetituri tagħha. Dan ifisser li ma jridux jitqiesu fil-kalkolu tal-vantaġġ.
Tabella 5
Somma tal-obbligu tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri attwali u ipotetika ta’ MOL għall-perjodu rilevanti
Ħlasijiet tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri
Attwali (**)
(skont il-ftehim ta’ estensjoni) HUF miljun
Ipotetika
(skont l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ) HUF miljun
Differenza HUF miljun
2008
106 226,3
134 671,0
-28 444,7
2009
67 099,7
69 041,8
-1 942,1
(119)
Id-differenza, kif muri fit-Tabella 5, hija għalhekk ta’ HUF 28,4 biljun fl-2008 u HUF 1,9 biljun fl-2009, jiġifieri total ta’ HUF 30,3 biljun. Dan huwa l-ammont li l-Ungerija jkollha tirkupra minn MOL flimkien ma’ imgħax ta’ rkupru. L-irkupru jkollu japplika għall-ammonti għall-2010 ukoll, li għalihom għad mhemmx ċifri disponibbli.
(120)
Id-differenza fil-kobor tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri mitlufa bejn l-2008 u l-2009 hija minħabba l-fatt li, mat-tieni emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri li daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Jannar 2009 (wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura formali ta’ investigazzjoni), is-sitwazzjoni legali qabel l-emenda tal-2008 reġgħet ġiet stabbilita, għall-inqas parzjalment, għal ċerti żoni, jiġifieri għal żoni li bdew joperaw bejn 1998 u 2008.
XI. KONKLUŻJONI
(121)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura favur l-MOL, jiġifieri l-kombinazzjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli mas-suq intern fis-sens ta’ 107(1) TFUE.
(122)
Meta jitqies li l-miżura trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, l-għajnuna trid tiġi rkuprata minn MOL sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat.
(123)
L-ammont li jrid jiġi rkuprat huwa ta’ HUF 28 444,7 miljun għall-2008 u HUF 1 942,1 miljun għall-2009. Fir-rigward tal-2010, rigward il-ħlasijiet ta’ tariffi tax-xogħol fil-minjieri li jkunu diġà saru, l-ammont li jrid jiġi rkuprat jeħtieġ li jiġi kkalkolat mill-Ungerija, bl-istess mod bħal fil-każ tal-2008 u l-2009, sakemm il-miżura tiġi abolita,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-kombinazzjoni tat-tariffa fissa tax-xogħol fil-minjieri definita fil-ftehim ta’ estensjoni konkluż bejn l-Istat Ungeriż u MOL Nyrt. fit-22 ta’ Diċembru 2005 u l-emendi sussegwenti għall-Att XLVIII tal-1993 dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil MOL Nyrt. fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2. L-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 1(1), mogħtija illegalment mill-Ungerija lil MOL Nyrt. bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
3. L-Ungerija għandha żżomm lura mill-għoti tal-għajnuna mill-Istat imsemmija fil-paragrafu 1 fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika tad-Deċiżjoni preżenti.
Artikolu 2
1. L-Ungerija għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarju.
2. L-għajnuna mill-Istat tammonta għal HUF 28 444,7 miljun għall-2008 u HUF 1 942,1 miljun għall-2009. Fir-rigward tal-2010, l-ammont ta’ għajnuna trid tiġi kkalkolata mill-Ungerija sakemm il-miżura tiġi abolita.
3. L-ammonti li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħaxijiet mid-data meta tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data ta’ meta jiġu attwalment irkuprati.
4. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 kif emendat mir-Regolament (KE) Nru 271/2008.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Ungerija għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur min-notifikazzjoni tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Ungerija għandha tissottometti t-tagħrif li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax ta’ rkupru) li jrid jiġi rkuprat mill-benefiċjarju, inkluż il-kalkolu tal-ammont ta’ għajnuna għall-2010;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ppjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni
(ċ)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. L-Ungerija għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħudin biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1. Hija għandha tissottometti minnufih, wara sempliċi talba mill-Kummissjoni, tagħrif dwar il-miżuri diġà mwettqa u ppjanati biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni Għandha tipprovdi wkoll tagħrif iddettaljat dwar l-ammonti ta’ għajnuna u ta’ imgħax tal-irkupru li diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Ungerija.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Ġunju 2010.