PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 701/2012
ze dne 30. července 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 103h, čl. 127 písm. c) a na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví společnou organizaci zemědělských trhů, která zahrnuje odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Podle článku 103c uvedeného nařízení mohou operační programy v odvětví ovoce a zeleniny zahrnovat předcházení krizím a jejich řešení, cílem programů je předcházení a zvládání krizí na trzích s ovocem a zeleninou.
(2)
V souladu s čl. 79 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011 (2), stanoví příloha XI uvedeného prováděcího nařízení maximální výši podpory na stažení z trhu u produktů, jež jsou v dané příloze uvedeny. Tyto částky by měly být stanoveny tak, aby se zamezilo tomu, že stažení se pro produkty stanou stálým alternativním odbytištěm oproti jejich umístění na trhu, a aby se zároveň zajistilo, že stažení zůstanou účinným nástrojem pro předcházení krizím a jejich řešení.
(3)
Aby se zajistilo, že stažení zůstanou účinným nástrojem pro předcházení krizím a jejich řešení, je třeba zvýšit maximální výši podpory na stažení z trhu u těch druhů ovoce a zeleniny, u nichž je úroveň podpory ve srovnání s průměrnými produkčními cenami v Unii obzvláště nízká. To se týká rajčat, vinných hroznů, meruněk, hrušek, lilků a melounů. Aby se navíc zamezilo nadměrným náhradám za stažení z trhu u levnějších rajčat určených ke zpracování, měla by být stanovena jiná částka pro rajčata produkovaná od 1. června do 31. října, tedy v období, kdy je možné rajčata určená ke zpracování z trhu stahovat.
(4)
Aby se podpořilo bezplatné rozdělování staženého ovoce a zeleniny ve smyslu čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 a všechna ostatní rovnocenná určení schválená členskými státy, měla by být stanovena vyšší maximální částka podpory než u jiných určení, pokud to rozdíl mezi průměrnou cenou producenta v Unii a stávající maximální mírou podpory umožňuje, aniž by se tím vytvořilo pro produkty alternativní odbytiště oproti jejich umístění na trhu. To se týká květáku, rajčat, jablek, vinných hroznů, meruněk, hrušek, lilků, melounů, melounů vodních, klementinek a citronů.
(5)
Aby se usnadnilo rozdělování stažených produktů dobročinnými organizacemi a nadacemi, měly by tyto dobročinné organizace a nadace mít povinnost vést finanční účetnictví pro dané operace pouze v případě, že příslušné orgány členských států zažádaly o povolení požadovat od konečných příjemců symbolický finanční příspěvek, a toto povolení obdržely. Možnost požadovat takový příspěvek by se rovněž měla rozšířit i na čerstvé produkty.
(6)
V zájmu poučení se z minulosti, pokud jde o opatření k předcházení krizím a jejich řešení, je vhodné vyjasnit definice sklízení nezralého ovoce a zeleniny a nesklízení a zároveň situace, kdy se může ke sklízení nezralého ovoce a zeleniny a k nesklízení přistoupit. Aby se navíc sjednotila různá opatření k předcházení krizím a jejich řešení a aby byla tato opatření účinnější, je vhodné vypustit zvláštní povinnosti stanovené v čl. 85 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a sice povinné zahrnutí analýzy trhu do prvního oznámení o každém zamýšleném sklízení nezralého ovoce a zeleniny.
(7)
S cílem reagovat na náhlou krizovou situaci by mělo být možné přistoupit ke sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebo k jejich nesklízení, pokud má ovoce a zelenina delší období sklizně, i když normální sklizeň již začala nebo komerční produkce z dané oblasti již proběhla, vyjma omezení, jež určí členské státy. V takových případech by se měla nahrazovat pouze produkce, jež bude sklizena během šesti týdnů po daném opatření. Protože ovocné stromy nesoucí ovoce a zelenina s delší obdobím sklizně často nesou zároveň zralé i nezralé plody, je vhodné stanovit odchylku od obecného pravidla, podle něhož je nepřípustné, aby se na stejný produkt a stejnou oblast během jednoho roku uplatňovala opatření na sklízení nezralého ovoce a zeleniny i nesklízení.
(8)
S cílem zajistit, aby byla splněna povinnost prokázat, že každá šarže byla prodána za příslušných podmínek, a aby bylo možné provádět účinné celní kontroly na základě analýzy rizik, měla by být stanovena prováděcí pravidla, pokud jde o povinnost zpřístupňovat celním orgánům určité doklady týkající se kontrol, jež se mají provést.
(9)
Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Je vhodné, aby se nové výše podpory na stažení z trhu použily zpětně od 1. července 2012, kdy začíná letní obchodní období. S cílem poskytnout dovozcům čas, aby se přizpůsobili novým pravidlům režimu vstupních cen, by se tyto předpisy měly používat od 1. září 2012.
(11)
Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011
Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 se mění takto:
1)
V čl. 80 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Na požádání mohou členské státy povolit dobročinným organizacím a nadacím uvedeným v čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007, aby od konečných příjemců stažených produktů požadovaly symbolický příspěvek. Po obdržení povolení musí dané dobročinné organizace a nadace kromě povinností uvedených v čl. 83 odst. 1 tohoto nařízení vést k danému opatření finanční výkazy.“
2)
V čl. 83 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
vést samostatné skladové výkazy pro příslušné operace;“
3)
V čl. 84 odst. 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
„sklízením nezralého ovoce a zeleniny“ se rozumí úplné sklizení nezralých neobchodovatelných produktů v určité oblasti. Dotčené produkty nesmějí být před sklizní nezralého ovoce a zeleniny poškozeny, a to ani klimatickými podmínkami, chorobou, ani jiným způsobem;
b)
„nesklízením“ se rozumí ukončení stávajícího produkčního cyklu v dané oblasti, kdy je produkt dobře vyvinutý a vykazuje řádnou a uspokojivou obchodní jakost. Zničení produktů v důsledku klimatického jevu nebo napadení chorobou se nepokládá za nesklízení.“
4)
Článek 85 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Ke sklízení nezralého ovoce a zeleniny se nepřistoupí u ovoce a zeleniny, jejichž normální sklizeň již začala, a k nesklízení se nepřistoupí, pokud již v dané oblasti proběhla komerční sklizeň během normálního produkčního cyklu.
První pododstavec se však nepoužije, trvá-li období sklizně u ovoce nebo zeleniny déle než jeden měsíc. V takových případech se částky uvedené v odstavci 4 vyrovnávají pouze u produkce, jež bude sklizena během šesti týdnů po sklizni nezralého ovoce a zeleniny nebo nesklizení. Po té, co došlo ke sklizni nezralého ovoce a zeleniny nebo k nesklizení se rostliny nesmí používat k dalším produkčním účelům.
Pro účely druhého pododstavce mohou členské státy zakázat sklízení nezralého ovoce a zeleniny nebo nesklízení, pokud v případě sklízení nezralého ovoce a zeleniny významná část normální sklizně již proběhla, a v případě nesklízení, pokud již byla významná část komerční produkce sklizena. Má-li členský stát v úmyslu toto ustanovení uplatňovat, musí ve své vnitrostátní strategii stanovit, jaký podíl sklizně považuje za významný.
Sklízení nezralého ovoce a zeleniny i nesklízení se nesmí používat na stejný produkt a stejnou oblast během jednoho roku, výjimkou jsou účely ve smyslu druhého pododstavce, kdy lze obé uplatňovat současně.“
c)
v odstavci 4 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
tak, aby zahrnovaly nejvýše 90 % maximální míry podpory na stažení z trhu, které se uplatňuje u stažení pro jiná určení, než je bezplatné rozdělení podle čl. 103d odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007.“
5)
V čl. 109 odst. 5 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
namátkovou kontrolu skladových výkazů, jež mají vést příjemci, a v případě použití čl. 80 odst. 2 finanční výkazy příslušných dobročinných organizací a nadací;“
6)
Článek 110 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se zrušuje druhý pododstavec;
b)
v odstavci 2 se doplňuje třetí pododstavec, který zní:
„Použije-li se čl. 85 odst. 3 druhý pododstavec, pak neplatí požadavek stanovený v prvním pododstavci tohoto odstavce, že nedošlo k částečné sklizni.“
c)
vkládá se nový odstavec 2a, který zní:
„2a Použije-li se čl. 85 odst. 3 druhý pododstavec, zajistí členské státy, že rostliny, u nichž se přistoupilo ke sklízení nezralého ovoce a zeleniny a k nesklízení, se nepoužijí k dalším produkčním účelům.“
7)
Článek 121 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se zrušuje písmeno a);
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Použije-li se čl. 85 odst. 3 druhý pododstavec, nepoužije se písmeno b) v prvním pododstavci tohoto odstavce.“
8)
V čl. 137 odst. 4 se doplňuje nový čtvrtý a pátý pododstavec, které znějí:
„Aby dovozce prokázal, že šarže byla prodána za podmínek stanovených v prvním pododstavci, zpřístupní kromě faktury i všechny doklady nezbytné k provedení příslušných celních kontrol souvisejících s prodejem a s nakládáním s každým produktem příslušné šarže. Patří mezi ně doklady o dopravě, pojištění, manipulaci a o skladování šarže.
Pokud obchodní normy uvedené v článku 3 vyžadují, aby byla na obalu uvedena odrůda produktu nebo tržní druh ovoce a zeleniny, je třeba uvést odrůdu produktu nebo tržní druh ovoce a zeleniny, jež tvoří součást šarže, na dokladech o dopravě, na fakturách a dokladu o dodání.“
9)
Příloha XI se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodu 8 se však použije ode dne 1. září 2012 a čl. 1 bodu 9 ode dne 1. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 701/2012
tat-30 ta’ Lulju 2012
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 għas-setturi tal-frott u l-ħaxix u tal-frott u l-ħaxix ipproċessat
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b'mod partikolari l-Artikoli 103h, 127(c) u 143 flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli inklużi s-setturi tal-frott u l-ħaxix u dawk tal-frott u l-ħaxix ipproċessat. Skont l-Artikolu 103c ta' dak ir-Regolament, programmi operattivi fis-settur tal-frott u tal-ħaxix jistgħu jinkludu miżuri għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kriżijiet, bil-għan li jiġu evitati u ttrattati kriżijiet fis-swieq tal-frott u tal-ħaxix.
(2)
Skont l-Artikolu 79(1) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 543/2011 (2), l-Anness XI ta' dak ir-Regolament ta' Implimentazzjoni jistipula l-ammonti massimi ta' appoġġ għall-prodotti rtirati mis-suq elenkati fih. Dawk l-ammonti għandhom jiġu ffissati sabiex ikun evitat li l-irtirar isir punt tal-ħruġ alternattiv permanenti għall-prodotti meta mqabbel mat-tqegħid tagħhom fis-suq u biex jiġi żgurat, fl-istess waqt, li l-irtirar jibqa’ strument effettiv għall-prevenzjoni u għall-ġestjoni tal-kriżijiet.
(3)
Sabiex ikun żgurat li l-irtirar jibqa' strument effettiv għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kriżijiet, l-ammonti massimi ta’appoġġ għal irtirar mis-suq għandhom jiżdiedu għal dak il-frott u ħaxix fejn il-livelli attwali ta' appoġġ huma partikolarment baxxi meta mqabbla mal-prezzijiet medji tal-produtturi fl-Unjoni. Dan huwa l-każ għat-tadam, l-għeneb, il-berquq, il-lanġas, il-brunġiel u l-bettieħ. Minbarra dan, sabiex jiġi evitat kumpens żejjed għall-irtirar ta' tadam bi prezz aktar baxx maħsub għall-ipproċessar, għandu jiġi introdott ammont divrenzjat għat-tadam prodott mill-1 ta’ Ġunju sal-31 ta’ Ottubru, li huwa l-perjodu li fih jista' jiġi rtirat it-tadam maħsub għall-ipproċessar.
(4)
Sabiex tiġi mħeġġa d-distribuzzjoni bla ħlas ta' frott u ħaxix irtirat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u kwalunkwe destinazzjoni oħra ekwivalenti approvata mill-Istati Membri, għandu jiġi ffissat ammont massimu ta’ għajnuna ogħla minn dak għal destinazzjonijiet oħra, jekk id-differenza bejn prezz medju ta' produttur fl-Unjoni u l-livelli ta' appoġġ massimu attwali jippermettu dan mingħajr il-ħolqien ta' punt tal-ħruġ alternattiv għal prodotti meta mqabbel mat-tqegħid tagħhom fis-suq. Dan huwa l-każ għall-pastard, it-tadam, it-tuffieħ, l-għeneb, il-berquq, il-lanġas, il-brunġiel, il-bettieħ, id-dulliegħ, il-klementini u l-lumi.
(5)
Sabiex tiġi ffacilitiata d-distribuzzjoni tal-prodotti rtirati minn organizzazzjonijiet u istituzzjonijiet tal-karità, dawk l-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet għandhom ikunu obbligati biss li jżommu kontijiet finanzjarji għall-operazzjoni inkwistjoni jekk ikunu talbu u kisbu l-awtorizzazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru biex jitolbu kontribuzzjoni finanzjarja simbolika mingħand dawk li finalment jirċievu l-prodott. Il-possibbiltà li tintalab tali kontribuzzjoni għandha tkun estiża wkoll għal prodotti friski.
(6)
Sabiex jitqiesu l-esperjenzi tal-passat fl-applikazzjoni ta’ miżuri għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kriżijiet, huwa xieraq li jiġu ċċarati d-definizzjonijiet ta’ ħsad bikri u ta' meta ma jsirx ħsad u s-sitwazzjonijiet fejn jistgħu jitwettqu miżuri fir-rigward tal-ħsad bikri u ta' meta ma jsirx ħsad. Minbarra dan, sabiex jiġu allinjati d-diversi miżuri ta’ prevenzjoni u ġestjoni tal-kriżijiet u tiżdied l-effikaċja tagħhom, huwa xieraq li jitħassar l-obbligu speċifiku previst fl-Artikolu 85(2) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011 li tiġi inkluża analiżi obbligatorja tas-suq fl-ewwel notifika ta’ kull operazzjoni ta’ ħsad bikri maħsuba.
(7)
Sabiex ikun hemm reazzjoni għal sitwazzjoni ta' kriżi f'daqqa, il-ħsad bikri u li ma jsirx ħsad għandhom ikunu possibbli għall-frott u l-ħaxix b'perjodu ta' ħsad itwal, għalkemm ikun diġà beda l-ħsad normali jew il-produzzjoni kummerċjali tkun diġà ttieħdet miż-żona kkonċernata, soġġetti għal restrizzjonijiet li għandhom jiġu deċiżi mill-Istati Membri. F'dawn il-każijiet, għandha tkun ikkumpensata biss il-produzzjoni li għandha tinħasad sitt ġimgħat wara l-operazzjoni. Billi l-pjanti li jkollhom frott u ħaxix b'perjodu itwal ta' ħsad ta' spiss ikollhom, fl-istess ħin, kemm prodotti misjura kif ukoll dawk mhux misjura, huwa xieraq li ssir deroga mir-regola ġenerali li topponi l-applikazzjoni ta’ miżuri ta' ħsad bikri u li ma jsirx ħsad għall-istess prodott u fl-istess żona partikolari fi kwalunkwe sena partikolari.
(8)
Sabiex jiġi żgurat li ġie ssodisfat l-obbligu li jintwera li kull lott tneħħa skont il-kundizzjonijiet rilevanti u sabiex ikunu permessi kontrolli doganali effettivi bbażati fuq analiżi tar-riskju, għandhom jiġu stabbiliti regoli dettaljati fir-rigward tal-obbligu li jkunu disponibbli għall-awtoritajiet doganali ċerti dokumenti rilevanti għall-kontrolli li għandhom jitwettqu.
(9)
Għalhekk, ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011 għandu jiġi emendat skont dan.
(10)
Huwa xieraq li jiġu applikati retroattivament l-ammonti l-ġodda ta’ appoġġ għal irtirar mis-suq mill-1 ta' Lulju 2012 meta jibda l-istaġun ta' kummerċjalizzazzjoni tas-sajf. Sabiex jingħata żmien biżżejjed lill-importaturi biex jaddattaw għar-regoli ġodda li jikkonċernaw is-sistema ta’ prezz ta’ dħul, dawk ir-regoli għandhom japplikaw mill-1 ta’ Settembru 2012.
(11)
Il-Kumitat ta' Ġestjoni għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli ma ressaqx opinjoni fil-limitu taż-żmien stabbilit mill-President tiegħu,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011
Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 80(2), it-tieni subparagrafu għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
"Fuq talba, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw lill-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità msemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 biex jitolbu kontribuzzjoni simbolika mingħand dawk li fl-aħħar mill-aħħar jirċievu l-prodotti rtirati mis-suq. Meta l-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità kkonċernati jkunu kisbu l-awtorizzazzjoni, minbarra l-obbligi skont l-Artikolu 83(1) ta' dan ir-Regolament, huma għandhom iżommu kontijiet finanzjarji għall-operazzjoni inkwistjoni."
(2)
Fl-Artiklu 83(1), il-punt (b) jinbidel b’dan li ġej:
"(b)
iżommu reġistri separati tal-ħażniet għall-operazzjonijiet inkwistjoni;"
(3)
Fl-Artikolu 84(1), il-punti (a) u (b) huma sostitwiti b’dan li ġej:
"(a)
“ħsad bikri” tfisser il-ħsad totali ta’ prodotti mhux misjura li ma jistgħux jiġu kkummerċjalizzati f’żona partikolari. Il-prodotti kkonċernati ma għandhomx ikunu diġà bil-ħsara qabel il-ħsad bikri, kemm jekk minħabba raġunijiet klimatiċi jew minħabba mard jew affarijiet oħra.
(b)
“meta ma jsirx ħsad” tfisser it-tmiem taċ-ċiklu attwali ta' produzzjoni miż-żona kkonċernata meta l-prodott huwa żviluppat sew u huwa ta’ kwalità tajba, ġusta u kummerċjabbli. Il-qerda tal-prodotti minħabba avveniment klimatiku jew minħabba l-mard ma għandhiex titqies bħala każ ta’ meta ma jsirx il-ħsad."
(4)
L-Artikolu 85 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, jitħassar it-tieni subparagrafu.
(b)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
"3. Miżuri ta' ħsad bikri ma għandhomx jitwettqu fir-rigward tal-frott u l-ħaxix li l-ħsad normali tagħhom ikun diġà beda, u miżuri ta' meta ma jsirx ħsad ma għandhomx isiru fejn il-produzzjoni kummerċjali ttieħdet miż-żona kkonċernata matul iċ-ċiklu ta’ produzzjoni normali.
Madankollu, l-ewwel subparagrafu ma għandux japplika meta l-pjanti tal-frott u l-ħaxix ikollhom perjodu tal-ħsad ta' aktar minn xahar. F'tali każijiet, l-ammonti msemmija fil-paragrafu 4 għandhom jikkumpensaw biss għall-produzzjoni li għandha tinħasad sitt ġimgħat wara operazzjoni ta' ħsad bikri u ta' meta ma jsirx ħsad. Dawk il-pjanti tal-frott u l-ħaxix ma għandhomx jintużaw għal skopijiet ulterjuri ta’ produzzjoni wara li tkun seħħet l-operazzjoni.
Għall-finijiet tat-tieni subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jipprojbixxu l-applikazzjoni ta’ miżuri ta' ħsad bikri u ta' meta ma jsirx ħsad jekk, fil-każ ta’ ħsad bikri, ġiet imwettqa parti sinifikanti tal-ħsad normali u, fil-każ ta' meta ma jsirx ħsad, parti sinifikanti tal-produzzjoni kummerċjali tkun ittieħdet diġà. Stat Membru li biħsiebu japplika din id-dispożizzjoni għandu jistabbilixxi, fl-istrateġija nazzjonali tiegħu, il-parti li jqis bħala sinifikanti.
Il-ħsad bikri u li ma jsirx ħsad ma għandhomx ikunu applikati t-tnejn għall-istess prodott u fl-istess żona partikolari fi kwalunkwe sena partikolari, ħlief għall-finijiet tat-tieni subparagrafu fejn iż-żewġ operazzjonijiet jistgħu jkunu applikati simultanjament."
(c)
fil-paragrafu 4, il-punt (b) għandu jiġi sostitwit b'dan li ġej:
"(b)
f'livell li jkopri mhux iktar minn 90 % tal-livell massimu ta’ appoġġ għall-irtirar mis-suq applikabbli għall-irtirar għal destinazzjonijiet għajr id-distribuzzjoni bla ħlas imsemmija fl-Artikolu 103d(4) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007."
(5)
Fl-Artikolu 109(5), il-punt (a) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
"(a)
verifika ta’ kampjun fir-reġistrazzjonijiet tal-ħażniet li għandhom ikunu miżmuma minn dawk li jirċievu u fuq il-kontijiet finanzjarji tal-organizzazzjonijiet u l-istituzzjonijiet tal-karità kkonċernati meta japplika t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 80(2);"
(6)
L-Artikolu 110 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, jitħassar it-tieni subparagrafu;
(b)
fil-paragrafu 2, jiżdied it-tielet subparagrafu li ġej:
"Meta japplika t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 85(3), ma għandux japplika r-rekwiżit, previst fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, li ma jkunx seħħ ebda ħsad parzjali."
(c)
jiddaħħal il-paragrafu 2a li ġej:
"2a. Meta japplika t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 85(3), l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-pjanti tal-frott u l-ħaxix li fuqhom ttieħdu miżuri ta' meta ma jsirx ħsad u ħsad bikri ma jintużawx għal skopijiet ulterjuri ta' produzzjoni."
(7)
L-Artikolu 121 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, jitħassar il-punt (a);
(b)
fil-paragrafu 2, jiddaħħal is-subparagrafu li ġej:
"Il-Punt (b) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu ma għandux japplika fejn japplika t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 85(3)."
(8)
Fl-Artikolu 137(4), jiżdiedu r-raba' u l-ħames subparagrafi li ġejjin:
"Sabiex jingħata prova li l-lott tneħħa skont il-kundizzjonijiet stipulati fl-ewwel subparagrafu,, flimkien mal-fattura, għandhom ikunu disponibbli mill-importatur id-dokumenti kollha meħtieġa għat-twettiq tal-kontrolli doganali rilevanti fir-rigward tal-bejgħ u t-tneħħija ta' kull prodott tal-lott inkwistjoni. Dan għandu jinkludi d-dokumenti relatati mat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar u l-ħżin tal-lott.
Fejn l-istandards tal-kummerċjalizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 3 jesiġu li jiġu indikati l-varjetà tal-prodott jew it-tip kummerċjali tal-frott u l-ħaxix fuq l-imballaġġ, il-varjetà tal-prodott jew it-tip kummerċjali tal-frott u l-ħaxix li jiffurmaw parti mil-lott għandhom jiġu indikati fuq id-dokumenti relatati mat-trasport, il-fatturi u l-ordni tal-kunsinna."
(9)
L-Anness XI jinbidel bit-test stabbilit fl-Anness ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba' jum wara l-publikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu, il-punt (8) tal-Artikolu 1 għandu japplika mill-1 ta’ Settembru 2012 u punt (9) tal-Artikolu 1 għandu japplikaw mill-1 ta' Lulju 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Lulju 2012.