ROZHODNUTÍ RADY 2010/336/SZBP
ze dne 14. června 2010
o činnostech EU na podporu smlouvy o obchodu se zbraněmi v rámci Evropské bezpečnostní strategie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, která vyzývá k mezinárodnímu řádu založenému na účinném multilateralismu. Evropská bezpečnostní strategie uznává jako základní rámec pro mezinárodní vztahy Chartu OSN. Posílení OSN a její vybavení prostředky nezbytnými k plnění jejích povinností a k účinnému jednání patří mezi priority Evropské unie.
(2)
Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN rezoluci č. 61/89 s názvem „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a převody konvenčních zbraní“.
(3)
V závěrech ze dne 11. prosince 2006 Rada uvítala formální zahájení procesu vedoucího k vypracování právně závazné mezinárodní smlouvy o obchodu se zbraněmi a ocenila, že výše uvedenou rezoluci podpořila jasná většina členských států OSN, včetně všech členských států Unie. Rada znovu potvrdila, že Unie a její členské státy se budou na tomto procesu aktivně podílet, a zdůraznila, že je v tomto procesu důležitá spolupráce s dalšími státy a regionálními organizacemi.
(4)
Generální tajemník OSN zřídil 28člennou skupinu vládních odborníků s cílem pokračovat v diskusi o možné smlouvě o obchodu se zbraněmi. Tato skupina zasedala během celého roku 2008 a dospěla k závěru, že daná otázka vyžaduje další diskusi a že je třeba otevřeným a transparentním způsobem postupně vyvíjet úsilí v rámci OSN. Vyzvala státy, které tak mohou učinit, aby byly nápomocny státům, jež potřebují pomoc, pokud o to požádají.
(5)
Ve svých závěrech z 10. prosince 2007 Rada uvítala zřízení skupiny vládních odborníků v rámci OSN a vyjádřila pevné přesvědčení, že komplexní právně závazný nástroj, který bude v souladu se stávající odpovědností států na základě příslušných norem mezinárodního práva a zakotví společné mezinárodní normy pro vývoz, dovoz a převody konvenčních zbraní, bude zásadním příspěvkem k potírání nežádoucího a nezodpovědného šíření konvenčních zbraní.
(6)
Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení podpořil tento proces provedením dvojdílné studie sestávající ze dvou podrobných analýz stanovisek členských států OSN ohledně proveditelnosti, oblasti působnosti a navrhovaných charakteristik smlouvy o obchodu se zbraněmi. Tyto analýzy, které byly provedeny v prosinci roku 2007 a v lednu roku 2008, posloužily uvedené skupině jako užitečný zdroj informací.
(7)
Dne 24. prosince 2008 přijalo Valné shromáždění OSN rezoluci č. 63/240 s názvem „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a převody konvenčních zbraní“, kterou se zřizuje otevřená pracovní skupina, jejímž úkolem je dále posoudit prvky zprávy pracovní skupiny vládních odborníků které by mohly být na základě konsenzu začleněny do výsledné právně závazné dohody o dovozu, vývozu a převodech konvenčních zbraní. Otevřená pracovní skupina se v roce 2009 setkala dvakrát a předložila Valnému shromáždění OSN zprávu, v níž uvádí, že problém neregulovaného obchodu s konvenčními zbraněmi a jejich převedení na nelegální trh je třeba řešit prostřednictvím mezinárodních opatření.
(8)
Na základě uvedených závěrů Rady se Unie rozhodla, že podpoří proces vedoucí k uzavření smlouvy o obchodu se zbraněmi tím, že zahájí jednání, aby zapojila státy, jež nejsou členy skupiny vládních odborníků, i další aktéry, jako je občanská společnost nebo průmysl, za účelem prohloubení porozumění otázce a přispění k činnosti otevřené pracovní skupiny. Za tímto účelem přijala dne 19. ledna 2009 Rada rozhodnutí Rady 2009/42/SZBP (1) na podporu činností Evropské unie s cílem prosazovat mezi třetími zeměmi proces vedoucí ke smlouvě o obchodu se zbraněmi v rámci Evropské bezpečností strategie.
(9)
V rámci provádění rozhodnutí 2009/42/SZBP Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení jakožto agentura odpovědná za provádění rozhodnutí uspořádal mezi únorem 2009 a únorem 2010 šest regionálních seminářů, jednu doplňkovou akci a zahajovací a závěrečnou akci. Příslušné zúčastněné subjekty, včetně zástupců občanské společnosti, průmyslu a zemí, kteří se neúčastnili činnosti skupiny vládních odborníků, měly díky těmto činnostem možnost účastnit se otevřených neformálních jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi. Provádění rozhodnutí Rady rovněž poskytlo příležitost začlenit do probíhajícího mezinárodního procesu národní a regionální přístupy a určit oblast působnosti a dopad smlouvy o obchodu s konvenčními zbraněmi.
(10)
Valné shromáždění OSN přijalo dne 2. prosince 2009 rezoluci č. 64/48 s názvem „Smlouva o obchodu se zbraněmi“, v níž bylo uvedeno rozhodnutí svolat v roce 2012 konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi s cílem vypracovat právně závazný nástroj s co nejpřísnějšími společnými mezinárodními normami pro převody konvenčních zbraní. V rezoluci bylo rovněž uvedeno rozhodnutí, že zbývající jednání otevřené pracovní skupiny budou považována za zasedání přípravného výboru konference OSN.
(11)
Vzhledem k činnostem v rámci uvedeného rozhodnutí Rady, jehož platnost skončí v květnu roku 2010, k potřebě příprav na úspěšnou konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi, která se bude konat v roce 2012, a k doporučení obsaženému v rezoluci č. 64/48 - zajistit co nejširší a nejúčelnější účast na konferenci - by měla Unie podpořit přípravný proces vedoucí ke konferenci OSN s cílem zajistit, že do ní bude zapojeno co nejvíce stran a že na ní budou moci být učiněna konkrétní doporučení týkající se prvků budoucí smlouvy. Součástí podpory, kterou EU poskytuje procesu vedoucímu ke smlouvě o obchodu se zbraněmi, by měla být opatření na podporu vnitrostátních systémů kontroly vývozu a dovozu třetích zemí, aby splňovaly požadavky budoucí smlouvy o obchodu se zbraněmi,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie se za účelem podpory smlouvy o obchodu se zbraněmi zaměří na činnosti sledující tyto cíle:
-
podpořit přípravný proces vedoucí ke konferenci OSN o obchodu se zbraněmi s cílem zajistit, že do ní bude zapojeno co nejvíce stran a že bude moci dospět ke konkrétním doporučením týkajícím se prvků budoucí smlouvy,
-
podpořit členské státy OSN, aby získaly a zdokonalily národní a regionální odborné znalosti umožňující provádět účinné kontroly převodů zbraní, s cílem zajistit, aby budoucí smlouva o obchodu se zbraněmi byla, poté co vstoupí v platnost, co nejúčinnější.
2. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 uskuteční Unie tento projekt:
-
uspořádání sedmi regionálních seminářů, zahajovací a závěrečné akce, až tří doplňkových akcí a šíření výsledků.
Podrobný popis výše uvedeného projektu je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekt uvedený v čl. 1 odst. 2 provádí Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR).
3. UNIDIR plní své úkoly pod kontrolou vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s institutem UNIDIR nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2 se stanoví na 1 520 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Evropská komise dohlíží nad řádnou správou výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s institutem UNIDIR finanční dohodu. V této dohodě se stanoví, že UNIDIR zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise bude usilovat o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí Rady v platnost. Uvědomí Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené finanční dohody.
Článek 4
Vysoký představitel informuje Radu o provádění tohoto rozhodnutí prostřednictvím pravidelných zpráv v návaznosti na uspořádání jednotlivých regionálních seminářů, závěrečných a zahajovacích seminářů i doplňkových akcí. Zprávy vypracuje UNIDIR a bude z nich vycházet hodnocení prováděné Radou. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektu uvedeného v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Pozbývá platnosti 24 měsíců ode dne uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti šest měsíců ode dne jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude uzavřena uvedená finanční dohoda.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2010/336/PESK
tal-14 ta’ Ġunju 2010
dwar l-attivitajiet tal-UE f’appoġġ għat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi, fil-qafas tal-Istrateġija Ewropea ta’ Sigurtà
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 26(2) u l-Artikolu 31(1) tiegħu,
Billi:
(1)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003 l-Kunsill Ewropew adotta Strateġija Ewropea ta’ Sigurtà li appellat għal ordni internazzjonali bbażat fuq multilateraliżmu effettiv. L-Istrateġija Ewropea ta’ Sigurtà tirrikonoxxi l-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti (NU) bħala l-qafas fundamentali għar-relazzjonijiet internazzjonali. It-tisħiħ tan-NU, u li tiġi mgħammra biex tissodisfa r-responsabbiltajiet tagħha u biex taġixxi b’mod effettiv, huwa prijorità tal-Unjoni Ewropea.
(2)
Fis-6 ta’ Diċembru 2006 l-Assemblea Ġenerali tan-NU adottat ir-Riżoluzzjoni 61/89 bit-titolu “Lejn trattat dwar il-kummerċ tal-armi: stabbiliment ta’ standards internazzjonali komuni għall-importazzjoni, l-esportazzjoni u t-trasferiment ta’ armi konvenzjonali”.
(3)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-11 ta’ Diċembru 2006, il-Kunsill laqa’ l-bidu formali tal-proċess lejn l-elaborazzjoni ta’ Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi (minn issa “TKA”) internazzjonali u legalment vinkolanti u nnota b’apprezzament li maġġoranza ċara tal-Istati Membri tan-Nazzjonijiet Uniti, inklużi l-Istati Membri kollha tal-Unjoni, kienu appoġġaw ir-riżoluzzjoni 61/89 tal-Assemblea Ġenerali tan-NU. Il-Kunsill afferma mill-ġdid li l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom ikollhom rwol attiv f’dan il-proċess, u ssottolinja l-importanza ta’ kooperazzjoni ma’ Stati u organizzazzjonijiet reġjonali oħrajn f’dan il-proċess.
(4)
Is-Segretarju Ġenerali tan-NU stabbilixxa Grupp ta’ Esperti Governattivi (minn issa “il-GGE”) magħmul minn 28 membru biex ikompli jikkunsidra l-possibbiltà ta’ TKA. Il-GGE ltaqa’ matul l-2008 u kkonkluda li kienet meħtieġa aktar konsiderazzjoni u li għandhom isiru sforzi, fuq bażi gradwali, b’mod miftuħ u trasparenti, fil-qafas tan-NU. Il-GGE ħeġġeġ li għandha tingħata assistenza lill-Istati fil-bżonn, fejn tintalab, minn dawk l-Istati li qegħdin f’pożizzjoni li jipprovduha.
(5)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-10 ta’ Diċembru 2007, il-Kunsill laqa’ l-istabbiliment ta’ GGE tan-NUE u esprima t-twemmin sod tiegħu li strument komprensiv, legalment vinkolanti, konsistenti mar-responsabbiltajiet eżistenti tal-Istati skont il-liġi internazzjonali relevanti u li jistabbilixxi standards internazzjonali komuni għall-importazzjoni, l-esportazzjoni u t-trasferiment ta’ armi konvenzjonali, għandu jkun ta’ kontribut kbir għat-trattament tal-proliferazzjoni mhux mixtieqa u mhux responsabbli ta’ armi konvenzjonali.
(6)
L-Istitut tan-Nazzjonijiet Uniti għar-Riċerka dwar id-Diżarm (UNIDIR) appoġġa dan il-proċess billi wettaq studju f’żewġ partijiet li jikkonsisti f’żewġ settijiet ta’ analiżi approfonditi ta’ fehmiet tal-Istati Membri tan-NU dwar il-fattibbiltà, il-kamp ta’ applikazzjoni u l-abbozz tal-parametri ta’ Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi (TKA). Is-settijiet ta’ analiżi, li saru f’Diċembru 2007 u f’Jannar 2008, servew bħala kontribut utli għall-GGE.
(7)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008 l-Assemblea Ġenerali tan-NU adottat ir-Riżoluzzjoni 63/240 bit-titolu “Lejn trattat dwar il-kummerċ tal-armi: stabbiliment ta’ standards internazzjonali komuni għall-importazzjoni, l-esportazzjoni u t-trasferiment ta’ armi konvenzjonali” li stabbiliet Grupp ta’ Ħidma Miftuħ (minn issa “OEWG”) biex jikkunsidra aktar dawk l-elementi fir-rapport tal-GGE fejn jista’ jkun żviluppat kunsens għall-inklużjoni tagħhom fi trattat legalment vinkolanti eventwali dwar l-importazzjoni, l-esportazzjoni u t-trasferiment ta’ armi konvenzjonali. L-OEWG ltaqa’ darbtejn fl-2009, u ppreżenta rapport lill-Assemblea Ġenerali tan-NU fejn innota li l-problema tal-kummerċ mhux regolat fl-armi konvenzjonali u d-diverżjoni tagħhom lejn is-suq illegali, għandha tkun indirizzata permezz ta’ azzjoni internazzjonali.
(8)
Abbażi tal-konklużjonijiet tal-Kunsill ta’ hawn fuq, l-Unjoni ddeċidiet li tappoġġa t-TKA, billi tiftaħ id-dibattitu biex jiġu inklużi Stati li mhumiex membri tal-GGE, kif ukoll atturi oħrajn bħas-soċjetà ċivili u l-industrija, sabiex il-kwistjoni tinftiehem aktar u sabiex tikkontribwixxi għall-ħidma tal-OEWG. Għal dan l-għan, fid-19 ta’ Jannar 2009 il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/42/PESK (1) dwar appoġġ għall-attivitajiet tal-UE sabiex jiġi promoss il-proċess li jwassal għat-Trattat dwar il-Kummerċ fl-Armi fost pajjiżi terzi, fil-qafas tal-Istrateġija Ewropea ta’ Sigurtà.
(9)
Fil-qafas tal-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni 2009/42/PESK, l-UNIDIR, bħala l-aġenzija implimentattiva tad-Deċiżjoni, organizzat sitt seminars reġjonali, avveniment sekondarju u avvenimenti ta’ tnedija u konklużjoni bejn Frar 2009 u Frar 2010. Dawn l-attivitajiet ippermettew lill-partijiet interessati relevanti, inklużi rappreżentanti tas-soċjetà ċivili, l-industrija u pajjiżi li ma pparteċipawx fil-GGE, biex jieħdu sehem fid-diskussjonijiet informali miftuħa dwar TKA. L-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/42/PESK offriet ukoll opportunità biex jiġu integrati approċċi nazzjonali u reġjonali għall-proċess internazzjonali li għaddej, u biex jingħata kontribut għall-identifikazzjoni tal-kamp ta’ applikazzjoni u tal-implikazzjonijiet ta’ trattat dwar il-kummerċ tal-armi konvenzjonali.
(10)
Fit-2 ta’ Diċembru 2009 l-Assemblea Ġenerali tan-NU adottat ir-Riżoluzzjoni 64/48 “It-trattat dwar il-kummerċ tal-armi” li ddeċidiet li ssejjaħ il-Konferenza tan-NU dwar it-TKA fl-2012 biex telabora strument legalment vinkolanti dwar l-ogħla standards komuni internazzjonali possibbli għat-trasferimenti tal-armi konvenzjonali. Ir-riżoluzzjoni ddeċidiet ukoll li s-sessjonijiet li baqa’ tal-OEWG għandhom ikunu kkunsidrati bħala Laqgħat tal-Kumitati ta’ Tħejjija għall-Konferenza tan-NU.
(11)
B’kont meħud tal-attivitajiet tad-Deċiżjoni 2009/42/PESK li tiskadi f’Mejju 2010, il-ħtieġa li titħejja b’suċċess Konferenza tan-NU dwar it-TKA fl-2012, u tar-rakkomandazzjoni li tinsab fir-riżoluzzjoni 64/48 biex tiġi żgurata l-akbar parteċipazzjoni u dik l-aktar effettiva possibbli fil-Konferenza, l-Unjoni għandha tappoġġa l-proċess preparatorju li jwassal għall-Konferenza tan-NU biex jiġi żgurat li huwa jkun inklużiv kemm jista’ jkun u kapaċi jagħmel rakkomandazzjonijiet konkreti dwar l-elementi ta’ Trattat futur. L-appoġġ tal-Unjoni għall-proċess tat-TKAgħandu jinkludi miżuri b’appoġġ għas-sistemi ta’ kontroll fuq l-esportazzjoni u l-importazzjoni nazzjonali fil-pajjiżi terzi li jridu jikkonformaw ma’ TKA futur.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Biex tappoġġa t-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi (minn issa “it-TKA”), l-Unjoni għandha twettaq attivitajiet bl-objettivi li ġejjin:
-
biex tappoġġa l-proċess preparatorju li jwassal għall-Konferenza tan-NU dwar TKA biex jiġi żgurat li jkun inklużiv kemm jista’ jkun u jkun kapaċi jagħmel rakkomandazzjonijiet konkreti dwar l-elementi tat-TKA futur;
-
biex tappoġġa l-Istati Membri tan-NU fl-iżvilupp u t-titjib tal-għarfien espert nazzjonali u reġjonali għall-implimentazzjoni ta’ kontrolli effettivi tat-trasferimenti tal-armi, sabiex jiġi żgurat li t-TKA futur, meta jidħol fis-seħħ, ikun effettiv kemm jista’ jkun.
2. Sabiex jinkisbu l-objettivi msemmija fil-paragrafu 1, l-Unjoni ser twettaq dan il-proġett:
-
l-organizzazzjoni ta’ seba’ seminars reġjonali, avveniment ta’ tnedija u ta’ konklużjoni, sa tliet avvenimenti sekondarji u t-tqassim tar-riżultati.
Deskrizzjoni dettaljata tal-proġett imsemmi hawn fuq hi mniżżla fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn issa, “ir-RGħ”) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandha tkun imwettqa mill-Istitut tan-NU għar-Riċerka dwar id-Diżarm (UNIDIR).
3. L-UNIDIR għandu jwettaq il-kompitu tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan il-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mal-UNIDIR.
Artikolu 3
1. L-ammont finanzjarju ta’ referenza għall-implementazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu (2) għandu jkun ta’ EUR 1 520 000.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stabbilit fil-paragrafu 1 għandu jkun amministrat skont il-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni Ewropea għandha tissorvelja l-amministrazzjoni tajba tal-infiq imsemmi fil-paragrafu 1. Għal dan il-għan, hi għandha tikkonkludi ftehim finanzjarju mal-UNIDIR. Il-ftehim għandu jistipula li l-UNIDIR għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, adatta skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hi għandha tinforma lill-Kunsill dwar id-diffikultajiet f’dak il-proċess u dwar id-data tal-konklużjoni tal-ftehim finanzjarju.
Artikolu 4
Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni tal-Kunsill abbażi ta’ rapporti regolari wara l-organizzazzjoni ta’ kull seminar reġjonali u s-seminar finali u ta’ ftuħ kif ukoll l-avvenimenti sekondarji. Ir-rapporti għandhom jitħejjew mill- UNIDIR u għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ dakinhar tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 24 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3). Hija għandha tiskadi sitt xhur wara d-dħul fis-seħħ tagħha jekk dak il-ftehim ta’ finanzjament ma jkunx ġie konkluż sa dakinhar.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-14 ta’ Ġunju 2010.