NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 600/2012
ze dne 21. června 2012
o ověřování výkazů emisí skleníkových plynů a výkazů tunokilometrů a akreditaci ověřovatelů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 4 této směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Celkový rámec pravidel pro akreditaci ověřovatelů je nezbytný k zajištění toho, aby ověření výkazů provozovatele nebo provozovatele letadel v rámci systému Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, jež mají být předkládány v souladu s nařízením Komise (EU) č. 601/2012 ze dne 21. června 2012 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2), vykonávali ověřovatelé s technickou způsobilostí k provádění svěřených úkolů nezávisle a nestranně a v souladu s požadavky a zásadami uvedenými v tomto nařízení.
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (3) stanoví obecný rámec pro usnadnění volného pohybu služeb a jejich poskytovatelů v Unii při zachování vysoké kvality služeb. Harmonizace pravidel Unie pro akreditaci a ověřování týkajících se systému Unie pro obchodování s emisemi by měla přispět ke konkurenceschopnosti trhu pro ověřovatele a zároveň zajistí transparentnost a informovanost pro provozovatele a provozovatele letadel.
(3)
Při provádění článku 15 směrnice 2003/87/ES je nutné zajistit synergii mezi komplexním rámcem pro akreditaci zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 339/93 (4), a souvisejícími ustanoveními rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5) na jedné straně a konkrétními podmínkami systému Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a požadavky, které jsou nezbytné pro účinné provádění směrnice 2003/87/ES, na straně druhé. Nařízení (ES) č. 765/2008 by se mělo i nadále používat na ty aspekty akreditace ověřovatelů, jimiž se toto nařízení nezabývá. Zejména by mělo být zajištěno, aby tam, kde v důsledku vnitřních postupů členského státu vnitrostátní orgán jmenovaný dotčeným členským státem v souladu s nařízením (ES) č. 765/2008 uplatní postup, který je alternativou akreditace, a sice certifikaci ověřovatelů, kteří jsou fyzickými osobami, poskytne dotčený členský stát podpůrné doklady o tom, že takový orgán splňuje podobnou úroveň důvěryhodnosti jako vnitrostátní akreditační orgány, které se úspěšně podrobily vzájemnému hodnocení uspořádanému orgánem uznaným podle článku 14 uvedeného nařízení.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 761/2001, rozhodnutí Komise 2001/681/ES a 2006/193/ES (6) stanoví nezávislý a neutrální akreditační systém a systém udělování licencí environmentálním ověřovatelům. V zájmu soudržnosti a snížení administrativní zátěže členských států a hospodářských subjektů je vhodné brát v úvahu synergie mezi uvedeným nařízením a tímto nařízením.
(5)
Systém ověřování a akreditace by měl zabránit zbytečnému zdvojení postupů a organizací zřízených podle jiných právních nástrojů Unie, které by vedlo k větší zátěži členských států nebo hospodářských subjektů. Proto je vhodné využít osvědčené postupy vyplývající z uplatňování harmonizovaných norem přijatých Evropským výborem pro normalizaci na základě pověření Komise v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (7), jako je harmonizovaná norma týkající se všeobecných požadavků na akreditační orgány akreditující subjekty posuzování shody a harmonizovaná norma týkající se požadavků na subjekty validování nebo ověřování skleníkových plynů pro účely akreditace nebo jiných forem uznávání, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, a dále pak dokument EA-6/03 a jiné technické dokumenty, které vypracovala Evropská organizace pro spolupráci v oblasti akreditace nebo jiné orgány.
(6)
Při stanovení harmonizovaných pravidel pro ověřování výkazů provozovatele nebo provozovatele letadel a pro akreditaci ověřovatelů je nezbytné zajistit, aby zátěž provozovatelů emitujících nižší množství oxidu uhličitého (CO2) za rok, provozovatelů letadel považovaných za malé producenty emisí ve smyslu nařízení (EU) č. 601/2012 a rovněž zátěž na dostupné zdroje členských států nebyly nepřiměřené vůči sledovanému cíli.
(7)
Článek 27 směrnice 2003/87/ES umožňuje členským státům vyloučit ze systému Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů malá zařízení podléhající rovnocenným opatřením za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku. Toto nařízení by se na zařízení vyloučená podle článku 27 směrnice 2003/87/ES nemělo přímo vztahovat, pokud členský stát nerozhodne, že se toto nařízení použije.
(8)
V souladu se zásadami přílohy V směrnice 2003/87/ES by měl ověřovatel používat přístup založený na riziku s cílem získat ověřovací posudek poskytující přiměřené ujištění, že údaje o celkovém množství emisí nebo celkovém počtu tunokilometrů neobsahují závažné nepřesnosti a výkaz lze v rámci ověřování označit za uspokojivý. Úroveň ujištění by se měla vztahovat k hloubce a podrobnostem ověřovacích činností prováděných během ověřování a ke znění výkladu ověřovacího posudku. Ověřovatel by měl být s ohledem na zjištění a informace získané během ověřovacího procesu povinen upravit jednu nebo více činností v průběhu ověřování tak, aby splňovaly požadavky na dosažení přiměřeného ujištění.
(9)
Aby nedošlo k záměně úloh příslušného orgánu a ověřovatele, měly by být jasně definovány povinnosti ověřovatele při provádění ověřování. Ověřovatel by měl vycházet z plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem a posoudit, zda tento plán a postupy v něm popsané byly správně provedeny. Pokud ověřovatel zjistí nesoulad s nařízením (EU) č. 601/2012, měl by tuto skutečnost uvést v ověřovací zprávě.
(10)
Pro provedení účinného ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel je třeba zcela porozumět jejich činnostem. Ověřovatel by měl požadované ověřovací činnosti provádět pouze po předběžném posouzení toho, zda je k tomu odborně způsobilý. Ve snaze o zajištění vysoké úrovně kvality ověřovacích činností by měla být vytvořena harmonizovaná pravidla pro předběžné posouzení toho, zda je ověřovatel odborně způsobilý, nezávislý a nestranný při provádění požadovaných ověřovacích činností v souladu s pravidly a zásadami uvedenými v tomto nařízení.
(11)
Výměna příslušných informací mezi provozovatelem nebo provozovatelem letadel a ověřovatelem je důležitá ve všech aspektech ověřovacího procesu, zejména ve fázi před uzavřením smlouvy, při provádění strategické analýzy ověřovatelem a po celou dobu ověřování. Je nutné stanovit soubor harmonizovaných požadavků, podle nichž by se měla tato výměna informací mezi provozovatelem nebo provozovatelem letadel a ověřovatelem vždy řídit.
(12)
Všechny ověřovací činnosti v ověřovacím procesu jsou vzájemně propojeny a měly by být završeny tím, že ověřovatel vydá ověřovací zprávu, která obsahuje prohlášení o ověření shodující se s výsledkem ověření. Měly by být stanoveny harmonizované požadavky na ověřovací zprávy a provádění ověřovacích činností, které zajistí, aby ověřovací zprávy a ověřovací činnosti v členských státech splňovaly stejné normy.
(13)
Analýza náchylnosti k nepřesnostem vykazovaných údajů, které by mohly být závažné, je důležitou součástí ověřovacího procesu a určuje, jakým způsobem by měl ověřovatel ověřovací činnosti provádět. Každý prvek ověřovacího procesu je proto do značné míry spojen s výsledkem analýzy rizika vzniku nepřesností.
(14)
Pro ověření výkazu provozovatelů letadel a výkazu provozovatelů úložišť, jež jsou předmětem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (8), by mělo být zavedeno zvláštní ustanovení.
(15)
Správné a účinné vykazování emisí skleníkových plynů provozovatelem nebo provozovatelem letadel je důležité pro účely provádění směrnice 2003/87/ES. K zajištění správného fungování procesu monitorování a vykazování by součástí ověřovacích činností prováděných ověřovatelem mělo být neustálé zlepšování výkonnosti provozovatele nebo provozovatele letadel.
(16)
Ověřovací činnosti a vydávání ověřovacích zpráv by měli provádět odborně způsobilí ověřovatelé a jejich zaměstnanci. Ověřovatelé by měli zavést a neustále zlepšovat interní procesy, které zajistí, aby byli všichni zaměstnanci podílející se na ověřovacích činnostech odborně způsobilí k provádění úkolů, kterými byli pověřeni. Kritéria pro stanovení odborné způsobilosti ověřovatele by měla být ve všech členských státech stejná a měla by být ověřitelná, objektivní a transparentní.
(17)
Vnitrostátní akreditační orgán zřízený v souladu s nařízením (ES) č. 765/2008 by měl být oprávněn akreditovat odbornou způsobilost ověřovatele k provádění ověřovacích činností podle tohoto nařízení a vydávat k této odborné způsobilosti oficiální stanoviska, přijímat správní opatření a vykonávat dozor nad ověřovateli.
(18)
Členský stát, který nepovažuje zřízení vnitrostátního akreditačního orgánu nebo provádění ověřovacích činností za hospodářsky smysluplné nebo udržitelné, by se měl obrátit o pomoc na vnitrostátní akreditační orgán jiného členského státu. Provádění akreditačních činností podle tohoto nařízení by mělo být povoleno pouze těm vnitrostátním akreditačním orgánům, které byly úspěšně podrobeny vzájemnému hodnocení uspořádanému orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008.
(19)
U vnitrostátních akreditačních orgánů, které prokáží soulad s tímto nařízením a které se již úspěšně podrobily vzájemnému hodnocení uspořádanému orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008, by se mělo předpokládat, že splňují procedurální požadavky uložené vnitrostátním akreditačním orgánům, např. požadavky na strukturu vnitrostátních akreditačních orgánů, vytvoření procesu ověřování odborné způsobilosti, vytvoření nezbytných postupů a systému řízení a opatření k zajištění důvěrnosti získaných informací, a měly by být zbaveny povinnosti podrobit se novému vzájemnému hodnocení po vstupu tohoto nařízení v platnost. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (9) by měly být za účelem zajištění transparentnosti zveřejněny informace o životním prostředí uvedené v ověřených výkazech provozovatele nebo provozovatele letadel přijatých orgány veřejné správy s výhradou některých požadavků na ochranu důvěrných informací.
(20)
Pro správné fungování systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a dohled nad kvalitou ověřování je důležitá účinná spolupráce mezi vnitrostátními akreditačními orgány nebo případně jinými vnitrostátními orgány a příslušnými orgány. Z důvodu transparentnosti je nutné zajistit, aby vnitrostátní akreditační orgány nebo případně jiné vnitrostátní orgány a příslušné orgány stanovily účinné prostředky pro výměnu informací. Výměna informací mezi příslušnými orgány navzájem a mezi příslušnými orgány a vnitrostátními akreditačními orgány nebo jinými vnitrostátními orgány by se měla řídit nejpřísnějšími zárukami důvěrnosti a služebního tajemství a měla by probíhat v souladu s příslušným vnitrostátním právem a právem Unie.
(21)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení obsahuje ustanovení pro ověřování výkazů předkládaných podle směrnice 2003/87/ES a pro akreditaci ověřovatelů a dohledu nad nimi.
Aniž jsou dotčeno nařízení (ES) č. 765/2008, toto nařízení dále obsahuje ustanovení týkající se vzájemného uznávání ověřovatelů a vzájemného hodnocení vnitrostátních akreditačních orgánů podle článku 15 směrnice 2003/87/ES.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na ověřování údajů o emisích skleníkových plynů a údajů o tunokilometrech v období od 1. ledna 2013 vykazovaných podle článku 14 směrnice 2003/87/ES.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definic, jež stanoví článek 3 směrnice 2003/87/ES a článek 3 nařízení (EU) č. 601/2012, použijí i tyto definice:
1)
„detekčním rizikem“ se rozumí riziko, že ověřovatel nezjistí závažnou nepřesnost;
2)
„akreditací“ se rozumí osvědčení vnitrostátního akreditačního orgánu, že ověřovatel splňuje požadavky stanovené harmonizovanými normami ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (ES) č. 765/2008 a požadavky stanovené v tomto nařízení, jež jsou nezbytné k ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel;
3)
„ověřovatelem“ se rozumí právnická osoba nebo jiný právní subjekt provádějící ověřovací činnosti podle tohoto nařízení, které jsou v okamžiku vydání ověřovací zprávy akreditovány vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a podle tohoto nařízení, nebo fyzická osoba, která je v okamžiku vydání ověřovací zprávy pověřena jiným způsobem, aniž je dotčen čl. 5 odst. 2 prvního z uvedených nařízení;
4)
„ověřením“ se rozumí činnosti prováděné ověřovatelem za účelem vydání ověřovací zprávy podle tohoto nařízení;
5)
„závažnou nepřesností“ se rozumí nepřesnost, která podle názoru ověřovatele překračuje sama o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi úroveň závažnosti nebo která by mohla negativně ovlivnit hodnocení výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel příslušným orgánem;
6)
„výkazem provozovatele nebo provozovatele letadel“ se rozumí roční výkaz emisí, který provozovatel nebo provozovatel letadel předkládá podle čl. 14 odst. 3 směrnice 2003/87/ES, nebo výkaz tunokilometrů, který provozovatel letadel předkládá pro účely žádosti o přidělení povolenek podle článků 3e a 3f uvedené směrnice;
7)
„rozsahem akreditace“ se rozumí činnosti uvedené v příloze I, na které se o akreditaci žádá nebo na které byla akreditace udělena;
8)
„odbornou způsobilostí“ se rozumí schopnost uplatňovat znalosti a dovednosti pro výkon určité činnosti;
9)
„úrovní závažnosti“ se rozumí kvantitativní prahová hodnota nebo mezní bod, nad nímž jsou nepřesnosti samy o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi považovány ověřovatelem za závažné;
10)
„kontrolním systémem“ se rozumí posouzení rizik provozovatelem nebo provozovatelem letadel a celý soubor kontrolních činností, včetně jejich trvalého řízení, který provozovatel nebo provozovatel letadel vytvoří, zdokumentuje, zavede a spravuje podle článku 58 nařízení (EU) č. 601/2012;
11)
„kontrolními činnostmi“ se rozumějí veškeré úkony, které provozovatel nebo provozovatel letadel provede - nebo opatření, která zavede - ke zmírnění inherentních rizik;
12)
„neshodou“ se rozumí jeden z těchto případů:
a)
pro účely ověření výkazu emisí provozovatele: jakýkoli úkon nebo opomenutí úkonu ze strany provozovatele, které jsou v rozporu s povolením k vypouštění emisí skleníkových plynů a požadavky plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem;
b)
pro účely ověření výkazu emisí nebo tunokilometrů provozovatele letadel: jakýkoli úkon nebo opomenutí úkonu ze strany provozovatele letadel, které jsou v rozporu s požadavky plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem;
c)
pro účely akreditace podle kapitoly IV: jakýkoli úkon nebo opomenutí úkonu ze strany ověřovatele, které jsou v rozporu s požadavky tohoto nařízení;
13)
„místem“ se pro účely ověření výkazu emisí nebo tunokilometrů provozovatele letadel rozumí umístění, v nichž je definován a řízen proces monitorování, včetně umístění, v nichž jsou kontrolovány a ukládány příslušné údaje a informace;
14)
„kontrolním prostředím“ se rozumí prostředí, v němž funguje systém vnitřní kontroly, a celková činnost vedení provozovatele nebo provozovatele letadel pro zajištění informací o tomto systému vnitřní kontroly;
15)
„inherentním rizikem“ se rozumí náchylnost parametru ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel k nepřesnostem, které by mohly být závažné samy o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi, před zohledněním účinku všech příslušných kontrolních činností;
16)
„kontrolním rizikem“ se rozumí náchylnost parametru ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel k nepřesnostem, které by mohly být závažné samy o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi a kterým kontrolní systém nezamezí nebo které včas nezjistí a neopraví;
17)
„ověřovacím rizikem“ se rozumí riziko, které je funkcí inherentního, kontrolního a detekčního rizika, že ověřovatel vydá nesprávný ověřovací posudek, pokud výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel obsahuje závažné nepřesnosti;
18)
„přiměřeným ujištěním“ se rozumí vysoká, nikoli však absolutní úroveň ujištění kladně vyjádřená v ověřovacím posudku a udávající, zda výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel, který je předmětem ověření, neobsahuje závažnou nepřesnost;
19)
„analytickými postupy“ se rozumí analýza výkyvů a trendů v údajích včetně analýzy vztahů v údajích, které nejsou v souladu s jinými příslušnými informacemi nebo které se odchylují od předvídaného množství;
20)
„interní dokumentací o ověření“ se rozumí veškerá interní dokumentace, kterou ověřovatel shromáždil s cílem zaznamenat všechny podpůrné doklady a zdůvodnit činnosti prováděné za účelem ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel;
21)
„vedoucím auditorem systému EU ETS“ se rozumí auditor systému EU ETS pověřený vedením a kontrolou ověřovacího týmu a zodpovědný za ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel a za podávání zpráv o tomto ověření;
22)
„auditorem systému EU ETS“ se rozumí jednotlivý člen ověřovacího týmu zodpovědný za ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel, který není vedoucím auditorem systému EU ETS;
23)
„technickým odborníkem“ se rozumí osoba poskytující podrobné znalosti a odborné zkušenosti ohledně určitého předmětu potřebného k provádění ověřovacích činností pro účely kapitoly III a k provádění akreditačních činností pro účely kapitoly V;
24)
„úrovní ujištění“ se rozumí stupeň ujištění, který ověřovatel uvádí v ověřovací zprávě s cílem snížit ověřovací riziko podle okolností ověřovací povinnosti;
25)
„posuzovatelem“ se rozumí osoba jmenovaná vnitrostátním akreditačním orgánem k posouzení ověřovatele podle tohoto nařízení, a to samostatně nebo jako člen posuzovacího týmu;
26)
„vedoucím posuzovatelem“ se rozumí posuzovatel, který celkově odpovídá za posouzení ověřovatele podle tohoto nařízení;
27)
„nepřesností“ se rozumí opomenutí, zkreslení nebo chyba v údajích vykázaných provozovatelem nebo provozovatelem letadel s výjimkou přípustné nejistoty podle čl. 12 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 601/2012.
Článek 4
Předpoklad shody
Pokud ověřovatel prokáže shodu s kritérii stanovenými v příslušných harmonizovaných normách ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (ES) č. 765/2008 nebo v jeho částech, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, předpokládá se, že splňuje požadavky stanovené v kapitolách II a III tohoto nařízení v rozsahu, v němž se harmonizované normy na tyto požadavky vztahují.
Článek 5
Obecný rámec pro akreditaci
V případě, že toto nařízení neobsahuje žádné konkrétní ustanovení týkající se složení vnitrostátních akreditačních orgánů nebo činností a požadavků spojených s akreditací, použijí se příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008.
KAPITOLA II
OVĚŘENÍ
Článek 6
Spolehlivost ověření
Ověřený výkaz o emisích musí být pro uživatele spolehlivý. Musí věrně znázorňovat to, co tvrdí, že znázorňuje, nebo o čem lze přiměřeně předpokládat, že znázorňuje.
Proces ověření výkazů o emisích je účinným a spolehlivým nástrojem podporujícím postupy zajišťování kvality a kontroly kvality a zároveň poskytuje informace, na jejichž základě může provozovatel nebo provozovatel letadel jednat tak, aby při monitorování a vykazování emisí zlepšil svou výkonnost.
Článek 7
Obecné povinnosti ověřovatele
1. Ověřovatel provádí ověření a činnosti vyžadované touto kapitolou s cílem předložit ověřovací zprávu, jejímž závěrem je přiměřené ujištění, že výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahuje závažné nepřesnosti.
2. Ověřovatel plánuje a provádí ověření s přístupem profesní skepse, který připouští, že mohou existovat okolnosti způsobující, že informace ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel obsahují závažné nepřesnosti.
3. Ověřovatel musí ověření provádět ve veřejném zájmu, tedy nezávisle na provozovateli nebo provozovateli letadel a příslušných orgánech odpovědných za směrnici 2003/87/ES.
4. Během ověřování ověřovatel posoudí, zda:
a)
je výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel úplný a splňuje požadavky uvedené v příloze IX nařízení (EU) č. 601/2012;
b)
je jednání provozovatele nebo provozovatele letadel v souladu s požadavky povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů a plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem, pokud jde o ověření výkazu emisí provozovatele, a s požadavky plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem, pokud jde o ověření výkazu emisí nebo tunokilometrů provozovatele letadel;
c)
údaje ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahují závažné nepřesnosti;
d)
lze předložit informace na podporu činností týkajících se toku dat provozovatele nebo provozovatele letadel, kontrolního systému a souvisejících postupů za účelem zdokonalení jejich monitorování a vykazování.
Za účelem uvedeným v písmeni c) tohoto odstavce si ověřovatel vyžádá od provozovatele nebo provozovatele letadel jasný a objektivní důkaz pro doložení vykázaných úhrnných emisí nebo tunokilometrů s přihlédnutím ke všem dalším informacím uvedeným ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel.
5. Pokud ověřovatel zjistí, že činnost provozovatele nebo provozovatele letadel není v souladu s nařízením (EU) č. 601/2012, uvede tuto nesrovnalost v ověřovací zprávě, a to i v případě, že je plán pro monitorování schválen příslušným orgánem.
6. Pokud nebyl plán pro monitorování schválen příslušným orgánem podle článku 11 nařízení (EU) č. 601/2012, je neúplný nebo pokud během vykazovaného období došlo k významným změnám podle čl. 15 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení, které nebyly příslušným orgánem odpovídajícím způsobem schváleny, poučí ověřovatel provozovatele nebo provozovatele letadel, aby si potřebné schválení od příslušného orgánu vyžádal.
Po schválení příslušným orgánem ověřovatel pokračuje v ověřovacích činnostech nebo je opakuje či odpovídajícím způsobem přizpůsobuje.
Pokud nebylo schválení uděleno před vydáním ověřovací zprávy, ověřovatel tuto skutečnost uvede v ověřovací zprávě.
Článek 8
Povinnosti před uzavřením smlouvy
1. Před přijetím ověřovací povinnosti se ověřovatel důkladně seznámí s činností provozovatele nebo provozovatele letadel a posoudí, zda může ověření provést. Pro tento účel ověřovatel alespoň:
a)
posoudí rizika spojená s provedením ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel v souladu s tímto nařízením;
b)
provede revizi informací předložených provozovatelem nebo provozovatelem letadel s cílem stanovit rozsah ověření;
c)
posoudí, zda povinnost spadá do oblasti působnosti jeho akreditace;
d)
posoudí, zda má dostatečnou odbornou způsobilost, zaměstnance a zdroje nezbytné pro výběr ověřovacího týmu, který je schopen zvládnout složitost zařízení nebo činností a leteckého parku provozovatele letadel, a zda je schopen úspěšně dokončit ověřovací činnosti v požadované lhůtě;
e)
posoudí, zda je schopen zajistit, že potenciální ověřovací tým, který má k dispozici, má veškerou odbornou způsobilost a osoby požadované k provedení ověřovacích činností pro konkrétního provozovatele nebo provozovatele letadel;
f)
stanoví u každé požadované ověřovací povinnosti lhůtu přidělenou na řádné provedení ověření.
2. Provozovatel nebo provozovatel letadel poskytne ověřovateli všechny příslušné informace, které mu umožní provádět činnosti uvedené v odstavci 1.
Článek 9
Přidělení lhůty
1. Při stanovení lhůty přidělené na výkon ověřovací povinnosti podle čl. 8 odst. 1 písm. f) vezme ověřovatel v úvahu alespoň:
a)
složitost zařízení nebo činností a leteckého parku provozovatele letadel;
b)
úroveň informací a složitost plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem;
c)
požadovanou úroveň závažnosti;
d)
složitost a úplnost činností týkajících se toku dat a kontrolního systému provozovatele nebo provozovatele letadel;
e)
umístění informací a údajů týkajících se emisí skleníkových plynů nebo údajů o tunokilometrech.
2. Ověřovatel zajistí, aby smlouva o ověření stanovila možnost lhůty účtované nad rámec lhůty původně sjednané v této smlouvě, pokud se ukáže, že tato dodatečná lhůta je nezbytná pro provedení strategické analýzy, analýzy rizik nebo jiné ověřovací činnosti. Situace, kdy může být dodatečná lhůta uplatněna, zahrnují přinejmenším tyto:
a)
pokud při ověřování vyjde najevo, že činnosti týkající se toku dat, kontrolní činnosti či logistika provozovatele nebo provozovatele letadel jsou složitější, než se původně předpokládalo;
b)
pokud ověřovatel při ověřování zjistí nepřesnosti, neshody, nedostatky v údajích či chyby v souborech údajů.
3. Ověřovatel uvede přidělenou lhůtu v interní dokumentaci o ověření.
Článek 10
Informace od provozovatele nebo provozovatele letadel
1. Před provedením strategické analýzy a v dalších fázích ověření poskytne provozovatel nebo provozovatel letadel ověřovateli všechny tyto podklady:
a)
povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů provozovatele, pokud se týká ověření výkazu emisí provozovatele;
b)
nejnovější verzi plánu pro monitorování provozovatele nebo provozovatele letadel a všechny ostatní příslušné verze plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem včetně důkazu o schválení;
c)
popis činností týkajících se toku dat provozovatele nebo provozovatele letadel;
d)
posouzení rizik provozovatelem nebo provozovatelem letadel uvedené v čl. 58 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 601/2012, a přehled celkového kontrolního systému;
e)
postupy uvedené v plánu pro monitorování schváleném příslušným orgánem, včetně postupů pro činnosti týkající se toku dat a kontrolní činnosti;
f)
roční výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel o emisích, případně o tunokilometrech;
g)
případně plán odběru vzorků provozovatele podle článku 33 nařízení (EU) č. 601/2012 schválený příslušným orgánem;
h)
pokud v plánu pro monitorování došlo během vykazovaného období k úpravám, záznam o všech těchto úpravách podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 601/2012;
i)
případně výkaz uvedený v čl. 69 odst. 4 nařízení (EU) č. 601/2012;
j)
zprávu o ověření z předchozího roku, pokud ověřovatel pro daného provozovatele nebo provozovatele letadel v předchozím roce ověření neprovedl;
k)
veškerou příslušnou korespondenci s příslušným orgánem, zejména informace týkající se oznámení úprav plánu pro monitorování;
l)
informace o databázích a zdrojích údajů používaných pro účely monitorování a vykazování včetně informací z Eurocontrolu;
m)
monitorovací plán vyžadovaný směrnicí 2009/31/ES a výkazy vyžadované podle článku 14 uvedené směrnice, které se vztahují alespoň k vykazovanému období týkajícího se výkazu emisí, který má být ověřen, pokud se ověření týká výkazu emisí ze zařízení, které provádí geologické uskladňování skleníkových plynů v úložišti podle uvedené směrnice;
n)
případně souhlas příslušného orgánu s tím, že nebudou prováděny prohlídky na místě u zařízení podle čl. 31 odst. 1;
o)
jakékoli další příslušné informace nutné pro plánování a provádění ověření.
2. Předtím než ověřovatel vydá ověřovací zprávu, provozovatel nebo provozovatel letadel mu poskytne konečný schválený a interně validovaný výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel.
Článek 11
Strategická analýza
1. Na začátku ověřování posoudí ověřovatel pravděpodobný charakter, rozsah a složitost ověřovacích úkolů provedením strategické analýzy všech činností vztahujících se k příslušnému zařízení nebo provozovateli letadel.
2. Pro účely porozumění činnostem prováděným zařízením nebo provozovatelem letadel ověřovatel shromáždí a přezkoumá potřebné informace umožňující posoudit, zda je ověřovací tým dostatečně odborně způsobilý k ověřování, určit, zda byla správně stanovena přidělená lhůta uvedená ve smlouvě, a zajistit, že bude schopen provést potřebnou analýzu rizik. Tyto informace obsahují alespoň:
a)
informace uvedené v čl. 10 odst. 1;
b)
požadovanou úroveň závažnosti;
c)
informace získané z ověření z předchozích let, pokud ověřovatel provádí ověření u stejného provozovatele nebo provozovatele letadel.
3. Při přezkumu informací podle odstavce 2 ověřovatel posoudí alespoň následující:
a)
kategorii zařízení podle článku 19 nařízení (EU) č. 601/2012 a činností prováděných v tomto zařízení pro účely ověření výkazu emisí provozovatele;
b)
rozsah a charakter činností provozovatele letadel, šíření informací do různých umístění a počet a druh letů pro účely ověření výkazu emisí nebo tunokilometrů provozovatele letadel;
c)
plán pro monitorování schválený příslušným orgánem a specifika metodiky monitorování v tomto plánu uvedené;
d)
charakter, rozsah a složitost zdrojů emisí a zdrojových toků, jakož i zařízení a procesů, pro něž jsou vykazovány údaje o emisích nebo tunokilometrech, včetně měřicích zařízení popsaných v plánu pro monitorování, původu a použití výpočtových faktorů a jiných primárních zdrojů údajů;
e)
činnosti týkající se toku dat, kontrolní systém a kontrolní prostředí.
4. Při provádění strategické analýzy ověřovatel zkontroluje:
a)
zda mu byla předložena poslední verze plánu pro monitorování schválená příslušným orgánem;
b)
zda během vykazovaného období došlo v plánu pro monitorování k nějakým úpravám;
c)
zda byly tyto úpravy oznámeny příslušnému orgánu podle čl. 15 odst. 1 nebo článku 23 nařízení (EU) č. 601/2012 nebo schváleny příslušným orgánem v souladu s čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 12
Analýza rizik
1. Za účelem navržení, naplánování a provedení účinného ověření ověřovatel určí a analyzuje tyto prvky:
a)
inherentní rizika;
b)
kontrolní činnosti;
c)
kontrolní rizika týkající se účinnosti kontrolních činností provedených podle písmene b).
2. Při určování a analýze prvků uvedených v odstavci 1 vezme ověřovatel v úvahu alespoň:
a)
zjištění strategické analýzy podle čl. 11 odst. 1;
b)
informace uvedené v čl. 10 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 písm. c);
c)
úroveň závažnosti podle čl. 11 odst. 2 písm. b).
3. Pokud ověřovatel zjistí, že provozovatel nebo provozovatel letadel nestanovil ve svém posouzení rizik příslušná inherentní a kontrolní rizika, informuje o této skutečnosti provozovatele nebo provozovatele letadel.
4. Na základě informací získaných během ověřování provede ověřovatel v případě potřeby revizi analýzy rizik a přizpůsobí nebo znovu provede příslušné ověřovací činnosti.
Článek 13
Plán ověřování
1. Ověřovatel vypracuje návrh plánu ověřování, který odpovídá získaným informacím a rizikům zjištěným během strategické analýzy a analýzy rizik a který obsahuje alespoň:
a)
program ověřování s popisem charakteru a rozsahu ověřovacích činností, jakož i doby a způsobu provádění těchto činností;
b)
plán zkoušek stanovící rozsah a metody zkoušení kontrolních činností a postupů kontrolních činností;
c)
plán odběru vzorku údajů stanovící rozsah a metody odběru vzorku údajů týkajících se údajových položek, na nichž se zakládají úhrnné emise ve výkazu emisí provozovatele nebo provozovatele letadel nebo souhrnné údaje o tunokilometrech ve výkazu tunokilometrů provozovatele nebo provozovatele letadel.
2. Plán zkoušek uvedený v odst. 1 písm. b) stanoví ověřovatel tak, aby mu umožnil určit míru spolehlivosti příslušných kontrolních činností pro účely posouzení souladu s požadavky uvedenými v čl. 7 odst. 4 písm. b).
Při stanovení velikosti výběrového souboru a činností týkajících se odběru vzorků pro zkoušení kontrolních činností vezme ověřovatel v úvahu tyto prvky:
a)
inherentní rizika;
b)
kontrolní prostředí;
c)
příslušné kontrolní činnosti;
d)
požadavek na předložení ověřovacího posudku s přiměřeným ujištěním.
3. Při stanovení velikosti výběrového souboru a činností týkajících se odběru vzorků pro odběr vzorku údajů uvedený v odst. 1 písm. c) vezme ověřovatel v úvahu tyto prvky:
a)
inherentní a kontrolní rizika;
b)
výsledky analytických postupů;
c)
požadavek na předložení ověřovacího posudku s přiměřeným ujištěním;
d)
úroveň závažnosti;
e)
závažnost přispění jednotlivé položky údajů k celkovému souboru údajů.
4. Ověřovatel vytvoří a provede plán ověřování tak, aby bylo ověřovací riziko sníženo na přijatelnou úroveň, a aby tak získal přiměřené ujištění, že výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahuje závažné nepřesnosti.
5. Pokud ověřovatel zjistí při ověřování další rizika, která je třeba snížit, nebo pokud existuje ve skutečnosti méně rizik, než původně předpokládal, aktualizuje analýzu rizik a plán ověřování a přizpůsobí podle nich ověřovací činnosti.
Článek 14
Ověřovací činnosti
Ověřovatel zavede plán ověřování a na základě analýzy rizik zkontroluje zavedení plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem.
Za tímto účelem ověřovatel provede alespoň zkoušky věcné správnosti založené na analytických postupech, ověření údajů a kontrole metodiky monitorování a zkontroluje:
a)
činnosti týkající se toku dat a systémy používané v toku dat včetně systémů informačních technologií;
b)
zda jsou kontrolní činnosti provozovatele nebo provozovatele letadel náležitě zdokumentovány, zavedeny, spravovány a zda jsou dostatečně účinné ke zmírnění inherentních rizik;
c)
zda jsou postupy uvedené v plánu pro monitorování dostatečně účinné ke zmírnění inherentních a kontrolních rizik a zda jsou tyto postupy zavedeny, dostatečně zdokumentovány a náležitě spravovány.
Pro účely odst. 2 písm. a) ověřovatel sleduje tok dat na základě posloupnosti a vzájemného působení činností týkajících se toku dat od primárního zdroje údajů až po vyhotovení výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel.
Článek 15
Analytické postupy
1. Ověřovatel použije pro posouzení věrohodnosti a úplnosti údajů analytické postupy, jsou-li tyto analytické postupy nutné ke stanovení inherentního rizika, kontrolního rizika a povahy kontrolních činností provozovatele nebo provozovatele letadel.
2. Při provádění analytických postupů podle odstavce 1 posoudí ověřovatel vykazované údaje, aby zjistil potenciální rizikové oblasti a následně potvrdil a přizpůsobil plánované ověřovací činnosti. Ověřovatel alespoň:
a)
posoudí věrohodnost výkyvů a trendů v čase nebo mezi porovnatelnými položkami;
b)
zjistí okamžité extrémní hodnoty, neočekávané údaje a nedostatky v údajích.
3. Při použití analytických postupů podle odstavce 1 ověřovatel provede následující postupy:
a)
předběžné analytické postupy na souhrnných údajích před provedením činností podle článku 14, které umožňují pochopit povahu, složitost a význam vykázaných údajů;
b)
věcné analytické postupy na souhrnných údajích a údajových položkách, na nichž se tyto údaje zakládají, za účelem zjištění potenciálních strukturálních chyb a okamžitých extrémních hodnot;
c)
závěrečné analytické postupy na souhrnných údajích s cílem zajistit, aby byly řádně odstraněny všechny chyby zjištěné během ověřovacího postupu.
4. Pokud ověřovatel zjistí extrémní hodnoty, výkyvy, trendy, nedostatky v údajích nebo údaje, které nejsou v souladu s jinými důležitými informacemi nebo které se podstatně liší od předpokládaných hodnot či poměrů, vyžádá si od provozovatele nebo provozovatele letadel vysvětlení podložené dalšími příslušnými důkazy.
Na základě tohoto vysvětlení a dalších předložených důkazů posoudí ověřovatel dopad na plán ověřování a ověřovací činnosti, které mají být provedeny.
Článek 16
Ověřování údajů
1. Ověřovatel ověří údaje ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel na základě podrobného testování údajů včetně zpětného sledování údajů k primárnímu zdroji údajů, křížové kontroly údajů pomocí externích zdrojů údajů, vyrovnávání, kontroly prahových hodnot příslušných údajů a provádění přepočtů.
2. V rámci ověřování údajů podle odstavce 1 a s ohledem na schválený plán pro monitorování včetně postupů popsaných v tomto plánu ověřovatel zkontroluje:
a)
hranice zařízení pro účely ověření výkazu emisí provozovatele;
b)
úplnost zdrojových toků a zdrojů emisí popsaných v plánu pro monitorování schváleném příslušným úřadem pro účely ověření výkazu emisí provozovatele;
c)
úplnost údajů o letech spadajících do činností v oblasti letectví uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, za které odpovídá provozovatel letadel, a úplnost údajů o emisích a tunokilometrech pro účely ověření výkazu emisí a výkazu tunokilometrů provozovatele letadel;
d)
soulad mezi vykázanými údaji a dokumentací o hmotnosti a vyvážení pro účely ověření výkazu emisí a výkazu tunokilometrů provozovatele letadel;
e)
soulad mezi souhrnnou spotřebou paliva a údaji o palivu zakoupeném nebo jiným způsobem dodaném do letadla vykonávajícího činnost v oblasti letectví pro účely ověření výkazu emisí provozovatele letadel;
f)
soulad souhrnných vykázaných údajů ve výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel s primárním zdrojem údajů;
g)
naměřené hodnoty s využitím výsledků výpočtů provedených provozovatelem v souladu s článkem 46 nařízení (EU) č. 601/2012, pokud provozovatel použije měření na základě metodiky podle čl. 21 odst. 1 uvedeného nařízení;
h)
spolehlivost a přesnost údajů.
3. Pro účely kontroly úplnosti údajů o letech podle odst. 2 písm. c) použije ověřovatel údaje o letovém provozu provozovatele letadel včetně údajů shromážděných od Eurocontrolu nebo jiných příslušných organizací, které mohou zpracovávat informace o letovém provozu, jako jsou ty, které má k dispozici Eurocontrol.
Článek 17
Ověření správného používání metodiky monitorování
1. Ověřovatel kontroluje správné používání a zavedení metodiky monitorování schválené příslušným orgánem v plánu pro monitorování včetně specifických podrobností této metodiky monitorování.
2. Pro účely ověření výkazu emisí provozovatele zkontroluje ověřovatel správné používání a zavedení plánu odběru vzorků podle článku 33 nařízení (EU) č. 601/2012 schváleného příslušným orgánem.
3. Pokud je CO2 přemístěn v souladu s články 48 a 49 nařízení (EU) č. 601/2012 a přemístěný CO2 je měřen převáděcím i přijímacím zařízením, ověřovatel zkontroluje, zda lze rozdíly mezi hodnotami naměřenými v obou zařízeních vysvětlit na základě nejistoty systémů měření a zda byl ve výkazech emisí obou zařízení použit správný aritmetický průměr naměřených hodnot.
Pokud nelze rozdíly mezi hodnotami naměřenými v obou zařízeních vysvětlit na základě nejistoty systémů měření, ověřovatel zkontroluje, zda byly provedeny úpravy pro vyrovnání rozdílů mezi naměřenými hodnotami, zda byly tyto úpravy konzervativní a zda byly schváleny příslušným orgánem.
4. Pokud jsou provozovatelé povinni podle čl. 12 odst. 3 nařízení (EU) č. 601/2012 zahrnout do plánu pro monitorování další prvky, které jsou důležité pro splnění požadavků čl. 24 odst. 1 rozhodnutí Komise 2011/278/EU (10), zkontroluje ověřovatel správné používání a zavedení postupů uvedených v čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení. Ověřovatel přitom rovněž zkontroluje, zda provozovatel předložil příslušnému orgánu do 31. prosince vykazovaného období informace týkající se veškerých plánovaných nebo skutečných změn kapacity, úrovně činnosti a provozu zařízení.
Článek 18
Ověřování metod uplatňovaných na chybějící údaje
1. Pokud byly metody uvedené v plánu pro monitorování schváleném příslušným orgánem použity pro doplnění chybějících údajů podle článku 65 nařízení (EU) č. 601/2012, ověřovatel zkontroluje, zda použité metody odpovídaly dané situaci a zda byly uplatněny správně.
Pokud provozovatel nebo provozovatel letadel získá v souladu s článkem 65 nařízení (EU) č. 601/2012 souhlas příslušného orgánu s použitím jiných metod než metod uvedených v prvním pododstavci, ověřovatel zkontroluje, zda byl schválený přístup správně uplatněn a odpovídajícím způsobem zdokumentován.
Pokud provozovatel nebo provozovatel letadel nemůže takový souhlas včas získat, ověřovatel zkontroluje, zda přístup používaný provozovatelem nebo provozovatelem letadel pro doplnění chybějících údajů zajišťuje, že emise nejsou podhodnocovány a že tento přístup nevede k závažným nepřesnostem.
2. Ověřovatel zkontroluje, zda kontrolní činnosti zavedené provozovatelem nebo provozovatelem letadel s cílem zamezit výskytu chybějících údajů uvedených v čl. 65 odst. 1 nařízení (EU) č. 601/2012 jsou účinné.
Článek 19
Posouzení nejistoty
1. Pokud nařízení (EU) č. 601/2012 vyžaduje, aby provozovatel prokázal soulad s prahovými hodnotami nejistoty pro údaje o činnosti a výpočtové faktory, ověřovatel potvrdí platnost informací použitých pro výpočet úrovní nejistoty uvedených ve schváleném plánu pro monitorování.
2. Pokud provozovatel použije metodiku monitorování, která není založena na úrovních podle článku 22 nařízení (EU) č. 601/2012, ověřovatel zkontroluje:
a)
zda posouzení a kvantifikace nejistoty byly provedeny provozovatelem, který prokazuje splnění požadované prahové hodnoty celkové nejistoty pro roční úroveň emisí skleníkových plynů podle čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení;
b)
platnost informací použitých pro posouzení a kvantifikaci nejistoty;
c)
zda je celkový přístup použitý pro posouzení a kvantifikaci nejistoty v souladu s čl. 22 písm. b) uvedeného nařízení;
d)
zda byl předložen důkaz o splnění podmínek metodiky monitorování podle čl. 22 písm. a) uvedeného nařízení.
3. Pokud je provozovatel letadel povinen podle nařízení (EU) č. 601/2012 prokázat, že nebyly překročeny požadované úrovně nejistoty, ověřovatel zkontroluje platnost informací použitých k prokázání toho, že příslušné úrovně nejistoty uvedené v plánu pro monitorování schváleném příslušným orgánem nebyly překročeny.
Článek 20
Odběr vzorků
1. Při kontrole shody kontrolních činností a postupů uvedených v čl. 14 písm. b) a c) a při provádění kontrol podle článků 15 a 16 může ověřovatel použít metody odběru vzorků specifické pro určité zařízení nebo provozovatele letadel za předpokladu, že na základě analýzy rizik je odběr vzorků opodstatněný.
2. Pokud ověřovatel zjistí v průběhu odběru vzorků neshodu nebo nepřesnost, vyžádá si od provozovatele nebo provozovatele letadel vysvětlení hlavních příčin této neshody nebo nepřesnosti za účelem posouzení jejich dopadu na vykazované údaje. Na základě výsledku tohoto posouzení ověřovatel určí, zda je nutné provést další ověřovací činnosti, zda je třeba zvětšit velikost výběrového souboru a jakou část základního souboru údajů musí provozovatel nebo provozovatel letadel opravit.
3. Ověřovatel zanese výsledek kontrol podle článků 14, 15, 16 a 17 včetně podrobností dalších vzorků do interní dokumentace o ověření.
Článek 21
Prohlídky na místě
1. Ověřovatel provede během ověřovacího procesu v jenom nebo více vhodných termínech prohlídku na místě s cílem posoudit provoz měřicích přístrojů a systémů monitorování, provést dotazování, vykonat činnosti požadované touto kapitolou a shromáždit dostatečné informace a důkazy, jež mu umožní dospět k závěru, že výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahuje závažné nepřesnosti.
2. Provozovatel nebo provozovatel letadel umožní ověřovateli přístup do svých míst.
3. Pro účely ověření výkazu emisí provozovatele ověřovatel využije prohlídky na místě i k posouzení hranic zařízení a úplnosti zdrojových toků a zdrojů emisí.
4. Pro účely ověření výkazů emisí provozovatele ověřovatel na základě analýzy rizik rozhodne, zda jsou nutné prohlídky dalších umístění, a to včetně případů, kdy jsou prováděny příslušné části činností týkajících se toku dat a kontrolních činností v jiných umístěních, např. v sídle společnosti a jiných pracovištích mimo místo.
Článek 22
Řešení nepřesností a neshod
1. Pokud ověřovatel během ověřování zjistí nepřesnosti nebo neshody, informuje o nich včas provozovatele nebo provozovatele letadel a požádá o provedení příslušných oprav.
Provozovatel nebo provozovatel letadel všechny sdělené nepřesnosti a neshody opraví.
2. Veškeré nepřesnosti a neshody, které provozovatel nebo provozovatel letadel během ověřování opraví, zanese ověřovatel do interní dokumentace o ověření a označí je za vyřešené.
3. Pokud provozovatel nebo provozovatel letadel nepřesnosti nebo neshody, které mu byly ověřovatelem sděleny, neopraví v souladu s odstavcem 1 dříve, než ověřovatel vydá ověřovací zprávu, vyžádá si ověřovatel od provozovatele nebo provozovatele letadel vysvětlení hlavních příčin těchto neshod nebo nepřesností za účelem posouzení dopadu těchto neshod nebo nepřesností na vykazované údaje.
Ověřovatel určí, zda mají neopravené nepřesnosti samy o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi podstatný vliv na údaje o celkově vykázaných emisích nebo tunokilometrech. Při posuzování závažnosti nepřesností vezme ověřovatel v úvahu jejich rozsah a povahu a konkrétní okolnosti jejich vzniku.
Ověřovatel posoudí, zda mají neopravené neshody samy o sobě nebo ve spojení s jinými neshodami vliv na vykázané údaje a zda to povede k závažným nepřesnostem.
Ověřovatel může považovat nepřesnosti za závažné i v případě, kdy jsou tyto nepřesnosti samy o sobě nebo ve spojení s jinými nepřesnostmi pod úrovní závažnosti stanovenou v článku 23, pokud k takovému úsudku opodstatňuje rozsah a povaha nepřesností a konkrétní okolnosti jejich vzniku.
Článek 23
Úroveň závažnosti
1. Úroveň závažnosti činí 5 % z celkově vykázaných emisí za vykazované období, které je předmětem ověření, v těchto případech:
a)
u zařízení kategorie A uvedených v čl. 19 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 601/2012 a zařízení kategorie B uvedených v čl. 19 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení;
b)
u provozovatelů letadel s ročními emisemi ve výši nepřesahující 500 kilotun fosilního CO2.
2. Úroveň závažnosti činí 2 % z celkově vykázaných emisí za vykazované období, které je předmětem ověření, v těchto případech:
a)
u zařízení kategorie C uvedených v čl. 19 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 601/2012;
b)
u provozovatelů letadel s ročními emisemi ve výši přesahující 500 kilotun fosilního CO2.
3. Pro účely ověření výkazů tunokilometrů provozovatelů letadel je úroveň závažnosti 5 % z celkově vykázaných údajů o tunokilometrech za vykazované období, které je předmětem ověření.
Článek 24
Stanovení závěrů ze zjištění ověření
Při provádění ověření a posuzování informací, které byly v jeho průběhu získány, ověřovatel:
a)
zkontroluje konečné údaje od provozovatele nebo provozovatele letadel včetně údajů, které byly upraveny na základě informací získaných během ověření;
b)
přezkoumá skutečnosti, jimiž provozovatel nebo provozovatel letadel zdůvodnil rozdíly mezi konečnými a dříve poskytnutými údaji;
c)
přezkoumá výsledek posouzení a určí, zda byl správně zaveden plán pro monitorování schválený příslušným orgánem včetně postupů v něm popsaných;
d)
posoudí, zda je ověřovací riziko na přijatelně nízké úrovni pro získání přiměřeného ujištění;
e)
zajistí dostatečné množství důkazů, aby mohl vydat ověřovací posudek s přiměřeným ujištěním, že výkaz neobsahuje závažné nepřesnosti;
f)
zajistí, aby byl ověřovací postup v úplnosti popsán v interní dokumentaci o ověření a aby mohlo být v ověřovací zprávě uvedeno konečné rozhodnutí.
Článek 25
Nezávislý přezkum
1. Před vydáním ověřovací zprávy předloží ověřovatel interní dokumentaci o ověření a ověřovací zprávu osobě provádějící nezávislý přezkum.
2. Osoba provádějící nezávislý přezkum nesmí provádět žádné ověřovací činnosti, které jsou předmětem jejího přezkumu.
3. Rozsah nezávislého přezkumu zahrnuje kompletní ověřovací proces popsaný v této kapitole a zaznamenaný v interní dokumentaci o ověření.
Osoba provádějící nezávislý přezkum provede přezkum tak, aby zajistila, že je ověřovací proces proveden v souladu s tímto nařízením, že byly řádně provedeny postupy pro ověřovací činnosti uvedené v článku 40 a že byla uplatněna řádná odborná péče a úsudek.
Osoba provádějící nezávislý přezkum dále posoudí, zda shromážděné důkazy dostačují k tomu, aby umožnily ověřovateli vydat ověřovací zprávu s přiměřeným ujištěním.
4. Pokud nastanou okolnosti, které by po přezkumu mohly vést ke změnám v ověřovací zprávě, osoba provádějící nezávislý přezkum přezkoumá i tyto změny a jejich důkazy.
5. Ověřovatel řádně oprávní osobu, která ověří ověřovací zprávu založenou na závěrech osoby provádějící nezávislý přezkum a důkazech v interní dokumentaci o ověření.
Článek 26
Interní dokumentace o ověření
1. Ověřovatel připraví a vypracuje interní dokumentaci o ověření, která obsahuje alespoň:
a)
výsledky provedených ověřovacích činností;
b)
strategickou analýzu, analýzu rizik a plán ověřování;
c)
dostatek informací podporujících ověřovací posudek včetně zdůvodnění úsudků o tom, zda mají zjištěné nedostatky závažný vliv na vykázané údaje o emisích nebo tunokilometrech.
2. Návrh interní dokumentace o ověření uvedené v odstavci 1 je vypracován tak, aby osoba provádějící nezávislý přezkum podle článku 25 a vnitrostátní akreditační orgán mohly posoudit, zda bylo ověření provedeno v souladu s tímto nařízením.
Po ověření ověřovací zprávy podle čl. 25 odst. 5 ověřovatel zahrne výsledky nezávislého přezkumu do interní dokumentace o ověření.
3. Ověřovatel poskytne na požádání příslušnému orgánu přístup k interní dokumentaci o ověření, aby mu usnadnil hodnocení daného ověření.
Článek 27
Ověřovací zpráva
1. Na základě informací shromážděných během ověřování vydá ověřovatel provozovateli nebo provozovateli letadel ověřovací zprávu týkající se jednotlivých výkazů emisí nebo výkazů tunokilometrů, které byly předmětem ověření. Ověřovací zpráva musí zahrnovat alespoň jedno z těchto zjištění:
a)
výkaz je po ověření označen za uspokojivý;
b)
výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel obsahuje závažné nepřesnosti, které nebyly před vydáním ověřovací zprávy opraveny;
c)
rozsah ověření je příliš omezený podle článku 28 a ověřovatel nemohl získat dostatečné důkazy pro vydání ověřovacího posudku s přiměřeným ujištěním, že výkaz neobsahuje závažné nepřesnosti;
d)
neshody samy o sobě nebo ve spojení s jinými neshodami jsou příčinou nedostatečné srozumitelnosti a brání ověřovateli v tom, aby s přiměřeným ujištěním prohlásil, že výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahuje závažné nepřesnosti.
Pro účely odst. 1 písm. a) může být výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel označen po ověření za uspokojivý jen v případě, že výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel neobsahuje závažné nepřesnosti.
2. Provozovatel nebo provozovatel letadel předloží příslušnému orgánu ověřovací zprávu společně s dotčeným výkazem provozovatele nebo provozovatele letadel.
3. Ověřovací zpráva obsahuje alespoň tyto prvky:
a)
jméno provozovatele nebo provozovatele letadel, který byl předmětem ověření;
b)
cíle ověření;
c)
rozsah ověření;
d)
odkaz na výkaz provozovatele nebo provozovatele letadel, který byl ověřen;
e)
kritéria použitá pro ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel včetně případného povolení a verze plánu pro monitorování schváleného příslušným orgánem, jakož i dobu platnosti jednotlivých plánů pro monitorování;
f)
úhrnné emise nebo tunokilometry na činnost podle přílohy I směrnice 2003/87/ES a na zařízení nebo provozovatele letadel;
g)
vykazované období, které bylo předmětem ověření;
h)
povinnosti provozovatele nebo provozovatele letadel, příslušného orgánu a ověřovatele;
i)
výklad ověřovacího posudku;
j)
popis všech zjištěných nepřesností a neshod, které nebyly před vydáním ověřovací zprávy opraveny;
k)
data prohlídek na místě a osoby, které je prováděly;
l)
informace o tom, zda bylo upuštěno od prohlídek na místě, a důvody pro upuštění od těchto prohlídek;
m)
veškeré případy nesouladu s nařízením (EU) č. 601/2012, které byly zjištěny během ověřování;
n)
potvrzení, zda je metoda použitá pro odstranění nedostatků v údajích podle čl. 18 odst. 1 posledního pododstavce konzervativní a zda vede nebo nevede k závažným nepřesnostem, pokud příslušný orgán nemůže tuto metodu včas schválit;
o)
popis změn a související poznámky, pokud ověřovatel pozoroval změny kapacity, úrovně činností a provozu zařízení, které by mohly mít vliv na přidělování povolenek na emise danému zařízení a které nebyly vykázány příslušnému orgánu do 31. prosince vykazovaného období v souladu s čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 2011/278/EU;
p)
případná doporučení ke zlepšení;
q)
jméno vedoucího auditora systému EU ETS, osoby provádějící nezávislý přezkum, případně auditora systému EU ETS a technického odborníka, kteří se podíleli na ověřování výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel;
r)
datum, podpis a jméno oprávněné osoby jednající jménem ověřovatele.
4. V ověřovací zprávě uvede ověřovatel dostatečně podrobný popis nepřesností a neshod, a umožní tak provozovateli nebo provozovateli letadel a příslušnému orgánu porozumět:
a)
rozsahu a povaze nepřesnosti nebo neshody;
b)
tomu, proč daná nepřesnost má, nebo nemá závažný dopad;
c)
tomu, jakého prvku výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel se týká daná nepřesnost nebo jakého prvku plánu pro monitorování se týká daná neshoda.
5. Pokud členský stát požaduje, aby ověřovatel kromě prvků popsaných v odstavci 3 předložil také informace o ověřovacím procesu, které nejsou nutné k porozumění ověřovacímu posudku, může provozovatel nebo provozovatel letadel z důvodů účinnosti předložit tyto dodatečné informace příslušnému orgánu nezávisle na ověřovací zprávě v jiném termínu, nejpozději však do 15. května téhož roku.
Článek 28
Omezení rozsahu
Ověřovatel může dospět k závěru, že rozsah ověření uvedený v čl. 27 odst. 1 písm. c) je příliš omezený, pokud nastane některá z těchto situací:
a)
chybějí údaje, které znemožňují ověřovateli získat důkaz nutný ke snížení ověřovacího rizika na úroveň požadovanou pro dosažení přiměřené úrovně ujištění;
b)
plán pro monitorování nebyl schválen příslušným orgánem;
c)
plán pro monitorování nemá dostatečný záběr nebo není dostatečně srozumitelný pro stanovení závěru ověření;
d)
provozovatel nebo provozovatel letadel neposkytl dostatečné informace, které ověřovateli umožňují provést ověření.
Článek 29
Řešení nevyřízených nezávažných neshod
1. Ověřovatel posoudí, zda provozovatel nebo provozovatel letadel opravil neshody uvedené v ověřovací zprávě za předchozí období monitorování v souladu s požadavky na provozovatele uvedenými v čl. 69 odst. 4 nařízení (EU) č. 601/2012.
Pokud provozovatel nebo provozovatel letadel tyto neshody podle čl. 69 odst. 4 nařízení (EU) č. 601/2012 neopraví, ověřovatel zváží, zda toto opomenutí zvýší nebo může zvýšit riziko vzniku nepřesností.
Ověřovatel v ověřovací zprávě uvede, zda provozovatel nebo provozovatel letadel tyto neshody vyřešil.
2. Ověřovatel zaznamená v interní dokumentaci o ověření podrobnosti o tom, kdy a jak provozovatel nebo provozovatel letadel zjištěné neshody během ověřování vyřešil.
Článek 30
Zlepšení procesu monitorování a vykazování
1. Pokud ověřovatel zjistí oblasti, ve kterých lze zlepšit výkonnost provozovatele nebo provozovatele letadel vztahující se k písmenům a) až d) tohoto odstavce, zahrne do ověřovací zprávy doporučení ke zlepšení výkonnosti provozovatele nebo provozovatele letadel v těchto oblastech:
a)
posouzení rizik provozovatelem nebo provozovatelem letadel;
b)
vývoj, dokumentace, zavedení a správa činností týkajících se toku dat a kontrolních činností, jakož i hodnocení kontrolního systému;
c)
vývoj, dokumentace, zavedení a správa činností týkajících se toku dat a kontrolních činností a jiných postupů, které je provozovatel nebo provozovatel letadel povinen vytvořit podle nařízení (EU) č. 601/2012;
d)
monitorování a vykazování emisí nebo tunokilometrů včetně dosažení vyšších úrovní, snižování rizik a zvyšování účinnosti v oblasti monitorování a vykazování.
2. Během ověřování následujícího po roce, v němž byla v ověřovací zprávě uvedena doporučení ke zlepšení, ověřovatel zkontroluje, zda a jakým způsobem provozovatel nebo provozovatel letadel tato doporučení ke zlepšení provedl.
Pokud provozovatel nebo provozovatel letadel tato doporučení neprovedl nebo je neprovedl správně, ověřovatel posoudí, jaký to má vliv na riziko vzniku nepřesností a neshod.
Článek 31
Zjednodušené ověřování v případě zařízení
1. Odchylně od čl. 21 odst. 1 se může ověřovatel se souhlasem příslušného orgánu v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce rozhodnout, že neprovede prohlídky na místě u zařízení na základě výsledku analýzy rizik a poté, co shledá, že lze získat vzdálený přístup ke všem příslušným údajům a že jsou splněny podmínky pro neprovedení prohlídek na místě stanovených Komisí. Ověřovatel o tom bez zbytečného prodlení informuje provozovatele.
Provozovatel předloží příslušnému orgánu žádost o schválení rozhodnutí ověřovatele o neprovedení prohlídky na místě.
Na základě žádosti předložené příslušným provozovatelem příslušný orgán rozhodne o schválení rozhodnutí ověřovatele o neprovedení prohlídky na místě, přičemž vezme v úvahu všechny tyto prvky:
a)
informace poskytnuté ověřovatelem ohledně výsledku analýzy rizik;
b)
informace o tom, že lze k příslušným údajům získat vzdálený přístup;
c)
důkaz o tom, že se na zařízení nevztahují požadavky uvedené v odstavci 3;
d)
důkaz o splnění podmínek pro neprovedení prohlídek na místě stanovených Komisí.
2. Souhlas příslušného orgánu podle odstavce 1 není vyžadován pro neprovedení prohlídek na místě u zařízení s nízkými emisemi uvedených v čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) č. 601/2012.
3. Ověřovatel pohlídky na místě v každém případě provede v těchto situacích:
a)
pokud ověřovatel ověřuje výkaz emisí provozovatele poprvé;
b)
pokud ověřovatel neprovedl prohlídku na místě ve dvou vykazovaných obdobích bezprostředně předcházejících stávajícímu vykazovanému období;
c)
pokud během vykazovaného období došlo k podstatným úpravám plánu pro monitorování včetně úprav podle čl. 15 odst. 3 nebo 4 nařízení (EU) č. 601/2012.
Článek 32
Zjednodušené ověřování v případě provozovatelů letadel
1. Odchylně od čl. 21 odst. 1 tohoto nařízení může ověřovatel rozhodnout, že neprovede prohlídky na místě u malých producentů emisí uvedených čl. 54 odst. 1 nařízení (EU) č. 601/2012, pokud ověřovatel dospěje na základě své analýzy rizik k závěru, že ke všem příslušným údajům lze získat vzdálený přístup.
2. Pokud provozovatel letadel používá ke stanovení spotřeby paliva zjednodušené nástroje podle čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 601/2012 a pokud byly vykázané údaje vytvořeny pomocí těchto nástrojů nezávisle na jakýchkoli vstupních údajích provozovatele letadel, může se ověřovatel na základě své analýzy rizik rozhodnout, že neprovede kontroly podle článku 14, 16, čl. 17 odst. 1, čl. 17 odst. 2 a článku 18 tohoto nařízení.
Článek 33
Plány zjednodušeného ověřování
Pokud ověřovatel používá plán zjednodušeného ověřování, zaznamená v interní dokumentaci o ověření zdůvodnění pro použití těchto plánů včetně důkazů o tom, že podmínky pro použití plánů zjednodušeného ověřování byly splněny.
KAPITOLA III
POŽADAVKY NA OVĚŘOVATELE
Článek 34
Odvětvový rozsah akreditace
Ověřovatel vydá ověřovací zprávu pouze provozovateli nebo provozovateli letadel, který provádí činnost, na niž se vztahuje rozsah činností uvedený v příloze I, pro které byla udělena ověřovateli akreditace v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení.
Článek 35
Proces ověřování trvalé odborné způsobilosti
1. Ověřovatel vytvoří, zdokumentuje, zavede a spravuje proces ověřování odborné způsobilosti, aby zajistil, že všichni zaměstnanci pověření ověřovacími činnostmi jsou způsobilí vykonávat úkoly, které jim byly přiděleny.
2. V rámci procesu ověřování odborné způsobilosti podle odstavce 1 ověřovatel stanoví, zdokumentuje, zavede a spravuje:
a)
obecná kritéria odborné způsobilosti pro všechny zaměstnance vykonávající ověřovací činnosti;
b)
specifická kritéria odborné způsobilosti pro každou pracovní pozici v rámci ověřovatele vykonávajícího ověřovací činnosti, zejména pro auditora systému EU ETS, vedoucího auditora systému EU ETS, osobu provádějící nezávislý přezkum a technického odborníka;
c)
metodu pro zajištění trvalé odborné způsobilosti a pravidelné hodnocení výkonnosti všech zaměstnanců, kteří provádějí ověřovací činnosti;
d)
proces pro zajištění průběžné odborné přípravy zaměstnanců provádějících ověřovací činnosti;
e)
proces posouzení toho, zda ověřovací povinnost spadá do rozsahu akreditace ověřovatele a zda má ověřovatel odbornou způsobilost, zaměstnance a zdroje nezbytné pro výběr ověřovacího týmu a pro úspěšné provedení ověřovacích činností v požadované lhůtě.
Kritéria odborné způsobilosti podle prvního pododstavce písm. b) jsou specifická pro každý rozsah akreditace, v jehož rámci tyto osoby provádějí ověřovací činnosti.
Při hodnocení odborné způsobilosti zaměstnanců podle prvního pododstavce písm. c) posoudí ověřovatel jejich způsobilost podle kritérií odborné způsobilosti uvedených v písmenech a) a b).
Proces uvedený v prvním pododstavci písm. e) dále zahrnuje proces posouzení toho, zda má ověřovací tým veškerou odbornou způsobilost a osoby nezbytné pro provádění ověřovacích činností pro konkrétného provozovatele nebo provozovatele letadel.
Ověřovatel vypracuje obecná a specifická kritéria odborné způsobilosti, která jsou v souladu s kritérii stanovenými v čl. 36 odst. 4 a článcích 37, 38 a 39.
3. Ověřovatel v pravidelných intervalech monitoruje výkonnost všech zaměstnanců, kteří provádějí ověřovací činnosti, za účelem potvrzení jejich trvalé odborné způsobilosti.
4. Ověřovatel v pravidelných intervalech přezkoumává proces ověřování odborné způsobilosti podle odstavce 1, aby zajistil:
a)
vypracování kritérií odborné způsobilosti uvedených v odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a b) v souladu s požadavky na odbornou způsobilost podle tohoto nařízení;
b)
řešení všech problémů, které mohou být zjištěny v souvislosti se stanovením obecných a specifických kritérií odborné způsobilosti podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a b);
c)
aktualizaci a případně správu všech požadavků v rámci procesu ověřování odborné způsobilosti.
5. Ověřovatel má k dispozici systém pro zaznamenávání výsledků činností prováděných v rámci procesu ověřování odborné způsobilosti podle odstavce 1.
6. Dostatečně odborně způsobilý hodnotitel posoudí odbornou způsobilost a výkonnost auditora systému EU ETS a vedoucího auditora systému EU ETS.
Za tímto účelem odborně způsobilý hodnotitel sleduje tyto auditory při ověřování výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel v místě zařízení, případně v místě provozovatele letadel s cílem určit, zda splňují kritéria odborné způsobilosti.
7. Pokud zaměstnanec neprokáže, že zcela splňuje kritéria odborné způsobilosti pro konkrétní úkol, který mu byl přidělen, ověřovatel určí a zorganizuje další odbornou přípravu nebo praxi pod odborným dozorem a tohoto jednotlivce sleduje, dokud ověřovateli uspokojivě neprokáže, že kritéria odborné způsobilosti splňuje.
Článek 36
Ověřovací týmy
1. Pro každé konkrétní ověřování sestaví ověřovatel ověřovací tým, který je schopen provádět ověřovací činnosti podle kapitoly II.
2. Ověřovací tým sestává alespoň z vedoucího auditora systému EU ETS, a vyžadují-li to závěry ověřovatele během posouzení podle čl. 8 odst. 1 písm. e) a strategická analýza, odpovídající počet auditorů systému EU ETS a technických odborníků.
3. Pro nezávislý přezkum ověřovacích činností týkajících se konkrétní ověřovací povinnosti jmenuje ověřovatel osobu provádějící nezávislý přezkum, která není součástí ověřovacího týmu.
4. Každý člen týmu:
a)
je jasně seznámen se svou individuální úlohou v ověřovacím procesu;
b)
je schopen efektivně komunikovat v jazyce požadovaném pro provádění jeho konkrétních úkolů.
5. V ověřovacím týmu je alespoň jedna osoba s technickou způsobilostí a znalostmi nezbytnými k posouzení specifických technických aspektů monitorování a vykazování, které se týkají činností uvedených v příloze I a které provádí provozovatel zařízení nebo letadel, a jedna osoba se schopností komunikovat v jazyce požadovaném pro ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel v členském státě, v němž ověřovatel toto ověření provádí.
6. Pokud ověřovací tým tvoří jedna osoba, musí splňovat všechny požadavky na odbornou způsobilost pro auditora systému EU ETS a vedoucího auditora systému EU ETS a požadavky uvedené v odstavcích 4 a 5.
Článek 37
Požadavky na odbornou způsobilost auditorů systému EU ETS a vedoucích auditorů systému EU ETS
1. Auditor systému EU ETS musí být odborně způsobilý k ověřování. Za tímto účelem musí mít auditor systému EU ETS alespoň:
a)
znalost směrnice 2003/87/ES, nařízení (EU) č. 601/2012, tohoto nařízení, příslušných norem a jiných právních předpisů, platných pokynů, jakož i příslušných pokynů a právních předpisů, které vydal členský stát, v němž ověřovatel ověření provádí;
b)
znalosti a zkušenosti v oblasti auditu údajů a informací včetně:
i)
metodiky auditu údajů a informací, které zahrnují uplatnění úrovně závažnosti a posouzení závažnosti nepřesností,
ii)
analýzy inherentních a kontrolních rizik,
iii)
technik odběru vzorků v souvislosti s odběrem vzorku údajů a ověření kontrolních činností,
iv)
posouzení informačních a datových systémů, IT systémů, činností týkajících se toku dat, kontrolních činností, kontrolních systémů a postupů kontrolních činností;
c)
schopnosti provádět činnosti týkající se ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel podle kapitoly II;
d)
znalostí a zkušeností v oblasti technických aspektů monitorování a vykazování specifických pro dané odvětví, které odpovídají rozsahu činností uvedených v příloze I, v jehož rámci auditor systému EU ETS ověření provádí.
2. Vedoucí auditor systému EU ETS musí splňovat požadavky na odbornou způsobilost auditora systému EU ETS a prokázat odbornou způsobilost k vedení ověřovacího týmu a k tomu, nést odpovědnost za provádění ověřovacích činností v souladu s tímto nařízením.
Článek 38
Požadavky na odbornou způsobilost osob provádějících nezávislý přezkum
1. Osoba provádějící nezávislý přezkum předloží příslušnému orgánu k přezkoumání návrh ověřovací zprávy a interní dokumentaci o ověření podle článku 25.
2. Osoba provádějící nezávislý přezkum musí splňovat požadavky na odbornou způsobilost vedoucího auditora systému EU ETS podle čl. 37 odst. 2.
3. Osoba provádějící nezávislý přezkum musí mít nezbytnou odbornou způsobilost k analyzování poskytnutých informací tak, aby potvrdila úplnost a integritu těchto informací, ke vznášení námitek vůči chybějícím a rozporuplným informacím a ke kontrolování datové stopy pro účely posouzení úplnosti interní dokumentace o ověření a toho, zda poskytuje dostatečné informace pro návrh ověřovací zprávy.
Článek 39
Využívání technických odborníků
1. Při provádění ověřovacích činností může ověřovatel využít technické oborníky k zajištění podrobných vědomostí a odborných znalostí ohledně konkrétního předmětu, které slouží jako podpora auditorovi systému EU ETS a vedoucímu auditorovi systému EU ETS při provádění jejich ověřovacích činností.
2. Pokud není osoba provádějící nezávislý přezkum odborně způsobilá k posouzení určitého problému v procesu přezkumu, vyžádá si ověřovatel podporu technického odborníka.
3. Technický odborník má odbornou způsobilost a znalosti, pomocí nichž zajistí auditorovi systému EU ETS a vedoucímu auditorovi systému EU ETS nebo v případě potřeby osobě provádějící nezávislý přezkum účinnou podporu ohledně daného předmětu, pro který jsou jeho vědomosti a odborné znalosti vyžadovány. Technický odborník má dále dostatečné znalosti vyžadované podle čl. 37 odst. 1 písm. a), b) a c).
4. Technický odborník provádí konkrétní úkoly pod vedením a na plnou odpovědnost vedoucího auditora systému EU ETS ověřovacího týmu, ve kterém technický odborník působí, nebo osoby provádějící nezávislý přezkum.
Článek 40
Postupy pro ověřovací činnosti
1. Ověřovatel vytvoří, zdokumentuje, zavede a spravuje jeden nebo více postupů pro ověřovací činnosti popsané v kapitole II a postupy a procesy vyžadované v příloze II. Při vytváření a provádění těchto postupů a procesů ověřovatel vykonává činnosti v souladu s harmonizovanou normou uvedenou v příloze II.
2. Ověřovatel navrhne, zdokumentuje, zavede a spravuje systém řízení kvality, aby zajistil jednotnou tvorbu, provádění, zlepšování a přezkum postupů a procesů podle odstavce 1 v souladu s harmonizovanou normou uvedenou v příloze II.
Článek 41
Záznamy a komunikace
1. Ověřovatel vede záznamy včetně záznamů o odborné způsobilosti a nestrannosti zaměstnanců za účelem prokázání souladu s tímto nařízením.
2. Ověřovatel tyto informace pravidelně zpřístupní provozovateli nebo provozovateli letadel a dalším příslušným stranám v souladu s harmonizovanou normou uvedenou v příloze II.
3. Ověřovatel zachovává důvěrnost informací získaných během ověřování v souladu s harmonizovanou normou uvedenou v příloze II.
Článek 42
Nestrannost a nezávislost
1. Ověřovatel je nezávislý na provozovateli nebo provozovateli letadel a při provádění svých ověřovacích činností je nestranný.
Za tímto účelem nesmí být ověřovatel ani žádná součást stejného právního subjektu provozovatelem nebo provozovatelem letadel, vlastníkem provozovatele nebo provozovatele letadel ani jejich vlastněným subjektem. Ověřovatel dále nesmí mít s provozovatelem ani s provozovatelem letadel vztahy, které by mohly jeho nezávislost a nestrannost ovlivnit. Ověřovatel je rovněž nezávislý na orgánech, které obchodují s povolenkami na emise podle systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů zřízeného podle článku 19 směrnice 2003/87/ES.
2. Ověřovatel je organizován tak, aby byla zajištěna jeho objektivita, nezávislost a nestrannost. Pro účely tohoto nařízení se použijí příslušné požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze II.
3. Ověřovatel nesmí provádět pro provozovatele ani provozovatele letadel ověřovací činnosti, které představují nepřijatelné riziko ohrožující jeho nestrannost nebo které jej uvádějí do střetu zájmů. Při ověřování výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel nesmí ověřovatel využívat zaměstnance ani smluvní subjekty, které jsou ve skutečném nebo potenciálním střetu zájmů. Ověřovatel dále zajistí, aby činnosti zaměstnanců nebo organizací neovlivňovaly důvěrnost, objektivitu, nezávislost a nestrannost ověřování.
Má se za to, že nepřijatelné riziko ohrožující nestrannost nebo riziko střetu zájmů podle první věty prvního pododstavce vzniká mimo jiné v některém z těchto případů:
a)
pokud ověřovatel nebo některá součást stejného právního subjektu poskytuje poradenské služby pro vývoj části procesu monitorování a vykazování, který je popsán v plánu pro monitorování schváleném příslušným orgánem včetně vývoje metodiky monitorování, vytvoření návrhu výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel a vytvoření plánu pro monitorování;
b)
pokud ověřovatel nebo některá součást stejného právního subjektu poskytuje technickou podporu pro vývoj či správu systému zavedeného pro monitorování a vykazování údajů o emisích a tunokilometrech.
4. Má se za to, že ověřovatel se ve vztahu k provozovateli nebo provozovateli letadel dostal do střetu zájmů mimo jiné v některém z těchto případů:
a)
pokud je vztah mezi ověřovatelem a provozovatelem nebo provozovatelem letadel založen na společném vlastnictví, společné správě, společném řízení nebo společných zaměstnancích, sdílených zdrojích, společných financích a společných smlouvách nebo marketingu;
b)
pokud provozovatel nebo provozovatel letadel využil poradenskou službu uvedenou v odst. 3 písm. a) nebo technickou podporu uvedenou v písmenu b) uvedeného odstavce od poradenského orgánu, orgánu technické podpory nebo jiné organizace, které jsou s ověřovatelem v určitém vztahu a ohrožují jeho nestrannost.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) se nestrannost ověřovatele považuje za ohroženou, pokud jsou vztahy mezi ním a poradenským orgánem, orgánem technické podpory nebo jinou organizací založeny na společném vlastnictví, společné správě, společném řízení nebo společných zaměstnancích, sdílených zdrojích, společných financích, společných smlouvách nebo marketingu a společných platbách prodejní provize nebo jiných finančních pobídek za doporučení nových klientů.
5. Nezávislý přezkum a vydání ověřovací zprávy nesmí ověřovatel zajišťovat externě. Pro účely tohoto nařízení musí ověřovatel při externím zajištění jiných ověřovacích činností splňovat příslušné požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze II.
Uzavírání smluv se subjekty na provedení ověřovacích činností však externí zajištění pro účely prvního pododstavce nepředstavuje, pokud ověřovatel při uzavírání smluv s těmito osobami splňuje příslušné požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze II.
6. Ověřovatel vytvoří, zdokumentuje, zavede a spravuje proces pro zajištění trvalé nestrannosti a nezávislosti ověřovatele, součástí stejného právního subjektu, jako je ověřovatel, a jiných organizací uvedených v odstavci 4 a všech zaměstnanců a smluvních subjektů, kteří se podílejí na ověřování. Tento proces zahrnuje mechanismus pro zajištění nestrannosti a nezávislosti ověřovatele a musí splňovat příslušné požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze II.
KAPITOLA IV
AKREDITACE
Článek 43
Akreditace
Ověřovatel vydávající ověřovací zprávu provozovateli nebo provozovateli letadel musí být akreditován pro rozsah činností uvedených v příloze I, pro které ověřovatel provádí ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel.
Článek 44
Cíle akreditace
Během procesu akreditace a monitorování akreditovaných ověřovatelů každý vnitrostátní akreditační orgán posoudí, zda ověřovatel a jeho zaměstnanci provádějící ověřovací činnosti:
a)
mají odbornou způsobilost k ověřování výkazů provozovatele nebo provozovatele letadel v souladu s tímto nařízením;
b)
provádějí ověření výkazů provozovatele nebo provozovatele letadel v souladu s tímto nařízením;
c)
splňují požadavky stanovené v kapitole III.
Článek 45
Žádost o akreditaci
1. O akreditaci podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2008 a ustanovení této kapitoly může požádat každá právnická osoba nebo jiný právní subjekt.
Žádost musí obsahovat informace požadované na základě harmonizované normy uvedené v příloze III.
2. Vedle informací uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí žadatel před zahájením posouzení podle článku 44 zpřístupnit vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu:
a)
všechny informace, které vnitrostátní akreditační orgán vyžaduje;
b)
postupy a informace týkající se procesů uvedených v čl. 40 odst. 1 a informace o systému řízení kvality uvedeném v čl. 40 odst. 2;
c)
kritéria odborné způsobilosti uvedená v čl. 35 odst. 2 písm. a) a b), výsledky procesu ověřování odborné způsobilosti podle článku 35, jakož i další příslušnou dokumentaci ohledně odborné způsobilosti všech zaměstnanců, kteří se podílejí na ověřovacích činnostech;
d)
informace o procesu pro zajištění trvalé nestrannosti a nezávislosti podle čl. 42 odst. 6 včetně příslušných záznamů o nestrannosti a nezávislosti žadatele a jeho zaměstnanců;
e)
informace o technických odbornících a klíčových zaměstnancích, kteří se podílejí na ověřování výkazů provozovatele nebo provozovatele letadel;
f)
systém a proces pro zajištění odpovídající interní dokumentace o ověření;
g)
další příslušné záznamy uvedené v čl. 41 odst. 1.
Článek 46
Příprava posouzení
1. Při přípravě posouzení podle článku 44 vezme každý vnitrostátní akreditační orgán v úvahu složitost rozsahu, pro který žadatel o akreditaci žádá, a složitost systému řízení kvality podle čl. 40 odst. 2, postupy a informace o procesech uvedených v čl. 40 odst. 1 a zeměpisné oblasti, ve kterých žadatel ověřování provádí nebo ve kterých ověřování plánuje.
2. Pro účely tohoto nařízení musí vnitrostátní akreditační orgán splňovat minimální požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze III.
Článek 47
Posouzení
1. Posuzovací tým uvedený v článku 57 provádí pro účely posouzení podle článku 44 alespoň tyto činnosti:
a)
přezkum všech příslušných dokumentů a záznamů uvedených v článku 45;
b)
prohlídku provozovny žadatele s cílem přezkoumat reprezentativní vzorek interní dokumentace o ověření a posoudit zavedení systému řízení kvality žadatele a jeho postupů či procesů uvedených v článku 40;
c)
svědecké posouzení reprezentativní části požadovaného rozsahu akreditace a výkonnosti a odborné způsobilosti reprezentativního počtu zaměstnanců žadatele podílejících se na ověření výkazu provozovatele nebo provozovatele letadel s cílem zajistit soulad činnosti těchto zaměstnanců s tímto nařízením.
Při provádění těchto činností musí posuzovací tým splňovat požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze III.
2. Posuzovací tým ohlásí zjištění a neshody žadateli v souladu s požadavky stanovenými v harmonizované normě uvedené v příloze III a vyžádá si od něj vyjádření k ohlášeným zjištěním a neshodám v souladu s uvedenými ustanoveními.
3. Žadatel přijme k odstranění všech neshod ohlášených podle odstavce 2 nápravná opatření a ve svém vyjádření ke zjištěním a neshodám ohlášeným posuzovacím týmem uvede, jaká opatření k odstranění všech zjištěných neshod přijal nebo plánuje přijmout ve lhůtě stanovené vnitrostátním akreditačním orgánem.
4. Vnitrostátní akreditační orgán vyjádření žadatele ke zjištěním a neshodám předložené podle odstavce 3 přezkoumá.
Pokud vnitrostátní akreditační orgán zjistí, že vyjádření žadatele je nedostatečné nebo neúčinné, vyžádá si od žadatele další informace nebo přijetí dalších opatření. Vnitrostátní akreditační orgán může rovněž požadovat důkaz o účinném zavedení přijatých opatření nebo provést následné posouzení účinného zavedení nápravných opatření.
Článek 48
Rozhodnutí o akreditaci a osvědčení o akreditaci
1. Vnitrostátní akreditační orgán při přípravě a přijímání rozhodnutí o udělení, rozšíření nebo obnovení akreditace žadatele vezme v úvahu požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze III.
2. Pokud vnitrostátní akreditační orgán rozhodne o udělení, rozšíření nebo obnovení akreditace žadatele, vydá za tímto účelem osvědčení o akreditaci.
Osvědčení o akreditaci obsahuje alespoň informace požadované na základě harmonizované normy uvedené v příloze III.
Osvědčení o akreditaci uvedené v odstavci 2 je platné po dobu nejvýše pěti let od data, kdy vnitrostátní akreditační orgán toto osvědčení vydal.
Článek 49
Dozor
1. Vnitrostátní akreditační orgán vykonává každoroční dozor nad jednotlivými ověřovateli, kterým vydal osvědčení o akreditaci.
Dozor sestává alespoň:
a)
z prohlídky prostor ověřovatele s cílem provést činnosti uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. b);
b)
ze svědeckého posouzení výkonnosti a odborné způsobilosti reprezentativního počtu zaměstnanců ověřovatele v souladu s čl. 47 odst. 1 písm. c).
2. Vnitrostátní akreditační orgán vykoná první dozor nad ověřovatelem v souladu s odstavcem 1 nejpozději dvanáct měsíců ode dne, kdy bylo tomuto ověřovateli vydáno osvědčení o akreditaci.
3. Vnitrostátní akreditační orgán připraví svůj plán dozoru nad jednotlivými ověřovateli tak, aby bylo možné posoudit reprezentativní vzorky rozsahu akreditace v souladu s požadavky stanovenými v harmonizované normě uvedené v příloze III.
4. Na základě výsledků dozoru podle odstavce 1 vnitrostátní akreditační orgán rozhodne, zda potvrdí prodloužení akreditace.
5. Pokud ověřovatel provádí ověření v jiném členském státě, může vnitrostátní akreditační orgán, který ověřovateli udělil akreditaci, požádat vnitrostátní akreditační orgán členského státu, v němž je ověření prováděno, aby dozorové činnosti vykonával jeho jménem a na jeho odpovědnost.
Článek 50
Opakované posouzení
1. Před skončením platnosti osvědčení o akreditaci provede vnitrostátní akreditační orgán opakované posouzení ověřovatele, kterému osvědčení vydal, a určí, zda lze platnost tohoto osvědčení o akreditaci prodloužit.
2. Vnitrostátní akreditační orgán připraví svůj plán opakovaného posouzení jednotlivých ověřovatelů tak, aby bylo možné posoudit reprezentativní vzorky rozsahu akreditace. Při plánování a výkonu dozoru musí vnitrostátní akreditační orgán splňovat požadavky stanovené v harmonizované normě uvedené v příloze III.
Článek 51
Mimořádné posouzení
1. Vnitrostátní akreditační orgán může kdykoli provést mimořádné posouzení ověřovatele, aby se ujistil, že ověřovatel splňuje požadavky tohoto nařízení.
2. Aby mohl vnitrostátní akreditační orgán posoudit nutnost mimořádného hodnocení, ověřovatel vnitrostátní akreditační orgán neprodleně informuje o všech podstatných změnách, které se týkají jeho akreditace a souvisejí s některým aspektem jeho stavu nebo provozu. Podstatné změny zahrnují ty, které jsou uvedeny v harmonizované normě uvedené v příloze III.
Článek 52
Rozšíření rozsahu
Vnitrostátní akreditační orgán provede na základě žádosti ověřovatele o rozšíření rozsahu udělené akreditace činnosti nezbytné ke stanovení toho, zda ověřovatel splňuje pro požadované rozšíření rozsahu akreditace požadavky článku 44.
Článek 53
Správní opatření
1. Vnitrostátní akreditační orgán může pozastavit, zrušit nebo omezit akreditaci ověřovatele, pokud ověřovatel nesplňuje požadavky tohoto nařízení.
Vnitrostátní akreditační orgán pozastaví, zruší nebo omezí akreditaci ověřovatele, pokud o to ověřovatel požádá.
Vnitrostátní akreditační orgán vytvoří, zdokumentuje, zavede a spravuje postup pro pozastavení akreditace, zrušení akreditace nebo omezení rozsahu akreditace.
2. Vnitrostátní akreditační orgán pozastaví akreditaci nebo omezí rozsah akreditace v některém z těchto případů:
a)
ověřovatel závažným způsobem porušil požadavky tohoto nařízení;
b)
ověřovatel trvale a opakovaně neplní požadavky tohoto nařízení;
c)
ověřovatel porušil jiné zvláštní podmínky vnitrostátního akreditačního orgánu.
3. Vnitrostátní akreditační orgán zruší akreditaci, pokud:
a)
ověřovatel nenapravil příčiny, které vedly k rozhodnutí o pozastavení platnosti osvědčení o akreditaci;
b)
člen vrcholného vedení organizace ověřovatele byl uznán vinným z podvodu;
c)
ověřovatel úmyslně poskytl nepravdivé informace.
4. Proti rozhodnutí vnitrostátního akreditačního orgánu o pozastavení či zrušení akreditace nebo omezení jejího rozsahu v souladu s odstavci 2 a 3 lze podat odvolání.
Členské státy vytvoří postupy pro vyřizování těchto odvolání.
5. Rozhodnutí vnitrostátního akreditačního orgánu o pozastavení či zrušení akreditace nebo omezení jejího rozsahu nabývá účinku poté, co je oznámeno ověřovateli.
Vnitrostátní akreditační orgán ukončí pozastavení platnosti osvědčení o akreditaci, pokud obdrží dostatečné informace, které jej přesvědčí o tom, že ověřovatel splňuje požadavky tohoto nařízení.
KAPITOLA V
POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE AKREDITAČNÍCH ORGÁNŮ PRO AKREDITACI OVĚŘOVATELŮ SYSTÉMU ETS
Článek 54
Vnitrostátní akreditační orgán
1. Úkoly související s akreditací podle tohoto nařízení plní vnitrostátní akreditační orgány jmenované podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2008.
2. Pokud se členský stát rozhodne umožnit certifikaci ověřovatelů, kteří jsou fyzickými osobami, podle tohoto nařízení, je úkoly souvisejícími s certifikací těchto ověřovatelů pověřen jiný vnitrostátní orgán než vnitrostátní akreditační orgán jmenovaný podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2008.
3. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v odstavci 2, zajistí, aby příslušný vnitrostátní orgán splňoval požadavky tohoto nařízení včetně požadavků stanovených v článku 70, a poskytne požadované podpůrné doklady v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 765/2008.
4. Vnitrostátní akreditační orgán je členem orgánu uznaného podle článku 14 uvedeného nařízení.
5. Vnitrostátní akreditační orgán je pověřen akreditací jako činností orgánu veřejné správy a je formálně uznán členským státem, ve kterém orgány veřejné správy akreditaci přímo neprovádějí.
6. Pro účely tohoto nařízení vykonává vnitrostátní akreditační orgán své funkce v souladu s požadavky stanovenými v harmonizované normě uvedené v příloze III.
Článek 55
Přeshraniční akreditace
Pokud členský stát usoudí, že jmenovat vnitrostátní akreditační orgán nebo poskytovat akreditační služby ve smyslu článku 15 směrnice 2003/87/ES není hospodářsky smyslupné nebo udržitelné, obrátí se o pomoc na vnitrostátní akreditační orgán jiného členského státu.
Dotčený členský stát o tom informuje Komisi a jiné členské státy.
Článek 56
Nezávislost a nestrannost
1. Vnitrostátní akreditační orgán je uspořádán tak, aby byla zaručena jeho úplná nezávislost na ověřovatelích, které posuzuje, a jeho nestrannost při provádění akreditačních činností.
2. Za tímto účelem nesmí vnitrostátní akreditační orgán nabízet ani poskytovat žádné činnosti nebo služby, které poskytuje ověřovatel, ani nesmí poskytovat poradenské služby, vlastnit podíl či mít jiné finanční nebo manažerské zájmy v organizaci ověřovatele.
3. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 54 odst. 2, jsou struktura, povinnosti a úkoly vnitrostátního akreditačního orgánu jasně odlišeny od struktury, povinností a úkolů příslušného orgánu a jiných vnitrostátních orgánů.
4. Vnitrostátní akreditační orgán přijímá všechna konečná rozhodnutí týkající se akreditace ověřovatelů.
Vnitrostátní akreditační orgán však může zadat určité činnosti subdodavatelům s výhradou požadavků stanovených v harmonizované normě uvedené v příloze III.
Článek 57
Posuzovací tým
1. Vnitrostátní akreditační orgán jmenuje posuzovací tým pro každé konkrétní posouzení.
2. Posuzovací tým sestává z vedoucího posuzovatele a v případě potřeby z odpovídajícího počtu posuzovatelů nebo technických odborníků pro konkrétní rozsah akreditace.
V posuzovacím týmu je alespoň jedna osoba se znalostmi monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle nařízení (EU) č. 601/2012, jež mají význam pro rozsah akreditace, a s odbornou způsobilostí a znalostmi nutnými k posouzení ověřovacích činností v rámci provozovatele zařízení nebo letadel pro daný rozsah a nejméně jedna osoba se znalostmi příslušných vnitrostátních právních předpisů a pokynů.
Článek 58
Požadavky na odbornou způsobilost posuzovatelů
1. Posuzovatel musí mít při posuzování ověřovatele odbornou způsobilost k provádění činností uvedených v kapitole IV. Za tímto účelem posuzovatel musí:
a)
splňovat požadavky stanovené v harmonizované normě podle nařízení (ES) č. 765/2008 uvedené v příloze III;
b)
mít znalosti směrnice 2003/87/ES, nařízení (EU) č. 601/2012, tohoto nařízení, příslušných norem a jiných příslušných právních předpisů, jakož i platných pokynů;
c)
mít znalosti auditu údajů a informací podle čl. 37 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení získané na základě odborné přípravy nebo přístupu k osobě, která znalosti a zkušenosti v oblasti auditu těchto údajů a informací má.
2. Vedoucí posuzovatel musí splňovat požadavky na odbornou způsobilost uvedené v odstavci 1, prokázat odbornou způsobilost k vedení posuzovacího týmu a k tomu, nést odpovědnost za posouzení prováděné v souladu s tímto nařízením.
3. Interní osoby provádějící přezkum a osoby vydávající rozhodnutí o udělení, rozšíření nebo obnovení akreditace musí kromě požadavků na odbornou způsobilost uvedených v odstavci 1 mít i dostatečné znalosti a zkušenosti v oblasti hodnocení akreditace.
Článek 59
Techničtí odborníci
1. Vnitrostátní akreditační orgán může do posuzovacího týmu zahrnout i technické odborníky k zajištění podrobných vědomostí a odborných znalostí ohledně konkrétního předmětu, které slouží jako potřebná podpora vedoucímu posuzovateli nebo posuzovateli při provádění jejich posuzovacích činností.
2. Technický odborník má odbornou způsobilost a znalosti, pomocí nichž zajistí vedoucímu posuzovateli a posuzovateli účinnou podporu ohledně daného předmětu, pro který jsou jeho vědomosti a odborné znalosti vyžadovány. Technický odborník musí rovněž:
a)
mít znalosti směrnice 2003/87/ES, nařízení (EU) č. 601/2012, tohoto nařízení, příslušných norem a jiných příslušných právních předpisů, jakož i platných pokynů;
b)
mít dostatečnou znalost ověřovacích činností.
3. Technický odborník provádí konkrétní úkoly pod vedením a na plnou odpovědnost vedoucího posuzovatele příslušného posuzovacího týmu.
Článek 60
Postupy
Vnitrostátní akreditační orgán musí vyhovovat požadavkům stanoveným podle článku 8 nařízení (ES) č. 765/2008.
Článek 61
Stížnosti
Pokud vnitrostátní akreditační orgán obdrží od příslušného orgánu, provozovatele nebo provozovatele letadel nebo jiných zúčastněných stran stížnost týkající se ověřovatele, vnitrostátní akreditační orgán v přiměřené lhůtě:
a)
rozhodne o platnosti stížnosti;
b)
zajistí, aby dotčenému ověřovateli byla dána příležitost vyjádřit se;
c)
přijme odpovídající opatření k vyřízení stížnosti;
d)
provede záznam o stížnosti a přijatých opatřeních a
e)
odpoví stěžovateli.
Článek 62
Záznamy a dokumentace
Vnitrostátní akreditační orgán vede záznamy o jednotlivých osobách podílejících se na akreditačním procesu. Tyto záznamy zahrnují záznamy týkající se příslušných kvalifikací, odborné přípravy, zkušeností, nestrannosti a odborné způsobilosti, jež jsou nezbytné k prokázání souladu s tímto nařízením.
Článek 63
Přístup k informacím a důvěrnost
1. Vnitrostátní akreditační orgán pravidelně zveřejňuje a aktualizuje informace, které v průběhu svých akreditačních činností obdrží.
2. Vnitrostátní akreditační orgán případně přijme vhodná opatření k zajištění důvěrnosti obdržených informací v souladu s čl. 8 bodem 4) nařízení (ES) č. 765/2008.
Článek 64
Vzájemné hodnocení
1. Vnitrostátní akreditační orgány se podrobí pravidelnému vzájemnému hodnocení.
Vzájemné hodnocení uspořádá orgán uznaný podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008.
2. Orgán uznaný podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008 zavede odpovídající kritéria vzájemného hodnocení a účinný a nezávislý postup vzájemného hodnocení za účelem posouzení toho, zda:
a)
vnitrostátní akreditační orgán, který je vzájemnému hodnocení podroben, provedl akreditační činnosti v souladu s kapitolou IV;
b)
vnitrostátní akreditační orgán, který je vzájemnému hodnocení podroben, splnil požadavky stanovené v této kapitole.
Tato kritéria zahrnují požadavky na odbornou způsobilost osob provádějících vzájemné hodnocení a týmů provádějících vzájemné hodnocení, které jsou specifické pro systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, zřízený podle směrnice 2003/87/ES.
3. Orgán uznaný podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008 zveřejní a sdělí výsledek vzájemného hodnocení vnitrostátního akreditačního orgánu Komisi, vnitrostátním orgánům zodpovědným za vnitrostátní akreditační orgány v členských státech a příslušnému orgánu členských států nebo kontaktnímu místu podle čl. 69 odst. 2.
4. Aniž je dotčen odstavec 1, platí, že pokud se vnitrostátní akreditační orgán úspěšně podrobí vzájemnému hodnocení uspořádanému orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008 před vstupem tohoto nařízení v platnost, je tomuto vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu udělena výjimka z povinnosti podrobit se novému vzájemnému hodnocení po vstupu tohoto nařízení v platnost v případě, že prokáže shodu s tímto nařízením.
Za tímto účelem předloží dotčený vnitrostátní akreditační orgán orgánu uznanému podle článku 14 nařízení č. 765/2008 žádost a potřebnou dokumentaci.
Orgán uznaný podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008 rozhodne, zda podmínky pro udělení výjimky byly splněny.
Výjimka platí po dobu nejvýše tří let ode dne oznámení rozhodnutí vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu.
5. Vnitrostátní orgán pověřený podle čl. 54 odst. 2 úkoly souvisejícími s certifikací ověřovatelů, kteří jsou fyzickými osobami, podle tohoto nařízení splňuje úroveň důvěryhodnosti rovnocennou vnitrostátním akreditačním orgánům, které se úspěšně podrobily vzájemnému hodnocení.
Za tímto účelem dotčený členský stát ihned po svých rozhodnutích, jimiž vnitrostátní orgán prováděním certifikace pověří, poskytne Komisi a členským státům všechny příslušné podpůrné doklady. Žádný vnitrostátní orgán nesmí certifikovat ověřovatele pro účely tohoto nařízení dříve, než dotčený členský stát tyto podpůrné doklady poskytne.
Dotčený členský stát pravidelně přezkoumává fungování vnitrostátního orgánu s cílem zajistit, aby i nadále splňoval výše uvedenou úroveň důvěryhodnosti, a uvědomí o tom Komisi.
Článek 65
Nápravná opatření
1. Členské státy pravidelně kontrolují své vnitrostátní akreditační orgány s cílem zajistit, aby trvale splňovaly požadavky tohoto nařízení, s přihlédnutím k výsledkům vzájemného hodnocení uspořádaného v souladu s článkem 64.
2. Pokud vnitrostátní akreditační orgán nesplňuje požadavky tohoto nařízení nebo neplní své povinnosti stanovené tímto nařízením, dotčený členský stát přijme vhodná nápravná opatření nebo přijetí těchto nápravných opatření zajistí a uvědomí o tom Komisi.
Článek 66
Vzájemné uznávání ověřovatelů
1. Členské státy uznají rovnocennost služeb poskytovaných akreditačními orgány, které se úspěšně podrobily vzájemnému hodnocení. Členské státy akceptují osvědčení o akreditaci ověřovatelů akreditovaných těmito vnitrostátními akreditačními orgány a respektují právo těchto ověřovatelů provádět ověření v rozsahu své akreditace.
2. Pokud vnitrostátní akreditační orgán neprojde celým procesem vzájemného hodnocení do 31. prosince 2014, akceptují členské státy osvědčení o akreditaci ověřovatelů akreditovaných tímto vnitrostátním akreditačním orgánem za předpokladu, že orgán uznaný podle článku 14 nařízení č. 765/2008 zahájí s tímto vnitrostátním akreditačním orgánem proces vzájemného hodnocení a nezjistí nesoulad tohoto vnitrostátního akreditačního orgánu s tímto nařízením.
3. Pokud certifikaci ověřovatelů provádí vnitrostátní orgán podle čl. 54 odst. 2, akceptují členské státy osvědčení vydané tímto orgánem a respektují právo certifikovaných ověřovatelů provádět ověření v rozsahu své certifikace.
Článek 67
Monitorování poskytovaných služeb
Pokud členský stát v průběhu inspekce prováděné v souladu s čl. 31 odst. 4 směrnice 2006/123/ES zjistí, že ověřovatel nedodržuje toto nařízení, příslušný orgán nebo vnitrostátní akreditační orgán daného členského státu tuto skutečnost oznámí vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu, který ověřovatele akreditoval.
Vnitrostátní akreditační orgán, který ověřovatele akreditoval, posoudí sdělení těchto informací jako stížnost ve smyslu článku 61 tohoto nařízení a přijme odpovídající opatření a zašle odpověď příslušnému orgánu nebo vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu v souladu s čl. 72 odst. 2 druhým pododstavcem tohoto nařízení.
Článek 68
Výměna elektronických údajů a použití automatizovaných systémů
1. Členské státy mohou požadovat, aby ověřovatelé používali k vypracování ověřovacích zpráv elektronické šablony nebo specifické formáty souborů v souladu s čl. 74 odst. 1 nařízení (EU) č. 601/2012.
2. Pro účely předložení ověřovací zprávy a pro další typy komunikace mezi provozovatelem, provozovatelem letadel, ověřovatelem, příslušným orgánem a vnitrostátním akreditačním orgánem mohou být v souladu s čl. 74 odst. 2 nařízení (EU) č. 601/2012 zpřístupněny normalizované elektronické šablony nebo specifikace formátu souborů.
KAPITOLA VI
VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 69
Výměna informací a kontaktní místa
1. Členský stát zavede účinnou výměnu příslušných informací a účinnou spolupráci mezi svým vnitrostátním akreditačním orgánem nebo případně vnitrostátním orgánem pověřeným certifikací ověřovatelů a příslušným orgánem.
2. Pokud je v členském státě určen více než jeden příslušný orgán podle článku 18 směrnice 2003/87/ES, schválí členský stát jeden z těchto příslušných orgánů jako kontaktní místo pro výměnu informací, pro koordinaci spolupráce podle odstavce 1 a pro činnosti uvedené v této kapitole.
Článek 70
Akreditační pracovní program a zpráva o činnosti
1. Vnitrostátní akreditační orgán zpřístupní příslušnému orgánu jednotlivých členských států do 31. prosince každého roku akreditační pracovní program obsahující seznam ověřovatelů akreditovaných tímto vnitrostátním akreditačním orgánem, kteří oznámili podle článku 76, že v těchto členských státech plánují provádět ověřování. Akreditační pracovní program obsahuje k jednotlivým ověřovatelům alespoň tyto informace:
a)
očekávanou dobu a místo ověřování;
b)
informace o činnostech, které vnitrostátní akreditační orgán pro ověřovatele naplánoval, zejména činnosti týkající se dozoru a opakovaného posouzení;
c)
data předpokládaných svědeckých auditů prováděných vnitrostátním akreditačním orgánem za účelem posouzení ověřovatele včetně adresy a kontaktních údajů provozovatelů a provozovatelů letadel, u nichž proběhne během svědeckého auditu prohlídka;
d)
informace o tom, zda vnitrostátní akreditační orgán požádal vnitrostátní akreditační orgán členského státu, ve kterém ověřovatel provádí ověření, o vykonávání dozorových činností.
2. Po předložení akreditačního pracovního programu v souladu s odstavcem 1 poskytne příslušný orgán vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu veškeré příslušné informace včetně veškerých příslušných vnitrostátních právních předpisů či pokynů.
3. Vnitrostátní akreditační orgán zpřístupní příslušnému orgánu do 1. června každého roku zprávu o činnosti. Zpráva o činnosti obsahuje ve vztahu k jednotlivým ověřovatelům, kteří byli tímto vnitrostátním akreditačním orgánem akreditováni, alespoň tyto informace:
a)
podrobné údaje o akreditaci ověřovatelů, kteří byli tímto vnitrostátním akreditačním orgánem nově akreditováni, včetně rozsahu akreditace těchto ověřovatelů;
b)
všechny změny rozsahu akreditace těchto ověřovatelů;
c)
souhrnné výsledky činností týkajících se dozoru a opakovaného posouzení prováděných vnitrostátním akreditačním orgánem;
d)
souhrnné výsledky uskutečněných mimořádných posouzení včetně důvodů pro zahájení těchto mimořádných posouzení;
e)
všechny stížnosti podané na ověřovatele od poslední zprávy o činnosti a opatření přijatá vnitrostátním akreditačním orgánem.
Článek 71
Výměna informací o správních opatřeních
Pokud vnitrostátní akreditační orgán uložil ověřovateli správní opatření podle článku 53 nebo pokud bylo ukončeno pozastavení akreditace nebo bylo na základě rozhodnutí o odvolání zrušeno rozhodnutí vnitrostátního akreditačního orgánu o uložení správních opatření podle článku 53, vnitrostátní akreditační orgán informuje tyto strany:
a)
příslušný orgán členského státu, v němž je ověřovatel akreditován;
b)
příslušný orgán a vnitrostátní akreditační orgán všech členských států, v nichž ověřovatel provádí ověření.
Článek 72
Výměna informací ze strany příslušného orgánu
1. Příslušný orgán členského státu, v němž ověřovatel provádí ověření, sdělí každoročně vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu, který ověřovatele akreditoval, alespoň tyto informace:
a)
příslušné výsledky kontroly výkazu provozovatele a provozovatele letadel a ověřovací zprávy, zejména ohledně zjištěného nesouladu daného ověřovatele s tímto nařízením;
b)
výsledky inspekce u provozovatele nebo provozovatele letadel, pokud tyto výsledky mají pro vnitrostátní akreditační orgán význam s ohledem na akreditaci ověřovatele a dozor nad ním nebo pokud tyto výsledky vykazují zjištěný nesoulad tohoto ověřovatele s tímto nařízením;
c)
výsledky hodnocení interní dokumentace o ověření tohoto ověřovatele, pokud byla tato interní dokumentace o ověření hodnocena příslušným orgánem podle čl. 26 odst. 3;
d)
stížnosti na tohoto ověřovatele, které příslušný orgán obdržel.
2. Pokud informace uvedené v odstavci 1 obsahují důkaz o tom, že příslušný orgán zjistil nesoulad ověřovatele s tímto nařízením, považuje vnitrostátní akreditační orgán sdělení těchto informací za stížnost příslušného orgánu na tohoto ověřovatele ve smyslu článku 61.
Vnitrostátní akreditační orgán přijme vhodná opatření k vyřízení těchto informací a zašle příslušnému orgánu odpověď do tří měsíců od jejich obdržení. Ve své odpovědi vnitrostátní akreditační orgán informuje příslušný orgán o opatřeních, která přijal, a případně o správních opatřeních, která ověřovateli uložil.
Článek 73
Výměna informací o dozoru
1. Pokud byl vnitrostátní akreditační orgán členského státu, v němž ověřovatel provádí ověření, požádán podle čl. 49 odst. 5 o výkon dozorových činností, oznámí svá zjištění vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu, který ověřovatele akreditoval, pokud se oba vnitrostátní akreditační orgány nedohodnou jinak.
2. Vnitrostátní akreditační orgán, který ověřovatele akreditoval, vezme tato zjištění podle odstavce 1 v úvahu při posuzování toho, zda ověřovatel splňuje požadavky tohoto nařízení.
3. Pokud se na základě zjištění podle odstavce 1 prokáže, že ověřovatel není s tímto nařízením v souladu, přijme vnitrostátní akreditační orgán, který jej akreditoval, odpovídající opatření podle tohoto nařízení a informuje vnitrostátní akreditační orgán, který vykonává dozorové činnosti:
a)
o tom, jaká opatření přijal vnitrostátní akreditační orgán, který ověřovatele akreditoval;
b)
případně o tom, jaká opatření přijal ověřovatel ohledně daných zjištění;
c)
případně o tom, jaká správní opatření byla ověřovateli uložena.
Článek 74
Výměna informací s členským státem usazení ověřovatele
Pokud ověřovatel získá akreditaci od vnitrostátního akreditačního orgánu v jiném členském státě, než v jakém je usazen, zašle akreditační pracovní program a zprávu o činnosti uvedené v článku 70, jakož i informace uvedené v článku 71 rovněž příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen.
Článek 75
Databáze akreditovaných ověřovatelů
1. Vnitrostátní akreditační orgány nebo případně vnitrostátní orgány uvedené v čl. 54 odst. 2 vytvoří a spravují databázi a zpřístupní tuto databázi jiným vnitrostátním akreditačním orgánům, vnitrostátním orgánům, ověřovatelům, provozovatelům, provozovatelům letadel a příslušným orgánům.
Orgán uznaný podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008 přístup k databázím usnadní a harmonizuje s cílem umožnit účinnou a nákladově efektivní komunikaci mezi vnitrostátními akreditačními orgány, vnitrostátními orgány, ověřovateli, provozovateli, provozovateli letadel a příslušnými orgány a může tyto databáze sjednotit do jediné centralizované databáze.
2. Databáze uvedená v odstavci 1 obsahuje alespoň tyto informace:
a)
jméno a adresu všech ověřovatelů akreditovaných daným vnitrostátním akreditačním orgánem;
b)
členské státy, v nichž ověřovatel provádí ověřování;
c)
rozsah akreditace jednotlivých ověřovatelů;
d)
datum udělení akreditace a datum skončení její platnosti;
e)
veškeré informace o správních opatřeních, která byla ověřovateli uložena.
Tyto informace se zveřejní.
Článek 76
Oznámení učiněné ověřovatelem
1. Aby mohl vnitrostátní akreditační orgán vytvořit návrh akreditačního pracovního programu a zprávy o činnosti uvedených v článku 70, sdělí ověřovatel do 15. listopadu každého roku vnitrostátnímu akreditačnímu orgánu, který jej akreditoval, tyto informace:
a)
plánovanou dobu a místo ověření, která ověřovatel hodlá provést;
b)
adresu a kontaktní údaje provozovatelů nebo provozovatelů letadel, jejichž výkazy emisí a tunokilometrů jsou předmětem ověření.
2. Dojde-li ke změně informací uvedených v odstavci 1, ověřovatel tyto změny oznámí akreditačnímu orgánu ve lhůtě, kterou tento vnitrostátní akreditační orgán schválí.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 77
Přechodná ustanovení
Údaje o emisích a případně o činnostech vykázané přede dnem 1. ledna 2013 se ověřují podle požadavků stanovených v rozhodnutí 2007/589/ES (11).
Článek 78
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. června 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 600/2012
tal-21 ta’ Ġunju 2012
dwar il-verifika tar-rapporti dwar l-emissjonijiet tal-gassijiet serra u r-rapporti dwar it-tunnellati kilometri u l-akkreditazzjoni tal-verifikaturi skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju [għan-negozjar] ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/61/KE (1), u b’mod partikolari r-raba’ paragrafu tal-Artikolu 15 tiegħu,
Billi:
(1)
Huwa meħtieġ qafas ġenerali ta’ regoli għall-akkreditazzjoni tal-verifikaturi sabiex jiġi żgurat li l-verifika tar-rapporti ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru fil-qafas tal-iskema tal-Unjoni għan-negozjar ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra, għandha tiġi sottomessa skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 601/2012 tal-21 ta’ Ġunju 2012 dwar il-monitoraġġ u r-rapportar ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2), titwettaq minn verifikaturi li jkollhom il-kompetenza teknika li jwettqu l-kompitu fdat lilhom b’mod indipendenti u imparzjali u f’konformità mar-rekwiżiti u l-prinċipji stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(2)
Id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (3) stabbiliet qafas ġenerali sabiex jiġi ffaċilitat il-moviment ħieles tas-servizzi u l-fornituri tas-servizzi fl-Unjoni filwaqt li jinżamm servizz ta’ kwalità għolja. L-armonizzazzjoni tal-Unjoni tar-regoli għall-akkreditazzjoni u l-verifika relatati mal-iskema tal-Unjoni għan-negozjar tal-emissjonijiet għandha tikkontribwixxi għal suq kompetittiv għall-verifikaturi waqt li tiżgura trasparenza u informazzjoni għall-operaturi u l-operaturi tal-inġenji tal-ajru.
(3)
Fl-implimentazzjoni tal-Artikolu 15 tad-Direttiva 2003/87/KE, huwa meħtieġ li tiġi żgurata sinerġija bejn, min-naħa waħda, il-qafas komprensiv għall-akkreditazzjoni stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 765/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 li jistabbilixxi r-rekwiżiti għall-akkreditazzjoni u għas-sorveljanza tas-suq relatati mal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti, u li jħassar ir-Regolament (KEE) Nru 339/93 (4) u d-dispożizzjonijiet relatati tad-Deċiżjoni Nru 768/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 dwar qafas komuni għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti u li tħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 93/465/KEE (5), u min-naħa l-oħra l-karatteristiċi speċifiċi tal-iskema tal-Unjoni għan-negozjar tal-emissjonijiet ta’ gassijiet serra u r-rekwiżiti li huma essenzjali għall-implimentazzjoni effettiva tad-Direttiva 2003/87/KE. Ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jkompli japplika għal dawk l-aspetti tal-akkreditazzjoni tal-verifikaturi li ma jiġux solvuti b’dan ir-Regolament. B’mod partikolari, għandu jiġi żgurat li fejn, minħabba l-prattiki interni ta’ Stat Membru, titwettaq proċedura alternattiva għall-akkreditazzjoni, b’mod partikolari, iċ-ċertifikazzjoni ta’ verifikaturi li huma persuni naturali, minn awtorità nazzjonali maħtura minn dak l-Istat Membru skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi evidenza dokumentarja li dik l-awtorità partikolari tilħaq livell ta’ kredibilità simili għal dak tal-korpi nazzjonali ta’ akkreditazzjoni li jkunu ġew sottomessi b’suċċess għal evalwazzjoni minn pari organizzata mill-korp rikonoxxut skont l-Artikolu 14 ta’ dak ir-Regolament.
(4)
Ir-Regolament (KE) Nru 1221/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2009 dwar il-parteċipazzjoni volontarja ta’ organizzazzjonijiet fi skema Komunitarja ta’ ġestjoni u verifika ambjentali (EMAS) li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 761/2001 u d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2001/681/KE u 2006/193/KE (6) jipprovdi għal akkreditazzjoni indipendenti u newtrali jew sistema ta’ liċenzjar għall-verifikaturi ambjentali. Għal raġunijiet ta’ koerenza u għat-tnaqqis tal-piż amministrattiv impost fuq l-Istati Membri u l-operaturi ekonomiċi, huwa xieraq li jiġu kkunsidrati s-sinerġiji bejn dak u dan ir-Regolament.
(5)
Is-sistema ta’ verifika u akkreditazzjoni għandha tevita kwalunkwe duplikazzjoni mhux meħtieġa ta’ proċeduri u organizzazzjonijiet stabbiliti skont strumenti legali oħra tal-Unjoni li jistgħu jirriżultaw f’iżjed piż għall-Istati Membri jew l-operaturi ekonomiċi. Għalhekk, huwa xieraq li jintużaw l-aqwa prattiki li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ standards armonizzati adottati mill-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni abbażi ta’ mandat maħruġ mill-Kummissjoni skont id-Direttiva 98/34/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ġunju 1998 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informazzjoni fil-qasam tal-istandards u r-regolamenti tekniċi u r-regoli dwar is-servizzi tas-Soċjetà Informatika (7), bħall-istandard armonizzat li jikkonċerna r-rekwiżiti ġenerali għall-korpi tal-akkreditazzjoni li jakkreditaw il-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità, u l-istandard armonizzat li jikkonċerna r-rekwiżiti għall-korpi tal-validazzjoni u l-verifika tal-gassijiet serra għall-użu fl-akkreditazzjoni jew forom oħra ta’ rikonoxximent, li r-referenzi tagħhom ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, kif ukoll id-Dokument EA-6/03 u dokumenti tekniċi oħra żviluppati mill-kooperazzjoni Ewropea għall-Akkreditazzjoni jew minn korpi oħra.
(6)
Meta jkunu qegħdin jiġu stabbiliti regoli armonizzati għall-verifika tar-rapporti ta’ operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru u l-akkreditazzjoni ta’ verifikaturi, huwa meħtieġ li jiġi żgurat li l-piż impost fuq l-operaturi li jirrilaxxaw ammont iżjed baxx ta’ diossidu tal-karbonju (CO2) kull sena, fuq l-operaturi ta’ inġenji tal-ajru kkunsidrati emittenti żgħar skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, kif ukoll fuq ir-riżorsi disponibbli tal-Istati Membri ma jkunx sproporzjonat meta mqabbel mal-għanijiet li jkollhom jintlaħqu.
(7)
L-Artikolu 27 tad-Direttiva 2003/87/KE jippermetti li l-Istati Membri jeskludu installazzjonijiet żgħar, soġġetti għal miżuri ekwivalenti, mill-iskema tal-UE ta’ negozjar ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra sakemm il-kundizzjonijiet li jinsabu f’dak l-Artikolu jkunu ġew issodisfati. Dan ir-Regolament ma għandux japplika direttament għal dawk l-installazzjonijiet esklużi skont l-Artikolu 27 tad-Direttiva 2003/87/KE sakemm l-Istat Membru ma jiddeċidix li dan ir-Regolament għandu japplika.
(8)
Skont il-prinċipji tal-Anness V tad-Direttiva 2003/87/KE, il-verifikatur għandu japplika approċċ ibbażat fuq ir-riskji bl-għan li jilħaq opinjoni ta’ verifika li tipprovdi garanzija raġonevoli li l-emissjonijiet totali jew it-tunnellati kilometri ddikjarati ma jkunx fihom ineżattezzi sinifikanti u li r-rapport ikun jista’ jiġi vverifikat bħala sodisfaċenti. Il-livell ta’ garanzija huwa relatat mal-profondità u d-dettall tal-attivitajiet ta’ verifika mwettqa waqt il-verifika u l-kliem tad-dikjarazzjoni tal-opinjoni ta’ verifika. Is-sejbiet u l-informazzjoni miksuba waqt il-proċess ta’ verifika għandhom jobbligaw lill-verifikatur jaġġusta attività waħda jew iktar fil-proċess ta’ verifika sabiex jintlaħqu r-rekwiżiti għall-ksib ta’ garanzija raġonevoli.
(9)
Sabiex jiġi evitat tgerfix bejn ir-rwol tal-awtorità kompetenti u l-verifikatur, ir-responsabbiltajiet ta’ verifikatur meta jkun qed iwettaq verifika, għandhom jiġu ddefiniti b’mod ċar. Il-verifikatur għandu jieħu l-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti bħala punt ta’ referenza u jivvaluta jekk dan il-pjan u l-proċeduri deskritti f’dan il-pjan ikunux ġew implimentati korrettament. Fejn il-verifikatur jidentifika nuqqas ta’ konformità mar-Regolament (UE) Nru 601/2012, għandha tkun ir-responsabbiltà tal-verifikatur li jirrapporta din il-kwistjoni ta’ nonkonformità fir-rapport ta’ verifika.
(10)
Huwa neċessarju li jkun hemm fehim sħiħ tal-attivitajiet ta’ operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru għat-twettiq ta’ verifika effettiva tar-rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru. Verifikatur għandu jwettaq l-attivitajiet ta’ verifika mitluba biss wara li huwa jkun aċċerta wara valutazzjoni preliminari li huwa kompetenti li jagħmel dan. Fit-tentattiv li jintlaħaq livell ta’ kwalità għolja ta’ attivitajiet ta’ verifika, għandhom jiġu żviluppati regoli armonizzati għal valutazzjoni preliminari sabiex jiġi ddeterminat jekk verifikatur huwiex kompetenti, indipendenti u imparzjali sabiex iwettaq l-attivitajiet ta’ verifika mitluba skont ir-regoli u l-prinċipji stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(11)
Il-provvediment ta’ informazzjoni rilevanti bejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru u l-verifikatur hija essenzjali fl-aspetti kollha tal-proċess ta’ verifika, b’mod partikolari fil-fażi prekuntrattwali, fit-twettiq ta’ analiżi strateġika mill-verifikatur u matul il-verifika kollha. Huwa meħtieġ li jiġi stabbilit grupp ta’ rekwiżiti armonizzati li għandhom jirregolaw f’kull ħin dan il-provvediment ta’ informazzjoni bejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru u l-verifikatur.
(12)
L-attivitajiet ta’ verifika kollha fil-proċess ta’ verifika huma interkonnessi u għandhom jiġu konklużi bil-ħruġ ta’ rapport ta’ verifika mill-verifikatur li jkun jinkludi dikjarazzjoni ta’ verifika li tkun proporzjonata mar-riżultat tal-valutazzjoni tal-verifika. Għandhom jiġu stabbiliti rekwiżiti armonizzati għar-rapporti ta’ verifika u t-twettiq tal-attivitajiet ta’ verifika sabiex jiġi żgurat li r-rapporti ta’ verifika u l-attivitajiet ta’ verifika fl-Istati Membri jilħqu l-istess standards.
(13)
L-analiżi tas-suxxettibbiltà tad-dejta rrapportata għad-dikjarazzjonijiet skorretti li jistgħu jkunu materjali, hija parti essenzjali tal-proċess ta’ verifika u tiddetermina kif l-attivitajiet ta’ verifika għandhom jitwettqu mill-verifikatur. Għalhekk kull element fil-proċess ta’ verifika huwa konness b’mod qawwi mar-riżultat tal-analiżi ta’ dawn ir-riskji li jsiru dikjarazzjonijiet skorretti.
(14)
Għandha ssir dispożizzjoni speċifika għall-verifika tar-rapport ta’ operaturi ta’ inġenji tal-ajru u dak ta’ operaturi ta’ postijiet li huma soġġetti għad-Direttiva 2009/31/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-ħżin ġeoloġiku tad-diossidu tal-karbonju u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 85/337/KEE, id-Direttivi tal-Parlament u l-Kunsill 2000/60/KE, 2001/80/KE, 2004/35/KE, 2006/12/KE, 2008/1/KE u r-Regolament (KE) Nru 1013/2006 (8).
(15)
Ir-rapportar korrett u effettiv tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra mill-operaturi jew l-operaturi ta’ inġenji tal-ajru huwa essenzjali għall-implimentazzjoni tad-Direttiva 2003/87/KE. Sabiex jiġi żgurat il-funzjonament tajjeb tal-proċess ta’ monitoraġġ u ta’ rapportar, it-titjib kontinwu tal-prestazzjoni tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jkun parti mill-attivitajiet ta’ verifika mwettqa mill-verifikatur.
(16)
L-attivitajiet ta’ verifika u l-ħruġ tar-rapporti ta’ verifika għandhom jitwettqu biss minn verifikaturi u l-persunal tagħhom li jkunu kompetenti. Il-verifikaturi għandhom jistabbilixxu u jtejbu kontinwament proċessi interni li jiżguraw li l-persunal kollu involut fl-attivitajiet ta’ verifika huwa kompetenti sabiex iwettaq ix-xogħlijiet fdati lilu. Il-kriterji sabiex jiġi ddeterminat jekk verifikatur huwiex kompetenti jew le għandhom ikunu l-istess fl-Istati Membri kollha u għandhom ikunu verifikabbli, oġġettivi u trasparenti.
(17)
Il-korp ta’ akkreditazzjoni nazzjonali stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jingħata s-setgħa li jakkredita u joħroġ dikjarazzjoni ta’ awtorizzazzjoni li tikkonċerna l-kompetenza ta’ verifikatur sabiex iwettaq l-attivitajiet ta’ verifika skont dan ir-Regolament, jadotta miżuri amministrattivi u jwettaq is-sorveljanza tal-verifikaturi.
(18)
Stat Membru li jidhirlu li l-istabbiliment ta’ korp ta’ akkreditazzjoni nazzjonali jew it-twettiq ta’ attivitajiet ta’ akkreditazzjoni ma jagħmilx sens jew mhuwiex sostenibbli mil-lat ekonomiku għandu jitħalla jirrikorri għall-korp ta’ akkreditazzjoni nazzjonali ta’ Stat Membru ieħor. Dawk il-korpi tal-akkreditazzjoni li jkunu ġew soġġetti b’suċċess għal evalwazzjoni minn pari organizzata mill-korp rikonoxxut skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 biss għandhom jitħallew iwettqu l-attivitajiet ta’ akkreditazzjoni skont dan ir-Regolament.
(19)
Għandu jiġi preżunt li l-korpi ta’ akkreditazzjoni nazzjonali li juru konformità ma’ dan ir-Regolament u li jkunu diġà ssuperaw evalwazzjoni minn pari organizzata mill-korp rikonoxxut skont l-Artikoli 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 jissodisfaw ir-rekwiżiti proċedurali imposti fuq il-korpi ta’ akkreditazzjoni nazzjonali bħal pereżempju rekwiżiti dwar l-istruttura ta’ korp ta’ akkreditazzjoni nazzjonali, l-istabbiliment ta’ proċess ta’ kompetenza, l-istabbiliment tal-proċeduri u tas-sistema ta’ mmaniġġjar meħtieġa u arranġamenti għas-salvagwardja tal-kunfidenzjalità tal-informazzjoni miksuba u għandhom jiġu eżentati milli jiġu sottoposti għal valutazzjoni tal-pari ġdida wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Skont id-Direttiva 2003/4/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar l-aċċess pubbliku għat-tagħrif ambjentali u li tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 90/313/KEE (9), l-informazzjoni ambjentali inkluża fir-rapporti vverifikati tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru miżmuma mill-awtoritajiet pubbliċi għandha ssir pubblika sabiex tiġi żgurata t-trasparenza soġġetta għal ċerti rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità.
(20)
Il-kooperazzjoni effettiva bejn il-korpi ta’ akkreditazzjoni nazzjonali, jew fejn applikabbli, awtoritajiet nazzjonali oħra, u l-awtoritajiet kompetenti hija essenzjali għall-funzjonament tajjeb tal-iskema ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra u s-sorveljanza tal-kwalità tal-verifika. Għal raġunijiet ta’ trasparenza, huwa meħtieġ li jiġi żgurat li l-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali, jew fejn applikabbli, awtoritajiet nazzjonali oħra, u awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu mezzi effikaċi ta’ skambju ta’ informazzjoni. L-iskambji ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-korpi ta’ akkreditazzjoni nazzjonali jew awtoritajiet nazzjonali oħra għandu jiġi rregolat mill-garanziji l-iżjed stretti ta’ kunfidenzjalità u segretezza professjonali u għandu jiġi mmaniġġjat skont liġijiet nazzjonali u tal-Unjoni applikabbli.
(21)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi dispożizzjonijiet għall-verifika tar-rapporti sottomessi skont id-Direttiva 2003/87/KE u għall-akkreditazzjoni u s-sorveljanza tal-verifikaturi.
Dan ir-Regolament jispeċifika wkoll, mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 765/2008, dispożizzjonijiet għar-rikonoxximent reċiproku tal-verifikaturi u l-evalwazzjoni minn pari tal-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali skont l-Artikolu 15 tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-verifika tad-dejta dwar l-emissjonijiet tal-gassijiet serra u t-tunnellati kilometri li jseħħu mill-1 ta’ Jannar 2013, irrapportati skont l-Artikolu 14 tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, minbarra d-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2003/87/KE u l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2012, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“riskju ta’ individwazzjoni” tfisser ir-riskju li l-verifikatur ma jindividwax dikjarazzjoni skorretta materjali;
(2)
“akkreditazzjoni” tfisser attestazzjoni minn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li verifikatur jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti minn standards armonizzati, kif mifhum fil-punt 9 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008, u r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament sabiex titwettaq il-verifika ta’ rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru skont dan ir-Regolament;
(3)
“verifikatur” tfisser persuna legali jew entità legali oħra li twettaq attivitajiet ta’ verifika skont dan ir-Regolament u li tkun akkreditata minn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 u dan ir-Regolament jew persuna naturali awtorizzata b’mod ieħor, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 5(2) ta’ dak ir-Regolament, fiż-żmien li fih jinħareġ rapport ta’ verifika;
(4)
“verifika” tfisser l-attivitajiet imwettqa minn verifikatur għall-ħruġ ta’ rapport ta’ verifika skont dan ir-Regolament;
(5)
“dikjarazzjoni skorretta materjali” tfisser dikjarazzjoni skorretta li, fl-opinjoni tal-verifikatur, individwalment jew meta aggregata ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, taqbeż il-livell ta’ materjalità jew tista’ taffettwa t-trattament tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru mill-awtorità kompetenti;
(6)
“rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru” tfisser ir-rapport annwali dwar l-emissjonijiet li għandu jiġi sottomess mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru skont l-Artikolu 14(3) tad-Direttiva 2003/87/KE jew ir-rapport dwar it-tunnellati kilometri li għandu jiġi sottomess mill-operatur ta’ inġenji tal-ajru għall-finijiet tal-applikazzjoni għall-allokazzjoni ta’ kwoti skont l-Artikoli 3e u 3f ta’ dik id-Direttiva;
(7)
“kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni” tfisser attivitajiet imsemmija fl-Anness I li għalihom tkun qiegħda tintalab jew tkun ingħatat akkreditazzjoni;
(8)
“kompetenza” tfisser il-kapaċità li jiġu applikati għarfien u ħiliet għat-twettiq ta’ attività;
(9)
“livell ta’ materjalità” tfisser il-livell limitu kwantitattiv jew il-punt tal-livell limitu li meta jinqabeż, id-dikjarazzjonijiet skorretti, individwalment jew meta aggregati ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, jiġu kkunsidrati materjali;
(10)
“sistema ta’ kontroll” tfisser il-valutazzjoni tar-riskji tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru u grupp sħiħ ta’ attivitajiet ta’ kontroll, inkluż il-ġestjoni kontinwa tagħhom, li operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun stabbilixxa, iddokumenta, implimenta u żamm skont l-Artikolu 58 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(11)
“attivitajiet ta’ kontroll” tfisser kwalunkwe att imwettaq jew miżura implimentata mill-operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jiġu mmitigati riskji inerenti;
(12)
“nonkonformità” tfisser waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
għall-finijiet ta’ verifika ta’ rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur, kwalunkwe att jew omissjoni ta’ att minn operatur li jmur kontra l-permess għall-emissjonijiet ta’ gassijiet serra u r-rekwiżiti fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti;
(b)
għall-finijiet ta’ verifika ta’ rapport dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru, kwalunkwe att jew omissjoni ta’ att mill-operatur ta’ inġenji tal-ajru li jmur kontra r-rekwiżiti fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti;
(c)
għall-finijiet tal-akkreditazzjoni skont il-Kapitolu IV, kwalunkwe att jew omissjoni ta’ att mill-verifikatur li jmur kontra r-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament;
(13)
“post”, għall-finijiet ta’ verifika ta’ rapport dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri ta’ operatur ta’ inġenju tal-ajru, tfisser il-postijiet fejn il-proċess ta’ monitoraġġ jiġi ddefinit u mmaniġġjat, inklużi l-postijiet fejn id-dejta u l-informazzjoni rilevanti jiġu kkontrollati u maħżuna;
(14)
“ambjent ta’ kontroll” tfisser l-ambjent li fih tiffunzjona s-sistema interna ta’ kontroll u l-azzjonijiet ġenerali tal-ġestjoni ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jiġi żgurat l-għarfien ta’ din is-sistema interna ta’ kontroll;
(15)
“riskju inerenti” tfisser is-suxxettibbiltà ta’ parametru fir-rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru għad-dikjarazzjonijiet skorrretti li jistgħu jkunu materjali, individwalment jew meta aggregati ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, qabel ma jiġi kkunsidrat l-effett ta’ kwalunkwe attività ta’ kontroll relatata;
(16)
“riskju ta’ kontroll” tfisser is-suxxettibbiltà ta’ parametru fir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru għal dikjarazzjonijiet skorretti li jistgħu jkunu materjali, individwalment jew meta aggregati ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, u li mhumiex se jiġu evitati jew individwati u korretti fil-ħin mis-sistema ta’ kontroll;
(17)
“riskju ta’ verifika” tfisser ir-riskju, li huwa funzjoni ta’ riskju inerenti, riskju ta’ kontroll u riskju ta’ individwazzjoni, li l-verifikatur jesprimi opinjoni ta’ verifika mhux xierqa meta r-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jkunx ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali;
(18)
“garanzija raġonevoli” tfisser livell ta’ garanzija għoli iżda mhux assolut, espress pożittivament fl-opinjoni ta’ verifika, dwar jekk ir-rapport tal-operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru soġġett għal verifika huwiex ħieles minn dikjarazzjoni skorretta materjali;
(19)
“proċeduri analitiċi” tfisser l-analiżi tal-fluttwazzjonijiet u t-tendenzi fid-dejta inkluż analiżi tar-relazzjonijiet li ma jkunux konsistenti ma’ informazzjoni oħra rilevanti jew li jiddevjaw minn ammonti previsti;
(20)
“dokumentazzjoni ta’ verifika interna” tfisser id-dokumentazzjoni interna kollha li verifikatur ikun ikkumpila sabiex jirreġistra l-evidenza dokumentarja u l-ġustifikazzjoni tal-attivitajiet kollha li jitwettqu għall-verifika ta’ rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(21)
“awditur ewlieni tal-EU ETS” tfisser awditur tal-EU ETS responsabbli għad-direzzjoni u s-sorveljanza tal-grupp ta’ verifika, li jkun responsabbli mit-twettiq u r-rapportar dwar il-verifika ta’ rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(22)
“awditur tal-EU ETS” tfisser membru individwali ta’ grupp ta’ verifika responsabbli għat-twettiq ta’ verifika ta’ rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenju tal-ajru minbarra l-awditur ewlieni tal-EU ETS;
(23)
“espert tekniku” tfisser persuna li tipprovdi għarfien dettaljat u kompetenza dwar suġġett speċifiku meħtieġ għat-twettiq ta’ attivitajiet ta’ verifika għall-finijiet tal-Kapitolu III u għat-twettiq ta’ attivitajiet ta’ akkreditazzjoni għall-finijiet tal-Kapitolu V;
(24)
“livell ta’ garanzija” tfisser il-grad ta’ garanzija li verifikatur jipprovdi fuq ir-rapport ta’ verifika bbażat fuq l-għan li jitnaqqas ir-riskju ta’ verifika skont iċ-ċirkostanzi tal-impenn ta’ verifika;
(25)
“assessur” tfisser persuna inkarigata minn korp ta’ akkreditament nazzjonali sabiex twettaq individwalment, jew bħala parti minn grupp ta’ valutazzjoni, valutazzjoni ta’ verifikatur skont dan ir-Regolament.
(26)
“assessur ewlieni” tfisser assessur li jingħata responsabbiltà ġenerali għall-valutazzjoni ta’ verifikatur skont dan ir-Regolament;
(27)
“dikjarazzjoni skorretta” tfisser omissjoni, miżinterpretazzjoni jew żball fid-dejta rrapportata tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, meta ma tiġix ikkunsidrata l-inċertezza permissibbli skont l-Artikolu 12(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012.
Artikolu 4
Suppożizzjoni ta’ konformità
Fejn verifikatur juri l-konformità tiegħu mal-kriterji stabbiliti fl-istandards armonizzati rilevanti, kif mifhum fil-punt 9 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008, jew partijiet ta’ dan, li r-referenzi tiegħu ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandu jiġi preżunt li jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament sal-punt li fih l-istandards armonizzati applikabbli jkopru dawk ir-rekwiżiti.
Artikolu 5
Qafas Ġenerali għall-Akkreditazzjoni
Fejn f’dan ir-Regolament ma jiġu stabbiliti l-ebda dispożizzjonijiet speċifiċi dwar il-kompożizzjoni tal-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali jew l-attivitajiet u r-rekwiżiti konnessi mal-akkreditazzjoni, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
KAPITOLU II
VERIFIKA
Artikolu 6
Affidabilità tal-Verifika
Rapport ivverifikat dwar l-emissjonijiet għandu jkun affidabbli għall-utenti. Għandu jirrappreżenta b’mod fidil dak li għandu l-għan li jirrappreżenta jew inkella dak li b’mod raġonevoli jista’ jiġi mistenni li jirrappreżenta.
Il-proċess ta’ verifika tar-rapporti dwar l-emissjonijiet għandu jkun għodda effikaċi u affidabbli ta’ appoġġ għall-proċeduri ta’ garanzija tal-kwalità u l-kontroll tal-kwalità, billi jipprovdi informazzjoni li tkun tista’ tintuża minn operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jaġixxi ħalli jtejjeb il-prestazzjoni fil-monitoraġġ u r-rapportar ta’ emissjonijiet.
Artikolu 7
Obbligi ġenerali tal-verifikatur
1. Il-verifikatur għandu jwettaq il-verifika u l-attivitajiet meħtieġa minn dan il-Kapitolu bl-għan li jipprovdi rapport ta’ verifika li jikkonkludi b’garanzija raġonevoli li r-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru huwa ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali.
2. Il-verifikatur għandu jippjana u jwettaq il-verifika b’attitudini ta’ xettiċiżmu professjonali billi jirrikonoxxi li jista’ jkun li jeżistu ċirkostanzi li minħabba fihom ir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun jinkludi dikjarazzjonijiet skorretti materjali.
3. Il-verifikatur irid iwettaq il-verifika fl-interess pubbliku, b’mod indipendenti mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru u l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għad-Direttiva 2003/87/KE.
4. Waqt il-verifika, il-verifikatur għandu jivvaluta jekk:
(a)
ir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru huwiex komplut u jissodisfax ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness X tar-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(b)
l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkunx aġixxa f’konformità mar-rekwiżiti tal-permess ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra u l-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti, meta dan jikkonċerna l-verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur, u mar-rekwiżiti tal-pjan ta’ monitoraġġ approvati mill-awtorità kompetenti, meta dan jikkonċerna l-verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(c)
id-dejta fir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru hijiex ħielsa minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali;
(d)
tistax tiġi pprovduta informazzjoni li tappoġġa l-attivitajiet ta’ fluss tad-dejta, is-sistema ta’ kontroll u l-proċeduri assoċjati tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex tittejjeb il-prestazzjoni tal-monitoraġġ u r-rapportar tagħhom.
Għall-fini tal-punt (c) ta’ dan il-paragrafu, il-verifikatur għandu jikseb evidenza ċara u oġġettiva mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru biex tappoġġa l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri aggregati rrapportati filwaqt li titqies l-informazzjoni l-oħra kollha pprovduta fir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
5. Fejn il-verifikatur jiskopri li l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jkunx qed jikkonforma mar-Regolament (UE) Nru 601/2012, dik l-irregolarità għandha tiġi inkluża fir-rapport ta’ verifika anke jekk il-pjan ta’ monitoraġġ ikkonċernat jiġi approvat mill-awtorità kompetenti.
6. Fejn il-pjan ta’ monitoraġġ ma jkunx ġie approvat mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, ma jkunx komplut jew ikun sar tibdil sinifikanti kif imsemmi fl-Artikolu 15(3) jew (4) ta’ dak ir-Regolament waqt il-perjodu ta’ rapportar li ma jkunx ġie approvat mill-awtorità kompetenti kif xieraq, il-verifikatur għandu jagħti parir lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru biex jikseb l-approvazzjoni meħtieġa mill-awtorità kompetenti.
Wara l-approvazzjoni mill-awtorità kompetenti, il-verifikatur għandu jkompli, jirrepeti jew jadatta l-attivitajiet ta’ verifika kif xieraq.
Fejn l-approvazzjoni ma tkunx inkisbet qabel il-ħruġ tar-rapport ta’ verifika, il-verifikatur għandu jirrapporta dan fir-rapport ta’ verifika.
Artikolu 8
Obbligi prekuntrattwali
1. Qabel ma jaċċetta impenn ta’ verifika, il-verifikatur għandu jikseb fehim tajjeb tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru u jivvaluta jekk ikunx jista’ jimpenja ruħu li jwettaq il-verifika. Għal dan il-għan il-verifikatur għandu tal-inqas:
(a)
jevalwa r-riskji involuti sabiex iwettaq il-verifika tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru skont dan ir-Regolament;
(b)
jimpenja ruħu li jagħmel analiżi tal-informazzjoni pprovduta mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jiddetermina l-kamp ta’ applikazzjoni tal-verifika;
(c)
jivvaluta jekk l-impenn jaqax jew le fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni tiegħu;
(d)
jivvaluta jekk il-verifikatur għandux il-kompetenza, il-persunal u r-riżorsi meħtieġa sabiex jagħżel grupp ta’ verifika li kapaċi jaffronta l-kumplessità tal-installazzjoni jew l-attivitajiet u l-flotta tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru kif ukoll jekk huwiex kapaċi jlesti b’suċċess l-attivitajiet ta’ verifika fil-perjodu ta’ żmien meħtieġ;
(e)
jivvaluta jekk huwiex kapaċi jiżgura li l-grupp ta’ verifika potenzjali għad-dispożizzjoni tiegħu għandux il-kompetenza u l-persuni kollha meħtieġa għat-twettiq tal-attivitajiet ta’ verifika għal dak l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru speċifiku;
(f)
jiddetermina, għal kull impenn ta’ verifika mitlub, l-allokazzjoni ta’ ħin meħtieġ sabiex il-verifika ssir b’mod tajjeb.
2. L-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jipprovdi lill-verifikatur bl-informazzjoni rilevanti li tippermetti lill-verifikatur li jwettaq l-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 9
Allokazzjoni tal-ħin
1. Meta jkun qed jiddetermina l-allokazzjoni tal-ħin għal impenn ta’ verifika msemmi fl-Artikolu 8(1)(f), il-verifikatur għandu tal-inqas jikkunsidra:
(a)
il-kumplessità tal-installazzjoni jew l-attivitajiet u l-flotta tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(b)
il-livell ta’ informazzjoni u l-kumplessità tal-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti;
(c)
il-livell meħtieġ ta’ materjalità;
(d)
il-kumplessità u l-kompletezza tal-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u s-sistema ta’ kontroll tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(e)
il-post tal-informazzjoni u d-dejta relatati mal-emissjonijiet tal-gassijiet serra jew id-dejta tat-tunnellati kilometri.
2. Il-verifikatur għandu jiżgura li l-kuntratt tal-verifika jipprovdi possibbiltà ta’ ħin li għandu jiġi ċċarġjat minbarra l-ħin miftiehem fil-kuntratt, fejn jinstab li ħin addizzjonali bħal dan ikun meħtieġ għall-analiżi strateġika, l-analiżi tar-riskji jew attivitajiet ta’ verifiki oħra bħal dawn. Is-sitwazzjonijiet fejn il-ħin addizzjonali jista’ jiġi applikat għandhom jinkludu mill-inqas dan li ġej:
(a)
waqt il-verifika fejn l-attivitajiet ta’ fluss tad-dejta, l-attivitajiet ta’ kontroll jew il-loġistika tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru jidhru li jkunu iżjed kumplessi minn dak previst fil-bidu;
(b)
fejn dikjarazzjonijiet skorretti, nonkonformitajiet, dejta insuffiċjenti jew żbalji fil-gruppi tad-dejta jiġu identifikati mill-verifikatur waqt il-verifika.
3. Il-verifikatur għandu jiddokumenta l-ħin allokat fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna.
Artikolu 10
Informazzjoni minn operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru
1. Qabel l-analiżi strateġika u f’mumenti oħra waqt il-verifika, l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jipprovdi lill-verifikatur b’dan kollu li ġej:
(a)
il-permess tal-emissjonijiet ta’ gassijiet serra tal-operatur meta dan jikkonċerna verifika ta’ rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur;
(b)
l-aħħar verżjoni tal-pjan ta’ monitoraġġ tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru kif ukoll kwalunkwe verżjoni oħra rilevanti tal-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti inkluż evidenza tal-approvazzjoni;
(c)
deskrizzjoni tal-attivitajiet tal-fluss tad-dejta tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(d)
il-valutazzjoni tar-riskji tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru msemmija fl-Artikolu 58(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, u deskrizzjoni fil-qosor tas-sistema ġenerali ta’ kontroll;
(e)
il-proċeduri msemmija fil-pjan ta’ monitoraġġ kif approvat mill-awtorità kompetenti, inkluż il-proċeduri għall-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u l-attivitajiet ta’ kontroll;
(f)
ir-rapport annwali dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, kif xieraq;
(g)
fejn ikun applikabbli, il-pjan ta’ kampjunar tal-operatur imsemmi fl-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 kif approvat mill-awtorità kompetenti;
(h)
fejn il-pjan ta’ monitoraġġ ikun inbidel waqt il-perjodu ta’ rapportar, reġistru ta’ dak it-tibdil kollu skont l-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(i)
fejn ikun applikabbli, ir-rapport imsemmi fl-Artikolu 69(4) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(j)
ir-rapport ta’ verifika mis-sena ta’ qabel jekk il-verifikatur ma jkunx wettaq il-verifika għal dak l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru partikolari fis-sena ta’ qabel;
(k)
il-korrispondenza kollha rilevanti mal-awtorità kompetenti, b’mod partikolari dik relatata man-notifika ta’ tibdil fil-pjan ta’ monitoraġġ;
(l)
informazzjoni dwar il-bażijiet tad-dejta u s-sorsi tad-dejta użati għal finijiet ta’ monitoraġġ u rapportar, inklużi dawk mill-Eurocontrol;
(m)
fejn il-verifika tikkonċerna r-rapport dwar l-emissjonijiet ta’ installazzjoni li tkun qiegħda twettaq ħżin ġeoloġiku ta’ gassijiet serra f’post ta’ ħżin permess skont id-Direttiva 2009/31/KE, il-pjan ta’ monitoraġġ meħtieġ b’dik id-Direttiva u r-rapporti meħtieġa bl-Artikolu 14 ta’ dik id-Direttiva, li jkopru tal-inqas il-perjodu ta’ rapportar tar-rapport dwar l-emissjonijiet li jkollu jiġi vverifikat;
(n)
fejn applikabbli, l-approvazzjoni tal-awtorità kompetenti sabiex ma jitwettqux iż-żjarat fuq il-post għall-installazzjonijiet skont l-Artikolu 31(1);
(o)
kwalunkwe informazzjoni oħra rilevanti meħtieġa għall-ippjanar u t-twettiq tal-verifika.
2. Qabel ma l-verifikatur joħroġ ir-rapport ta’ verifika, l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jipprovdi lill-verifikatur b’rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru awtorizzat u vvalidat internament.
Artikolu 11
Analiżi strateġika
1. Fil-bidu tal-verifika effettiva l-verifikatur għandu jivvaluta n-natura, l-iskala u l-kumplessità probabbli tal-kompiti tal-verifika billi jwettaq analiżi strateġika tal-attivitajiet kollha rilevanti għall-installazzjoni jew għall-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
2. Għall-finijiet ta’ fehim tal-attivitajiet rilevanti għall-installazzjoni jew għall-operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-verifikatur għandu jiġbor u janalizza l-informazzjoni meħtieġa sabiex jivvaluta li l-grupp ta’ verifika huwa kompetenti biżżejjed sabiex iwettaq il-verifika, jiddetermina li l-allokazzjoni tal-ħin indikata fil-kuntratt tkun ġiet stabbilita korrettament u jiżgura li l-verifikatur ikun kapaċi jwettaq l-analiżi tar-riskji meħtieġa. L-informazzjoni għandha tinkludi tal-inqas:
(a)
l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 10(1);
(b)
il-livell meħtieġ ta’ materjalità;
(c)
fejn il-verifikatur ikun qed iwettaq verifika għall-istess operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru, l-informazzjoni miksuba mill-verifika fis-snin ta’ qabel.
3. Meta jkun qed janalizza l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, il-verifikatur għandu tal-inqas jivvaluta dan li ġej:
(a)
għall-finijiet tal-verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur, il-kategorija tal-installazzjoni msemmija fl-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 u l-attivitajiet imwettqa f’dik l-installazzjoni;
(b)
għall-finijiet tal-verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, id-daqs u n-natura tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, id-distribuzzjoni tal-informazzjoni f’postijiet differenti kif ukoll l-għadd u t-tip ta’ titjiriet;
(c)
il-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti kif ukoll l-ispeċifiċitajiet tal-metodoloġija tal-monitoraġġ stabbilita f’dak il-pjan ta’ monitoraġġ;
(d)
in-natura, l-iskala u l-kumplessità tas-sorsi ta’ emissjoni u l-flussi mis-sorsi kif ukoll it-tagħmir u l-proċessi li jkunu rriżultaw f’dejta dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri, inkluż it-tagħmir tal-kejl deskritt fil-pjan ta’ monitoraġġ, l-oriġini u l-applikazzjoni ta’ fatturi ta’ kalkolu u sorsi oħra ta’ dejta primarja;
(e)
l-attivitajiet tal-fluss ta’ dejta, is-sistema ta’ kontroll u l-ambjent tal-kontroll.
4. Meta jkun qed iwettaq l-analiżi strateġika, il-verifikatur għandu jivverifika dan li ġej:
(a)
jekk il-pjan ta’ monitoraġġ ippreżentat lilu huwiex il-verżjoni l-iktar riċenti approvata mill-awtorità kompetenti;
(b)
jekk ikunx sar kwalunkwe tibdil tal-pjan ta’ monitoraġġ waqt il-perjodu ta’ rapportar;
(c)
jekk dan it-tibdil ikunx ġie nnotifikat lill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 15(1) jew l-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 jew ikunx ġie approvat mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 15(2) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 12
Analiżi tar-riskji
1. Il-verifikatur għandu jidentifika u janalizza l-elementi li ġejjin sabiex jiddisinja, jippjana u jimplimenta verifika effikaċi:
(a)
ir-riskji inerenti;
(b)
l-attivitajiet ta’ kontroll;
(c)
fejn l-attivitajiet ta’ kontroll imsemmija fil-punt (b) ġew implimentati, ir-riskji tal-kontroll li jikkonċernaw l-effikaċja ta’ dawn l-attivitajiet ta’ kontroll.
2. Meta jkun qed jidentifika u janalizza l-elementi msemmija fil-paragrafu 1, il-verifikatur għandu tal-inqas jikkunsidra:
(a)
is-sejbiet mill-analiżi strateġika msemmija fl-Artikolu 11(1);
(b)
l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 10(1) u l-Artikolu 11(2)(c);
(c)
il-livell ta’ materjalità msemmi fl-Artikolu 11(2)(b).
3. Fejn il-verifikatur ikun iddetermina li l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jkunx irnexxielu jidentifika r-riskji inerenti u r-riskji tal-kontroll rilevanti fil-valutazzjoni tar-riskji tiegħu, il-verifikatur għandu jirrapporta dan lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
4. Fejn ikun xieraq skont l-informazzjoni miksuba waqt il-verifika, il-verifikatur għandu jirrevedi l-analiżi tar-riskji u jimmodifika jew jirrepeti l-attivitajiet ta’ verifika li għandhom jitwettqu.
Artikolu 13
Pjan ta’ verifika
1. Il-verifikatur għandu jagħmel abbozz ta’ pjan ta’ verifika proporzjonat mal-informazzjoni miksuba u r-riskji identifikati waqt l-analiżi strateġika u l-analiżi tar-riskji, u li tal-inqas ikun jinkludi:
(a)
programm ta’ verifika li jiddeskrivi n-natura u l-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet ta’ verifika kif ukoll il-ħin li fih u l-mod li bih ikollhom jitwettqu dawn l-attivitajiet;
(b)
pjan magħmul bħala test li jistabbilixxi l-kamp ta’ applikazzjoni u l-metodi tal-ittestjar tal-attivitajiet ta’ kontroll kif ukoll il-proċeduri għall-attivitajiet ta’ kontroll.
(c)
pjan ta’ kampjunar tad-dejta li jistabbilixxi l-kamp ta’ applikazzjoni u l-metodi tal-kampjunar tad-dejta relatati mal-punti tad-dejta sottostanti l-emissjonijiet aggregati fir-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru jew id-dejta dwar it-tunnellati kilometri fir-rapport dwar it-tunnellati kilometri tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
2. Il-verifikatur għandu jistabbilixxi l-pjan magħmul bħala test imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 b’mod li jippermettilu li jiddetermina l-punt safejn l-attivitajiet ta’ kontroll rilevanti jkunu affidabbli għall-finijiet tal-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 7(4)(b).
Meta jkun qed jiddetermina d-daqs tal-kampjunar u l-attivitajiet ta’ kampjunar għall-ittestjar tal-attivitajiet ta’ kontroll, il-verifikatur għandu jikkunsidra l-elementi li ġejjin:
(a)
ir-riskji inerenti;
(b)
l-ambjent tal-kontroll;
(c)
l-attivitajiet ta’ kontroll rilevanti;
(d)
ir-rekwiżiti sabiex iwassal opinjoni ta’ verifika b’garanzija raġonevoli.
3. Meta jkun qed jiddetermina d-daqs tal-kampjunar u l-attivitajiet ta’ kampjunar għall-kampjunar tad-dejta msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1, il-verifikatur għandu jikkunsidra l-elementi li ġejjin:
(a)
ir-riskji inerenti u r-riskji ta’ kontroll;
(b)
ir-riżultati tal-proċeduri analitiċi;
(c)
ir-rekwiżiti sabiex iwassal opinjoni ta’ verifika b’garanzija raġonevoli;
(d)
il-livell ta’ materjalità;
(e)
il-materjalità tal-kontribut ta’ element individwali tad-dejta lill-grupp tad-dejta ġenerali.
4. Il-verifikatur għandu jistabbilixxi u jimplimenta pjan ta’ verifika b’mod li r-riskju tal-verifika jitnaqqas sakemm jilħaq livell aċċettabbli sabiex tinkiseb garanzija raġonevoli li r-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti.
5. Il-verifikatur għandu jaġġorna l-analiżi tar-riskji u l-pjan ta’ verifika, u jadatta l-attivitajiet ta’ verifika meta waqt il-verifika huwa jsib riskji addizzjonali li jkun jeħtieġ li jitnaqqsu jew meta r-riskju effettiv ikun inqas minn dak mistenni fil-bidu.
Artikolu 14
Attivitajiet ta’ verifika
Il-verifikatur għandu jimplimenta l-pjan ta’ verifika u, fuq bażi tal-analiżi tar-riskji, il-verifikatur għandu jivverifika l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ monitoraġġ kif approvat mill-awtorità kompetenti.
Għal dak il-fini, il-verifikatur għandu mill-inqas iwettaq ittestjar sostantiv li jikkonsisti minn proċeduri analitiċi, verifika tad-dejta u verifika tal-metodoloġija tal-monitoraġġ u jivverifika dan li ġej:
(a)
l-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u s-sistemi użati fil-fluss tad-dejta, inkluż is-sistemi tat-teknoloġija tal-informazzjoni;
(b)
jekk l-attivitajiet ta’ kontroll tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru humiex iddokumentati, implimentati, miżmuma kif xieraq u effikaċi sabiex jitnaqqsu r-riskji inerenti;
(c)
jekk il-proċeduri elenkati fil-pjan ta’ monitoraġġ humiex effikaċi sabiex jitnaqqsu r-riskji inerenti u r-riskji tal-kontroll u jekk il-proċeduri humiex implimentati, iddokumentati biżżejjed u miżmuma tajjeb.
Għall-finijiet tal-punt (a) tat-tieni paragrafu, il-verifikatur għandu jirrintraċċa l-fluss tad-dejta billi jsegwi s-sekwenza u l-interazzjoni tal-attivitajiet tal-fluss tad-dejta mid-dejta mis-sorsi primarji sal-kompilazzjoni tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
Artikolu 15
Proċeduri analitiċi
1. Il-verifikatur għandu juża proċeduri analitiċi sabiex jivvaluta l-plawżibbiltà u l-kompletezza tad-dejta fejn ir-riskji inerenti, ir-riskju tal-kontroll u l-adattatezza tal-attivitajiet tal-kontroll tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru juru l-ħtieġa għal proċeduri analitiċi bħal dawn.
2. Meta jkun qed iwettaq il-proċeduri analitiċi msemmija fil-paragrafu 1, il-verifikatur għandu jevalwa d-dejta rrapportata sabiex jidentifika oqsma ta’ riskji potenzjali u sussegwentement jivvalida u jfassal l-attivitajiet ta’ verifika ppjanati. Il-verifikatur għandu tal-inqas:
(a)
jevalwa l-plawżibbiltà tal-fluttwazzjonijiet u t-tendenzi matul iż-żmien jew bejn l-oġġetti komparabbli;
(b)
jidentifika outliers immedjati, dejta mhux mistennija u nuqqasijiet fid-dejta.
3. Meta jkun qed japplika l-proċeduri analitiċi msemmija fil-paragrafu 1, il-verifikatur għandu jwettaq il-proċeduri li ġejjin:
(a)
proċeduri analitiċi preliminari dwar id-dejta aggregata qabel ma jwettaq l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 14 sabiex jifhem in-natura, il-kumplessità u r-rilevanza tad-dejta rrapportata;
(b)
proċeduri analitiċi sostantivi dwar id-dejta aggregata u l-punti tad-dejta sottostanti din id-dejta għall-finijiet li jiġu identifikati żbalji strutturali potenzjali u outliers immedjati;
(c)
proċeduri analitiċi finali dwar id-dejta aggregata sabiex jiżgura li l-iżbalji kollha identifikati waqt il-proċess ta’ verifika jkunu ġew solvuti korrettament.
4. Meta l-verifikatur jidentifika outliers, fluttwazzjonijiet, tendenzi, nuqqasijiet ta’ dejta u d-dejta li tkun inkonsistenti ma’ informazzjoni rilevanti oħra jew li tkun differenti b’mod sinifikanti mill-ammonti jew il-proporzjonijiet mistennija, il-verifikatur għandu jikseb spjegazzjonijiet mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru appoġġati minn evidenza rilevanti addizzjonali.
Abbażi tal-ispjegazzjonijiet u l-evidenza addizzjonali pprovduta, il-verifikatur għandu jevalwa l-impatt fuq il-pjan ta’ verifika u l-attivitajiet ta’ verifika li jkollhom jitwettqu.
Artikolu 16
Verifika tad-dejta
1. Il-verifikatur għandu jivverifika d-dejta fir-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru billi japplika ttestjar dettaljat tad-dejta, inkluż ir-rintraċċar tad-dejta lura sas-sors tad-dejta primarja, kontroċċekkjar tad-dejta ma’ sorsi ta’ dejta esterni, it-twettiq ta’ rikonċiljazzjonijiet, il-verifika tal-punti limitu dwar dejta xierqa u t-twettiq ta’ kalkoli mill-ġdid.
2. Bħala parti mill-verifika msemmija fil-paragrafi 1 u b’kunsiderazzjoni tal-pjan ta’ monitoraġġ approvat inkluż il-proċeduri deskritti f’dak il-pjan, il-verifikatur għandu jivverifika:
(a)
għall-finijiet ta’ verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur, il-konfini ta’ installazzjoni;
(b)
għall-finijiet ta’ verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur, il-kompletezza tal-flussi mis-sorsi u s-sorsi tal-emissjonijiet kif deskritt fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti;
(c)
għall-finijiet li jiġi vverifikat ir-rapport dwar l-emissjonijiet u r-rapport dwar it-tunnellati kilometri tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-kompletezza tat-titjiriet li jaqgħu taħt attività ta’ avjazzjoni elenkata fl-Anness I tad-Direttiva 2003/87/KE li għaliha l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun responsabbli kif ukoll il-kompletezza tad-dejta dwar l-emissjonijiet u d-dejta dwar it-tunnellati kilometri rispettivament;
(d)
għall-finijiet li jiġi vverifikat ir-rapport dwar l-emissjonijiet u r-rapport dwar it-tunnellati kilometri tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru l-konsistenza bejn id-dejta rrapportata u d-dokumentazzjoni dwar il-massa u l-bilanċ;
(e)
għall-finijiet li jiġi vverifikat ir-rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-konsistenza bejn il-konsum aggregat tal-karburant u d-dejta dwar il-karburant mixtri jew inkella pprovdut lill-inġenju tal-ajru li jkun qed iwettaq attività ta’ avjazzjoni;
(f)
il-konsistenza tad-dejta aggregata rrapportata fir-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma’ dejta mis-sorsi primarji;
(g)
fejn tiġi applikata mill-operatur metodoloġija bbażata fuq il-kejl imsemmija fl-Artikolu 21(1) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, il-valuri mkejla bl-użu tar-riżultati tal-kalkoli mwettqa mill-operatur skont l-Artikolu 46 ta’ dak ir-Regolament;
(h)
l-affidabilità u l-preċiżjoni tad-dejta.
3. Għall-finijiet ta’ verifika tal-kompletezza tat-titjiriet imsemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 2, il-verifikatur għandu juża d-dejta tat-traffiku tal-ajru tal-operatur, inkluż id-dejta miġbura mill-Eurocontrol jew organizzazzjonijiet oħra rilevanti li jistgħu jipproċessaw informazzjoni dwar it-traffiku tal-ajru bħal dik disponibbli għall-Eurocontrol.
Artikolu 17
Verifika tal-applikazzjoni korretta tal-metodoloġija ta’ monitoraġġ
1. Il-verifikatur għandu jivverifika l-applikazzjoni u l-implimentazzjoni korretti tal-metodoloġija ta’ monitoraġġ kif approvata mill-awtorità kompetenti fil-pjan ta’ monitoraġġ, inkluż l-ispeċifiċitajiet ta’ dik il-metodoloġija ta’ monitoraġġ.
2. Għall-finijiet ta’ verifika tar-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur, il-verifikatur għandu jivverifika l-applikazzjoni u l-implimentazzjoni korretti tal-pjan ta’ kampjunar imsemmi fl-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, kif approvat mill-awtorità kompetenti.
3. Fejn CO2 jiġi ttrasferit skont l-Artikoli 48 u 49 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 u CO2 ttrasferit jitkejjel kemm mill-installazzjoni tat-trasferiment kif ukoll minn dik ta’ lqugħ, il-verifikatur għandu jivverifika jekk id-differenzi bejn il-valuri mkejla fiż-żewġ installazzjonijiet ikunux jistgħu jiġu spjegati mill-inċertezza tas-sistemi tal-kejl u jekk il-medja aritmetika korretta tal-valuri mkejla tkunx intużat fir-rapporti dwar l-emissjonijiet taż-żewġ installazzjonijiet.
Fejn id-differenzi bejn il-valuri mkejla fiż-żewġ installazzjonijiet ma jistgħux jiġu spjegati bl-inċertezza tas-sistemi tal-kejl, il-verifikatur għandu jivverifika jekk l-aġġustamenti jkunux saru sabiex jiġu allinjati d-differenzi bejn il-valuri mkejla, jekk dawk l-aġġustamenti kinux konservattivi u jekk l-awtorità kompetenti tatx approvazzjoni għal dawk l-aġġustamenti.
4. Fejn skont l-Artikolu 12(3) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, ikun meħtieġ li l-operaturi jinkludu iżjed elementi fil-pjan ta’ monitoraġġ li jkunu rilevanti għall-ilħiq tar-rekwiżiti tal-Artikolu 24(1) tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/278/UE (10), il-verifikatur għandu jivverifka l-applikazzjoni u l-implimentazzjoni korretti tal-proċeduri msemmija fl-Artikolu 12(3) ta’ dak ir-Regolament. Meta jagħmel dan, il-verifikatur għandu jivverifika wkoll jekk informazzjoni dwar kwalunkwe tibdil ippjanat jew tibdil effettiv fil-kapaċità, fil-livell ta’ attività u fl-operat ta’ installazzjoni tkunx ġiet sottomessa mill-operatur lill-awtorità kompetenti sal-31 ta’ Diċembru tal-perjodu ta’ rapportar.
Artikolu 18
Verifika tal-metodi applikati għad-dejta nieqsa
1. Fejn ikunu ntużaw metodi stabbiliti fil-pjan ta’ monitoraġġ kif approvat mill-awtorità kompetenti sabiex tiġi kompluta dejta nieqsa skont l-Artikolu 65 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, il-verifikatur għandu jivverifika jekk il-metodi użati kinux xierqa għas-sitwazzjoni speċifika u jekk ġewx applikati korrettament.
Fejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun kiseb approvazzjoni mill-awtorità kompetenti biex juża metodi oħra minn dawk imsemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 65 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, il-verifikatur għandu jivverifika jekk l-approċċ approvat ikunx ġie applikat korrettament u ddokumentat kif xieraq.
Fejn operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jkunx kapaċi jikseb approvazzjoni bħal din fil-ħin, il-verifikatur għandu jivverifika jekk l-approċċ użat mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru biex iżid id-dejta nieqsa jiżgurax li l-emissjonjijiet ma jiġux sottovalutati u li dan l-approċċ ma jwassalx għal dikjarazzjonijiet skorretti.
2. Il-verifikatur għandu jivverifika jekk l-attivitajiet ta’ kontroll implimentati mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru biex jiġi evitat li jkun hemm in-nuqqas ta’ dejta msemmija fl-Artikolu 65(1) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 humiex effettivi.
Artikolu 19
Valutazzjoni tal-inċertezza
1. Meta r-Regolament (UE) Nru 601/2012 jesiġi li l-operatur juri konformità mal-limiti ta’ inċertezza għad-dejta tal-attivitajiet u l-fatturi tal-kalkolu, il-verifikatur għandu jikkonferma l-validità tal-informazzjoni użata sabiex jikkalkula l-livelli ta’ inċertezza kif stabbilit fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat.
2. Fejn operatur japplika metodoloġija ta’ monitoraġġ mhux ibbażata fuq livelli (tiers), kif imsemmi fl-Artikolu 22 tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, il-verifikatur għandu jivverifika dan kollu li ġej:
(a)
jekk tkunx twettqet valutazzjoni u kwantifikazzjoni tal-inċertezza mill-operatur li turi li jkun intlaħaq il-limitu ġenerali ta’ inċertezza meħtieġ għal-livell annwali tal-emissjonijiet ta’ gassijiet serra skont il-punt (c) tal-Artikolu 22 tar-Regolament;
(b)
il-validità tal-informazzjoni użata għall-valutazzjoni u l-kwantifikazzjoni tal-inċertezza;
(c)
jekk l-approċċ ġenerali użat għall-valutazzjoni u l-kwantifikazzjoni tal-inċertezza jkunx konformi mal-punt (b) tal-Artikolu 22 ta’ dak ir-Regolament;
(d)
jekk tkunx ġiet ipprovduta evidenza li l-kundizzjonijiet għall-metodoloġija ta’ monitoraġġ imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 22 ta’ dak ir-Regolament ntlaħqu.
3. Fejn l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun meħtieġ, skont ir-Regolament (UE) Nru 601/2012 li juri li l-livelli meħtieġa ta’ inċertezza ma jkunux qegħdin jinqabżu, il-verifikatur għandu jivverifika l-validità tal-informazzjoni użata biex turi li l-livelli ta’ inċertezza applikabbli kif stabbiliti fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti ma nqabżux.
Artikolu 20
Kampjunar
1. Meta jkun qed jivverifika l-konformità tal-attivitajiet u l-proċeduri ta’ kontroll imsemmija fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 14 jew meta jkun qed iwettaq verifiki msemmija fl-Artikoli 15 u 16, il-verifikatur jista’ juża metodi ta’ kampjunar speċifiċi għal installazzjoni jew operatur ta’ inġenji tal-ajru bil-kundizzjoni li, abbażi tal-analiżi tar-riskji, il-kampjunar ikun iġġustifikat.
2. Fejn il-verifikatur jidentifika nonkonformità jew dikjarazzjoni skorretta waqt il-kampjunar, huwa għandu jitlob lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jispjega l-kawżi ewlenin tan-nonkonformità jew id-dikjarazzjoni skorretta sabiex jivvaluta l-impatt tan-nonkonformità jew id-dikjarazzjoni skorretta fuq id-dejta rrapportata. Abbażi tar-riżultat ta’ dik il-valutazzjoni, il-verifikatur għandu jiddetermina jekk ikunux meħtieġa attivitajiet addizzjonali ta’ verifika, jekk ikunx meħtieġ li d-daqs tal-kampjunar jitkabbar, u liema parti tal-popolazzjoni tad-dejta jkollha tiġi korretta mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
3. Il-verifikatur għandu jiddokumenta r-riżultat tal-verifiki msemmija fl-Artikoli 14, 15, 16 u 17, inkluż id-dettalji ta’ kampjuni addizzjonali, fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna.
Artikolu 21
Żjarat fuq il-post
1. F’ħin opportun jew f’diversi ħinijiet opportuni waqt il-proċess ta’ verifika, l-verifikatur għandu jwettaq żjara fuq il-post sabiex jivvaluta l-operat tal-miters u s-sistemi ta’ monitoraġġ, sabiex iwettaq intervisti, sabiex iwettaq l-attivitajiet meħtieġa skont dan il-Kapitolu kif ukoll sabiex jiġbor informazzjoni u evidenza biżżejjed li jippermettu lill-verifikatur jikkonkludi jekk ir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkunx ħieles minn dikjarazzjonijet skorretti materjali.
2. L-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jipprovdi lill-verifikatur b’aċċess għall-postijiet tiegħu.
3. Għall-finijiet li jiġi vverifikat ir-rapport dwar l-emissjonijiet tal-operatur il-verifikatur għandu juża wkoll żjara fuq il-post sabiex jivvaluta l-konfini tal-installazzjoni kif ukoll il-kompletezza tal-flussi mis-sorsi u s-sorsi tal-emissjonijiet.
4. Għall-finijiet li jiġi vverifikat ir-rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur, il-verifikatur għandu jiddeċiedi, abbażi tal-analiżi tar-riskji, jekk ikunux meħtieġa żjarat f’postijiet addizzjonali, inkluż fejn partijiet rilevanti tal-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u l-attivitajiet ta’ kontroll jitwettqu f’postijiet oħra bħal kwartieri ġenerali ta’ kumpanija u uffiċċji oħra barra mill-post.
Artikolu 22
Indirizzar tad-dikjarazzjonijiet skorretti u tan-nonkonformitajiet
1. Fejn il-verifikatur ikun identifika dikjarazzjonijiet skorretti jew nonkonformitajiet waqt il-verifika, huwa għandu jgħarraf lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru dwar dan fil-ħin u jitlob korrezzjonijiet rilevanti.
L-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jikkoreġi kwalunkwe dikjarazzjoni skorretta jew nonkonformità kkomunikata.
2. Il-verifikatur għandu jiddokumenta u jimmarka bħala solvuti, fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna, id-dikjarazzjonijiet skorretti jew in-nonkonformitajiet kollha li jkunu ġew korretti mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru waqt il-verifika.
3. Fejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jikkoreġix id-dikjarazzjonijiet skorretti jew in-nonkonformitajiet ikkomunikati lilu mill-verifikatur skont il-paragrafu 1 qabel ma l-verifikatur joħroġ ir-rapport ta’ verifika, il-verifikatur għandu jitlob lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jispjega l-kawżi ewlenin tan-nonkonformità jew id-dikjarazzjoni skorretta sabiex jevalwa l-impatt tan-nonkonformitajiet jew id-dikjarazzjonijiet skorretti fuq id-dejta rrapportata.
Il-verifikatur għandu jiddetermina jekk id-dikjarazzjonijiet skorretti mhux ikkoreġuti, individwalment jew meta aggregati ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, ikollhomx effett materjali fuq id-dejta totali rrapportata tal-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri. Meta jkun qed jevalwa l-materjalità tad-dikjarazzjonijiet skorretti l-verifikatur għandu jikkunsidra d-daqs u n-natura tad-dikjarazzjoni skorretta kif ukoll iċ-ċirkostanzi partikolari li fihom ikunu seħħu.
Il-verifikatur għandu jivvaluta jekk in-nonkonformità mhux ikkoreġuta, individwalment jew meta kkombinata ma’ nonkonformitajiet oħra, għandhiex impatt fuq id-dejta rrapportata u jekk dan iwassalx għal dikjarazzjonijiet skorretti materjali.
Il-verifikatur jista’ jikkunsidra d-dikjarazzjonijiet skorretti bħala materjali anke jekk dawk id-dikjarazzjonijiet skorretti, individwalment jew meta aggregati ma’ dikjarazzjonijiet skorretti oħra, ikunu taħt il-livell ta’ materjalità stabbilit fl-Artikolu 23, fejn kunsiderazzjoni bħal din tkun ġustifikata mid-daqs u n-natura tad-dikjarazzjonijiet skorretti u ċ-ċirkostanzi partikolari li fihom iseħħu.
Artikolu 23
Livell ta’ materjalità
1. Il-livell ta’ materjalità għandu jkun ta’ 5 % tal-emissjonijiet totali rrapportati fil-perjodu ta’ rapportar li huwa soġġett għal verifika, għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-installazzjonijiet tal-kategorija A msemmija fl-Artikolu 19(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 u l-installazzjonijiet tal-kategorija B imsemmija fl-Artikolu 19(2)(b) ta’ dak ir-Regolament;
(b)
operaturi ta’ inġenji tal-ajru b’emissjonijiet annwali daqs jew inqas minn 500 kilotunnellati ta’ CO2 fossili.
2. Il-livell ta’ materjalità għandu jkun ta’ 2 % tal-emissjonijiet totali rrapportati fil-perjodu ta’ rapportar li huwa soġġett għal verifika, għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-installazzjonijiet tal-kategorija C msemmija fl-Artikolu 19(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(b)
operaturi ta’ inġenji tal-ajru b’emissjonijiet annwali ta’ iżjed minn 500 kilotunnellati ta’ CO2 fossili.
3. Għall-finijiet ta’ verifika tar-rapporti dwar it-tunnellati kilometri tal-operaturi ta’ inġenji tal-ajru l-livell ta’ materjalità għandu jkun ta’ 5 % tad-dejta totali rrapportata tat-tunnellati kilometri fil-perjodu ta’ rapportar li huwa soġġett għal verifika.
Artikolu 24
Konklużjonijiet dwar is-sejbiet tal-verifika
Fit-tlestija tal-verifika u meta jkun qed jikkunsidra l-informazzjoni miksuba waqt il-verifika, il-verifikatur għandu:
(a)
jivverifika d-dejta finali mill-operatur jew mill-operatur ta’ inġenji tal-ajru inkluż dejta li tkun ġiet aġġustata bbażata fuq informazzjoni miksuba waqt il-verifika;
(b)
janalizza r-raġunijiet tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru għal kwalunkwe differenza bejn id-dejta finali u d-dejta li tkun ġiet ipprovduta qabel;
(c)
janalizza r-riżultat tal-valutazzjoni biex jiddetermina jekk il-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti, inklużi l-proċeduri deskritti f’dak il-pjan, ġiex implimentat korrettament;
(d)
jivvaluta jekk ir-riskju ta’ verifika jkunx f’livell baxx aċċettabbli sabiex tinkiseb garanzija raġonevoli;
(e)
jiżgura li tkun inġabret evidenza biżżejjed sabiex ikun jista’ jagħti opinjoni ta’ verifika b’garanzija raġonevoli li r-rapport ikun ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali;
(f)
jiżgura li l-proċess ta’ verifika jiġi ddokumentat bis-sħiħ fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna u li jkun jista’ jingħata ġudizzju finali fir-rapport ta’ verifika.
Artikolu 25
Analiżi indipendenti
1. Il-verifikatur għandu jissottometti d-dokumentazzjoni tal-verifika interna u r-rapport ta’ verifika għand analizzatur indipendenti qabel il-ħruġ tar-rapport ta’ verifika.
2. L-analizzatur indipendenti ma għandu jkun wettaq l-ebda attività ta’ verifika li tkun soġġetta għall-analiżi tiegħu.
3. Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-analiżi indipendenti għandu jinkludi l-proċess ta’ verifika sħiħ deskritt f’dan il-Kapitolu u rreġistrat fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna.
L-analizzatur indipendenti għandu jwettaq l-analiżi b’mod li jiżgura li l-proċess ta’ verifika jitmexxa skont dan ir-Regolament, li l-proċeduri għall-attivitajiet ta’ verifika msemmija fl-Artikolu 40 ikunu twettqu korrettament, u li jiġu applikati attenzjoni u ġudizzju professjonali xierqa.
L-analizzatur indipendenti għandu jivvaluta wkoll jekk l-evidenza miġbura tkunx biżżejjed biex tippermetti lill-verifikatur joħroġ rapport ta’ verifika b’garanzija raġonevoli.
4. Fejn jinħolqu ċirkostanzi li jistgħu jikkawżaw tibdil fir-rapport ta’ verifika wara l-analiżi, l-analizzatur indipendenti għandu janalizza wkoll dak it-tibdil u l-evidenza ta’ dan.
5. Il-verifikatur għandu jawtorizza kif xieraq persuna biex tawtentika r-rapport ta’ verifika bbażat fuq il-konklużjonijiet tal-analizzatur indipendenti u l-evidenza fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna.
Artikolu 26
Dokumentazzjoni tal-verifika interna
1. Il-verifikatur għandu jipprepara u jikkompila dokumentazzjoni tal-verifika interna li tkun tinkludi tal-inqas:
(a)
ir-riżultati tal-attivitajiet ta’ verifika mwettqa;
(b)
l-analiżi strateġika, l-analiżi tar-riskji u l-pjan ta’ verifika;
(c)
informazzjoni biżżejjed biex tappoġġa l-opinjoni ta’ verifika inkluż ġustifikazzjonijiet għal ġudizzji magħmula dwar jekk id-dikjarazzjonijiet skorretti identifikati jkollhomx effett materjali fuq id-dejta rrapportata tal-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri.
2. Id-dokumentzzjoni tal-verifika interna msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi abbozzata b’mod li l-analizzatur indipendenti msemmi fl-Artikolu 25 u l-korp ta’ akkreditazzjoni nazzjonali jkunu jistgħu jivvalutaw jekk il-verifika tkunx twettqet skont dan ir-Regolament.
Wara l-awtentifikazzjoni tar-rapport ta’ verifika skont l-Artikolu 25(5), il-verifikatur għandu jinkludi r-riżultati tal-analiżi indipendenti fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna.
3. Il-verifikatur għandu, fuq talba, jipprovdi lill-awtorità kompetenti aċċess għad-dokumentazzjoni tal-verifika interna sabiex tiġi ffaċilitata evalwazzjoni tal-verifika minn awtorità kompetenti.
Artikolu 27
Rapport ta’ verifika
1. Abbażi tal-informazzjoni miġbura waqt il-verifika, il-verifikatur għandu joħroġ rapport ta’ verifika lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru dwar kull rapport dwar l-emissjonijiet jew rapport dwar it-tunnellati kilometri li jkun ġie soġġett għal verifika. Ir-rapport ta’ verifika għandu jinkludi tal-inqas waħda mis-sejbiet li ġejjin:
(a)
ir-rapport ġie vverifikat bħala sodisfaċenti;
(b)
ir-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun jinkludi dikjarazzjonijiet skorretti materjali li ma jkunux ġew korretti qabel il-ħruġ tar-rapport ta’ verifika;
(c)
il-kamp ta’ applikazzjoni tal-verifika huwa limitat wisq skont l-Artikolu 28 u l-verifikatur ma setax jikseb evidenza biżżejjed sabiex joħroġ opinjoni ta’ verifika b’garanzija raġonevoli li r-rapport ikun ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali;
(d)
in-nonkonformitajiet, individwali jew ikkombinati ma’ nonkonformitajiet oħra, ma jipprovdux ċarezza biżżejjed u jipprevjenu lill-verifikatur milli jiddikjara b’garanzija raġonevoli li r-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru huwa ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti materjali.
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, ir-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru jista’ jiġi vverifikat bħala sodisfaċenti biss fejn ir-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun ħieles minn dikjarazzjonijiet skorretti.
2. L-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jissottometti r-rapport ta’ verifika lill-awtorità kompetenti flimkien mar-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru kkonċernat.
3. Ir-rapport ta’ verifika għandu tal-inqas jinkludi l-elementi li ġejjin:
(a)
isem l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru li kien soġġett għal verifika;
(b)
l-għanijiet tal-verifika;
(c)
il-kamp ta’ applikazzjoni tal-verifika;
(d)
referenza għar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru li jkun ġie vverifikat;
(e)
il-kriterji li ntużaw għall-verifika tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru, inkluż il-permess, fejn applikabbli, u l-verżjonijiet tal-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti kif ukoll il-perjodu ta’ validità ta’ kull pjan ta’ monitoraġġ;
(f)
l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri aggregati għal kull attività msemmija fl-Anness I tad-Direttiva 2003/87/KE u kull installazzjoni jew operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(g)
il-perjodu ta’ rapportar soġġett għal verifika;
(h)
ir-responsabbiltajiet tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru, l-awtorità kompetenti u l-verifikatur;
(i)
id-dikjarazzjoni tal-opinjoni ta’ verifika;
(j)
deskrizzjoni ta’ kwalunkwe dikjarazzjoni skorretta u nonkonformità identifikata li ma jkunux ġew ikkoreġuti qabel il-ħruġ tar-rapport ta’ verifika;
(k)
id-dati li fihom ikunu twettqu ż-żjarat fuq il-post u minn min ikunu twettqu;
(l)
informazzjoni dwar jekk kienx hemm eżenzjoni għal xi żjara fuq il-post kif ukoll ir-raġunijiet tal-eżenzjoni ta’ dawn iż-żjarat fuq il-post;
(m)
kwalunkwe kwistjoni ta’ nonkonformità mar-Regolament (UE) Nru 601/2012, li jkunu ġew evidenzjati waqt il-verifika;
(n)
meta approvazzjoni mill-awtorità kompetenti għall-approċċ użat sabiex isir rimedju għan-nuqqas fid-dejta skont l-Artikolu 18(1) ma tkunx tista’ tinkiseb fil-ħin, konferma dwar jekk l-approċċ użat huwiex konservattiv u jekk iwassal jew ma jwassalx għal dikjarazzjonijiet skorretti materjali;
(o)
fejn il-verifikatur ikun osserva tibdil fil-kapaċità, fil-livell ta’ attività u fl-operat tal-installazzjoni li jista’ jkollu impatt fuq l-allokazzjoni tal-installazzjoni ta’ kwoti ta’ emissjonijiet u li ma jkunx ġie irrapportat lill-awtorità kompetenti sal-31 ta’ Diċembru skont l-Artikolu 24(1) tad-Deċiżjoni 2011/278/UE, deskrizzjoni ta’ dawn it-tibdiliet u l-osservazzjonijiet li jkunu saru;
(p)
fejn applikabbli, rakkomandazzjonijiet għal titjib;
(q)
l-ismijiet tal-awditur ewlieni tal-EU ETS, l-analizzatur indipendenti u, fejn applikabbli, l-awditur u l-espert tekniku tal-EU ETS li kienu involuti fil-verifika tar-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(r)
id-data u l-firma minn persuna awtorizzata f’isem il-verifikatur, inkluż ismu.
4. Il-verifikatur għandu jiddeskrivi d-dikjarazzjonijiet skorretti u n-nonkonformitajiet f’dettall suffiċjenti fir-rapport ta’ verifika biex jippermetti lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru kif ukoll lill-awtorità kompetenti jifhmu dan li ġej:
(a)
id-daqs u n-natura tad-dikjarazzjoni skorretta jew tan-nonkonformità;
(b)
għalfejn id-dikjarazzjoni skorretta għandha jew ma għandhiex effett materjali;
(c)
għal liema element tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru tirreferi d-dikjarazzjoni skorretta jew għal liema element tal-pjan ta’ monitoraġġ tirreferi n-nonkonformità.
5. Fejn Stat Membru jeħtieġ li l-verifikatur jissottometti informazzjoni dwar il-proċess ta’ verifika li tkun addizzjonali għall-elementi deskritti fil-paragrafu 3 u dik l-informazzjoni ma tkunx meħtieġa għall-fehim tal-opinjoni ta’ verifika, l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jista’, għal raġunijiet ta’ effiċjenza, jissottometti dik l-informazzjoni addizzjonali lill-awtorità kompetenti b’mod separat mir-rapport ta’ verifika f’data alternattiva, iżda mhux iktar tard mill-15 ta’ Mejju tal-istess sena.
Artikolu 28
Limitazzjoni tal-kamp ta’ applikazzjoni
Il-verifikatur jista’ jikkonkludi li l-kamp ta’ applikazzjoni tal-verifika msemmi fl-Artikolu 27(1)(c) huwa limitat wisq fi kwalunkwe waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikun hemm dejta nieqsa li tipprevjeni lill-verifikatur milli jikseb l-evidenza meħtieġa għat-tnaqqis tar-riskji ta’ verifika sakemm jintlaħaq il-livell meħtieġ sabiex jinkiseb livell raġonevoli ta’ garanzija;
(b)
il-pjan ta’ monitoraġġ ma jkunx approvat mill-awtorità kompetenti;
(c)
il-pjan ta’ monitoraġġ ma jipprovdix kamp ta’ applikazzjoni jew ċarezza suffiċjenti sabiex tintlaħaq konklużjoni dwar il-verifika;
(d)
l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun naqas milli jagħmel biżżejjed informazzjoni disponibbli biex jippermetti lill-verifikatur iwettaq il-verifika.
Artikolu 29
Indirizzar ta’ nonkonformitajiet mhux materjali pendenti
1. Il-verifikatur għandu jivvaluta jekk l-operatur jew l-operatur ta’ inġenju tal-ajru jkunx ikkoreġa n-nonkonformitajiet indikati fir-rapport ta’ verifika relatati mal-perjodu ta’ monitoraġġ ta’ qabel skont ir-rekwiżiti fuq l-operatur imsemmija fl-Artikolu 69(4) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, fejn rilevanti.
Fejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenju tal-ajru ma junx ikkoreġa dawk in-nonkonformitajiet, skont l-Artikolu 69(4) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012, il-verifikatur għandu jikkunsidra jekk l-omissjoni żżidx jew tistax iżżid ir-riskju ta’ dikjarazzjonijiet skorretti.
Il-verifikatur għandu jirrapporta fir-rapport ta’ verifika jekk dawn in-nonkonformitajiet ikunux ġew solvuti mill-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru.
2. Il-verifikatur għandu jniżżel fid-dokumentazzjoni ta’ verifika interna dettalji ta’ meta u kif in-nonkonformitajiet identifikati jiġu solvuti mill-operatur jew mill-operatur ta’ inġenji tal-ajru waqt il-verifika.
Artikolu 30
Titjib tal-proċess ta’ monitoraġġ u rapportar
1. Meta l-verifikatur ikun identifika oqsma għal titjib fil-prestazzjoni tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru relatati mal-punti (a) sa (d) ta’ dan il-paragrafu, il-verifikatur għandu jinkludi fir-rapport ta’ verifika rakkomandazzjonijiet għal titjib relatat mal-prestazzjoni tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru fuq dawk il-punti:
(a)
il-valutazzjoni tar-riskji tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(b)
l-iżvilupp, id-dokumentazzjoni, l-implimentazzjoni u l-manutenzjoni tal-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u l-attivitajiet ta’ kontroll kif ukoll l-evalwazzjoni tas-sistema ta’ kontroll;
(c)
l-iżvilupp, id-dokumentazzjoni, l-implimentazzjoni u l-manutenzjoni ta’ proċeduri għall-attivitajiet tal-fluss tad-dejta u l-attivitajiet ta’ kontroll kif ukoll proċeduri oħra li operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jistabbilixxi skont ir-Regolament (UE) Nru 601/2012;
(d)
il-monitoraġġ u r-rapportar ta’ emissjonijiet jew tunnellati kilometri, inkluż dawk li jirrigwardaw l-ilħiq ta’ livelli ogħla, it-tnaqqis tar-riskji u t-titjib tal-effiċjenza fil-monitoraġġ u r-rapportar.
2. Waqt il-verifika wara sena li fiha r-rakkomandazzjonijiet għal titjib ikunu saru fir-rapport ta’ verifika, il-verifikatur għandu jivverifika jekk u l-mod kif l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun implimenta dawk ir-rakkomandazzjonijiet għal titjib.
Meta l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru ma jkunx implimenta dawk ir-rakkomandazzjonijiet jew ma jkunx implimentahom korrettament, il-verifikatur għandu jivvaluta l-impatt li dan għandu fuq ir-riskju li jsiru dikjarazzjonijiet skorretti u li jkun hemm nonkonformitajiet.
Artikolu 31
Verifika simplifikata għall-installazzjonijiet
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 21(1), il-verifikatur jista’ jiddeċiedi, soġġett għal approvazzjoni minn awtorità kompetenti skont it-tieni subparagrafu ta’ dan l-Artikolu, li ma jwettaqx żjarat fuq il-post ta’ installazzjonijiet abbażi tar-riżultat tal-analiżi tar-riskji u wara li jiddetermina li l-verifikatur ikun jista’ jkollu aċċess mill-bogħod għad-dejta rilevanti kollha u li l-kundizzjonijiet sabiex ma jsirux iż-żjarat fuq il-post stabbiliti mill-Kummissjoni jkunu ntlaħqu. Il-verifikatur għandu jgħarraf lill-operatur dwar dan mingħajr dewmien żejjed.
L-operatur għandu jissottometti applikazzjoni lill-awtorità kompetenti li biha jitlob lill-awtorità kompetenti sabiex tapprova d-deċiżjoni tal-verifikatur li ma jwettaqx iż-żjara fuq il-post.
Meta tiġi sottomessa applikazzjoni mill-operatur ikkonċernat, l-awtorità kompetenti għandha tiddeċiedi dwar l-approvazzjoni tad-deċiżjoni tal-verifikatur li ma jwettaqx iż-żjara fuq il-post, billi tikkunsidra l-elementi kollha li ġejjin:
(a)
l-informazzjoni pprovduta mill-verifikatur dwar ir-riżultat tal-analiżi tar-riskji;
(b)
informazzjoni li d-dejta rilevanti tista’ tkun aċċessibbli mill-bogħod;
(c)
evidenza li r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3 mhumiex applikabbli għall-installazzjoni;
(d)
evidenza li l-kundizzjonijet sabiex ma jitwettqux iż-żjarat fuq il-post stabbiliti mill-Kummissjoni jiġu ssodisfati.
2. L-approvazzjoni tal-awtorità kompetenti msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex tkun meħtieġa għal eżenzjoni miż-żjarat fuq il-post għall-installazzjonijiet b’emissjonijiet baxxi msemmija fl-Artikolu 47(2) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012.
3. Il-verifikatur għandu jwettaq iż-żjarat fuq il-post fi kwalunkwe każ mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
meta rapport dwar l-emissjonijiet ta’ operatur jiġi verifikat għall-ewwel darba mill-verifikatur;
(b)
fejn verifikatur ma jkunx wettaq żjara fuq il-post f’żewġ perjodi ta’ rapportar immedjatament qabel il-perjodu attwali ta’ rapportar;
(c)
meta, waqt il-perjodu ta’ rapportar, ikun sar tibdil sinifikanti fil-pjan ta’ monitoraġġ inklużi dawk imsemmija fl-Artikolu 15(3) jew (4) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012.
Artikolu 32
Verifika simplifikata għall-operaturi ta’ inġenji tal-ajru
1. Permezz ta’ deroga mil-Artikolu 21(1) ta’ dan ir-Regolament, verifikatur jista’ jiddeċiedi li ma jwettaqx żjara fuq il-post ta’ emittent żgħir imsemmi fl-Artikolu 54(1) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 fejn il-verifikatur ikun ikkonkluda, abbażi tal-analiżi tar-riskji tiegħu, li l-verifikatur ikun jista’ jkollu aċċess mill-bogħod għad-dejta rilevanti kollha.
2. Fejn l-operatur ta’ inġenji tal-ajru juża l-għodod issemplifikati msemmija fl-Artikolu 54(2) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012 biex jiddetermina l-konsum tal-karburant u d-dejta rrapportata tkun ġiet iġġenerata bl-użu ta’ dawk l-għodod b’mod indipendenti minn kwalunkwe input mill-operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-verifikatur jista’, abbażi tal-analiżi tar-riskji tiegħu, jiddeċiedi li ma jwettaqx il-verifiki msemmija fl-Artikoli 14, 16, 17(1), 17(2) u 18 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 33
Pjanijiet ta’ verifika simplifikati
Fejn verifikatur juża pjan ta’ verifika simplifikat, il-verifikatur għandu jżomm reġistru tal-ġustifikazzjonijiet għall-użu ta’ pjanijiet bħal dawn fid-dokumentazzjoni tal-verifika interna, inkluż evidenza li l-kundizzjonijiet għall-użu ta’ pjanijiet ta’ verifika simplifikati jkunu ntlaħqu.
KAPITOLU III
REKWIŻITI GĦALL-VERIFIKATURI
Artikolu 34
Kampijiet ta’ applikazzjoni settorjali tal-akkreditazzjoni
Il-verifikatur għandu joħroġ biss rapport ta’ verifika lil operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru li jwettaq attività li tkun koperta mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-attività msemmi fl-Anness I li għalih il-verifikatur ikun ingħata akkreditazzjoni skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 u dan ir-Regolament.
Artikolu 35
Proċess kontinwu ta’ kompetenza
1. Il-verifikatur għandu jistabbilixxi, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm proċess ta’ kompetenza sabiex jiżgura li l-persunal kollu li jiġi fdat bl-attivitajiet ta’ verifika jkun kompetenti sabiex iwettaq il-kompiti li jiġu allokati lilu.
2. Bħala parti mill-proċess ta’ kompetenza msemmi fil-paragrafu 1, il-verifikatur għandu tal-inqas jiddetermina, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm dan li ġej:
(a)
kriterji ġenerali ta’ kompetenza għall-persunal kollu li jkun qed iwettaq attivitajiet ta’ verifika;
(b)
kriterji speċifiċi ta’ kompetenza għal kull funzjoni tal-verifikatur li jkun qed iwettaq attivitajiet ta’ verifika, b’mod partikolari għall-awditur tal-EU ETS, l-awditur ewlieni tal-EU ETS, ir-riveditur indipendenti u l-espert tekniku;
(c)
metodu sabiex jiġu żgurati l-kompetenza kontinwa u l-evalwazzjoni regolari tal-prestazzjoni tal-persunal kollu li jwettaq attivitajiet ta’ verifika;
(d)
proċess sabiex jiġi żgurat taħriġ kontinwu tal-persunal li jkun qed iwettaq attivitajiet ta’ verifika;
(e)
proċess sabiex jiġi vvalutat jekk l-impenn ta’ verifika jaqax taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni tal-verifikatur, u jekk il-verifikatur għandux il-kompetenza, il-persunal u r-riżorsi sabiex jagħżel il-grupp ta’ verifika u jlesti b’suċċess l-attivitajiet ta’ verifika fil-perjodu ta’ żmien meħtieġ.
Il-kriterji ta’ kompetenza msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom ikunu speċifiċi għal kull kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni li fih dawn il-persuni jkunu qegħdin iwettqu attivitajiet ta’ verifika.
Meta jkun qed jevalwa l-kompetenza tal-persunal skont il-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, il-verifikatur għandu jivvaluta dik il-kompetenza meta mqabbla mal-kriterji ta’ kompetenza msemmija fil-punti (a) u (b);
Il-proċess imsemmi fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu għandu jinkludi wkoll proċess sabiex jiġi vvalutat jekk il-grupp ta’ verifika jkollux il-kompetenzi u l-persuni kollha meħtieġa sabiex iwettaq attivitajiet ta’ verifika għal operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru speċifiku.
Il-verifikatur għandu jiżviluppa kriterji ta’ kompetenza ġenerali u speċifiċi li jkunu konformi mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 36(4) u l-Artikoli 37, 38 u 39.
3. F’intervalli regolari l-verifikatur għandu jimmonitorja l-prestazzjoni tal-persunal kollu li jkun qed iwettaq attivitajiet ta’ verifika għall-finijiet li tiġi kkonfermata l-kompetenza kontinwa ta’ dak il-persunal.
4. F’intervalli regolari l-verifikatur għandu janalizza l-proċess ta’ kompetenza msemmi fil-paragrafu 1 sabiex jiżgura li:
(a)
il-kriterji ta’ kompetenza msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2 jiġu żviluppati skont ir-rekwiżiti ta’ kompetenza skont dan ir-Regolament;
(b)
il-kwistjonijiet kollha li jistgħu jiġu identifikati relatati mal-istabbiliment tal-kriterji ta’ kompetenza ġenerali u speċifiċi skont il-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2 jiġu indirizzati;
(c)
ir-rekwiżiti kollha fil-proċess ta’ kompetenza jiġu aġġornati u miżmuma kif xieraq;
5. Il-verifikatur għandu jkollu sistema sabiex jiddokumenta r-riżultati tal-attivitajiet imwettqa fil-proċess ta’ kompetenza msemmi fil-paragrafu 1.
6. Evalwatur kompetenti biżżejjed għandu jivvaluta l-kompetenza u l-prestazzjoni ta’ awditur tal-EU ETS u awditur ewlieni tal-EU ETS.
Għal dak il-għan, l-evalwatur kompetenti għandu jimmonitorja dawk l-awdituri waqt il-verifika tar-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru fil-post tal-installazzjoni jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru, sabiex jiġi ddeterminat jekk jissodisfawx il-kriterji ta’ kompetenza.
7. Meta membru tal-persunal jonqos milli juri li l-kriterji ta’ kompetenza għal kompitu speċifiku allokat lilu jew lilha jkunu ntlaħqu bis-sħiħ, il-verifikatur għandu jidentifika u jorganizza taħriġ addizzjonali jew esperjenza tax-xogħol sorveljata kif ukoll jimmonitorja lil dak l-individwu sakemm huwa jew hija juru b’sodisfazzjon tal-verifikatur li huwa jew hija jkunu laħqu l-kriterji ta’ kompetenza.
Artikolu 36
Gruppi ta’ verifika
1. Għal kull impenn ta’ verifika partikolari, il-verifikatur għandu jlaqqa’ grupp ta’ verifika li kapaċi jwettaq l-attivitajiet ta’ verifika msemmija fil-Kapitolu II.
2. Il-grupp ta’ verifika għandu jikkonsisti tal-inqas minn awditur ewlieni tal-EU ETS, u, fejn il-konklużjonijiet tal-verifikatur waqt il-verifika msemmija fl-Artikolu 8(1)(e) u l-analiżi strateġika jeħtieġu dan, għadd xieraq ta’ awdituri u esperti tekniċi tal-EU ETS.
3. Għall-analiżi indipendenti tal-attivitajiet ta’ verifika relatati ma’ impenn partikolari ta’ verifika, il-verifikatur għandu jaħtar analizzatur indipendenti li ma għandux jagħmel parti mill-grupp ta’ verifika.
4. Kull membru tal-grupp għandu:
(a)
ikollu fehim ċar tar-rwol tiegħu jew tagħha fil-proċess ta’ verifika;
(b)
ikun kapaċi jikkomunika b’mod effikaċi fl-ilsien meħtieġ sabiex iwettaq il-kompiti speċifiċi tiegħu jew tagħha.
5. Il-grupp ta’ verifika għandu jinkludi tal-inqas persuna bil-kompetenza teknika u l-fehim meħtieġa sabiex tivvaluta l-aspetti tekniċi speċifiċi ta’ monitoraġġ u rapportar relatati mal-attivitajiet imsemmija fl-Anness I li jitwettqu mill-installazzjoni jew operatur ta’ inġenji tal-ajru, u persuna waħda li tkun kapaċi tikkomunika bl-ilsien meħtieġ għall-verifika tar-rapport ta’ operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru fl-Istat Membru fejn il-verifikatur ikun qed iwettaq dik il-verifika.
6. Meta l-grupp ta’ verifika jkun jikkonsisti minn persuna waħda, din il-persuna għandha tissodisfa r-rekwiżiti ta’ kompetenza kollha għall-awditur tal-EU ETS u l-awditur ewlieni tal-EU ETS u tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 4 u 5.
Artikolu 37
Rekwiżiti ta’ kompetenza għall-awdituri tal-EU ETS u l-awdituri ewlenin tal-EU ETS
1. Awditur tal-EU ETS għandu jkollu l-kompetenza li jwettaq il-verifika. Għal dan il-għan, l-awditur tal-EU ETS għandu jkollu tal-inqas:
(a)
għarfien tad-Direttiva 2003/87/KE, ir-Regolament (UE) Nru 601/2012, dan ir-Regolament, l-istandards rilevanti, u leġiżlazzjoni oħra rilevanti, linji gwida applikabbli, kif ukoll linji gwida u leġiżlazzjoni oħra rilevanti maħruġa mill-Istat Membru li fih il-verifikatur ikun qed iwettaq verifika;
(b)
għarfien u esperjenza tal-awditjar tad-dejta u l-informazzjoni, inkluż:
(i)
il-metodoloġiji tal-awditjar tad-dejta u l-informazzjoni, inkluż l-applikazzjoni tal-livell ta’ materjalità u l-valutazzjoni tal-materjalità tad-dikjarazzjonijiet skorretti;
(ii)
l-analiżi tar-riskji inerenti u r-riskji ta’ kontroll;
(iii)
tekniki ta’ kampjunar relatati mal-kampjunar tad-dejta u l-verifika tal-attivitajiet ta’ kontroll;
(iv)
il-valutazzjoni tas-sistemi tad-dejta u tal-informazzjoni, is-sistemi tal-IT, l-attivitajiet ta’ fluss tad-dejta, l-attivitajiet ta’ kontroll, is-sistemi ta’ kontroll u proċeduri għal attivitajiet ta’ kontroll.
(c)
il-ħila li jwettaq l-attivitajiet relatati mal-verifika tar-rapport tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru kif meħtieġ mill-Kapitolu II;
(d)
għarfien ta’ u esperjenza fl-aspetti speċifiċi għas-settur tal-monitoraġġ u r-rapportar tekniku li jkunu rilevanti għall-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fl-Anness I li fihom l-awditur tal-EU ETS ikun qed iwettaq verifika.
2. Awditur ewlieni tal-EU ETS għandu jilħaq ir-rekwiżiti ta’ kompetenza għal awditur tal-EU ETS u għandu jkun wera kompetenza fit-tmexxija ta’ grupp ta’ verifika u li jkun responsabbli għat-twettiq tal-attivitajiet ta’ verifika skont dan ir-Regolament.
Artikolu 38
Rekwiżiti ta’ kompetenza għal analizzaturi indipendenti
1. L-analizzatur indipendenti għandu jkollu l-awtorità xierqa li janalizza l-abbozz tar-rapport ta’ verifika u d-dokumentazzjoni tal-verifika interna skont l-Artikolu 25.
2. L-analizzatur indipendenti għandu jissodisfa r-rekwiżiti ta’ kompetenza tal-awditur ewlieni tal-EU ETS imsemmija fl-Artikolu 37(2).
3. L-analizzatur indipendenti għandu jkollu l-kompetenza meħtieġa sabiex janalizza l-informazzjoni pprovduta sabiex jikkonferma l-kompletezza u l-integrità tal-informazzjoni, sabiex jisfida l-informazzjoni nieqsa jew kontradittorja kif ukoll jivverifika t-traċċi tad-dejta għall-finijiet li jivverifika jekk id-dokumentazzjoni tal-verifika interna hijiex kompluta u tipprovdix informazzjoni biżżejjed sabiex tappoġġa l-abbozz tar-rapport ta’ verifika.
Artikolu 39
Użu tal-esperti tekniċi
1. Meta jkun qed iwettaq l-attivitajiet ta’ verifika, verifikatur jista’ juża esperti tekniċi biex jipprovdi għarfien dettaljat u għarfien espert dwar suġġett speċifiku meħtieġa biex jappoġġaw lill-awditur tal-EU ETS u lill-awditur ewlieni tal-EU ETS fit-twettiq tal-attivitajiet ta’ verifika tagħhom.
2. Fejn l-analizzatur indipendenti ma jkollux il-kompetenza li jivvaluta kwistjoni partikolari fil-proċess tal-analiżi, il-verifikatur għandu jitlob l-appoġġ ta’ espert tekniku.
3. L-espert tekniku għandu jkollu l-kompetenza u l-ħiliet meħtieġa sabiex jappoġġa lill-awditur tal-EU ETS u lill-awditur ewlieni tal-EU ETS, jew l-analizzatur indipendenti, fejn ikun meħtieġ, b’mod effikaċi dwar is-suġġett li għalih l-għarfien u l-kompetenza tiegħu jew tagħha jkunu meħtieġa. Minbarra dan l-espert tekniku għandu jkollu fehim biżżejjed tal-kwistjonijiet meħtieġa skont il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 37(1).
4. L-espert tekniku għandu jwettaq kompiti speċifiċi taħt id-direzzjoni u r-responsabbiltà sħiħa tal-awditur ewlieni tal-EU ETS tal-grupp ta’ verifika li fih ikun qed jopera l-espert tekniku jew tar-riveditur indipendenti.
Artikolu 40
Proċeduri għall-attivitajiet ta’ verifika
1. Verifikatur għandu jistabbilixxi, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm proċedura waħda jew aktar għall-attivitajiet ta’ verifika kif deskritt fil-Kapitolu II, u l-proċeduri u l-proċessi meħtieġa mill-Anness II. Meta jistabbilixxi u jimplimenta dawk il-proċeduri u l-proċessi, il-verifikatur għandu jwettaq l-attivitajiet skont l-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
2. Verifikatur għandu jiddisinja, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm sistema ta’ ġestjoni tal-kwalità sabiex jiżgura żvilupp, implimentazzjoni, titjib u analiżi konsistenti tal-proċeduri u l-proċessi msemmija fil-paragrafu 1 skont l-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
Artikolu 41
Reġistri u komunikazzjoni
1. Verifikatur għandu jżomm reġistri, inkluż reġistri dwar il-kompetenza u l-imparzjalità tal-persunal, sabiex juri konformità ma’ dan ir-Regolament.
2. Il-verifikatur għandu fuq bażi regolari jagħmel informazzjoni disponibbli lill-operatur u lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru u partijiet oħra rilevanti skont l-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
3. Verifikatur għandu jissalvagwardja l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni miksuba waqt il-verifika skont l-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
Artikolu 42
Imparzjalità u indipendenza
1. Verifikatur għandu jkun indipendenti minn operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru u għandu jkun imparzjali fit-twettiq tal-attivitajiet ta’ verifika tiegħu.
Għal dak il-għan, il-verifikatur u kwalunkwe parti tal-istess entità legali ma għandux ikun operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-proprjetarju ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru jew ikun il-proprjetà tagħhom u l-verifikatur lanqas ma għandu jkollu relazzjonijiet mal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru li jkunu jistgħu jaffettwaw l-indipendenza u l-imparzjalità tiegħu Il-verifikatur għandu jkun ukoll indipendenti minn korpi li jkunu qegħdin jinnegozjaw kwoti ta’ emissjonijiet taħt l-iskema għan-negozjar ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra stabbilita skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/87/KE.
2. Verifikatur għandu jkun organizzat b’tali mod li jissalvagwardja l-oġġettività, l-indipendenza u l-imparzjalità tiegħu. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti rilevanti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
3. Verifikatur ma għandux iwettaq attivitajiet ta’ verifika għal operatur jew operatur ta’ inġenji tal-ajru li joħolqu riskju inaċċettabbli għall-imparzjalità tal-verifikatur jew li joħolqu konfiltt ta’ interessi għall-verifikatur. Il-verifikatur ma għandux juża membri tal-persunal jew persuni kuntrattati fil-verifika tar-rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru li tinvolvi kunflitt ta’ interess efffettiv jew potenzjali. Il-verifikatur għandu jiżgura wkoll li l-attivitajiet tal-persunal jew tal-organizzazzjonijiet ma jafettwawx il-kunfidenzjalità, l-oġġettività, l-indipendenza u l-imparzjalità tal-verifika.
Għandu jiġi kkunsidrat li jkun irriżulta riskju inaċċettabbli jew konflitt ta’ interessi msemmija fl-ewwel sentenza tal-ewwel subparagrafu fi kwalunkwe mill-każijiet li ġejjin, fost l-oħrajn:
(a)
fejn verifikatur jew kwalunkwe parti mill-istess entità legali jipprovdu servizzi ta’ konsulenza għall-iżvilupp ta’ parti tal-proċess ta’ monitoraġġ u rapportar li hija deskritta fil-pjan ta’ monitoraġġ approvat mill-awtorità kompetenti, inkluż l-iżvilupp tal-metodoloġija ta’ monitoraġġ, it-tħejjija tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru u t-tħejjija tal-pjan ta’ monitoraġġ;
(b)
fejn verifikatur jew kwalunkwe parti tal-istess entità legali jipprovdu assistenza teknika għall-iżvilupp jew iż-żamma tas-sistema implimentata għall-monitoraġġ u r-rapportar tad-dejta tal-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri.
4. Għandu jiġi kkunsidrat li jkun irriżulta konflitt ta’ interessi għall-verifikatur fir-relazzjonijiet bejnu u operatur jew operatur ta’ inġenju tal-ajru fi kwalunkwe wieħed mill-każijiet li ġejjin, fost l-oħrajn:
(a)
fejn ir-relazzjoni bejn il-verifikatur u l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru tkun ibbażata fuq sjieda komuni, governanza komuni, ġestjoni jew persunal komuni, riżorsi kondiviżi, finanzi komuni u kuntratti jew kummerċjalizzazzjoni komuni;
(b)
fejn l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru jkun irċieva konsulenza msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 3 jew assistenza teknika msemmija fil-punt (b) ta’ dak il-paragrafu minn korp ta’ konsulenza, korp tal-assistenza teknika jew organizzazzjoni oħra li jkollha relazzjonijiet mal-verifikaturi u tkun qiegħda thedded l-imparzjalità tal-verifikatur.
Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-imparzjalità tal-verifikatur għandha tiġi kkunsidrata kompromessa jekk ir-relazzjonijiet bejn il-verifikatur u l-korp ta’ konsulenza, il-korp tal-assistenza teknika jew l-organizzazzjoni l-oħra jkunu bbażati fuq sjieda komuni, governanza komuni, ġestjoni jew persunal komuni, riżorsi kondiviżi, finanzi komuni, kuntratti jew kummerċjalizzazzjoni komuni u ħlas komuni tal-inkarigi tal-bejgħ jew tħajjir ieħor għar-referenza ta’ klijenti ġodda.
5. Verifikatur ma għandux jesternalizza l-analiżi indipendenti jew il-ħruġ tar-rapport ta’ verifika. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regoalment, meta jkun qed jesternalizza attivitajiet oħra ta’ verifika, il-verifikatur għandu jilħaq ir-rekwiżiti rilevanti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
Madankollu, l-ikkuntrattar ta’ individwi sabiex iwettqu attivitajiet ta’ verifika ma għandux jikkostitwixxi esternalizzazzjoni għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu fejn il-verifikatur, meta jkun qed jikkuntratta lil dawk il-persuni, jilħaq ir-rekwiżiti rilevanti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
6. Verifikatur għandu jistabbilixxi, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm proċess sabiex jiżgura l-imparzjalità u l-indipendenza kontinwi tal-verifikatur, partijiet tal-istess entità legali bħall-verifikatur, organizzazzjonijiet oħra msemmija fil-paragrafu 4, u tal-persunal u tal-persuni kollha kkuntrattati involuti fil-verifika. Dak il-proċess għandu jinkludi mekkaniżmu għas-salvagwardja tal-imparzjalità u l-indipendenza tal-verifikatur u għandu jilħaq ir-rekwiżiti rilevanti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness II.
KAPITOLU IV
AKKREDITAZZJONI
Artikolu 43
Akkreditazzjoni
Verifikatur li jkun qed joħroġ rapport ta’ verifika lill-operatur jew lill-operatur ta’ inġenji tal-ajru għandu jiġi akkreditat għall-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fl-Anness I li għalih il-verifikatur ikun qed iwettaq verifika tar-rapport ta’ operatur jew ta’ operatur ta’ inġenji tal-ajru.
Artikolu 44
Għanijiet tal-akkreditazzjoni
Waqt il-proċess tal-akkreditazzjoni u l-monitoraġġ tal-verifikaturi akkreditati, kull korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jivvaluta jekk il-verifikatur u l-persunal tiegħu li jkunu qegħdin iwettqu attivitajiet ta’ verifika:
(a)
għandhomx il-kompetenza li jwettqu l-verifika tar-rapporti tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru skont dan ir-Regolament;
(b)
humiex qegħdin iwettqu l-verifika tar-rapporti tal-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru skont dan ir-Regolament;
(c)
jissodisfawx ir-rekwiżiti msemmija fil-Kapitolu III.
Artikolu 45
Talba għal akkreditazzjoni
1. Kwalunkwe persuna legali jew entità legali oħra tista’ titlob akkreditazzjoni skont l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 u d-dispożizzjonijiet ta’ dan il-Kapitolu.
It-talba għandha tinkludi l-informazzjoni mitluba abbażi tal-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
2. Minbarra l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, applikant għandu wkoll, qabel il-bidu tal-valutazzjoni skont l-Artikolu 44, jagħmel disponibbli lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali dan li ġej:
(a)
l-informazzjoni kollha mitluba mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni;
(b)
il-proċeduri u l-informazzjoni li jikkonċernaw il-proċessi msemmija fl-Artikolu 40(1) u l-informazzjoni dwar is-sistema tal-ġestjoni tal-kwalità msemmija fl-Artikolu 40(2);
(c)
il-kriterji ta’ kompetenza msemmija fl-Artikolu 35(2)(a) u (b), ir-riżultati tal-proċess ta’ kompetenza msemmi fl-Artikolu 35 kif ukoll dokumentazzjoni rilevanti oħra dwar il-kompetenza tal-persunal kollu involut fl-attivitajiet ta’ verifika;
(d)
informazzjoni dwar il-proċess sabiex jiġu żgurati imparzjalità u indipendenza kontinwi msemmija fl-Artikolu 42(6), inkluż ir-reġistri rilevanti dwar l-imparzjalità u l-indipendenza tal-applikant u l-persunal tiegħu;
(e)
informazzjoni dwar l-esperti tekniċi u l-persunal ewlieni involut fil-verifika tar-rapporti tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru;
(f)
is-sistema u l-proċess sabiex tiġi żgurata dokumentazzjoni tal-verifika interna;
(g)
reġistri oħra rilevanti msemmija fl-Artikolu 41(1).
Artikolu 46
Preparazzjoni għall-valutazzjoni
1. Meta jkun qed jipprepara l-valutazzjoni msemmija fl-Artikolu 44, kull korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jikkunsidra l-kumplessità tal-kamp ta’ applikazzjoni li għalih l-applikant jitlob akkreditazzjoni kif ukoll il-kumplessità tas-sistema ta’ ġestjoni ta’ kwalità msemmija fl-Artikolu 40(2), il-proċeduri u l-informazzjoni dwar il-proċessi msemmija fl-Artikolu 40(1) u ż-żoni ġeografiċi li fihom l-applikant ikun qed iwettaq jew ikun qed jippjana li jwettaq verifika.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jilħaq ir-rekwiżiti minimi stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Artikolu 47
Valutazzjoni
1. Il-grupp ta’ valutazzjoni msemmi fl-Artikolu 57 għandu jwettaq tal-inqas l-attivitajiet li ġejjin għall-finijiet li jwettaq il-valutazzjoni msemmija fl-Artikolu 44:
(a)
analiżi tad-dokumenti u r-reġistri kollha rilevanti msemmija fl-Artikolu 45;
(b)
żjara tal-post tal-applikant sabiex janalizza kampjun rappreżentattiv tad-dokumentazzjoni tal-verifika interna u jivvaluta l-implimentazzjoni tas-sistema tal-ġestjoni tal-kwalità tal-verifikatur u l-proċeduri jew il-proċessi msemmija fl-Artikolu 40;
(c)
xhud ta’ parti rappreżentattiva tal-kamp ta’ applikazzjoni mitlub għall-akkreditazzjoni u l-prestazzjoni u l-kompetenza ta’ għadd rappreżentattiv tal-persunal tal-applikant involut fil-verifika tar-rapport tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru sabiex jiġi żgurat li l-persunal ikun qed jopera skont dan ir-Regolament.
Meta jkun qed iwettaq dawk l-attivitajiet, il-grupp tal-valutazzjoni għandu jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
2. Il-grupp ta’ valutazzjoni għandu jirrapporta s-sejbiet u n-nonkonformitajiet lill-applikant skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III u għandu jitlob lill-applikant sabiex iwieġeb dwar is-sejbiet u n-nonkonformitajiet irrapportati skont dawk id-dispożizzjonijiet.
3. Applikant għandu jieħu azzjoni korrettiva sabiex jindirizza kwalunkwe nonkonformitajiet irrapportati skont il-paragrafu 2 u jindika fit-tweġiba tiegħu għas-sejbiet u n-nonkonformitajiet tal-grupp ta’ valutazzjoni liema azzjonijiet jittieħdu jew ikun ippjanat li se jittieħdu fi żmien stabbilit mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni sabiex tiġi solvuta kwalunkwe nonkonformità identifikata.
4. Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu janalizza t-tweġibiet tal-applikant għas-sejbiet u n-nonkonformitajiet sottomessi skont il-paragrafu 3.
Meta l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jsib li t-tweġiba tal-applikant ma tkunx suffiċjenti jew inefffettiva, għandu jitlob iżjed informazzjoni jew azzjoni mill-applikant. Barra dan, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jista’ jitlob ukoll evidenza tal-implimentazzjoni effettiva tal-azzjonijiet meħuda jew iwettaq valutazzjoni ta’ segwitu sabiex jivvaluta l-implimentazzjoni effettiva tal-azzjonijiet korrettivi.
Artikolu 48
Deċiżjoni dwar l-akkreditazzjoni u ċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jikkunsidra r-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III meta jkun qed iħejji u jieħu d-deċiżjoni dwar l-għoti, l-estensjoni jew it-tiġdid tal-akkreditazzjoni ta’ applikant.
2. Meta l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun iddeċieda li jagħti, jestendi jew iġedded l-akkreditazzjoni ta’ applikant, huwa għandu joħroġ ċertifikat ta’ akkreditazzjoni għal dak l-effett.
Iċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni għandu tal-inqas jinkludi l-informazzjoni meħtieġa dwar il-bażi tal-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Iċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni għandu jkun validu għal perjodu li ma jaqbiżx il-ħames snin wara d-data li fiha l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun ħareġ dak iċ-ċertifikat.
Artikolu 49
Sorveljanza
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jwettaq sorveljanza annwali ta’ kull verifikatur li jkun inħariġlu ċertifikat tal-akkreditazzjoni.
Is-sorveljanza għandha tal-inqas tkun magħmula minn:
(a)
żjara fuq il-post tal-verifikatur bl-għan li jitwettqu l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 47(1)(b);
(b)
xhud tal-prestazzjoni u l-kompetenza ta’ għadd rappreżentattiv tal-persunal tal-verifikatur skont l-Artikolu 47(1)(c).
2. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jwettaq l-ewwel sorveljanza ta’ verifikatur skont il-paragrafu 1 mhux iktar tard minn 12-il xahar wara d-data li fiha ċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni jkun inħareġ lill-verifikatur.
3. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jħejji l-pjan tiegħu għas-sorveljanza ta’ kull verifikatur b’mod li jippermetti l-valutazzjoni tal-kampjuni rappreżentattivi tal-kamp tal-akkreditazzjoni, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
4. Abbażi tar-riżultati tas-sorveljanza msemmija fil-paragrafu 1, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jiddeċiedi jekk jikkonfermax jew le l-kontinwazzjoni tal-akkreditazzjoni.
5. Meta verifikatur iwettaq verifika fi Stat Membru ieħor, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita l-verifikatur jista’ jitlob lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali tal-Istat Membru fejn titwettaq il-verifika sabiex iwettaq attivitajiet ta’ sorveljanza f’ismu u taħt ir-responsabbiltà tiegħu.
Artikolu 50
Rivalutazzjoni
1. Qabel l-iskadenza taċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jwettaq rivalutazzjoni tal-verifikatur li jkun inħariġlu ċertifikat tal-akkreditazzjoni mill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali, sabiex jiddetermina jekk il-validità ta’ dak iċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni tkunx tista’ tiġi estiża.
2. Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jipprepara l-pjan tiegħu għar-rivalutazzjoni ta’ kull verifikatur b’mod li kampjuni rappreżentattivi tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni jkunu jistgħu jiġu vvalutati. Waqt l-ippjanar u t-twettiq tas-sorveljanza, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Artikolu 51
Valutazzjoni straordinarja
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jista’ jwettaq valutazzjoni straordinarja tal-verifikatur fi kwalunkwe żmien sabiex jiżgura li l-verifikatur ikun qed jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament.
2. Għall-finijiet li l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun jista’ jevalwa l-ħtieġa għal valutazzjoni straordinarja, il-verifikatur għandu jgħarraf lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali minnufih bi kwalunkwe tibdil sinifikanti rilevanti għall-akkreditazzjoni tiegħu dwar kwalunkwe aspett tal-istat jew l-operat tiegħu. It-tibdil sinifikanti għandu jinkludi dak it-tibdil imsemmi fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III. It-tibdil sinifikanti għandu jinkludi dak it-tibdil imsemmi fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Artikolu 52
Estensjoni tal-kamp ta’ applikazzjoni
Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu, bħala tweġiba għal applikazzjoni minn verifikatur għal estensjoni tal-kamp ta’ apllikazzjoni ta’ akkreditazzjoni mogħtija, iwettaq l-attivitajiet meħtieġa sabiex jiddetermina jekk il-verifikatur jilħaqx jew le ir-rekwiżiti tal-Artikolu 44 għall-estensjoni mitluba tal-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din l-akkreditazzjoni.
Artikolu 53
Miżuri amministrattivi
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jista’ jissospendi, jirtira jew inaqqas akkreditazzjoni ta’ verifikatur fejn il-verifikatur ma jilħaqx ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament.
Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jissospendi, jirtira jew inaqqas akkreditazzjoni ta’ verifikatur fejn il-verifikatur jitlob dan.
Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jistabbilixxi, jiddokumenta, jimplimenta u jżomm proċedura għas-sospensjoni tal-akkreditazzjoni, l-irtirar tal-akkreditazzjoni u t-tnaqqis tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni.
2. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jissospendi akkreditazzjoni, jew jirrestrinġi l-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni fi kwalunkwe mill-każijiet li ġejjin:
(a)
il-verifikatur ikun wettaq ksur serju tar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-verifikatur ikun naqas b’mod persistenti u ripetut li jilħaq ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament;
(c)
il-verifikatur ikun kiser termini u kundizzjonijiet speċifiċi oħra tal-korp tal-akreditazzjoni nazzjonali.
3. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jirtira l-akkreditazzjoni fejn:
(a)
il-verifikatur ikun naqas milli jirrimedja r-raġunijiet għal deċiżjoni ta’ sospensjoni taċ-ċertifikat tal-akkreditazzjoni;
(b)
membru tal-ġestjoni superjuri tal-verifikatur ikun instab ħati ta’ frodi;
(c)
il-verifikatur ikun ipprovda intenzjonalment informazzjoni falsa.
4. Id-deċiżjoni ta’ korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jissospendi, jirtira jew inaqqas l-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni skont il-paragrafi 2 u 3 tista’ tiġi soġġetta għal appell.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu proċeduri għar-riżoluzzjoni ta’ dawk l-appelli.
5. Id-deċiżjoni ta’ korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jissospendi, jirtira jew inaqqas il-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni għandu jkollha effett immedjat wara n-notifika tagħha lill-verifikatur.
Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jtemm is-sospensjoni ta’ ċertifikat ta’ akkreditazzjoni fejn ikun irċieva informazzjoni sodisfaċenti u jkun fiduċjuż li l-verifikatur jilħaq ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU V
REKWIŻITI LI JIKKONĊERNAW IL-KORPI TAL-AKKREDITAZZJONI GĦALL-AKKREDITAZZJONI TAL-VERIFIKATURI ETS
Artikolu 54
Korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni
1. Il-kompiti relatati mal-akkreditazzjoni skont dan ir-Regolament għandhom jitwettqu minn korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali maħtura skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
2. Meta Stat Membru jiddeċiedi li jippermetti ċ-ċertifikazzjoni ta’ verifikaturi li jkunu persuni naturali, skont dan ir-Regolament, il-kompiti relatati maċ-ċertifikazzjoni ta’ dawk il-verifikaturi għandhom jiġu fdati lil awtorità nazzjonali minbarra l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali maħtur skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
3. Fejn Stat Membru jiddeċiedi li juża l-opzjoni stabbilita fil-paragrafu 2, huwa għandu jiżgura li l-awtorità nazzjonali kkonċernata tilħaq ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament, inklużi dawk stabbiliti fl-Artikolu 70, u tipprovdi l-evidenza dokumentarja meħtieġa skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
4. Korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jkun membru tal-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 ta’ dak ir-Regolament.
5. Korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jiġi fdat bl-operat ta’ akkreditazzjoni bħala attività ta’ awtorità pubblika u jingħata rikonoxximent formali mill-Istat Membru, fejn l-akkreditazzjoni ma tiġix operata direttament mill-awtoritajiet pubbliċi.
6. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jwettaq il-funzjonijiet tiegħu skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Artikolu 55
Akkreditazzjoni transkonfinali
Meta Stat Membru jikkunsidra li l-ħatra ta’ korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jew l-għoti ta’ servizzi tal-akkreditazzjoni kif mifhum fl-Artikolu 15 tad-Direttiva 2003/87/KE ma jagħmlux sens mill-aspett ekonomiku jew ma jkunux sostenibbli, dak l-Istat Membru għandu jitħalla jirrikorri għand il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ta’ Stat Membru ieħor.
L-Istat Membru kkonċernat għandu jgħarraf lill-Kummissjoni u l-Istati Membri l-oħra.
Artikolu 56
Indipendenza u imparzjalità
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jiġi organizzat b’mod li jiggarantixxi l-indipendenza sħiħa tiegħu mill-verifikaturi li jivvaluta u l-imparzjalità tiegħu fit-twettiq tal-attivitajiet ta’ akkreditazzjoni tiegħu.
2. Għal dan il-għan, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ma għandu joffri jew jipprovdi l-ebda attività jew servizz li jipprovdi verifikatur, u lanqas ma għandu jipprovdi servizzi ta’ konsulenza, ikun il-proprjetarju ta’ ishma f’verifikatur jew ikollu interess finanzjarju jew maniġerjali f’verifikatur.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 54(2), l-istruttura, ir-responsabbiltajiet u l-kompiti tal-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandhom ikunu distinti b’mod ċar minn dawk tal-awtorità kompetenti u minn dawk ta’ awtoritajiet nazzjonali oħra.
4. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jieħu d-deċiżjonijiet finali kollha dwar l-akkreditazzjoni tal-verifikaturi.
Madankollu, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jista’ jissottokuntratta ċerti attivitajiet, soġġetti għar-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat imsemmi fl-Anness III.
Artikolu 57
Grupp ta’ valutazzjoni
1. Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jaħtar grupp ta’ valutazzjoni għal kull valutazzjoni partikolari.
2. Il-grupp ta’ valutazzjoni għandu jikkonsisti minn assessur ewlieni u, fejn ikun meħtieġ, għadd xieraq ta’ assessuri jew esperti tekniċi għal kamp ta’ applikazzjoni speċifiku ta’ akkreditazzjoni.
Il-grupp ta’ valutazzjoni għandu jinkludi tal-inqas persuna waħda bl-għarfien tal-monitoraġġ u r-rapportar tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra skont ir-Regolament (UE) Nru 601/2012 li jkunu rilevanti għall-kamp tal-akkreditazzjoni u l-kompetenza u l-fehim meħtieġa għall-valutazzjoni tal-attivitajiet ta’ verifika fl-installazzjoni jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru għal dak il-kamp ta’ applikazzjoni, u mill-inqas persuna waħda bl-għarfien tal-leġiżlazzjoni u l-gwida nazzjonali rilevanti.
Artikolu 58
Rekwiżiti ta’ kompetenza għall-assessuri
1. Assessur għandu jkollu l-kompetenza li jwettaq attivitajiet meħtieġa mill-Kapitolu IV meta jkun qed jivvaluta l-verifikatur. Għal dak il-għan, l-assessur għandu:
(a)
jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti fl-istandard armonizzat skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 imsemmi fl-Anness III;
(b)
jkollu għarfien tad-Direttiva 2003/87/KE, ir-Regolament (UE) Nru 601/2012, dan ir-Regolament, l-istandards rilevanti, u leġiżlazzjoni rilevanti oħra kif ukoll linji gwida applikabbli;
(c)
ikollu għarfien tal-awditjar tad-dejta u l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 37(1)(b) ta’ dan ir-Regolament miksub permezz ta’ taħriġ jew aċċess għal persuna li jkollha għarfien u esperjenza ta’ dejta u informazzjoni bħal dawn.
2. Assessur ewlieni għandu jissodisfa r-rekwiżiti ta’ kompetenza msemmija fil-paragrafu 1, ikun wera kompetenza sabiex imexxi grupp ta’ valutazzjoni u jkun responsabbli għat-twettiq ta’ valutazzjoni skont dan ir-Regolament.
3. L-analizzaturi interni u l-persuni li jkunu qegħdin jieħdu d-deċiżjonijiet dwar l-għoti, l-estensjoni jew it-tiġdid ta’ akkreditazzjoni, minbarra r-rekwiżiti ta’ kompetenza li jinsabu fil-paragrafu 1, għandu jkollhom għarfien u esperjenza biżżejjed sabiex jevalwaw l-akkreditazzjoni.
Artikolu 59
Esperti tekniċi
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jista’ jinkludi esperti tekniċi fil-grupp ta’ valutazzjoni sabiex jipprovdi għarfien dettaljat u għarfien espert dwar suġġett speċifiku meħtieġ sabiex jappoġġa l-assessur ewlieni jew l-assessur fit-twettiq ta’ attivitajiet ta’ valutazzjoni.
2. Espert tekniku għandu jkollu l-kompetenza meħtieġa sabiex jappoġġja lill-assessur ewlieni u lill-assessur b’mod effikaċi dwar is-suġġett li għalih jintalbu l-għarfien u l-kompetenza tiegħu jew tagħha. Barra dan, l-espert tekniku għandu:
(a)
jkollu għarfien tad-Direttiva 2003/87/KE, ir-Regolament (UE) Nru 601/2012, dan ir-Regolament, l-istandards rilevanti, u leġiżlazzjoni rilevanti oħra kif ukoll linji gwida applikabbli;
(b)
ikollu fehim biżżejjed tal-attivitajiet ta’ verifika.
3. Espert tekniku għandu jwettaq kompiti speċifiċi taħt id-direzzjoni u r-responsabbiltà sħiħa tal-assessur ewlieni tal-grupp ta’ valutazzjoni kkonċernat.
Artikolu 60
Proċeduri
Il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
Artikolu 61
Ilmenti
Fejn il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun irċieva ilment dwar il-verifikatur mill-awtorità kompetenti, l-operatur jew l-operatur ta’ inġenji tal-ajru, jew partijiet interessati oħra, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu, fi żmien raġonevoli:
(a)
jiddeċiedi dwar il-validità tal-ilment;
(b)
jiżgura li l-verifikatur ikkonċernat jingħata l-opportunità li jissottometti l-osservazzjonijiet tiegħu;
(c)
jieħu azzjonijiet xierqa biex jindirizza l-ilmenti;
(d)
jiddokumenta l-ilment u l-azzjoni meħuda; u
(e)
iwieġeb għall-ilment.
Artikolu 62
Reġistri u dokumentazzjoni
Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jżomm reġistri dwar kull persuna involuta fil-proċess tal-akkreditazzjoni. Dawk ir-reġistri għandhom jinkludu reġistri relatati ma’ kwalifiki, taħriġ, esperjenza, imparzjalità u kompetenza rilevanti meħtieġa sabiex tintwera konformità ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 63
Aċċess għall-informazzjoni u l-kunfidenzjalità
1. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu, fuq bażi regolari, jagħmel disponibbli għall-pubbliku u jaġġorna l-informazzjoni miksuba fil-proċess tal-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tiegħu.
2. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu, skont il-punt 4 tal-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008, jagħmel arranġamenti adegwati għas-salvagwardja, kif xieraq, tal-kunfidenzjalità tal-informazzjoni miksuba.
Artikolu 64
Evalwazzjoni minn pari
1. Il-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandhom jissottomettu lilhom infushom għal evalwazzjoni minn pari.
L-evalwazzjoni minn pari għandha tiġi organizzata mill-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
2. Il-korp imsemmi taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jimplimenta kriterji xierqa ta’ evalwazzjoni minn pari u proċess ta’ evalwazzjoni minn pari effikaċi u indipendenti sabiex jiġi vvalutat jekk:
(a)
il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun soġġett għal evalwazzjoni minn pari, ikunx wettaq l-attivitajiet ta’ akkreditazzjoni skont il-Kapitolu IV;
(b)
il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun soġġett għal evalwazzjoni minn pari jkunx issodisfa r-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Il-kriterji għandhom jinkludu rekwiżiti ta’ kompetenza għal evalwaturi u gruppi ta’ evalwazzjoni minn pari li jkunu speċifiċi għall-iskema għan-negozjar ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra stabbilita bid-Direttiva 2003/87/KE.
3. Il-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jippubblika u jikkomunika r-riżultat tal-evalwazzjoni minn pari ta’ korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet nazzjonali responsabbli għall-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali fl-Istati Membri, u l-awtorità kompetenti tal-Istati Membri jew il-punt fokali msemmi fl-Artikolu 69(2).
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, fejn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun issupera evalwazzjoni minn pari organizzata mill-korp rikonoxxut skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jiġi eżentat milli jiġi sottopost għal evalwazzjoni minn pari ġdida wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament jekk ikun jista’ juri konformità ma’ dan ir-Regolament.
Għal dak il-għan, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali kkonċernat għandu jissottometti talba u d-dokumentazzjoni meħtieġa lill-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
Il-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jiddeċiedi jekk il-kundizzjonijiet għall-għotja ta’ eżenzjoni jkunux intlaħqu.
L-eżenzjoni għandha tapplika għal perjodu li ma jaqbiżx it-tliet snin mid-data tan-notifika tad-deċiżjoni lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali.
5. L-awtorità nazzjonali fdata, skont l-Artikolu 54(2), bil-kompiti relatati maċ-ċertifikazzjoni tal-verifikaturi li huma persuni naturali, skont dan ir-Regolament għandha tilħaq livell ta’ kredibbiltà ekwivalenti għal dak tal-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkunu ssuperaw evalwazzjoni minn pari.
Għal dak il-għan, l-Istat Membru kkonċernat għandu, immedjatament wara d-deċiżjonijiet tiegħu li jawtorizzaw lill-awtorità nazzjonali li twettaq ċertifikazzjoni, jipprovdi lill-Kummissjoni u l-Istati Membri l-oħra bl-evidenza dokumentarja rilevanti kollha. L-ebda awtorità nazzjonali ma għandha tiċċertifika verifikaturi għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament qabel ma l-Istat Membru kkonċernat jipprovdi dik l-evidenza dokumentarja.
L-Istat Membru kkonċernat għandu janalizza b’mod perjodiku l-funzjonament tal-awtorità nazzjonali bl-għan li jiżgura li tkompli tilħaq il-livell imsemmi qabel ta’ kredibbiltà u jgħarraf lill-Kummissjoni b’dan.
Artikolu 65
Azzjoni korrettiva
1. L-Istati Membri għandhom jimmonitorjaw il-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali tagħhom f’intervalli regolari sabiex jiżguraw li jilħqu r-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament fuq bażi kontinwa, b’kunsiderazzjoni tar-riżultati tal-evalwazzjoni minn pari mwettqa skont l-Artikolu 64.
2. Fejn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ma jilħaqx ir-rekwiżiti jew jonqos milli jilħaq l-obbligi tiegħu, kif stabbilit f’dan ir-Regolament, l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu azzjoni korrettiva xierqa jew għandu jiżgura li azzjoni korrettiva bħal din tittieħed, u jgħarraf lill-Kummissjoni b’dan.
Artikolu 66
Rikonoxximent reċiproku tal-verifikaturi
1. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-ekwivalenza tas-servizzi mogħtija minn dawk il-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkunu ssuperaw evalwazzjoni minn pari. L-Istati Membri għandhom jaċċettaw iċ-ċertifikati tal-akkreditazzjoni tal-verifikaturi akkreditati minn dawk il-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali u jirrispettaw id-dritt tal-verifikaturi li jwettqu verifiki għall-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni tagħhom.
2. Fejn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ma jkunx ġie sottopost għall-proċess komplut tal-evalwazzjoni minn pari qabel il-31 ta’ Diċembru 2014, l-Istati Membri għandhom jaċċettaw iċ-ċertifikati tal-akkreditazzjoni tal-verifikaturi akkreditati minn dak il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali bil-kundizzjoni li l-korp rikonoxxut skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 765/2008 jkun beda evalwazzjoni minn pari għal dak il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali u ma jkun identifika l-ebda nonkonformità tal-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ma’ dan ir-Regolament.
3. Fejn iċ-ċertifikazzjoni tal-verifikaturi titwettaq minn awtorità nazzjonali msemmija fl-Artikolu 54(2), l-Istati Membri għandhom jaċċettaw iċ-ċertifikat maħruġ minn awtorità bħal din u jirrispettaw id-dritt ta’ verifikaturi ċċertifikati li jwettqu verifiki għall-kamp tal-applikazzjoni taċ-ċertifikazzjoni tagħhom.
Artikolu 67
Monitoraġġ tas-servizzi mogħtija
Fejn Stat Membru jkun stabbilixxa, waqt spezzjoni mwettqa skont l-Artikolu 31(4) tad-Direttiva 2006/123/KE, li verifikatur ma jkunx qed jikkonforma ma’ dan ir-Regolament, l-awtorità kompetenti jew il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali ta’ dak l-Istat Membru għandu jgħarraf lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita l-verifikatur.
Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita l-verifikatur għandu jikkunsidra l-komunikazzjoni ta’ dik l-informazzjoni bħala lment kif mifhum fl-Artikolu 61 ta’ dan ir-Regolament u għandu jieħu azzjoni xierqa u jwieġeb lill-awtorità kompetenti jew il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 72(2) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 68
Skambju ta’ dejta elettronika u użu ta’ sistemi awtomati
1. L-Istati Membri jistgħu jesiġu li l-verifikaturi jużaw mudelli elettroniċi jew formats speċifiċi ta’ fajls għar-rapporti ta’ verifika skont l-Artikolu 74(1) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012.
2. Jistgħu jsiru disponibbli mudelli elettroniċi standardizzati jew speċifikazzjonijiet ta’ format ta’ fajls sabiex jiġi sottomess rapport ta’ verifika u għal tipi oħra ta’ komunikazzjoni bejn l-operatur, l-operatur ta’ inġenji tal-ajru, il-verifikatur, l-awtorità kompetenti u l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali skont l-Artikolu 74(2) tar-Regolament (UE) Nru 601/2012.
KAPITOLU VI
SKAMBJU TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 69
Skambju ta’ informazzjoni u punti fokali
1. L-Istat Membru għandu jistabbilixxi skambju effikaċi ta’ informazzjoni xierqa u kooperazzjoni effikaċi bejn il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali, jew fejn applikabbli, l-awtorità nazzjonali fdata biċ-ċertifikazzjoni tal-verifikaturi, u l-awtorità kompetenti tagħhom.
2. Fejn tinħatar iżjed minn awtorità kompetenti waħda skont l-Artikolu 18 tad-Direttiva 2003/87/KE fi Stat Membru, l-Istat Membru għandu jawtorizza waħda minn dawk l-awtoritajiet kompetenti bħala l-punt fokali għall-iskambju ta’ informazzjoni, għall-koordinazzjoni tal-kooperazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, u għall-attivitajiet imsemmija f’dan il-Kapitolu.
Artikolu 70
Programm ta’ ħidma ta’ akkreditazzjoni u rapport dwar il-ġestjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jagħmel disponibbli programm ta’ ħidma tal-akkreditazzjoni lill-awtorità kompetenti ta’ kull Stat Membru li jkun jinkludi l-lista ta’ verifikaturi akkreditati minn dak il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali u li jkunu nnotifikawh skont l-Artikolu 76 li huma għandhom il-ħsieb li jwettqu verifiki f’dawk l-Istati Membri. Il-programm ta’ ħidma tal-akkreditazzjoni għandu tal-inqas jinkludi l-informazzjoni li ġejja għal kull verifikatur:
(a)
il-ħin u l-post maħsuba tal-verifika;
(b)
informazzjoni dwar attivitajiet li l-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni jkun ippjana għal dak il-verifikatur, b’mod partikolari attivitajiet ta’ sorveljanza u rivalutazzjoni;
(c)
id-dati ta’ awditi b’xhieda previsti li jkollhom jitwettqu mill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali sabiex jiġi vvalutat il-verifikatur inkluż l-indirizz u d-dettalji ta’ kuntatt ta’ operaturi jew operaturi ta’ inġenji tal-ajru li tkun se ssirilhom żjara waqt l-awditu b’xhieda;
(d)
informazzjoni dwar jekk il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni jkunx talab lill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni mill-Istat Membru li fih il-verifikatur ikun qed iwettaq l-awditu, biex jitwettqu attivitajiet ta’ sorveljanza.
2. Wara s-sottomissjoni tal-programm ta’ ħidma tal-akkreditazzjoni skont il-paragrafu 1, l-awtorità kompetenti għandha tipprovdi lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali bi kwalunkwe informazzjoni rilevanti, inkluż kwalunkwe leġiżlazzjoni jew linji gwida nazzjonali rilevanti.
3. Sal-1 ta’ Ġunju ta’ kull sena, il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni għandu jagħmel disponibbli rapport dwar il-ġestjoni lill-awtorità kompetenti. Ir-rapport dwar il-ġestjoni għandu tal-inqas jinkludi l-informazzjoni li ġejja għal kull verifikatur li jkun ġie akkreditat minn dan il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali:
(a)
id-dettalji tal-akkreditazzjoni tal-verifikaturi li jkunu għadhom kif ġew akkreditati minn dak il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni, inkluż il-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni għal dawn il-verifikaturi;
(b)
kwalunkwe tibdil tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni għal dawn il-verifikaturi;
(c)
sommarji tar-riżultati tal-attivitajiet ta’ sorveljanza u ta’ rivalutazzjoni mwettqa mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni;
(d)
sommarju tar-riżultati ta’ valutazzjonijiet straordinarji li jkunu saru, inkluż ir-raġunijiet għalfejn ikunu nbdew valutazzjonijiet straordinarji bħal dawn;
(e)
kwalunkwe lment iffajljat kontra verifikatur sa mill-aħħar rapport dwar il-ġestjoni u l-azzjonijiet meħuda mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni.
Artikolu 71
Skambju ta’ informazzjoni dwar miżuri amministrattivi
Fejn il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jkun impona miżuri amministrattivi fuq il-verifikatur skont l-Artikolu 53 jew fejn tkun ġiet terminata sospensjoni tal-akkreditazzjoni jew deċiżjoni f’appell tkun reġġgħet lura d-deċiżjoni ta’ korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali sabiex jiġu imposti l-miżuri amministrattivi msemmija fl-Artikolu 53, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jgħarraf lill-partijiet li ġejjin:
(a)
l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fejn il-verifikatur ikun akkreditat;
(b)
l-awtorità kompetenti u l-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni ta’ kull Stat Membru fejn il-verifikatur ikun qed iwettaq il-verifiki.
Artikolu 72
Skambju ta’ informazzjoni minn awtorità kompetenti
1. Kull sena l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fejn il-verifikatur ikun qed iwettaq il-verifika għandha tgħarraf lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita lil dak il-verifikatur tal-inqas b’dan li ġej:
(a)
ir-riżultati rilevanti mill-verifika tar-rapport tal-operatur u l-operatur ta’ inġenji tal-ajru u r-rapporti ta’ verifika, b’mod partikolari bi kwalunkwe nonkonformità identifikata ta’ dak il-verifikatur ma’ dan ir-Regolament;
(b)
ir-riżultati mill-ispezzjoni tal-operatur jew tal-operatur ta’ inġenji tal-ajru fejn dawn ir-riżultati jkunu rilevanti għall-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jikkonċerna l-akkreditazzjoni u s-sorveljanza tal-verifikatur jew fejn dawn ir-riżultati jinkludu kwalunkwe nonkonformità identifikata ta’ dak il-verifikatur ma’ dan ir-Regolament;
(c)
ir-riżultati mill-evalwazzjoni tad-dokumentazzjoni tal-verifika interna ta’ dak il-verifikatur fejn l-awtorità kompetenti tkun evalwat id-dokumentazzjoni tal-verifika interna skont l-Artikolu 26(3);
(d)
l-ilmenti li jkunu waslu għand l-awtorità kompetenti dwar il-verifikatur.
2. Fejn l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 tipprovdi evidenza li l-awtorità kompetenti tkun identifikat in-nonkonformità tal-verifikatur ma’ dan ir-Regolament, il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jikkunsidra l-komunikazzjoni ta’ dik l-informazzjoni bħala lment mill-awtorità kompetenti li jikkonċerna dak il-verifikatur kif mifhum fl-Artikolu 61.
Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jieħu azzjoni xierqa sabiex jindirizza informazzjoni bħal din u jwieġeb lill-awtorità kompetenti fi żmien tliet xhur mid-data tal-wasla tagħha. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jgħarraf lill-awtorità kompetenti fit-tweġibiet tiegħu bl-azzjoni li jkun ħa u, fejn rilevanti, bil-miżuri amministrattivi imposti fuq il-verifikatur.
Artikolu 73
Skambju ta’ informazzjoni dwar is-sorveljanza
1. Fejn il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali tal-Istat Membru li fih il-verifikatur ikun qed iwettaq verifika jkun ġie mitlub, skont l-Artikolu 49(5) li jwettaq attivitajiet ta’ sorveljanza, dak il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali għandu jirrapporta s-sejbiet tiegħu lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita l-verifikatur, minbarra jekk ikun ġie miftiehem mod ieħor bejn iż-żewġ korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali.
2. Il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita l-verifikatur għandu jikkunsidra s-sejbiet imsemmija fil-paragrafu 1 meta jkun qed jivvaluta jekk il-verifikatur jissodisfax ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament.
3. Fejn is-sejbiet imsemmija fil-paragrafu 1 juru evidenza li l-verifikatur ma jkunx qed jikkonforma ma’ dan ir-Regolament, il-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni li jkun akkredita l-verifikatur għandu jieħu azzjoni xierqa skont dan ir-Regolament u għandu jgħarraf lill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni li jkun wettaq attivitajiet ta’ sorveljanza dwar:
(a)
liema azzjoni tkun ittieħdet mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni li jkun akkredita l-verifikatur;
(b)
fejn ikun xieraq, kif is-sejbiet ikunu ġew solvuti mill-verifikatur;
(c)
fejn ikun rilevanti, liema miżuri amministrattivi jkunu ġew imposti fuq il-verifikatur.
Artikolu 74
Skambju ta’ informazzjoni ma’ Stat Membru fejn il-verifikatur ikun stabbilit
Fejn verifikatur ikun ingħata akkreditazzjoni minn korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali fi Stat Membru ieħor li ma jkunx l-Istat Membru li fih il-verifikatur ikun stabbilit, il-programm ta’ ħidma tal-akkreditazzjoni, ir-rapport dwar il-ġestjoni u l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 70, kif ukoll l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 71, għandhom jiġu pprovduti wkoll lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fih il-verifikatur ikun stabbilit.
Artikolu 75
Bażijiet tad-dejta tal-verifikaturi akkreditati
1. Il-korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali, jew fejn applikabbli, l-awtoritajiet nazzjonali msemmija fl-Artikolu 54(2), għandhom jistabbilixxu u jiġġestixxu bażi tad-dejta u jippermettu aċċess għal dik il-bażi tad-dejta lil korpi tal-akkreditazzjoni nazzjonali, awtoritajiet nazzjonali, verifikaturi, operaturi, operaturi ta’ inġenji tal-ajru u awtoritajiet kompetenti oħra.
Il-korp rikonoxxut taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu jiffaċilita u jarmonizza l-aċċess għall-bażijiet tad-dejta bl-għan li tiġi permessa komunikazzjoni effiċjenti u kosteffettiva bejn il-korpi nazzjonali tal-akkreditazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali, il-verifikaturi, l-operaturi, l-operaturi ta’ inġenji tal-ajru u l-awtoritajiet komepetenti, u jista’ jirrikonċilja dawk il-bażijiet tad-dejta f’bażi tad-dejta unika u ċentralizzata.
2. Il-bażi tad-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għandha tinkludi mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
isem u indirizz ta’ kull verifikatur akkreditat mill-korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni;
(b)
l-Istati Membri li fihom il-verifikatur ikun qed iwettaq verifika;
(c)
il-kamp ta’ applikazzjoni tal-akkreditazzjoni ta’ kull verifikatur;
(d)
id-data li fiha l-akkreditazzjoni tkun ingħatat u d-data ta’ skadenza tal-akkreditazzjoni;
(e)
kwalunkwe informazzjoni dwar miżuri amministrattivi li ġew imposti fuq il-verifikatur.
L-informazzjoni għandha tkun disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 76
Notifika mill-verifikaturi
1. Għall-finijiet li l-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali jitħalla jagħmel abbozz tal-programm ta’ ħidma tal-akkreditazzjoni u r-rapport dwar il-ġestjoni msemmi fl-Artikolu 70, verifikatur għandu, sal-15 ta’ Novembru ta’ kull sena, jibgħat l-informazzjoni li ġejja lill-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali li jkun akkredita dak il-verifikatur:
(a)
il-ħin u l-post ippjanati tal-verifiki li l-verifikatur huwa skedat li jwettaq;
(b)
l-indirizz u d-dettalji ta’ kuntatt tal-operaturi jew l-operaturi ta’ inġenji tal-ajru li r-rapport dwar l-emissjonijiet jew it-tunnellati kilometri tagħhom ikun soġġett għal din il-verifika.
2. Fejn isir tibdil fl-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-verifikatur għandu jinnotifika dak it-tibdil lill-korp tal-akkreditazzjoni f’perjodu ta’ żmien miftiehem ma’ dak il-korp tal-akkreditazzjoni nazzjonali.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 77
Dispożizzjonijiet tranżitorji
L-emissjonijiet u, fejn applikabbli, id-dejta dwar l-attivitajiet li jseħħu qabel l-1 ta’ Jannar 2013 għandhom jiġu verifikati skont ir-rekwiżiti stabbiliti fid-Deċiżjoni 2007/589/KE (11).
Artikolu 78
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jiħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Ġunju 2012.