NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
REGOLAMENT (UE) Nru 1255/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-30 ta’ Novembru 2011
li jistabbilixxi Programm biex jiġi appoġġat l-iżvilupp ulterjuri ta’ Politika Marittima Integrata
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2), l-Artikolu 91(1) l-Artikolu 100(2), l-Artikolu 173(3), l-Artikoli 175 u 188, l-Artikolu 192(1), l-Artikolu 194(2) u l-Artikolu 195(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
F’konformità mal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lil Parlament Ewropew, lil Kunsill, lil Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lil Kumitat tar-Reġjuni tal-10 ta’ Ottubru 2007 dwar Politika Marittima Integrata għall-Unjoni Ewropea (“Komunikazzjoni tal-Kummissjoni”), l-għan primarju tal-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“IMP”) huwa li tiżviluppa u timplimenta politika integrata, koordinata, koerenti, trasparenti u sostenibbli ta’ teħid tad-deċiżjonijiet fir-rigward tal-oċeani, l-ibħra, ir-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda, u fis-setturi marittimi.
(2)
Il-Pjan ta’ Azzjoni li jakkumpanja l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni jistabbilixxi numru ta’ azzjonijiet li l-Kummissjoni tipproponi li tieħu bħala l-ewwel pass fl-implimentazzjoni ta’ IMP ġdida għall-Unjoni.
(3)
Ir-Rapport ta’ Progress tal-Kummissjoni dwar il-Politika Marittima Integrata tal-UE tal-15 ta’ Ottubru 2009 jiġbor il-kisbiet ewlenin tal-IMP sa dik id-data, u jwitti t-triq għall-fażi ta’ implimentazzjoni tagħha li jmiss.
(4)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tas-16 ta’ Novembru 2009 dwar il-Politika Marittima Integrata, il-Kunsill għamel enfasi fuq l-importanza tal-finanzjament għall-iżvilupp ulterjuri u l-implimentazzjoni tal-IMP billi stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta l-proposti meħtieġa għall-finanzjament ta’ azzjonijiet tal-politika marittima integrata fi ħdan il-Perspettiva Finanzjarja eżistenti, bil-ħsieb li jiddaħħlu fis-seħħ sal-2011.
(5)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tal-21 ta’ Ottubru 2010 dwar il-Politika Marittima Integrata (IMP) - Valutazzjoni tal-progress li sar u sfidi ġodda, il-Parlament Ewropew appoġġja b’mod espliċitu l-intenzjoni ddikjarata tal-Kummissjoni “li tiffinanzja l-IMP b’EUR 50 miljun matul is-sentejn li ġejjin sabiex tibni fuq proġetti preċedenti fl-oqsma tal-politika, il-governanza, is-sostenibbiltà u s-sorveljanza”.
(6)
Il-pakkett finanzjarju għall-IMP stipulat f’dan ir-Regolament jieħu kont kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku attwali kif ukoll tal-fatt li dan hu l-ewwel programm operattiv iddedikat speċifikament għall-implimentazzjoni tal-IMP.
(7)
Hemm bżonn finanzjament tal-Unjoni kontinwu sabiex l-Unjoni tkun tista’ timplimenta u tkompli tiżviluppa l-IMP skont ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-20 ta’ Mejju 2008 dwar politika marittima integrata għall-Unjoni Ewropea (4) u ssegwi l-għanijiet prijoritarji kif stabbiliti fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni, u kif ikkonfermat fir-Rapport tal-Progress ta’ Ottubru 2009 u approvati mill-Kunsill fil-konklużjonijiet tiegħu tas-16 ta’ Novembru 2009.
(8)
Billi mhux il-prijoritajiet u l-miri kollha tal-IMP huma koperti minn strumenti eżistenti tal-Unjoni, bħall-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Ewropew għas-Sajd, is-Seba’ Programm ta’ Qafas għar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u l-attivitajiet ta’ dimostrazzjoni, l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni u l-Istrument Ewropew għall-Viċinat u s-Sħubija, huwa għalhekk meħtieġ li jiġi stabbilit Programm li jappoġġja l-iżvilupp ulterjuri tal-IMP (“il-Programm”).
(9)
Mingħajr preġudizzju għan-negozjati li ġejjin dwar il-qafas finanzjarju multiannwali ta’ wara l-2013, ser tkun meħtieġa d-disponibbiltà ta’ biżżejjed riżorsi biex ikun żgurat li l-għanijiet tal-IMP ikunu jistgħu jiġu żviluppati u jinkisbu, mingħajr ma jiddgħajfu r-riżorsi allokati għal linji politiċi oħrajn, filwaqt li tingħata spinta lill-iżvilupp sostenibbli tar-reġjuni marittimi tal-Unjoni, inklużi l-gżejjer, u r-reġjuni l-aktar imbiegħda. Għal dan il-għan huwa kkunsidrat essenzjali li l-IMP tkun inkluża fil-qafas finanzjarji multiannwali ta’ wara l-2013. Barra minn hekk, jekk ikun meħtieġ, għandha titfassal proposta għall-estensjoni tal-Programm lil hinn mill-2013, flimkien ma’ proposta li tistabbilixxi pakkett finanzjarju adatt.
(10)
L-iżvilupp tal-affarijiet marittimi permezz ta’ appoġġ finanzjarju għall-miżuri tal-IMP se jkollu impatt sinifikattiv f’termini tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(11)
Il-finanzjament tal-Unjoni għandu jitfassal biex jappoġġja l-ħidma esploratorja fuq azzjonijiet li għandhom l-għan li jippromwovu l-għanijiet strateġiċi tal-IMP, bl-attenzjoni dovuta għall-impatti kumulattivi tagħhom, fuq il-bażi tal-approċċ tal-ekosistema, għat-tkabbir ekonomiku sostenibbli “ikħal”, l-impjiegi, l-innovazzjoni u l-kompetittività fir-reġjuni kostali, r-reġjuni insulari u l-aktar imbiegħda, u għall-promozzjoni tad-dimensjoni internazzjonali tal-IMP.
(12)
L-għanijiet strateġiċi tal-IMP jinkludu governanza marittima integrata fil-livelli kollha; l-iżvilupp ulterjuri u l-implimentazzjoni ta’ strateġiji integrati għall-baċini tal-baħar imfassla għall-bżonnijiet speċifiċi tal-baċini tal-baħar differenti fl-Ewropa; l-iżvilupp ulterjuri ta’ strumenti trasversali għat-tfassil ta’ politika integrata bl-għan li jittejjbu s-sinerġiji u l-koordinazzjoni bejn linji politiċi u strumenti eżistenti, inkluż permezz ta’ data marbuta mal-baħar u l-qsim tal-għarfien; l-involviment iktar mill-qrib tal-partijiet interessati fi skemi integrati ta’ governanza marittima; il-protezzjoni u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u tal-kosta; u d-definizzjoni tal-limiti tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem u l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar u tal-kosta u l-bijodiversità fil-qafas tad-Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marittima (5), li hija l-pilastru ambjentali tal-IMP, kif ukoll id-Direttiva ta’ Qafas dwar l-Ilma (6).
(13)
Huwa importanti għall-Programm li jorbot mal-linji politiċi l-oħra tal-Unjoni li jistgħu jinkludu dimensjoni marittima, b’mod partikolari l-fondi strutturali, in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, il-politika komuni tas-sajd, it-turiżmu, l-ambjent u t-tibdil fil-klima, il-programm qafas dwar ir-riċerka u l-iżvilupp u l-politika tal-enerġija.
(14)
Biex tkun assigurata l-koerenza bejn l-aspetti differenti tal-Programm, għandhom jiġu stabbiliti l-għanijiet ġenerali tiegħu. Għal kull għan ġenerali, għandhom jiġu stabbiliti għanijiet operattivi aktar fid-dettall. It-tqassim tal-fondi fost l-għanijiet ġenerali, għall-perijodu 2011-2013, hu indikat fl-Anness. Dan it-tqassim jipprovdi flessibbiltà għal żieda/tnaqqis fl-allokazzjoni finanzjarja ġenerali għal kull għan mingħajr ma jinqabeż il-pakkett finanzjarju globali.
(15)
Il-finanzjament mill-Unjoni għandu jgħin l-appoġġ għall-iżvilupp tal-integrazzjoni tas-sorveljanza marittima f’konformità mar-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-21 ta’ Ottubru 2010 u l-konklużjonijiet tal-Kunsill tas-17 ta’ Novembru 2009 dwar Sorveljanza Marittima Integrata, b’kont meħud tal-pjan direzzjonali lejn l-istabbiliment ta’ Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni għall-qasam marittimu tal-UE (CISE). Għalhekk dan il-finanzjament dedikat għandu jkun limitat għall-iżvilupp ta’ sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni ddeċentralizzata, jiġifieri miżuri li jinkludu softwer, sabiex tittejjeb l-interface bejn is-sistemi ta’ sorveljanza. Il-Programm għandu jieħu kont tar-riżultati minn proġetti oħra rigward is-sistema ta’ sorveljanza marittima ddeċentralizzata.
(16)
L-implimentazzjoni tal-Programm fil-pajjiżi terzi għandha tikkontribwixxi għall-għanijiet ta’ żvilupp tal-pajjiż benefiċjarju u tkun konsistenti ma’ strumenti oħrajn ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni, inklużi l-għanijiet u l-prijoritajiet tal-linji politiċi rilevanti tal-Unjoni u l-acquis tal-Unjoni u l-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti.
(17)
Il-Programm għandu jkun komplementari ma’ u koerenti mal-istrumenti finanzjarji eżistenti u futuri li tqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-Unjoni u mill-Istati Membri, fuq livell nazzjonali u subnazzjonali, għall-promozzjoni tal-protezzjoni u l-użu sostenibbli tal-oċeani, l-ibħra u l-kosti, u jikkontribwixxi għat-trawwim tal-kooperazzjoni aktar effikaċi bejn l-Istati Membri u r-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda tagħhom, u jqis il-prijoritizzazzjoni u l-progress tal-proġetti nazzjonali u lokali.
(18)
L-azzjonijiet previsti fil-Programm għandhom ikunu komplementari mal-azzjonijiet oħra tal-Unjoni, sabiex jiżguraw l-implimentazzjoni koerenti tal-atti legali tal-Unjoni li jikkonċernaw il-linji politiċi settorjali rilevanti, waqt li tiġi evitata d-duplikazzjoni.
(19)
Jeħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti regoli li jiggvernaw l-ipprogrammar tal-miżuri, l-eliġibbiltà tal-infiq, il-livell tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, il-kundizzjonijiet ewlenin li fuqhom għandu jkun disponibbli u l-baġit globali tal-Programm.
(20)
Il-Programm għandu jiġi implimentat skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli għall-bagit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (7), (“ir-Regolament Finanzjarju”) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8).
(21)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-pakkett finanzjarju tal-programm multiannwali, li jikkostitwixxi r-referenza ewlenija għall-awtorità baġitarja matul il-proċedura annwali baġitarja, skont it-tifsira tal-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (9).
(22)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ timmonitorja l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandu jkun possibbli li jiġi ffinanzjat l-infiq relatat mal-monitoraġġ, il-verifiki u l-evalwazzjoni.
(23)
Il-programmi ta’ ħidma annwali li jridu jiġu stabbiliti għall-implimentazzjoni tal-Programm għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jipprovdi r-regoli u l-prinċipji ġenerali rigward il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (10).
(24)
Fir-rigward tal-azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, jeħtieġ li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni permezz tal-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej (11), ir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (12), u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (13).
(25)
Sabiex tiġi żgurata l-effikaċja tal-finanzjament tal-Unjoni, l-azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament għandhom jiġu evalwati b’mod regolari.
(26)
Huwa mifhum li l-ebda waħda mill-azzjonijiet maħsuba fil-kuntest tal-Programm ma tkun teħtieġ rikors għal bażi legali addizzjonali.
(27)
Ladarba l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri waħidhom, u għaldaqstant jistgħu, minħabba l-qies jew l-effetti tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati taħt il-Programm, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi Programm li jappoġġja l-miżuri maħsuba biex ikomplu jippromwovu l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“il-Programm”).
Il-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“IMP”) għandha trawwem teħid ta’ deċiżjonijiet koordinat u koerenti biex iżżid kemm jista’ jkun l-iżvilupp sostenibbli, it-tkabbir ekonomiku u l-koeżjoni soċjali tal-Istati Membri, b’mod partikolari fir-rigward tar-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda fl-Unjoni, kif ukoll is-setturi marittimi, permezz ta’ linji politiċi koerenti relatati mas-settur marittimu u kooperazzjoni internazzjonali rilevanti.
Il-Programm għandu jappoġġja l-użu sostenibbli tal-ibħra u l-oċeani, u t-tkabbir tal-għarfien xjentifiku.
Artikolu 2
Għanijiet ġenerali
Il-Programm għandu jkollu l-għanijiet ġenerali li ġejjin:
(a)
li jrawwem l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-governanza integrata tal-affarijiet marittimi u kostali;
(b)
li jikkontribwixxi għall-iżvilupp ta’ għodod transettorjali, jiġifieri l-Ippjanar tal-Ispazju Marittimu, l-Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni (CISE) u l-għarfien marittimu dwar l-oċeani, l-ibħra u r-reġjuni kostali fi ħdan u li jikkonfinaw mal-Unjoni, sabiex jiżviluppa sinerġiji u jappoġġja l-linji politiċi dwar il-baħar jew relatati mal-kosta, b’mod partikolari fl-oqsma tal-iżvilupp ekonomiku, l-impjiegi, il-protezzjoni ambjentali, ir-riċerka, is-sikurezza marittima, l-enerġija, u l-iżvilupp ta’ teknoloġiji marittimi ekoloġiċi, filwaqt li jqis u jibbaża fuq għodod u inizjattivi eżistenti;
(c)
li jippromwovi l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikulari l-bijodiversità tiegħu, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi kostali u tal-baħar u jkompli jiddefinixxi l-limiti tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari fil-qafas tad-Direttiva 2008/56/KE (Direttiva Kwadru dwar l-Istrateġija Marina);
(d)
li jappoġġa l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji tal-baċini tal-baħar;
(e)
li jtejjeb u jżid il-kooperazzjoni esterna u l-koordinazzjoni fir-rigward tal-għanijiet tal-IMP, fuq il-bażi tal-promozzjoni tad-dibattiti fil-fora internazzjonali; f’dan ir-rigward, pajjiżi terzi għandhom ikunu mħeġġa jirratifikaw u jimplimentaw il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar (UNCLOS);
(f)
li jappoġġja tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u teknoloġiji ġodda fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda fl-Unjoni.
Artikolu 3
Objettivi operattivi
1. Skont l-għan stabbilit fl-Artikolu 2(a) (governanza marittima integrata), il-Programm għandu:
(a)
jippromwovi azzjonijiet biex iħeġġeġ lill-Istati Membri u r-reġjuni tal-UE jiżviluppaw, jintroduċu jew jimplimentaw governanza marittima integrata;
(b)
jippromwovi l-pjattaformi u n-netwerks tal-kooperazzjoni transettorjali, inklużi r-rappreżentanti tal-awtoritajiet pubbliċi, l-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-industrija, partijiet interessati fil-qasam tar-riċerka, ċittadini, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u l-imsieħba soċjali;
(c)
isaħħaħ il-viżibbiltà ta’, u jżid is-sensibilizzazzjoni tal-awtoritajiet pubbliċi, is-settur privat u l-pubbliku ġenerali, għal approċċ integrat għall-kwistjonijiet marittimi.
2. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(b) (għodod transettorjali) il-Programm għandu jrawwem l-iżvilupp ta’:
(a)
l-Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni għall-qasam marittimu tal-Unjoni li jippromwovi sorveljanza tal-iskambju tal-informazzjoni transettorjali u transkonfinali li jikkollega flimkien il-komunitajiet kollha tal-utenti, f’konformità mal-Prinċipji tas-Sorveljanza Marittima Integrata sabiex tissaħħaħ is-sikurezza, s-sigurtà u l-użu sostenibbli tal-ispazju marittimu, b’kont meħud tal-iżviluppi rilevanti tal-linji politiċi settorjali fir-rigward tas-sorveljanza u li jikkontribwixxi, kif xieraq, għall-evoluzzjoni meħtieġa tagħhom;
(b)
l-ippjanar tal-ispazju marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żona kostali, it-tnejn għodod importanti għall-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tal-baħar u r-reġjuni kostali u t-tnejn jikkontribwixxu għall-għanijiet tal-ġestjoni bbażata fuq l-ekosistema u l-iżvilupp ta’ kollegamenti bejn l-art u l-baħar, kif ukoll il-faċilitazzjoni tal-kooperazzjoni tal-Istati Membri, pereżempju fir-rigward tal-iżvilupp ta’ miżuri sperimentali u miżuri oħra li jikkombinaw il-ġenerazzjoni ta’ enerġija rinnovabbli u t-trobbija tal-ħut;
(c)
data marittima ta’ kwalità għolja, komprensiva u aċċessibbli għall-pubbliku u bażi ta’ għarfien li jiffaċilita l-qsim, l-użu mill-ġdid u t-tixrid ta’ dawn id-data u għarfien fost diversi gruppi ta’ utenti li jużaw data attwali, biex b’hekk tiġi evitata d-duplikazzjoni tad-databases; għal dan il-għan, għandu jsir l-aħjar użu mill-programmi eżistenti tal-Unjoni u tal-Istati Membri, inkluż INSPIRE (14) u GMES (15).
3. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(c) (protezzjoni tal-ambjent tal-baħar) il-Programm għandu:
(a)
jappoġġja l-protezzjoni u l-preservazzjoni tal-ambjent tal-baħar u kostali, kif ukoll jipprevjeni u jnaqqas l-inputs ta’ materjal fl-ambjent tal-baħar, inkluż skart tal-baħar, bil-ħsieb li t-tniġġis jiġi eliminat gradwalment
(b)
jikkontribwixxi għas-saħħa, id-diversità bijoloġika u għall-aġġustar tal-ekosistemi kostali u tal-baħar;
(c)
jiffaċilita l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u atturi oħrajn fl-implimentazzjoni tal-approċċ ibbażat fuq l-ekosistema għall-ġestjoni tal-attivitajiet tal-bniedem u l-prinċipju tal-prekawzjoni;
(d)
jiffaċilita l-iżvilupp ta’ metodi u standards;
(e)
jippromwovi azzjonijiet għall-mitigazzjoni tal-effetti tat-tibdil fil-klima fuq l-ambjent tal-baħar, tal-kosta u dak insulari, u l-adattament għalih, b’enfasi partikolari fuq dawk l-oqsma li huma l-aktar vulnerabbli f’dak ir-rigward;
(f)
jappoġġja l-iżvilupp ta’ approċċi strateġiċi għar-riċerka sabiex jiġi vvalutat l-istat attwali tal-ekosistemi, u b’hekk tiġi pprovduta bażi għal ġestjoni u ppjanar ibbażati fuq l-ekosistema f’livelli reġjonali u nazzjonali.
4. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(d) (strateġiji tal-baċini tal-baħar), il-Programm għandu:
(a)
jappoġġja l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji integrati tal-baċini tal-baħar, b’kont meħud ta’ approċċ bilanċjat fil-baċini tal-baħar kollha kif ukoll l-ispeċifiċitajiet tal-baċini tal-baħar u tas-sottobaċini tal-baħar, u tal-istrateġiji makroreġjonali rilevanti fejn ikun japplika, u speċjalment dawk fejn diġà huwa stabbilit skambju ta’ informazzjoni u ta’ esperjenzi bejn diversi pajjiżi u jeżistu strutturi multinazzjonali operattivi;
(b)
jippromwovi u jiffaċilita l-isfruttar tas-sinerġiji bejn il-livelli nazzjonali, reġjonali u tal-Unjoni, il-qsim tal-informazzjoni, inkluż dwar metodi u standards, u l-iskambju tal-aħjar prattika dwar il-politika marittima, inkluż il-governanza u l-linji politiċi settorjali tagħha li għandhom impatt fuq l-ibħra reġjonali u r-reġjuni kostali.
5. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(e) (dimensjoni internazzjonali), il-Programm għandu:
(a)
iħeġġeġ it-tkomplija tal-ħidma f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri fir-rigward ta’ approċċ integrat ma’ pajjiżi terzi u atturi f’pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar ma’ Stati Membri tal-Unjoni, inkluż dwar ir-ratifika u l-implimentazzjoni tal-UNCLOS;
(b)
jinkoraġġixxi djalogu ma’ pajjiżi terzi, b’kont meħud tal-UNCLOS u l-konvenzjonijiet internazzjonali eżistenti rilevanti bbażati fuq l-UNCLOS;
(c)
jinkoraġġixxi l-iskambju tal-aħjar prattika biex jiġu ikkomplementati l-inizjattivi eżistenti, b’kont meħud tal-iżvilupp tal-istrateġiji reġjonali fil-livell sottoreġjonali.
Dan l-għan operattiv għandu jiġi segwit f’koerenza mal-istrumenti ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni, b’kont meħud tal-għanijiet tal-istrateġiji ta’ żvilupp nazzjonali u reġjonali.
6. Skont l-għan stabbilit fl-Artikolu 2(f) (tkabbir, impjiegi, innovazzjoni), il-Programm għandu:
(a)
jippromwovi inizjattivi għat-tkabbir u l-impjiegi fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali u insulari;
(b)
jippromwovi t-taħriġ, l-edukazzjoni u l-opportunitajiet ta’ karriera fi professjonijiet marittimi;
(c)
jippromwovi l-iżvilupp ta’ teknoloġiji ekoloġiċi, għejun ta’ enerġija rinnovabbli mill-baħar, trasport marittimu ekoloġiku u trasport marittimu fuq distanzi qosra;
(d)
jippromwovi l-iżvilupp tat-turiżmu kostali, marittimu u fil-gżejjer.
Artikolu 4
Azzjonijiet eliġibbli
Il-Programm jista’ jipprovdi assistenza finanzjarja għat-tipi ta’ azzjoni li ġejjin, f’konformità mal-għanijiet stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3:
(a)
proġetti, inklużi proġetti ta’ prova; studji; riċerka u programmi kooperattivi operattivi, inklużi programmi ta’ edukazzjoni, ta’ taħriġ professjonali u taħriġ mill-ġdid;
(b)
informazzjoni pubblika u l-qsim tal-aħjar prattika, tqajjim ta’ kuxjenza u attivitajiet assoċjati ta’ komunikazzjoni u disseminazzjoni, inklużi kampanji ta’ pubbliċità, u avvenimenti, u l-iżvilupp u l-manutenzjoni ta’ siti web u ta’ netwerks soċjali u databases rilevanti;
(c)
konferenzi, seminars, workshops, u fora tal-partijiet interessati;
(d)
akkomunament, monitoraġġ u viżwalizzazzjoni ta’, u żgurar tal-aċċess pubbliku għal, ammont sinifikanti ta’ data, l-aħjar prattika u databases fuq proġetti reġjonali ffinanzjati mill-Unjoni, inkluż, fejn xieraq, permezz ta’ segretarjat imwaqqaf għal wieħed jew aktar minn dawn ir-raġunijiet, li jiffaċilita l-adozzjoni ta’ standards uniformi komuni għall-ġbir u l-ipproċessar tad-data;
(e)
azzjonijiet relatati ma’ għodod trasversali, inklużi proġetti ta’ prova.
Artikolu 5
Tip ta’ intervent finanzjarju
1. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tista’ tieħu l-forom legali li ġejjin:
(a)
għotjiet, fejn l-ogħla rata ta’ kofinanzjament mill-Unjoni għal kull azzjoni għandha tkun ta’ 80 %;
(b)
kuntratti ta’ akkwist pubbliku;
(c)
arranġamenti amministrattivi maċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka.
2. Kemm l-għotjiet għall-azzjonijiet kif ukoll l-għotjiet operattivi jistgħu jingħataw taħt il-Programm. Għajr jekk jiġi pprovdut mod ieħor fir-Regolament Finanzjarju, il-benefiċjarji tal-għotjiet jew tal-kuntratti tal-akkwist pubbliku għandhom jintgħażlu wara sejħa għall-proposti jew sejħa għall-offerti.
Artikolu 6
Benefiċjarji
1. L-assistenza finanzjarja taħt il-Programm tista’ tingħata, bħala prijorità, lil persuni naturali jew ġuridiċi, kemm jekk irregolata minn liġi privata jew pubblika tal-Istati Membri jew tal-Unjoni.
2. Mill-Programm jistgħu jibbenefikaw ukoll pajjiżi terzi u partijiet interessati f’pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar ma’ Stati Membri tal-Unjoni, kif ukoll organizzazzjonijiet jew korpi internazzjonali li jsegwu wieħed jew aktar mill-għanijiet ġenerali u operattivi stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3. Il-miżuri dejjem iridu jinvolvu parteċipanti mill-Unjoni.
3. L-eliġibbiltà għall-parteċipazzjoni fi proċedura għandha tkun speċifikata fis-sejħa għall-proposti jew is-sejħa għall-offerti rilevanti.
Artikolu 7
Prinċipji għall-implimentazzjoni
1. L-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm m’għandhomx ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza minn strumenti finanzjarji oħrajn tal-Unjoni. Għandhom jiġu mfittxija sinerġiji u komplementarjetà ma’ strumenti oħra tal-Unjoni. L-azzjonijiet taħt il-Programm għandhom ikunu komplimentari għall-implimentazzjoni tal-politika settorjali rilevanti.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-applikanti għall-assistenza finanzjarja taħt il-Programm u l-benefiċjarji ta’ tali assistenza jipprovdulha informazzjoni komprensiva dwar l-iffinanzjar tal-azzjonijiet. L-għajnuna finanzjarja mill-Programm għandha tiġi pprovduta biss sakemm ma jkunx hemm disponibbli finanzjament ieħor mill-Unjoni.
3. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jikkorrispondu mal-miri u l-politika tal-Unjoni għall-2020 u l-2050. L-Istati Membri, is-setturi marittimi u r-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda kollha għandhom ikunu jistgħu jibbenefikaw mill-Programm u għandu jinħoloq valur miżjud Ewropew ġenwin. Fir-rigward tal-finanzjament ta’ azzjonijiet fil-baċini tal-baħar differenti, għandu jitfittex bilanċ reġjonali adegwat.
4. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jistimulaw u jsaħħu d-djalogu, l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni ma’ u fost l-Istati Membri, ir-reġjuni tal-UE, il-partijiet interessati, iċ-ċittadini, l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u l-imsieħba soċjali, waqt li tkun garantita trasparenza sħiħa.
5. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jiffaċilitaw l-isfruttament tas-sinerġiji, il-qsim tal-informazzjoni u l-iskambju tal-metodi, l-istandards u l-aħjar prattika.
6. Il-prinċipji ta’ governanza tajba u t-trasparenza tal-proċessi ta’ deċiżjoni għandhom japplikaw għall-implimentazzjoni tal-Programm, u l-Programm għandu jkollu l-għan li jikkontribwixxi għat-trasparenza u l-governanza tajba fil-linji politiċi settorjali kollha relatati fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
Artikolu 8
Proċeduri ta’ implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju.
2. Sabiex timplimenta l-Programm f’konformità mal-għanijiet tiegħu stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3, il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma annwali f’konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 14(2).
Artikolu 9
Riżorsi baġitarji
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għandu jkun stabbilit għal EUR 40 000 000 għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Ir-riżorsi baġitarji allokati għall-Programm għandhom jiddaħħlu fl-approprjazzjonijiet annwali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju.
3. It-tqassim tal-fondi fost l-għanijiet ġenerali, stipulati fl-Artikolu 2, hu indikat fl-Anness.
Artikolu 10
Assistenza teknika
1. Sa 1 % tal-pakkett finanzjarju stabbilit taħt l-Artikolu 9 jista’ wkoll ikopri nfiq meħtieġ relatat ma’ kwalunkwe azzjoni preparatorja, monitoraġġ, kontroll, verifika jew evalwazzjoni meħtieġa direttament sabiex jiġu implimentati azzjonijiet eliġibbli b’mod effettiv u effiċjenti taħt dan ir-Regolament u sabiex jintlaħqu l-għanijiet tiegħu.
2. L-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu, b’mod partikolari, studji, laqgħat ta’ esperti, infiq fuq għodda tal-informatika, sistemi u netwerks u kwalunkwe assistenza u kompetenza teknika, xjentifika u amministrattiva oħra mitluba mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Monitoraġġ
1. Kull benefiċjarju tal-assistenza finanzjarja għandu jippreżenta lill-Kummissjoni rapporti tekniċi u finanzjarji dwar il-progress tal-ħidma ffinanzjata taħt il-Programm. Barra minn hekk, għandu jiġi ppreżentat rapport finali fi żmien tliet xhur mit-tlestija ta’ kull proġett.
2. Mingħajr preġudizzju għall-verifiki mwettqa mill-Qorti tal-Awdituri flimkien mal-korpi jew dipartimenti ta’ verifika nazzjonali kompetenti skont l-Artikolu 287 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”), jew kwalunkwe spezzjoni mwettqa skont l-Artikolu 322(1)(b) tat-TFUE, l-uffiċjali u persunal ieħor tal-Kummissjoni għandhom iwettqu verifiki fuq il-post, inklużi verifiki kampjuni fuq proġetti u miżuri oħrajn iffinanzjati taħt il-Programm, sabiex jiċċekkjaw b’mod partikolari il-konformità mal-għanijiet tal-Programm u l-eliġibbiltà tal-azzjonijiet, kif stabbiliti fl-Artikoli 2, 3 u 4 ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-kuntratti u l-ftehimiet li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom jipprovdu, b’mod partikolari, għas-superviżjoni u l-kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni, jew minn kwalunkwe rappreżentant li tista’ tawtorizza l-Kummissjoni, u għall-verifiki mill-Qorti tal-Awdituri, jekk ikunu meħtieġa, fuq il-post.
4. Kull benefiċjarju tal-assistenza finanzjarja għandu jżomm disponibbli għall-Kummissjoni d-dokumenti kollha ta’ sostenn rigward l-infiq fuq proġett għal perijodu ta’ ħames snin wara l-aħħar ħlas fir-rigward ta’ dak il-proġett.
5. Abbażi tar-riżultati tar-rapporti u l-verifiki kampjuni msemmija fil-paragrafi 1 u 2, il-Kummissjoni għandha, jekk ikun meħtieġ, taġġusta l-iskala jew il-kundizzjonijiet tal-allokazzjoni tal-assistenza finanzjarja approvata oriġinarjament kif ukoll l-iskeda ta’ żmien għall-ħlasijiet.
6. Il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm jitwettqu kif suppost, ikunu konsistenti mal-miżuri stabbiliti f’linji politiċi u strumenti settorjali oħra u huma konformi mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament u r-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 12
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, meta jiġu implimentati l-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti permezz ta’:
(a)
l-applikazzjoni tal-miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra,
(b)
verifiki effettivi,
(c)
l-irkupru tal-ammonti li għadhom ma tħallsux, u
(d)
l-applikazzjoni ta’ pieni effettivi, proporzjonali u dissważivi, jekk jinstabu xi irregolaritajiet.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha taġixxi skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2988/95, ir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96 u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999.
3. Il-Kummissjoni għandha tnaqqas, tissospendi jew tirkupra l-ammont ta’ assistenza finanzjarja mogħtija għal azzjoni jekk hija ssib irregolaritajiet, inkluż nuqqas ta’ konformità ma’ dan ir-Regolament jew id-deċiżjoni individwali jew il-kuntratt jew ftehim tal-għoti tal-assistenza finanzjarja, jew jekk ikun jidher li, mingħajr ma tkun tfittxet l-approvazzjoni tal-Kummissjoni, l-azzjoni kienet soġġetta għal bidla li tmur kontra n-natura jew il-kundizzjonijiet implimentattivi tagħha.
4. Jekk il-limiti taż-żmien ma jkunux ġew osservati jew jekk parti biss mill-assistenza finanzjarja allokata tiġi ġustifikata mill-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni ta’ azzjoni, il-Kummissjoni għandha titlob lill-benefiċjarju biex jissottometti l-osservazzjonijiet matul perijodu ta’ żmien speċifikat. Jekk il-benefiċjarju jonqos milli jagħti tweġiba sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tikkanċella l-assistenza finanzjarja li jifdal u titlob li jitħallsu lura s-somom diġà mħallsin.
5. Kwalunkwe ħlas mhux dovut għandu jitħallas lura lill-Kummissjoni. L-imgħax għandu jiżdied ma’ kwalunkwe somma li ma titħallasx lura fil-ħin skont il-kundizzjonijiet stabbiliti mir-Regolament Finanzjarju.
6. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, “irregolarità” għandha tfisser kwalunkwe ksur ta’ dispożizzjoni tal-liġi tal-Unjoni, jew kwalunkwe ksur ta’ obbligu kuntrattwali li jirriżulta minn att jew ommissjoni minn operatur ekonomiku li għandu, jew ser ikollu, l-effett li jippreġudika l-baġit ġenerali tal-Unjoni jew il-baġits ġestiti mill-Unjoni permezz ta’ partita ta’ infiq mhux ġustifikata.
Artikolu 13
Rappurtar, evalwazzjoni u estensjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b’mod regolari u fil-pront dwar il-ħidma tagħha.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill:
(a)
rapport ta’ progress sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2012; ir-rapport ta’ progress għandu jinkludi evalwazzjoni tal-impatt tal-Programm fuq linji politiċi oħra tal-Unjoni;
(b)
rapport ta’ evalwazzjoni ex-post sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
3. Jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tressaq proposta leġiżlattiva dwar l-estensjoni tal-Programm lil hinn mill-2013 b’pakkett finanzjarju xieraq.
Artikolu 14
Proċedura ta’ Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 15
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Novembru 2011.