ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2010
li testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola fl-Ungerija
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/792/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja, u b’mod partikolari l-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għalih,
Wara li kkunsidrat it-talba magħmula mill-Ungerija,
Billi:
(1)
L-Att tal-Adeżjoni tal-2003 jipprovdi li l-Ungerija għandha żżomm fis-seħħ, skont il-kundizzjonijiet stipulati fih, għal perjodu ta’ seba’ snin mill-adeżjoni li jiskadi fit-30 ta’ April 2011, projbizzjonijiet dwar l-akkwist ta’ art agrikola minn persuni fiżiċi li mhumiex residenti fl-Ungerija jew li mhumiex ta’ nazzjonalità Ungeriża u minn persuni legali. Din hija eċċezzjoni temporanja għall-moviment ħieles tal-kapital kif iggarantit fl-Artikoli 63 sa 66 tat-Trattat tal-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan il-perjodu tranżitorju jista’ jiġi estiż biss għal tliet snin oħra.
(2)
Fl-10 ta’ Settembru 2010, l-Ungerija talbet biex testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola bi tliet snin.
(3)
Ir-raġuni ewlenija għall-perjodu tranżitorju kienet il-ħtieġa li jiġu ssalvagwardati l-kundizzjonijiet soċjo-ekonomiċi għall-attivitajiet agrikoli wara l-introduzzjoni tas-suq uniku u t-tranżizzjoni tal-Politika Agrikola Komuni fl-Ungerija. B’mod partikolari, l-għan tiegħu kien li jirreaġixxi għat-tħassib li tqajjem dwar l-impatt possibbli fuq is-settur agrikolu li kieku kellha tiġi liberalizzata l-art agrikola minħabba d-differenzi kbar inizjali fil-prezzijiet tal-art u d-dħul meta mqabbel mal-Awstrija, il-Belġju, id-Danimarka, Franza, il-Finlandja, il-Ġermanja, il-Greċja, l-Irlanda, l-Italja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Portugall, Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (minn issa ‘l quddiem l-UE-15). L-għan tal-perjodu tranżitorju kien ukoll li jiffaċilita l-proċess tal-privatizzazzjoni u r-restituzzjoni tal-art agrikola lill-bdiewa, u l-Kummissjoni fir-Rapport tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008 dwar l-Analiżi tal-miżuri tranżitorji għall-akkwist tal-proprjetà agrikola stabbilita fit-Trattat tal-Adeżjoni tal-2003 (minn issa ‘l quddiem “Analiżi fuq Perjodu” ta’ Żmien Medju diġà enfasizzat l-importanza li titlesta din il-politika sal-aħħar tal-perjodu tranżitorju previst (1).
(4)
Skont informazzjoni pprovduta mill-Ungerija jidher li minkejja l-fatt li hemm iktar konverġenza fil-prezzijiet tal-art fl-Ungerija, xorta waħda għadha tippersisti differenza ta’ bejn 3 sa 20 darba inqas fil-medja tal-prezzijiet tal-art meta mqabbla ma’ dawk li jiddominaw fl-UE-15 wara l-adeżjoni tal-Ungerija mal-Unjoni Ewoprea. Għalkemm il-konverġenza sħiħa fil-prezzijiet tal-art la hi mistennija u lanqas ma tidher li hi kundizzjoni neċessarja għat-terminazzjoni tal-perjodu tranżitorju, id-differenzi ċari fil-prezzijiet bejn l-Ungerija u l-UE-15 huma li huma minħabba li għadhom jistgħu jservu ta’ ostaklu għall-progress bla xkiel lejn il-konverġenza tal-prezzijiet. Bl-istess mod, id-differenza bejn id-dħul tal-ħaddiema tas-settur agrikolu u l-bdiewa fl-Ungerija u d-dħul tal-UE-15 naqset imma għadha teżisti. Barra minn hekk, skont dejta maħruġa mill-Eurostat, is-settur agrikolu tal-Ungerija ħa majnata minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika riċenti madwar id-dinja tant li d-dħul mis-settur agrikolu għal kull ħaddiem naqas bl-ogħla rata fl-Unjoni (madwar 30 % meta mqabbel mar-rata medja tal-Unjoni ta’ 12 %) fl-2009. Id-dħul baxx ħabat fl-istess żmien meta l-kundizzjonijiet tal-kreditu marru għall-agħar li huwa rilevanti għall-biċċa l-kbira tal-pajjiżi tal-UE-15, fir-rigward tar-rati nominali tal-imgħax u tal-volum ta’ kreditu disponibbli għall-bdiewa. Il-kriżi finanzjarja u ekonomika xekklet iż-żieda fil-preżenza mistennija ta’ istituzzjonijiet finanzjarji ġodda fl-Ungerija mill-UE-15 wara l-adeżjoni tal-Ungerija.
(5)
Għalkemm il-proċess ta’ restituzzjoni mexa ‘l quddiem matul il-perjodu tranżitorju, dan ltaqa’ ma’ diffikultajiet b’mod partikolari mill-2008 ‘l hawn, u b’hekk għadu ma tlestiex. L-istess xejra ġiet osservata fir-rigward tal-privatizzazzjoni ta’ art agrikola. In-nuqqas ta’ ċertezza tad-drittijiet tal-proprjetà kif ukoll il-faċilitajiet ta’ kreditu u assigurazzjoni li għadhom ma żviluppawx kif suppost għall-bdiewa jkompli jdgħajjef is-suq tal-artijiet agrikoli fl-Ungerija u għadu ta’ xkiel għat-tħaddim xieraq tiegħu.
(6)
F’dan il-kuntest, jista’ jiġi antiċipat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet Ungeriżi, li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet fl-1 ta’ Mejju 2011 se tagħmel pressjoni fuq il-prezzijiet tal-art fl-Ungerija. Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-għadd kbir ta’ parteċipanti, l-istruttura frammentata żżejjed tas-sjieda tas-suq tal-art agrikola, li ma nbidlitx b’mod sinifikanti mill-adeżjoni ‘l hawn, u l-predominanza tal-kiri tal-artijiet, l-impatt x’aktarx se jinħass fis-settur kollu. Għalhekk, teżisti theddida ta’ disturbi serji fuq is-suq tal-art agrikola fl-Ungerija ladarba l-perjodu tranżitorju jiskadi.
(7)
Għalhekk il-perjodu tranżitorju msemmi fil-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għall-Att tal-Adeżjoni għandu jiġi estiż bi tliet snin.
(8)
Sabiex is-suq jitħejja bis-sħiħ għal-liberalizzazzjoni, hu importanti ħafna, saħansitra fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi avversi li nibqgħu nsaħħu t-titjib ta’ fatturi bħall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ assigurazzjoni għall-bdiewa, u r-restituzzjoni u l-privatizzazzjoni tal-art agrikola matul il-perjodu tranżitorju, kif diġà ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ nofs it-terminu.
(9)
Iktar influss ta’ kapital barrani fis-suq tal-artijiet agrikoli jippreżenta wkoll benefiċċji potenzjali għal dan is-suq fl-Ungerija. Kif ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ nofs it-terminu, l-investiment barrani fis-settur agrikolu se jkollu wkoll effetti importanti fuq perjodu ta’ żmien twil fuq l-għoti tal-kapital u l-għarfien, dwar il-funzjonament tas-swieq tas-suq u dwar il-produttività agrikola. Ir-reħi progressiv tar-restrizzjonijiet dwar is-sjieda barranija matul il-perjodu tranżitorju se jikkontribwixxi wkoll għat-tħejjija tas-suq biex dan jiġi liberalizzat għal kollox.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist tal-art agrikola fl-Ungerija msemmi fil-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għall-Att ta’ Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż sat-30 ta’ April 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2010.