PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1034/2011
tas-17 ta’ Ottubru 2011
dwar is-sorveljanza tas-sikurezza fil-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u s-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar il-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru fl-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament tal-forniment ta’ servizz) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-organizzazzjoni u l-użu tal-ispazju tal-arja [ajru] fl-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament tal-Ispazju tal-Arja [Ajru]) (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 6 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 dwar regoli komuni fil-kamp tal-avjazzjoni ċivili u li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni, u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 91/670/KEE, ir-Regolament (KE) Nru 1592/2002 u d-Direttiva 2004/36/KE (3), u b’mod partikolari l-Artikolu 8b tiegħu,
Billi:
(1)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008, il-Kummissjoni, megħjuna mill-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (‘l-Aġenzija’), hija meħtieġa li tadotta r-regoli ta’ implimentazzjoni rilevanti sabiex tipprovdi sett ta’ rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza għall-implimentazzjoni ta’ funzjoni effettiva ta’ sorveljanza tas-sikurezza tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM). L-Artikolu 8b tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 jeħtieġ li dawn ir-regoli ta’ implimentazzjoni jiġu żviluppati fuq il-bażi tar-regolamenti adottati skont l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (4). Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1315/2007 tat-8 ta’ Novembru 2007 dwar sorveljanza tas-sikurezza fl-amministrazzjoni tat-traffiku tal-ajru u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 (5).
(2)
Hemm il-ħtieġa li jiġu definiti aktar l-irwol u l-funzjonijiet tal-awtoritajiet kompetenti abbażi tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, ir-Regolament (KE) Nru 549/2004, ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 u r-Regolament (KE) Nru 552/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-interoperabilità tax-Xibka Ewropea ta’ Amministrazzjoni tat-Traffiku tal-Ajru (ir-Regolament tal-interoperabilita’) (6) (ir-Regolament ta’ interoperabilità). Dawn ir-regolamenti jinkludu rekwiżiti dwar is-sikurezza tas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru. Filwaqt li l-fornituri huma responsabbli għall-forniment sikur tas-servizzi, l-Istati Membri għandhom jiżguraw superviżjoni effettiva permezz tal-awtoritajiet kompetenti.
(3)
Dan ir-Regolament ma għandux ikopri l-operazzjonijiet u t-taħriġ militari, kif previst fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u l-Artikolu 1(2)(c) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008.
(4)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu verifiki u reviżjonijiet regolatorji tas-sikurezza f’konformità ma’ dan ir-Regolament, bħala parti mill-ispezzjonijiet u l-istħarriġ xierqa meħtieġa mir-Regolament (KE) Nru 216/2008 u r-Regolament (KE) Nru 550/2004.
(5)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw l-użu tal-approċċ ta’ sorveljanza tas-sikurezza li hemm f’dan ir-Regolament f’oqsma oħra ta’ sorveljanza, kif ikun xieraq, sabiex isseħħ superviżjoni effiċjenti u koerenti.
(6)
Is-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, kif ukoll il-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (ATFM) u l-ġestjoni tal-ispazju tal-ajru (ASM), jużaw sistemi funzjonali li jippermettu l-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru. Għaldaqstant, kwalunke tibdil fis-sistemi funzjonali għandu jkun soġġett għas-sorveljanza tas-sikurezza.
(7)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu l-miżuri kollha neċessarji f’każ li sistema jew kostitwent ta’ xi sistema ma jkunux konformi mar-rekwiżiti rilevanti. F’dan il-kuntest, u b’mod partikolari meta tkun trid tinħareġ direttiva dwar is-sikurezza, l-awtorità kompetenti għandha tikkunsidra li tavża lill-korpi nnotifikati, involuti fil-ħruġ tad-Dikjarazzjoni msemmija fl-Artikolu 5 jew fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 552/2004 biex iwettqu investigazzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ dik is-sistema teknika.
(8)
Ir-rappurtar annwali dwar is-sorveljanza tas-sikurezza mill-awtoritajiet kompetenti għandu jikkontribwixxi għat-trasparenza u l-kontabilità tas-sorveljanza tas-sikurezza. Tali rapporti għandhom jiġu indirizzati lill-Kummissjoni, lill-Aġenzija u lill-Istat Membru li jinnomina jew li jistabbilixxi l-awtorità kompetenti. Barra minn hekk, ir-rapporti annwali dwar is-sorveljanza tas-sikurezza għandhom jintużaw fil-kuntest tal-kooperazzjoni reġjonali, l-ispezzjonijiet ta’ standardizzazzjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 u l-monitoraġġ internazzjonali tas-sorveljanza tas-sikurezza. Il-kontenut tar-rapporti għandhom jinkludu informazzjoni rilevanti fir-rigward tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni tas-sikurezza, il-konformità tal-organizzazzjonijiet sorveljati mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli dwar is-sikurezza, il-programm ta’ verifiki regolatorji tas-sikurezza, ir-reviżjoni tal-argumenti tas-sikurezza, it-tibdil fis-sistemi funzjonali implimentat mill-organizzazzjonijiet skont il-proċeduri aċċettati mill-awtorità kompetenti u d-direttivi dwar is-sikurezza maħruġa minn tali awtorità.
(9)
Skont l-Artikolu 10(1) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u l-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu arranġamenti xierqa għal kooperazzjoni mill-qrib bejniethom biex jiżguraw superviżjoni adegwata tal-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru li jipprovdu servizzi relatati mal-ispazju tal-ajru li jaqa’ taħt ir-responsabbiltà ta’ Stat Membru differenti minn dak l-Istat Membru li jkun ħareġ iċ-ċertifikat. Skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, l-awtoritajiet kompetenti għandhom b’mod partikolari jiskambjaw informazzjoni xierqa dwar is-sorveljanza tas-sikurezza tal-organizzazzjonijiet.
(10)
L-Aġenzija għandha tevalwa aktar id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari dawk relatati mas-sorveljanza tas-sikurezza tal-bidliet, u toħroġ opinjoni sabiex taddatta tali tibdiliet għal approċċ totali tas-sistema, billi tikkunsidra l-integrazzjoni ta’ dawn id-dispożizzjonijiet fl-istruttura regolatorja komuni futura għas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili u l-esperjenza miksuba mill-partijiet interessati u l-awtoritajiet kompetenti. L-opinjoni tal-Aġenzija għandha tfittex ukoll li tiffaċilita l-implimentazzjoni tal-Programm tal-Istat dwar is-Sikurezza (SSP) tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO) fi ħdan l-Unjoni bħala parti minn dan l-approċċ totali tas-sistema.
(11)
L-eżekuzzjoni sikura ta’ wħud mill-funzjonijiet tan-netwerk stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 tirrikjedi li l-entità involuta tkun soġġetta għal ċerti rekwiżiti ta’ sikurezza. Dawn ir-rekwiżiti, li għandhom l-għan li jiżguraw li tali entità jew organizzazzjoni topera b’mod sikur jinsabu fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 tas-7 ta’ Lulju 2011 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010 (7). Dawn ir-rekwiżiti jikkonċernaw l-organizzazzjoni tas-sikurezza u li huma ferm simili għar-rekwiżiti ġenerali li jinsabu fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1035/2011 (8), iżda adattati għar-respnsabbiltajiet tas-sikurezza tal-funzjonijiet tan-netwerk. Sabiex ikun appoġġat approċċ ta’ sistema totali għal regolament dwar is-sikurezzà fil-qasam tal-avjazzjoni ċivili, l-eżekuzzjoni ta’ dawn ir-rekwiżiti trid tiġi sorveljata bl-istess mod ta’ kif jiġu sorveljati l-fornituri tas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru.
(12)
Fir-rakkomandazzjonijiet tiegħu ta’ Lulju 2007, il-Grupp ta’ Livell Għoli għall-Qafas Regolatorju enfasizza l-ħtieġa li s-sorveljanza regolatorja tiġi separata mill-forniment tas-servizzi jew funzjonijiet. F’konformità ma’ dan il-prinċipju, l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 emendat jipprevedi li l-entità nnominata biex twettaq il-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun soġġetta għal arranġamenti ta’ sorveljanza xierqa. Minħabba li l-Aġenzija diġà twettaq l-funzjoni indipendenti ta’sorveljanza tas-sikurezza tal-fornituri pan-Ewropej tal-ATM/ANS skont l-Artikolu 22a tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, din tkun kompletament konformi mal-politika Ewropea dwar is-sikurezza tal-avjazzjoni jekk din tiġi fdata bl-appoġġ għall-Kummissjoni fit-twettiq tal-istess kompiti dwar il-funzjonijiet tan-netwerk Ewropew.
(13)
Għalhekk ir-Regolament (KE) Nru 1315/2007 għandu jitħassar.
(14)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 tad-29 ta’ Lulju 2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 (9) għandu jiġi emendat sabiex jiġi addattat għal dan ir-Regolament.
(15)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-rekwiżiti li għandhom jiġu applikati fl-eżerċizzju ta’ sorveljanza tas-sikurezza mill-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, il-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (ATFM), il-ġestjoni tal-ispazju tal-ajru (ASM) għat-traffiku ġenerali tal-ajru u funzjonijiet oħra tan-netwerk.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-attivitajiet tal-awtoritajiet kompetenti u tal-entitajiet ikkwalifikati li jaġixxu f’isimhom fir-rigward tas-sorveljanza tas-sikurezza tas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-ATFM, l-ASM u funzjonijiet oħra tan-netwerk.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008. Madankollu, id-definizzjoni ta’ ‘ċertifikat’ fl-Artikolu 2 punt (15) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 ma tapplikax.
Id-definizzjonijiet li ġejjin japplikaw ukoll:
(1)
‘azzjoni korrettiva’ tfisser azzjoni sabiex telimina l-kawża ta’ xi nuqqas ta’ konformità żvelat;
(2)
‘sistema funzjonali’ tfisser taħlita ta’ sistemi, proċeduri u riżorsi umani organizzati biex iwettqu funzjoni fil-kuntest tal-ATM;
(3)
‘Maniġer tan-Netwerk’ tfisser il-korp kompetenti u imparzjali taħt l-Artikolu 6(2) jew 6(6) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 biex twettaq il-kompiti deskritti f’dak l-Artikolu u f’dan ir-Regolament;
(4)
‘funzjonijiet tan-Netwerk’ tfisser il-funzjonijiet speċifiċi deskritti fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004;
(5)
‘organizzazzjoni’ tfisser fornitur ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru jew entità li tipprovdi ATFM jew ASM jew funzjonijiet oħra tan-netwerk;
(6)
‘proċess’ tfisser sett ta’ attivitajiet relatati ma’ xulxin jew interattivi li jibdel l-inputs f’outputs;
(7)
‘argument ta’ sikurezza’ tfisser il-wiri u l-evidenza li bidla proposta f’sistema funzjonali tista’ tiġi implimentata fi ħdan il-miri u l-istandards stabbiliti permezz tal-qafas regolatorju eżistenti b’mod konsistenti mar-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza;
(8)
‘direttiva dwar is-sikurezza’ tfisser dokument maħruġ jew adottat minn awtorità kompetenti, li jordna l-azzjonijiet li għandhom jitwettqu fuq sistema funzjonali sabiex terġa’ tiġi stabbilita s-sikurezza, meta l-evidenza turi li s-sikurezza tal-avjazzjoni tista’ inkella tiġi kompromessa;
(9)
‘għan tas-sikurezza’ tfisser stqarrija kwalitattiva jew kwantitattiva li tiddefinixxi l-frekwenza jew il-probabbiltà massima li biha jista’ jkun mistenni li jseħħ xi periklu;
(10)
‘verifika regolatorja tas-sikurezza’ tfisser eżami sistematiku u indipendenti li jitwettaq minn, jew f’isem, awtorità kompetenti sabiex jiġi stabbilit jekk l-arranġamenti kompleti relatati mas-sikurezza jew xi elementi tagħhom, relatati mal-proċessi u r-riżultati, il-prodotti jew is-servizzi tagħhom, ikunux konformi mal-arranġamenti meħtieġa relatati mas-sikurezza u jekk ikunux implimentati b’mod effettiv u humiex adattati sabiex jinkisbu r-riżultati mistennija;
(11)
‘rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza’ tfisser ir-rekwiżiti stabbiliti mill-Unjoni jew ir-regolamenti nazzjonali għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru jew funzjonijiet ta’ ATFM u ASM jew funzjonijiet oħra tan-netwerk li jirrigwardaw ukoll il-kompetenza u l-adegwatezza teknika u operattiva għall-forniment ta’ dawn is-servizzi u funzjonijiet, il-ġestjoni tas-sikurezza tagħhom, kif ukoll is-sistemi, il-kostitwenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati;
(12)
‘rekwiżit tas-sikurezza’ tfisser tnaqqis tar-riskju, definit mill-istrateġija ta’ tnaqqis tar-riskji li jilħaq għan partikolari tas-sikurezza, inklużi r-rekwiżiti organizzattivi, operattivi, proċedurali, funzjonali, ta’ prestazzjoni u ta’ interoperabilità jew il-karatteristiċi ambjentali;
(13)
‘verifika’ tfisser il-konferma permezz tal-forniment ta’ evidenza oġġettiva, li r-rekwiżiti speċifikati jkunu ġew sodisfatti;
(14)
‘ATM/ANS pan-Ewropew’ tfisser attività li tkun maħsuba u stabbilita għal utenti fi ħdan l-Istati Membri kollha jew fil-biċċa l-kbira minnhom u li tista’ testendi wkoll lil hinn mill-ispazju tal-ajru tat-territorju li fih japplika t-Trattat.
Artikolu 3
Awtoritatijet kompetenti għas-sorveljanza
Għall-iskop ta’ dan ir-Regolament u mingħajr preġudizzju għar-rikonoxximent reċiproku taċ-ċertifikati ANSP skont l-Artikolu 7(8) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u l-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, l-awtoritajiet kompetenti għas-sorveljanza għandhom jkunu:
(a)
għall-organizzazzjonijiet li jkollhom il-post prinċipali tal-operat tagħhom u, jekk applikabbli, l-uffiċċju rreġistrat tagħhom f’wieħed mill-Istati Membri filwaqt li tipprovdi lis-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru, tkun l-awtorità nazzjonali ta’ superviżjoni nominata jew stabbilita minn dak l-Istat Membru;
(b)
għall-organizzazzjonijiet fejn skont il-ftehimiet konklużi bejn l-Istati Membri f’konformità mal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, ir-responsabbiltajiet għas-sorveljanza tas-sikurezza jkunu ġew allokati b’mod differenti mill-paragrafu 1, tkun/ikunu l-awtorità(jiet) kompetenti nnominati jew stabbilità/i skont dawk il-ftehimiet. Dawn il-ftehimiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-Artikolu 2(3) sa (6) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
għall-organizzazzjonijiet li jipprovdu ATM/servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru fl-ispazju tal-ajru tat-territorju li għalih japplika t-Trattat u li jkollhom il-post prinċipali tal-operat tagħhom u, jekk applikabbli, l-uffiċċju rreġistrat tagħhom barra mit-territorju soġġett għad-dispożizzjonijiet tat-Trattat, l-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”);
(d)
għall-organizzazzjonijiet li jipprovdu ATM/servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru pan-Ewropew kif ukoll għall-funzjonijiet tan-netwerk kollha l-oħra fl-ispazju tal-ajru tat-territorju li fih japplika t-Trattat, tkun l-Aġenzija.
Artikolu 4
Funzjoni ta’ sorveljanza tas-sikurezza
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom teżerċita s-sorveljanza tas-sikurezza bħala parti mis-superviżjoni tagħha tar-rekwiżiti applikabbli għas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru kif ukoll għall-ATFM, ASM u għall-funzjonijiet l-oħrajn tan-netwerk, sabiex timmonitorja l-forniment sikur ta’ dawn l-attivitajiet u biex tivverifika li jintlaħqu r-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza u l-arranġamenti ta’ implimentazzjoni tagħhom.
2. Meta jiġi konkluż ftehim dwar is-superviżjoni ta’ organizzazzjonijiet attivi fi blokok ta’ spazju tal-ajru funzjonali li jkopru l-ispazju tal-ajru li jaqa’ taħt ir-responsabbiltà ta’ iżjed minn Stat Membru wieħed jew f’każi ta’ fornimenti transkonfinali, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jidentifikaw u jallokaw ir-responsabbiltajiet għas-sorveljanza tas-sikurezza b’mod li jiżgura li:
(a)
jeżistu punti speċifiċi ta’ responsabbiltà għall-implimentazzjoni ta’ kull dispożizzjoni ta’ dan ir-Regolament;
(b)
il-mekkaniżmi ta’ sorveljanza tas-sikurezza u r-riżultati tagħhom ikunu viżibbli għall-Istati Membri;
(c)
ikun żgurat l-iskambju ta’ informazzjoni rilevanti bejn l-awtorità(jiet) ta’ sorveljanza u l-awtorità li tiċċertifika.
L-Istati Membri għandhom jirrevedu regolarment il-ftehim u l-implimentazzjoni prattika tiegħu, partikolarment fid-dawl tar-riżultati miksuba fir-rigward tal-prestazzjoni tas-sikurezza.
3. Meta jiġi konkluż ftehim dwar is-superviżjoni ta’ organizzazzjonijiet attivi fi blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali (FAB) jew f’attivitajiet transkonfinali li fihom l-Aġenzija tkun l-awtorità kompetenti għal tal-inqas waħda mill-organizzazzjonijiet skont l-Artikolu 3 punt (b), l-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkordinaw mal-EASA sabiex ikun żgurat li l-punti (a), (b) u (c) fil-paragrafu 2 ikunu ġew sodisfatti.
Artikolu 5
Monitoraġġ tal-prestazzjoni tas-sikurezza
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu monitoraġġ u valutazzjoni regolari tal-livelli ta’ sikurezza milħuqa sabiex jiddeterminaw jekk dawn jikkonformawx mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza fil-blokok ta’ spazju tal-ajru li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tagħhom.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw ir-riżultati tal-monitoraġġ tas-sikurezza sabiex jiddeterminaw b’mod partikolari l-oqsma li fihom tkun meħtieġa bħala prijorità, il-verifika tal-konformità mar-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza.
Artikolu 6
Verifikazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu proċess sabiex jivverifikaw:
(a)
il-konformità mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza qabel ma jinħareġ jew jiġġedded iċ-ċertifikat meħtieġ għall-forniment tal-servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru, inklużi l-kundizzjonijiet relatati mas-sikurezza li jkun hemm marbuta miegħu;
(b)
il-konformità ma’ kwalunkwe obbligu relatat mas-sikurezza fl-att tan-nomina maħruġ skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
il-konformità kontinwa tal-organizzazzjonijiet mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza;
(d)
l-implimentazzjoni tal-għanijiet u r-rekwiżiti tas-sikurezza, u kundizzjonijiet oħra relatati mas-sikurezza identifikati ġewwa:
(i)
id-dikjarazzjonijiet ta’ verifika tas-sistemi, fosthom kwalunkwe dikjarazzjoni rilevanti dwar il-konformità jew l-adegwatezza għall-użu, ta’ kostitwenti tas-sistemi, maħruġa skont ir-Regolament (KE) Nru 552/2004;
(ii)
il-proċeduri ta’ valutazzjoni u tnaqqis tar-riskji, meħtieġa mir-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza applikabbli għas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-ATFM, l-ASM u l-Maniġer tan-Netwerk;
(e)
l-implimentazzjoni tad-direttivi dwar is-sikurezza.
2. Il-proċess imsemmi fil-paragrafu 1 għandu:
(a)
ikun ibbażat fuq proċeduri dokumentati;
(b)
ikun appoġġat b’dokumentazzjoni maħsuba speċifikament sabiex tipprovdi lill-persunal ta’ sorveljanza tas-sikurezza, gwida dwar kif għandhom iwettqu l-funzjonijiet tagħhom;
(c)
jipprovdi lill-organizzazzjoni kkonċernata, indikazzjoni tar-riżultati tal-attività ta’ sorveljanza tas-sikurezza;
(d)
ikun ibbażat fuq verifiki regolatorji tas-sikurezza u reviżjonijiet imwettqa skont l-Artikoli 7, 9 u 10;
(e)
jipprovdi lill-awtoritajiet kompetenti l-evidenza meħtieġa sabiex issostni aktar azzjonijiet, inkluż il-miżuri previsti mill-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, l-Artikolu 7(7) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u mill-Artikoli 10, 25 u 68 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 f’sitwazzjonijiet fejn ma jkunux qegħdin jitħarsu r-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza.
Artikolu 7
Verifiki regolatorji tas-sikurezza
1. L-awtoritajiet kompetenti, jew l-entitajiet ikkwalifikati kif iddelegati minnhom, għandhom iwettqu l-verifiki regolatorji tas-sikurezza.
2. Il-verifiki regolatorji tas-sikurezza msemmija fil-paragrafu 1 għandhom:
(a)
jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti evidenza tal-konformità mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza u l-arranġamenti ta’ implimentazzjoni billi jevalwaw il-ħtieġa ta’ titjib jew azzjoni korrettiva;
(b)
ikunu indipendenti mill-attivitajiet interni ta’ awditjar li jsiru mill-organizzazzjoni kkonċernata bħala parti mis-sistemi tagħha ta’ ġestjoni tas-sikurezza jew tal-kwalità;
(c)
jitwettqu minn awdituri kwalifikati skont ir-rekwiżiti tal-Artikolu 12;
(d)
japplikaw għal arranġamenti ta’ implimentazzjoni kompluti jew elementi tagħhom, u għal proċessi, prodotti jew servizzi;
(e)
jistabbilixxu jekk:
(i)
l-arranġamenti ta’ implimentazzjoni jikkonformawx mar-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza;
(ii)
l-azzjonijiet meħuda jikkonformawx mal-arranġamenti ta’ implimentazzjoni;
(iii)
ir-riżultati tal-azzjonijiet meħuda jaqblux mar-riżultati mistennija mill-arranġamenti ta’ implimentazzjoni;
(f)
iwasslu għall-korrezzjoni ta’ kwalunkwe nuqqas ta’ konformità identifikat skont l-Artikolu 8.
3. Bħala parti mill-programm ta’ spezzjoni meħtieġ mill-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1035/2011, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu u jaġġornaw tal-anqas darba kull sena, programm ta’ verifiki regolatorji tas-sikurezza sabiex:
(a)
ikopru l-oqsma kollha ta’ tħassib potenzjali għas-sikurezza, b’enfasi fuq dawk l-oqsma fejn ikunu ġew identifikati xi problemi;
(b)
ikopru l-organizzazzjonijiet, is-servizzi u l-funzjonijiet tan-netwerk kollha li joperaw taħt is-superviżjoni tal-awtorità kompetenti;
(c)
jiżguraw li l-verifiki jitwettqu b’mod proporzjonat mal-livell ta’ riskju ppreżentat mill-attivitajiet tal-organizzazzjoni;
(d)
jiżguraw li jitwettqu biżżejjed verifiki, matul perjodu ta’ sentejn, sabiex jivverifikaw il-konformità ta’ dawn l-organizzazzjonijiet kollha mar-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza fl-oqsma rilevanti kollha tas-sistema funzjonali;
(e)
jiżguraw li tkun segwita l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet korrettivi.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jiddeċiedu li jimmodifikaw l-ambitu tal-verifiki ppjanati minn qabel u jinkludu verifiki addizzjonali, kull fejn ikun meħtieġ.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeċiedu liema arranġamenti, elementi, servizzi, funzjonijiet, prodotti, postijiet fiżiċi u attivitajiet għandhom jiġu vverifikati fi żmien speċifikat.
6. Għandhom jiġu dokumentati l-osservazzjonijiet tal-verifika u n-nuqqasijiet ta’ konformità identifikati. Dawn tal-aħħar għandhom ikunu appoġġjati minn evidenza, u identifikati skont ir-rekwiżiti regolatorji tas-sikurezza applikabbli u l-arranġamenti tal-implimentazzjoni tagħhom li jkunu l-bażi li fuqhom twettqet il-verifika.
7. Għandu jitħejja rapport tal-verifika li jkun jinkludi d-dettalji tan-nuqqasijiet ta’ konformità.
Artikolu 8
Azzjonijiet korrettivi
1. L-awtoritatjiet kompetenti għandhom jikkomunikaw is-sejbiet tal-verifika lill-organizzazzjoni vverifikata u fl-istess ħin għandha titlob li jittieħdu azzjonijiet korrettivi sabiex jindirizzaw in-nuqqasijiet ta’ konformità identifikati, mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe azzjoni addizzjonali li tkun meħtieġa mir-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza.
2. L-organizzazzjoni vverifikata għandha tiddetermina l-azzjonijiet korrettivi meqjusa neċessarji sabiex tindirizza n-nuqqas ta’ konformità u ż-żmien meħtieġ għall-implimentazzjoni tagħhom.
3. L-awtorità kompetenti għandha tivvaluta l-azzjonijiet korrettivi u l-implimentazzjoni determinata mill-organizzazzjoni verifikata, u taċċettahom jekk il-valutazzjoni tikkonkludi li huma suffiċjenti sabiex jindirizzaw in-nuqqasijiet ta’ konformità.
4. L-organizzazzjoni verifikata għandha tibda l-azzjonijiet korrettivi aċċettati mill-awtorità kompetenti. Dawn l-azzjonijiet korrettivi u l-proċess ta’ segwitu sussegwenti għandhom jitlestew saż-żmien aċċettat mill-awtorità kompetenti.
Artikolu 9
Sorveljanza tas-sikurezza ta’ tibdil fis-sistemi funzjonali
1. L-organizzazzjonijiet għandhom jużaw biss proċeduri aċċettati mill-awtorità kompetenti tagħhom meta jiddeċiedu jekk idaħħlux tibdil relatat mas-sikurezza fis-sistemi funzjonali tagħhom. Fil-każ tal-fornituri ta’ servizzi tat-traffiku tal-ajru u l-fornituri ta’ servizzi ta’ komunikazzjoni, navigazzjoni jew sorveljanza, l-awtorità kompetenti għandha taċċetta dawn il-proċeduri fil-qafas tar-Regolament (UE) Nru 1035/2011.
2. L-organizzazzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtorità kompetenti tagħhom dwar kwalunkwe tibdil ippjanat relatat mas-sikurezza. Għal dan il-għan, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu proċeduri amministrattivi xierqa skont il-liġi nazzjonali.
3. Sakemm ma jkunx japplika l-Artikolu 10, l-organizzazzjonijiet jistgħu jimplimentaw it-tibdil innotifikat wara l-proċeduri msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 10
Proċedura ta’ reviżjoni tat-tibdil propost
1. L-awtorità kompetenti għandha tirrevedi l-argumenti ta’ sikurezza assoċjati ma’ sistemi funzjonali ġodda jew il-bidliet fis-sistemi funzjonali eżistenti propost minn organizzazzjoni meta:
(a)
il-valutazzjoni tas-severità mwettqa skont l-Anness II, il-punt 3.2.4 tar-Regolament (UE) Nru 1035/2011, tiddetermina livell ta’ severità 1 jew livell ta’ severità 2 għall-effetti potenzjali tal-perikli identifikati; jew
(b)
l-implimentazzjoni tal-bidliet tirrikjedi li jiddaħħlu standards ġodda tal-avjazzjoni.
Meta l-awtorità kompetenti tiddetermina l-ħtieġa ta’ reviżjoni f’sitwazzjonijiet differenti minn dawk imsemmija fil-punti (a) u (b), din għandha tinnotifika lill-organizzazzjoni li hija tkun ser tagħmel reviżjoni tas-sikurezza tat-tibdil innotifikat.
2. Ir-reviżjoni għandha titwettaq b’mod proporzjonat mal-livell ta’ riskju ppreżentat mis-sistema funzjonali l-ġdida jew mit-tibdil fis-sistemi funzjonali eżistenti.
Għandha:
(a)
tuża proċeduri dokumentati;
(b)
tkun appoġġata b’dokumentazzjoni maħsuba speċifikament sabiex tipprovdi lill-persunal ta’ sorveljanza tas-sikurezza, gwida dwar kif għandhom iwettqu l-funzjonijiet tagħhom;
(c)
tikkunsidra l-għanijiet tas-sikurezza, ir-rekwiżiti tas-sikurezza u kundizzjonijiet oħra li relatati mas-sikurezza li huma relatati mat-tibdil ikkunsidrat, li jkunu ġew identifikati ġewwa:
(i)
id-dikjarazzjonijiet ta’ verifika tas-sistemi msemmijin fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 552/2004;
(ii)
id-dikjarazzjonijiet dwar il-konformità jew l-adegwatezza għall-użu, ta’ kostitwenti tas-sistemi, msemmijin fl-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 552/2004; jew
(iii)
id-dokumentazzjoni dwar il-valutazzjoni u t-tnaqqis tar-riskji, stabbilita skont ir-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza;
(d)
tidentifika kundizzjonijiet addizzjonali relatati mas-sikurezza, assoċjati mal-implimentazzjoni tat-tibdil, kull fejn ikun meħtieġ;
(e)
tivvaluta l-aċċettabilità tal-argumenti tas-sikurezza ppreżentati, billi tikkunsidra:
(i)
l-identifikazzjoni tal-perikli;
(ii)
il-konsistenza fl-allokazzjoni tal-klassifikazzjonijiet tas-severità;
(iii)
il-validità tal-għanijiet tas-sikurezza;
(iv)
il-validità, l-effikaċja u l-fattibbilità tar-rekwiżiti tas-sikurezza u kwalunkwe kundizzjoni oħra identifikata, relatata mas-sikurezza;
(v)
il-wiri li l-għanijiet u r-rekwiżiti tas-sikurezza, u kundizzjonijiet oħra relatati mas-sikurezza, ikunu qegħdin jintlaħqu kontinwament;
(vi)
il-wiri li l-proċess użat sabiex jinħolqu l-argumenti tas-sikurezza jissodisfa r-rekwiżiti regolatorji applikabbli tas-sikurezza;
(f)
tivverifika l-proċessi użati mill-organizzazzjonijiet sabiex joħolqu l-argumenti tas-sikurezza marbuta mas-sistema funzjonali l-ġdida jew il-bidliet fis-sistemi funzjonali eżistenti li jkunu qegħdin jiġu kkunsidrati;
(g)
tidentifika l-ħtieġa għall-verifika ta’ konformità kontinwa;
(h)
tinkludi kwalunkwe attività meħtieġa ta’ koordinazzjoni mal-awtoritajiet responsabbli għas-sorveljanza tas-sikurezza tal-ajrunavigabbiltà u l-operazzjonijiet tat-titjir;
(i)
tipprovdi notifika tal-aċċettazzjoni, bil-kundizzjonijiet fejn applikabbli, jew taċ-ċaħda, bir-raġunijiet ta’ sostenn, tat-tibdil li jkun qed jiġi kkunsidrat.
3. Id-dħul fis-servizz, tat-tibdil li jkun qed jiġi kkunsidrat fir-reviżjoni, għandu jkun soġġett għall-aċċettazzjoni mill-awtorità kompetenti.
Artikolu 11
Entitajiet kwalifikati
1. Meta awtorità kompetenti tiddeċiedi li tiddelega t-twettiq tal-verifiki regolatorji tas-sikurezza jew ir-reviżjonijiet skont dan ir-Regolament lil entità kkwalifikata, hija għandha tiżgura li l-kriterji użati sabiex tintgħażel entità minn fost dawk ikkwalifikati skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u l-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, ikunu jinkludu dan li ġej:
(a)
l-entità kwalifikata jkollha esperjenza preċedenti fl-evalwazzjoni tas-sikurezza f’entitajiet tal-avjazzjoni;
(b)
l-entità kwalifikata ma tkunx involuta fl-istess ħin f’attivitajiet interni tas-sistemi ta’ ġestjoni tas-sikurezza jew tal-kwalità, tal-organizzazzjoni kkonċernata;
(c)
il-persunal kollu li għandu x’jaqsam mat-twettiq tal-verifiki regolatorji tas-sikurezza jew tar-reviżjonijiet, ikun imħarreġ u kkwalifikat b’mod adegwat u jissodisfa l-kriterji ta’ kwalifika li hemm fl-Artikolu 12(3) ta’ dan ir-Regolament.
2. L-entità kwalifikata għandha taċċetta l-possibbiltà li tiġi verifikata mill-awtorità kompetenti jew minn kwalunkwe korp li jaġixxi f’isimha.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu rekord tal-entitajiet kwalifikati kkummissjonati sabiex iwettqu verifiki regolatorji tas-sikurezza jew reviżjonijiet f’isimhom. F’dawn ir-rekords għandha tinżamm dokumentazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti inklużi fil-paragrafu 1.
Artikolu 12
Kapaċitajiet ta’ Sorveljanza tas-Sikurezza
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom il-kapaċità neċessarja sabiex jiżguraw is-sorveljanza tas-sikurezza tal-organizzazzjonijiet kollha li joperaw taħt is-superviżjoni tagħhom, inkluż riżorsi suffiċjenti sabiex iwettqu l-azzjonijiet identifikati f’dan ir-Regolament.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipproduċu u jaġġornaw kull sentejn, valutazzjoni tar-riżorsi umani meħtieġa sabiex iwettqu l-funzjonijiet tagħhom ta’ sorveljanza tas-sikurezza, li tkun ibbażata fuq l-analiżi tal-proċessi meħtieġa minn dan ir-Regolament u l-applikazzjoni tagħhom.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-persuni kollha involuti fl-attivitajiet ta’ sorveljanza tas-sikurezza jkunu kompetenti sabiex iwettqu l-funzjoni meħtieġa. Għaldaqstant huma għandhom:
(a)
jiddefinixxu u jiddokumentaw l-edukazzjoni, it-taħriġ, l-għarfien tekniku u operattiv, l-esperjenza u l-kwalifiki rilevanti għad-doveri ta’ kull pożizzjoni involuta fl-attivitajiet ta’ sorveljanza tas-sikurezza fi ħdan l-istruttura tagħhom;
(b)
jiżguraw taħriġ speċifiku għal dawk involuti f’attivitajiet ta’ sorveljanza tas-sikurezza fi ħdan l-istruttura tagħhom;
(c)
jiżguraw li l-persunal maħtur sabiex iwettaq il-verifiki regolatorji tas-sikurezza, inkluż il-persunal ta’ verifika mill-entitajiet ikkwalifikati, jissodisfa l-kriterji speċifiċi ta’ kwalifika definiti mill-awtorità kompetenti. Dawn il-kriterji għandhom jindirizzaw:
(i)
l-għarfien u l-fehim tar-rekwiżiti relatati mas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-ATFM, l-ASM u funzjonijiet oħrajn tan-netwerk, li bihom jistgħu jsiru l-verifiki regolatorji tas-sikurezza;
(ii)
l-użu ta’ tekniki ta’ valutazzjoni;
(iii)
il-ħiliet meħtieġa għat-twettiq ta’ verifika;
(iv)
il-wiri tal-kompetenza tal-awdituri permezz ta’ evalwazzjoni jew mezzi oħra aċċettabbli.
Artikolu 13
Direttivi dwar is-sikurezza
1. L-awtorità kompetenti għandha toħroġ direttiva dwar is-sikurezza meta tiddetermina l-eżistenza ta’ kundizzjoni ta’ nuqqas ta’ sikurezza f’sistema funzjonali li tkun teħtieġ azzjoni immedjata.
2. Id-direttiva dwar is-sikurezza għandha tintbagħat lill-organizzazzjonijiet ikkonċernati, u bħala minimu, għandha tinkludi din l-informazzjoni:
(a)
l-identifikazzjoni tal-kundizzjoni ta’ nuqqas ta’ sikurezza;
(b)
l-identifikazzjoni tas-sistema funzjonali milquta;
(ċ)
l-azzjonijiet meħtieġa u l-ġustifikazzjoni għalihom;
(d)
il-limitu taż-żmien għall-konformità tal-azzjonijiet meħtieġa, mad-direttiva dwar is-sikurezza;
(e)
id-data tad-dħul fis-seħħ tagħha.
3. L-awtorità kompetenti għandha tibgħat kopja tad-direttiva dwar is-sikurezza lill-Aġenzija u lil kwalunkwe awtorità kompetenti oħra kkonċernata, b’mod partikolari dawk involuti fis-sorveljanza tas-sikurezza tas-sistema funzjonali, u lill-Kummissjoni.
4. L-awtorità kompetenti għandha tivverifika l-konformità mad-direttivi applikabbli dwar is-sikurezza.
Artikolu 14
Rekords dwar is-sorveljanza tas-sikurezza
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu u jħallu aċċess għar-rekords ix-xierqa relatati mal-proċessi tagħhom ta’ sorveljanza tas-sikurezza, inklużi r-rapporti tal-verifiki regolatorji kollha tas-sikurezza u rekords oħra relatati mas-sikurezza li għandhom x’jaqsmu maċ-ċertifikati, il-ħatriet, is-sorveljanza tas-sikurezza tal-bidliet, id-direttivi dwar is-sikurezza u l-użu tal-entitajiet kwalifikati.
Artikolu 15
Rappurtar tas-sorveljanza tas-sikurezza
1. L-awtorità kompetenti għandha tipproduċi rapport annwali tas-sorveljanza tas-sikurezza dwar l-azzjonijiet skont dan ir-Regolament. Ir-rapport għandu wkoll jinkludi informazzjoni dwar dan li ġej:
(a)
l-istruttura u l-proċeduri organizzattivi tal-awtorità kompetenti;
(b)
l-ispazju tal-ajru li jaqa’ taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri li jkunu stabbilixxew jew nnominaw l-awtorità kompetenti, jekk applikabbli, u l-organizzazzjonijiet li jaqgħu taħt is-superviżjoni tal-awtorità kompetenti;
(c)
l-entitajiet kwalifikati kkummissjonati sabiex iwettqu l-verifiki regolatorji tas-sikurezza;
(d)
il-livelli eżistenti ta’ riżorsi tal-awtorità;
(e)
kwalunkwe kwistjoni ta’ sikurezza identifikata waqt il-proċessi ta’ sorveljanza tas-sikurezza operati mill-awtorità kompetenti.
2. L-Istati Membri għandhom jużaw ir-rapporti magħmula mill-awtoritajiet kompetenti tagħhom meta jippreżentaw ir-rapporti annwali tagħhom lill-Kummissjoni kif meħtieġ mill-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Ir-rapport annwali dwar is-sorveljanza tas-sikurezza għandu jitqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri kkonċernati fil-każ ta’ blokok ta’ spazju tal-ajru funzjonali, tal-Aġenzija u tal-programmi jew attivitajiet imwettqa fl-ambitu ta’ arranġamenti internazzjonali għall-monitoraġġ jew il-verifika tal-implimentazzjoni tas-sorveljanza tas-sikurezza tas-servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-ATFM, l-ASM u funzjonijiet oħrajn tan-netwerk.
Artikolu 16
Skambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu arranġamenti għal kooperazzjoni mill-qrib skont l-Artikoli 10 u 15 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u l-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u jiskambjaw kwalunkwe informazzjoni xierqa sabiex jiżguraw is-sorveljanza tas-sikurezza tal-organizzazzjonijiet kollha li jipprovdu servizzi jew funzjonijiet transkonfinali.
Artikolu 17
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. L-azzjonijiet li jinbdew qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament abbażi tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1315/2007 għandhom jiġu ġestiti skont mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
2. L-awtorità ta’ Stat Membru li kellha r-responsabbiltà għas-sorveljanza tas-sikurezza ta’ organizzazzjonijiet li għalihom, l-Aġenzija kienet l-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 3, għandha tittrasferixxi l-funzjoni ta’ sorveljanza tas-sikurezza ta’ dawn l-organizzazzjonijiet lill-Aġenzija, tnax-il (12) xahar wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, minbarra fil-każ ta’ sorveljanza tas-sikurezza tal-Maniġer tan-Netwerk fejn it-trasferiment, jekk ikun hemm, lill-Kummissjoni, megħjun mill-Aġenzija, għandu jitwettaq fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 18
Revoka
Ir-Regolament (KE) Nru 1315/2007 huwa revokat.
Artikolu 19
Emendi għar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010
Fl-Anness IV għar-Regolament (UE) Nru 691/2010, il-Punt 1.1(e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
ir-rapporti tal-NSA dwar is-sikurezza kif jissemma fl-Artikoli 7, 8 u 14 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1034/2011 (*) kif ukoll ir-rapporti tal-NSA dwar ir-reżoluzzjoni ta’ nuqqasijiet fis-sikurezza identifikati li huma soġġetti għal pjanijiet ta’ azzjoni korrettiva;
Artikolu 20
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Ottubru 2011.