ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2011
o státní podpoře C 25/08 (ex NN 23/08) reforma způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti France Télécom, kterou poskytla Francouzská republika ve prospěch společnosti France Télécom
(oznámeno pod číslem C(2012) 9403)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/540/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (3) v souladu s těmito články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Stížností ze dne 4. října 2002, která byla doplněna dne 16. ledna 2003, byla Komisi předložena tvrzení, podle nichž Francouzská republika poskytla podporu ve prospěch společnosti France Télécom, která měla částečně snížit její finanční náklady, a to zejména náklady spojené s financováním důchodů. Dopisem ze dne 17. března 2004 sdělila Francouzská republika Komisi informace, které si Komise od ní vyžádala v souvislosti se stížností.
(2)
Dopisy ze dne 2. dubna 2004 a 24. února 2006 stěžovatelé poskytli dodatečné informace týkající se stížnosti.
(3)
Dopisem ze dne 20. května 2008 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení o této podpoře podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(4)
Francie předložila své připomínky dne 18. července 2008.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětné podpoře.
(6)
Dne 22. září 2008 obdržela Komise připomínky společnosti France Télécom a po prodloužení lhůty obdržela dne 1. a dne 16. října 2008 také připomínky stěžovatelů a jednoho telekomunikačního operátora. Komise je poté předala Francouzské republice, umožnila jí se k nim vyjádřit a obdržela připomínky Francouzské republiky dopisem ze dne 13. února 2009.
(7)
Dne 16. února 2009 předložila své připomínky společnost France Télécom a upozornila v nich Komisi na rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 28. listopadu 2008 (5), který podle ní potvrzuje její tvrzení. Dne 14. května 2009 předložil telekomunikační operátor uvedený v bodě odůvodnění č. 6 dodatečné informace ke svým projednávaným připomínkám a odvolával se v nich na rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 (6), které podle něj potvrzuje jeho připomínky.
(8)
Jednání mezi zástupci Komise a zástupci společnosti France Télécom proběhla na žádost této společnosti dne 17. prosince 2009, dne 23. září 2010 a dne 12. října 2010. France Télécom předala dodatečné připomínky dne 18. října 2010.
(9)
Na žádost Komise poskytla Francouzská republika dne 18. března 2010 upřesnění a aktualizaci některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách a vše doprovodila připomenutím jejich obsahu.
(10)
Dne 22. září 2010 sdělily francouzské orgány Komisi nové připomínky a požádaly o jednání, jež proběhlo dne 22. října 2010. Dopisem ze dne 28. října 2010 jim Komise zaslala skutková upřesnění zmíněná během tohoto jednání a dodatečné připomínky společnosti France Télécom a zároveň Francouzskou republiku vyzvala, aby se k nim případně vyjádřila. Dne 17. listopadu 2010 Komise zaslala dodatečná upřesnění, o která požádaly francouzské orgány dne 10. listopadu 2010 za účelem vypracování svých připomínek.
(11)
Dopisem ze dne 9. prosince 2010 a doplněném dne 24. června 2011 předložila Francouzská republika své dodatečné připomínky provázené aktualizací některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách. Dne 28. června a 4. července 2011 proběhla s francouzskými orgány jednání. Nové připomínky byly poté předloženy dne 7. října 2011.
2. PODROBNÝ POPIS PODPORY
(12)
Opatření, jež jsou předmětem tohoto řízení, spočívají ve změnách zavedených v roce 1996 do režimu odvodů podniku France Télécom ve spojení s vyplácením důchodů jeho zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců. Předchozí režim vznikl v roce 1990 při vytvoření společnosti France Télécom jako podniku odlišného od státní správy. Pokud jde o odvody společnosti France Télécom na sociální zabezpečení, zákon z roku 1990 ve skutečnosti pouze převzal předchozí praxi. U příležitosti přetvoření společnosti France Télécom na akciovou společnost, kótování na burze a otevření stále větší části jejího kapitálu na straně jedné a úplného otevření hospodářské soutěži trhů, na nichž ve Francii a v ostatních členských státech Evropské unie působila, na straně druhé došlo v roce 1996 k zavedení nového režimu. V současné době režim zavedený v roce 1996 ve své podstatě stále platí.
2.1 Právní rámec statusu společnosti France Télécom a jejích zaměstnanců v období 1990 až 1996
2.1.1 Status společnosti France Télécom a postavení jejích zaměstnanců mezi rokem 1990 a rokem 1996
(13)
Podle zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 (dále jen „zákon z roku 1990“) (7) vznikla společnost France Télécom jako veřejnoprávní provozovatel s právní subjektivitou. Předtím tvořila jedno z generálních ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací. Stejným zákonem bylo převedeno na společnost France Télécom plnoprávně a bezplatně plné vlastnictví movitého a nemovitého státního majetku vyhrazeného pro služby spadající pod toto generální ředitelství.
(14)
Článek 3 zákona z roku 1990 pověřuje společnost France Télécom zejména těmito úkoly: i) zajišťovat všechny veřejné telekomunikační služby při vnitřním a mezinárodním styku; ii) vytvářet, rozvíjet a provozovat veřejné sítě nutné pro poskytování těchto služeb a zajistit jejich propojení se sítěmi v zahraničí; iii) poskytovat všechny ostatní telekomunikační služby, zařízení a sítě a rovněž vytvářet sítě pro kabelové síření rozhlasových a televizních služeb.
(15)
Podle článku 29 zákona z roku 1990 se na zaměstnance společnosti France Télécom vztahují zvláštní statusy přijaté podle zákona o právech a povinnostech státních zaměstnanců a podle zákona, kterým se stanoví služební řád pro státní službu. Zákon z roku 1990 umožňoval zaměstnávat smluvní zaměstnance spadající do režimu obecného práva v rámci stanoveném ve smlouvě uzavřené mezi státem a podnikem. Tato smlouva stanovila pro tento typ náboru horní hranici 3 % celkového počtu zaměstnanců.
(16)
Zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy a ve svém článku 30 stanovil rozdělení odpovědností v oblasti financování sociálních služeb pro zaměstnance mezi francouzský stát a společnost France Télécom následovně:
„Stávající zaměstnanci a důchodci ministerstva pověřeného poštovními a telekomunikačním službami, zaměstnanci a důchodci veřejnoprávních provozovatelů, na něž se vztahuje obecný status státních zaměstnanců, a také osoby s právy odvozenými od těchto zaměstnanců a důchodců mají nárok na věcné dávky v oblasti nemocenského pojištění, mateřských dávek a invalidního důchodu prostřednictvím vzájemné zdravotní pojišťovny pošt a telekomunikací (Mutuelle générale des P.T.T.) za podmínek stanovených v knize III a v kapitole II první hlavy knihy VII zákoníku sociálního zabezpečení. Část odvodů na sociální zabezpečení připadající státu podle článku L. 712-9 přitom přebírají u svých státních zaměstnanců veřejnoprávní provozovatelé.
Vyměření a vyplácení penzí přiznaných podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích státním zaměstnancům společností La Poste a France Télécom provádí stát. Jako vyrovnání jsou veřejnoprávní provozovatelé povinni uhradit státní pokladně:
a)
výši srážky ze mzdy zaměstnance, jež je stanovena článkem L. 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích;
b)
dodatečný odvod, který umožní úplné uhrazení nákladů spojených s penzí přiznanou nebo k přiznání jejich zaměstnancům v důchodu.
Náklady vyplývající z uplatnění ustanovení článku L. 134-1 zákoníku sociálního zabezpečení na zaměstnance společnosti La Poste a France Télécom nesou v celém jejich rozsahu veřejnoprávní provozovatelé.
Výnos přijatý Státní radou určuje podle potřeby podmínky provádění těchto ustanovení.“
(17)
V období od roku 1991 do roku 1996 byl odvod „zaměstnavatele“ podle článku 30 zákona z roku 1990 (tj. „dodatečný odvod“ stanovený v čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990 v jeho původním znění) připadající na společnost France Télécom u jejích státních zaměstnanců stanoven jako rozdíl mezi celkovou částkou státních penzí vyplacených francouzským státem a částí hrazenou pracujícími státními zaměstnanci z jejich mzdy. Společnost France Télécom se rovněž podílela na režimech tzv. „vyrovnání“ a „nadvyrovnání“, které počítaly s převody za účelem zajištění vyváženosti mezi důchodovými režimy státních zaměstnanců jiných veřejnoprávních subjektů. Část financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců připadající na zaměstnance byla určena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích jako srážka ze mzdy zaměstnance a stanovena na výši 7,85 % hrubého tabulkového platu.
(18)
Platby provedené společností France Télécom vzrostly z 920 milionů EUR v roce 1991 na 1 miliardu 151 milionů EUR v roce 1996 a byly rozloženy následovně:
Tabulka 1
Důchodové odvody zaměstnanců a zaměstnavatele u společnosti France Télécom v období 1991-1996 (8)
(v milionech EUR)
1991
1992
1993
1994
1995
1996
A/Celková částka penzijních odvodů
939
983
1 070
1 079
1 173
1 214
a 1/odvody zaměstnanců
195
201
217
213
229
238
a 2/odvod zaměstnavatele
743
782
853
866
944
976
B/Vyrovnání - nadvyrovnání
176
188
277
136
201
175
Náklady celkem (A + B)
1 115
1 171
1 348
1 215
1 375
1 389
Z toho France Télécom celkem (a2 + B)
920
970
1 131
1 002
1 146
1 151
(19)
Společnost France Télécom zaúčtovávala výdaje spojené s důchody na základě uhrazených příspěvků. Vzhledem k tomu, že tyto výdaje jistě porostou z důvodu předpokládaného vývoje důchodových penzí, jež bude muset svým bývalým státním zaměstnancům vyplácet, zanášela společnost France Télécom do svých účtů rovněž jistou roční rezervu určenou k tomu, aby se odhadovaný dopad budoucího navýšení plateb rozložil na období 30 roků. Celková výše rezerv vytvářených až do roku 1996 dosáhla částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR). Jelikož je francouzský stát sám sobě pojišťovatelem, nevytvářel na své straně podle francouzských orgánů pro tyto penze žádné rezervy (9).
2.1.2 Změny provedené ve statusu společnosti France Télécom a postavení jejích pracovníků se statusem státních zaměstnanců počínaje rokem 1996
(20)
Zákon č. 96-660 ze dne 26. července 1996 (10) (dále jen „zákon z roku 1996“) pozměnil některá ustanovení zákona z roku 1990. S účinností od 31. prosince 1996 na jedné straně přiznal France Télécom status státního podniku podléhajícího právním ustanovením, jež se vztahují na akciové společnosti, pokud nejsou v rozporu s právními předpisy, a na druhé straně převedl bezplatně rozhodující část majetku, práv a závazků veřejnoprávního subjektu France Télécom na státní podnik France Télécom.
(21)
Kapitál podniku France Télécom SA (dále jen „France Télécom“) byl vyhláškou stanoven na 25 miliard FRF (3,8 miliardy EUR) na základě vlastních prostředků uvedených v účetní rozvaze k 31. prosinci 1995. Akcie společnosti France Télécom byly připuštěny v říjnu 1997 na první trh pařížské burzy a rovněž na New York Stock Exchange (NYSE). Podle výroční zprávy za rok 1998 bylo složení kapitálu společnosti France Télécom následující: stát držel podíl ve výši 63,6 %, soukromí investoři ve výši 31,2 %, zaměstnanci společnosti ve výši 3,2 % a společnost Deutsche Telekom ve výši 2 %. Po prodeji 10,85 % podílů dne 7. září 2004 neměl již francouzský stát v podniku majoritní podíl. Jeho podíl potom nadále klesal, až se k 31. prosinci 2008 ustálil na 26,65 % kapitálu. Ovšem s 26,65 % hlasovacích práv a vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné další stmelené skupiny význačných akcionářů, francouzský stát jmenuje předsedu správní rady a generálního ředitele, zůstává hlavním akcionářem společnosti France Télécom a ve skutečnosti může rozhodnout o výsledku hlasování akcionářů u otázek, jež vyžadují prostou většinu (11).
(22)
Změna statusu společnosti France Télécom stanovená zákonem z roku 1996 obsahovala rovněž různá ustanovení, jež se týkala jejích zaměstnanců. Podle tohoto zákona pracuje sbor státních zaměstnanců společnosti France Télécom u státního podniku France Télécom a podléhá jeho správě. Zaměstnanci s postavením státních zaměstnanců si zachovávají tento status a záruky, které jsou s ním spojené. Zaměstnanecké podmínky státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom jsou stejné jako podmínky státních úředníků: mají zaručené pracovní místo a mohou být propuštěni pouze ze závažného důvodu v případech stanovených právními předpisy. Pokud jde o nábor nových zaměstnanců, zákon z roku 1996 umožňoval až do 1. ledna 2002 společnosti France Télécom najímat státní zaměstnance a zároveň zaměstnávat smluvní zaměstnance podléhající obecnému právu.
(23)
K 31. prosinci 1996 zaměstnávala společnost France Télécom 165 200 osob, z nichž bylo 94,1 % státních zaměstnanců. Aniž by čekala na uplynutí lhůty 1. ledna 2002 stanovené zákonem z roku 1996, přestala společnost France Télécom ve skutečnosti přijímat státní zaměstnance již od roku 1997. Počet státních zaměstnanců se proto během deseti roků snížil o 47 % z 133 434 osob v roce 1997 na 69 892 osob v roce 2007. Toto snížení je výraznější než u celkového počtu zaměstnanců společnosti France Télécom (- 25 %), který dosáhl k 31. prosinci 2007 počtu 124 166 zaměstnanců.
(24)
Článek 6 zákona z roku 1996 změnil rovněž článek 30 zákona z roku 1990 tím, že k původnímu znění přidal dvě odrážky c) a d). Jako vyrovnání za vyměření a vyplácení státem penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom ukládá zákon této společnosti uhradit státní pokladně:
„c)
(…) přímý odvod zaměstnavatele počínaje 1. lednem 1997 úměrný částkách odváděným ze mzdy na důchodové zabezpečení. Výše přímého odvodu se vypočítává tak, aby došlo k vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy mezi společností France Télécom a ostatními podniky působícími v odvětví telekomunikací, které spadají pod obecné právo sociálních dávek, pokud jde o rizika, jež jsou společná pro zaměstnance podle obecného práva a státní zaměstnance. Tuto výši lze změnit v případě změny uvedených odvodů. Způsoby určení odvodu zaměstnavatele a jeho uhrazování státu stanoví výnos Státní rady;
d)
(…) mimořádný paušální odvod, jehož výši a způsob úhrady stanoví zákon o státním rozpočtu do 31. prosince 1996“.
(25)
Zákon z roku 1996 vyloučil rovněž společnost France Télécom z oblasti působení obecného a zvláštního mechanizmu vyrovnávání důchodů stanoveného zákonem z roku 1990, což pro France Télécom znamenalo placení dodatečných vyrovnání a nadvyrovnání, jež jsou uvedena v tabulce č. 1. V období 1991-1996 částky uhrazené z tohoto důvodu představovaly 18 % penzí vyplacených osobám se statusem státních zaměstnanců.
(26)
Přímý odvod zaměstnavatele zavedený zákonem z roku 1996 nahradil dodatečný odvod stanovený čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990. Tento odvod vychází z míry konkurenční spravedlnosti založené na vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy u stejně vysoké čisté mzdy. Způsob vyrovnání je založen na rekonstruované výši nákladů, které by měl konkurent zaměstnávající osoby podléhající obecnému právu v oblasti sociálních odvodů, a to včetně důchodového zabezpečení, pokud by jim vyplácel čistou mzdu ve stejné výši, jako je mzda státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, a měl přitom totožnou strukturu zaměstnanosti.
(27)
Tato metoda vylučuje odvody hrazené konkurenty na ochranu před riziky, která nejsou společná soukromoprávním pracovníkům a státním zaměstnancům, což je zejména riziko nezaměstnanosti a nároky zaměstnanců v případě konkurzu nebo likvidace podniku (dále jen „pojištění na zaručení mezd“ či „PZM“). Při hlasování o zákonu z roku 1996 si zákonodárci uvědomovali tento rozdíl mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zdůraznili: „soubor ustanovení článku 6 umožňuje společnosti France Télécom snížit své náklady na pojištění proti nezaměstnanosti (odvody UNEDIC), které její možní konkurenti musí platit“ (12).
(28)
Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom je vypočítáván každý rok a vyjadřován jako podíl z hrubých tabulkových mezd státních zaměstnanců v činné službě. Míra tohoto odvodu dosahovala v období 1997-2010 průměrné výše […] (13) % a podle připomínek Francouzské republiky měla hodnoty uvedené v tabulce č. 2:
Tabulka 2
Přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom v období 1997-2010
Rok
Míra odvodu
EUR (miliony)
1997
36,20 %
1 088,9
1998
35,40 %
1 069,6
1999
36,70 %
1 108,5
2000
36,40 %
1 085,0
2001
37,00 %
1 088,6
2002
37,70 %
1 100,1
2003
37,60 %
1 085,0
2004
[…] %
1 048,6
2005
[…] %
984,6
2006
[…] %
957,6
2007
[…] %
917,6
2008
[…] %
859,2
2009
[…] %
805,4
2010
[…] %
744,5
(29)
Ukončení najímání státních zaměstnanců počínaje rokem 1997 omezilo počet státních zaměstnanců v činné službě u společnosti France Télécom. Bez ohledu na odchody do důchodu rostoucího počtu státních zaměstnanců v období 1991-2010 tabulka ukazuje, že odvod zaměstnavatele ve výši 744 milionů EUR, který společnost France Télécom uhradila v roce 2010, byl o 407 milionů EUR nižší než náklady na důchodové zabezpečení, které podnik platil francouzskému státu před vstupem v platnost reformy z roku 1996, a odpovídal pouhému odvodu zaměstnavatele, který France Télécom platila před dvaceti roky, tj. v roce 1991 (1 151 milionů EUR a 743 milionů EUR - viz tabulka č. 1).
(30)
Reforma zavedená zákonem z roku 1996 vede tak k tomu, že výše odvodu společnosti France Télécom se snižuje v absolutní hodnotě a není nadále vázána na počet státních zaměstnanců, kteří odešli do důchodu. K převedení nákladů na stát zavedenému zákonem z roku 1996 tak došlo v době, kdy výhledy převzaté Senátem počítaly s výrazným nárůstem nákladů na důchodové zabezpečení počínaje rokem 2005, přičemž měly dosáhnout 13 miliard FRF (1,98 miliardy EUR) v roce 2007, 21,5 miliardy FRF (3,3 miliardy EUR) v roce 2017 a 34 miliard FRF (6,1 miliardy EUR) v roce 2027 (14).
(31)
Z projednávání návrhu zákona v Národním shromáždění a Senátu tak vyplývá převedení nákladů na důchodové zabezpečení do státního rozpočtu ve výši 250 miliard FRF, již by roční odvody ve výši 100 miliard FRF a mimořádný odvod ve výši 40 miliard FRF nedokázaly pokrýt, a to i při započtení výnosu z prodeje části akcií podniku. V témže projednávání zákona se uvádí mimořádný odvod na snížení nového a výrazného nákladu pro stát v odhadované výši nejvýše 40 miliard FRF. Tato částka byla stanovena za spolupráce rady bankéřů tak, aby byla slučitelná s mírou zadlužení vzhledem k vlastnímu kapitálu ve výši 150 % a odpovídala rezervám vytvořeným podnikem na důchodové zabezpečení a nadnákladu pro stát za období deseti roků a ne déle, který vyplývá z rozdílu mezi vyplácenými penzemi a napříště vybíranými přímými odvody (15).
(32)
Záměr vyrovnání ve prospěch státu je připomenut nejenom ve znění článku 30 zákona přijatého zákonodárci a během projednávání návrhu zákona z roku 1996, ale také ve výroční zprávě společnosti France Télécom za rok 1997, kde se hovoří o „uhrazení francouzskému státu mimořádného odvodu ve výši 37,5 miliardy FRF ve spojení s budoucími důchody bývalých státních zaměstnanců“ (16). Rezervy vytvořené společností France Télécom jí umožnily snížit čisté finanční úsilí, jež musela vynaložit, protože během jediného roku zaplatila pouze nadnáklady, které státu reformou vzniknou za deset roků.
(33)
Ukazuje se tak, že pro stanovení výše mimořádného odvodu (nebo-li „doplatku“) byla zohledněna rezerva, kterou si každoročně společnost France vytvářela, která dosáhla celkové částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR) a která byla v roce 1996 určena k rozložení důsledku budoucího zvyšování odvodů vyplývajících ze zákona z roku 1990. Část tohoto odvodu, jež neodpovídala vytvořeným rezervám, pokrývala tento nadnáklad během období deseti roků. Jak jednoznačně vyplývá z tehdejších projednávání, výše odvodu byla stanovena při zohlednění částky, pro kterou si podnik již vytvořil rezervy.
(34)
Vzhledem k přímé povaze ročního odvodu zaměstnavatele zavedeného zákonem z roku 1996 se povinnost společnosti France Télécom od té doby omezuje na uhrazení tohoto odvodu, a to bez dalších závazků v oblasti pokrytí případných budoucích schodků jak režimu důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců, tak dalších režimů veřejné správy. Z důvodu existence zákona z roku 1996 se tak účetní rezerva stala bezpředmětnou. Rezerva byla na účtu zisků a ztrát společnosti France Télécom k 31. prosinci 1996 zanesena jako zisk do čistého hospodářského výsledku, a to v hodnotě 17,5 miliardy FRF (2,7 miliardy EUR) (17).
(35)
Kromě toho zákon o státním rozpočtu na rok 1997 určil výši mimořádného paušálního odvodu stanoveného zákonem z roku 1996 jako vyrovnání státu za vyměření a vyplácení penzí přiznaných zaměstnancům France Télécom se statusem státních zaměstnanců na 37,5 miliardy FRF (5,71 miliardy EUR). Odvod byl financován navýšením krátkodobého a dlouhodobého zadlužení podniku (18) a uhrazen v několika splátkách mezi lednem a říjnem roku 1997. Příjem vzniklý tímto mimořádným odvodem umožnil snížit schodek orgánů a subjektů francouzské veřejné správy na 41,8 miliardy EUR v roce 1997. Bez tohoto odvodu by schodek v tomto roce představoval 3,7 % HDP.
(36)
Příjem z tohoto odvodu byl přidělen Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom (Etablissement Public de Gestion de la Contribution Exceptionnelle de France Télécom), který byl zřízen zákonem o státním rozpočtu na rok 1997. Mimořádný odvod spolu s případnými finančními výnosy, které vytváří, tvoří jediný příjem zařízení. Jeho výdaje mají formu každoročního převodu do státního rozpočtu, jenž je zaúčtováván od roku 2006 jako příjem na penzijní účet zvláštního určení pro vojenské a civilní penze vyplácené státem. Tato platba byla na rok 1997 stanovena na výši 1 miliardy FRF (152,4 milionu EUR) s následným navýšením o 10 % každý rok, nestanoví-li zvláštní ustanovení zákona o státním rozpočtu jinak. Zařízení ukončí svou činnost po úplném převedení svých příjmů státu (19).
(37)
Uplatnění ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým se stanovily každoroční převody, vedlo k tomu, že se existence veřejnoprávního zařízení v roce 1999 odhadovala na 17 let, a to bez zohlednění odměňování jeho finančních prostředků (20). Vzhledem ke každoročním platbám, jež byly vyšší, než stanovil zákon o státním rozpočtu na rok 1997, byla tato doba trvání zkrácena. Jak uvádí tabulka č. 3, kumulovaná částka každoročních plateb prováděných zařízením dosahovala v roce 2010 již výše 5,47 miliardy EUR. S ukončením činnosti zařízení z důvodu úplného převedení disponibilních prostředků se počítalo k 31. prosinci 2011 (21). Zákon o státním rozpočtu na rok 2011 tak počítá pro tento rok s platbou ve výši 243 milionů EUR na penzijní účet zvláštního určení, čímž by mělo dojít ke splacení příjmů zařízení (22).
(38)
Mimořádný odvod ve výši 37,5 miliardy FRF přidělený Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom tak každopádně odpovídá odvodu zmiňovanému během projednávání návrhu zákona z roku 1996, který měl být nižší než 40 miliard FRF. Ačkoliv byl v roce 1997 převeden do státního rozpočtu a každoročně k němu přispíval za účelem vyplacení vojenských a civilních penzí, jeho výše byla stanovena tak, aby se vyrovnávaly nadnáklady, které pro stát vznikly prováděním zákona z roku 1996.
(39)
Zákon z roku 1996 nezměnil část připadající na zaměstnance při financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců, jež byla od vzniku veřejnoprávního provozovatele France Télécom v roce 1991 stanovena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích. Zákony z roku 1990 a roku 1996 k tomu nezměnily důchodový režim soukromoprávních zaměstnanců France Télécom, který podléhá obecnému právu sociálního zabezpečení v případě důchodů a je doplňován režimem připojištění AGIRC v případě manažerských pozic a režimem připojištění ARRCO v případě nemanažerských pozic. Na základě tohoto režimu společnost France Télécom a její soukromoprávní zaměstnanci plní povinnosti odpovídající povinnostem konkurenčních podniků, a to pokud jde zejména o placení přímých odvodů zaměstnancem.
(40)
U příležitosti reformy zavedené zákonem z roku 1996 ohodnotila kancelář pojistných matematiků, kterou si francouzský stát vybral za poradce, že vyměření a vyplácení penzí státem státním zaměstnancům v činné službě u společnosti France Télécom nebo v důchodu představuje k 1. lednu 1997 v pravděpodobné aktualizované hodnotě částku 242 miliard FRF (36,9 miliardy EUR (23)) (24). Tato částka se blíží zaokrouhlené částce ve výši 250 miliard FRF zmiňované v Senátu. Přímý odvod zaměstnavatele, který by France Télécom platila jako vyrovnání, byl na základě stejných předpokladů pojistných matematiků odhadnut na částku 15,2 miliardy EUR, k níž je nutno připočítat doplatek či mimořádný odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který byl plně uhrazen v říjnu roku 1997. Hodnotu budoucích příspěvků zaměstnanců v okamžiku vstupu v platnost reformy odhadují francouzské orgány na částku […] miliard EUR. Čistá hodnota nákladů převedených společností France Télécom na francouzský stát tak v podobě odhadované v roce 1996 představovala částku […] miliard EUR.
(41)
Kancelář pojistných matematiků, již si francouzský stát zvolil za poradce, odhadla pro desetileté období (1997-2006) kumulovanou částku dávek k vyplacení na […] miliard EUR. Během tohoto období dosáhla celková částka skutečně vyplacených dávek téměř stejné výše, a to […] miliard EUR, což představuje prognostickou odchylku 0,83 % směrem dolů (25). Uvedené se zpětnou platností potvrzuje přesnost výhledů, které byly použity během projednávání zákona.
(42)
Na základě těchto číselných údajů lze konstatovat, že částky a jejich oprávnění, o nichž jednalo Národní shromáždění a Senát při stanovení výše doplatku či mimořádného odvodu společnosti France Télécom, odpovídají řádově částkám ověřeným následovně během desetiletého období zmiňovaného během projednávání návrhu zákona. Oznámená nejvyšší částka mimořádného odvodu ve výši 6 miliard EUR (40 miliard FRF) odpovídá rezervám, které si podnik až do roku 1996 vytvářel, aby byl schopen čelit budoucím nákladům na důchody v tehdy předpokládané výši, tj. 3,6 miliardy EUR (23,4 miliardy FRF), při započtení rozdílu ve výši 2,4 miliardy EUR na úkor státu mezi zaměstnavatelskými a zaměstnaneckými odvody vybranými mezi rokem 1997 a rokem 2006 na jedné straně a dávkami k vyplacení během stejného desetiletého období podle odhadu z roku 1996 na straně druhé.
(43)
Informace předané Francouzskou republikou a převzaté v tabulce č. 3 dále ukazují, že kumulované náklady na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, které musí francouzský stát financovat na základě reformy z roku 1996, dosáhly za období od roku 1997 do roku 2010 výše […] miliard EUR. Nákladem, který musí stát financovat, se rozumí zůstatek mezi ročními odvody společnosti France Télécom a jejích zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců v činné službě a dávkami vyplácenými státním zaměstnancům v důchodu rok po roce po odečtení každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom. Mezi rokem 1997 a rokem 2010 se tento náklad vyvíjel takto:
Tabulka 3
Náklady vyplývající pro francouzský stát z reformy z roku 1996 (1997-2010)
(v milionech EUR)
Odvody
(zaměstnavatelské a zaměstnanecké)
Každoroční platby Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom
Vyplacené dávky
Náklady státu
1997
(…)
152,4
(…)
(…)
1998
(…)
167,7
(…)
(…)
1999
(…)
184,5
(…)
(…)
2000
(…)
202,9
(…)
(…)
2001
(…)
223,2
(…)
(…)
2002
(…)
245,5
(…)
(…)
2003
(…)
270,0
(…)
(…)
2004
(…)
297,1
(…)
(…)
2005
(…)
326,9
(…)
(…)
2006
(…)
1 359,5
(…)
(…)
2007
(…)
395,4
(…)
(…)
2008
(…)
435,0
(…)
(…)
2009
(…)
578,0
(…)
(…)
2010
(…)
635,8
(…)
(…)
Celkem
(…)
5 473,9
(…)
(…)
(44)
Kvůli ustanovením zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterými se řídí, neodpovídaly výše každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom převedené v roce 1997 částkám odhadovaných nebo skutečně vyplacených dávek důchodcům této společnosti a ani výším nákladů, které musel stát financovat, a zároveň nebyly stanoveny v závislosti na uvedených částkách. Přezkum částek skutečně převedených potvrzuje přerušení této vazby. Bez ohledu na mimořádný odvod uhrazený společností France Télécom v roce 1997 z tabulky č. 3 vyplývá, že výše dávek vyplacené státním zaměstnancům v důchodu, kteří pracovali u France Télécom, přesahovaly počínaje rokem 2004 a s výjimkou roku 2006 každoroční zdroje.
(45)
Uhrazení každoročních odvodů společností France Télécom a každoroční platby zařízení, jež spravuje mimořádný odvod, nejsou v rámci penzijního účtu zvláštního určení přidělovány odlišně a ex ante na dávky poskytované důchodcům společnosti France Télécom. Pokud by se totiž přiděloval od roku 1997 mimořádný odvod pouze na financování předmětných dávek místo uplatňování systému převádění částky navyšované každý rok o 10 %, jak to stanoví zákon o státním rozpočtu na rok 1997, vedlo by to k ukončení činnosti veřejnoprávního zařízení spíše koncem roku 2008 než koncem roku 2011, jak se počítalo, a to vzhledem k částce nepokryté každoročními odvody, jež je uvedena v tabulce č. 3. Za jakéhokoliv předpokladu by byla v obou případech částka mimořádného odvodu vyčerpána k 31. prosinci 2011.
2.2 Postupné a následně úplné otevření telekomunikačních trhů
(46)
Reformu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom provázelo v pozadí úplné otevření hospodářské soutěži trhů služeb, na nichž tato společnost působila. Počínaje rokem 1988 směrnice Komise 88/301/EHS ze dne 16. května 1988 o hospodářské soutěži na trhu s telekomunikačními koncovými zařízeními (26) a směrnice Komise 90/388/EHS ze dne 28. června 1990 o hospodářské soutěži na trhu telekomunikačních služeb (27) postupně liberalizovaly odvětví telekomunikací. Směrnice 90/388/EHS stanovila liberalizační opatření, jež měla být provedena do 31. prosince 1990 v oblasti přenášení údajů, datových služeb a hlasových telefonních služeb u podnikových sítí a uzavřených skupin uživatelů. Směrnice Komise 96/19/ES ze dne 13. března 1996, kterou se mění směrnice 90/388/EHS, pokud jde o provedení úplné hospodářské soutěže na trhu telekomunikací (28), měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví telekomunikací počínaje 1. lednem 1998.
(47)
Zákon č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o regulaci telekomunikací stanovil podmínky, které umožnily plně provést liberalizaci odvětví tím, že ukončily monopolní postavení společnosti France Télécom v oblasti telefonování přes pevné linky a v oblasti přenosů dat a vypracovaly sazby a vzájemné propojení s konkurenty. Také v jiných odvětvích, která přesto nepodléhala výlučným právům, a byla tak otevřena hospodářské soutěži již od roku 1987, jako tomu bylo v případě mobilních telefonů, zaujímala společnost France Télécom určité výsadní postavení s podílem na trhu, který se od roku 1997 do roku 2002 snížil z 53,3 % na 49,8 % (29). Zákon č. 96-659 rovněž pověřil společnost France Télécom úkoly obecného hospodářského zájmu a stanovil vznik fondu na financování s nimi spojených povinností, do kterého přispívali konkurenti.
(48)
Provádění opatření uvedených v bodech odůvodnění č. 46 a 47 vedlo počínaje rokem 1988 k tomu, že společnost France Télécom začala čelit příchodu konkurentů, z nichž někteří byli částečně vlastněny nadnárodními skupinami, na trhy dodávek zboží a služeb, na nichž ve Francii působila, přičemž některé tyto trhy, jako mobilní telefonování nebo mezinárodní komunikace, mají přeshraniční rozměr. Tento vývoj zesílil na trzích liberalizovaných počínaje rokem 1998. Společnost France Télécom k tomu navázala spolupráci se zahraničními provozovateli, jako jsou společnosti Deutsche Telekom a Sprint v roce 1996 (společnost Global One), a zároveň počínaje rokem 1997 začala rozvíjet partnerství a přebírat podíly např. v Itálii (Wind) nebo v Nizozemsku (Casema), či získávat licence na provozování mobilní sítě v Dánsku a v Portugalsku (30).
(49)
K reformě financování důchodů společnosti France Télécom tak došlo ve stejné době, kdy došlo k liberalizaci trhu na úrovni Evropské unie. Reforma se tudíž projevila na trhu plně otevřenému hospodářské soutěži, na němž ostatně France Télécom navázala důležitá spojení a přebírala podíly v jiných členských státech. Na pozadí zákona z roku 1996 a otevření podniku soukromému kapitálu zůstává skutečně přání podpořit rozvoj společnosti France Télécom na jiných trzích v Evropě než ve Francii, jak vyplývá z prohlášení učiněných během projednávání návrhu zákona, v nichž se hovoří o „ambicích francouzské vlády ohledně své národní vlajkové lodi, společnosti France Télécom“ (31).
(50)
V současnosti společnost France Télécom prohlašuje, že je v Evropě prvním poskytovatelem připojení k vysokorychlostnímu internetu, třetím mobilním operátorem a patří ke světovým špičkám v oblasti telekomunikačních služeb pro nadnárodní společnosti. Mimo Francii vyvíjí společnost France Télécom mimořádnou činnost prostřednictvím dceřiných společností ve Španělsku, Spojeném království, Polsku, Belgii, Rakousku a na Slovensku, kde zaujímá prvořadé postavení (32).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(51)
Ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise vyložila své předběžné posouzení opatření zavedených zákonem z roku 1996 tím, že je porovnala s referenčním rámcem pro povinné sociální a daňové odvody společnosti France Télécom stanoveným zákonem z roku 1990. Usoudila, že tato opatření zřejmě poskytují společnosti France Télécom selektivní zvýhodnění prostřednictvím státních prostředků, jež může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy a jež může představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(52)
Komise kromě toho poznamenala, že pokud tato opatření představují státní podporu, nebyla tato podpora Komise oznámena před jejím provedením, přestože měla být podle judikatury považována za novou podporu. Francouzská republika tak zřejmě nesplnila svou povinnost oznámení na základě Smlouvy, a opatření by tak mělo být považováno za protiprávní.
(53)
Komise dospěla k závěru, že může slučitelnost podpory s vnitřním trhem posuzovat na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise také uvedla, že stejné ustanovení jí umožnilo dospět k závěru, že podpora poskytnutá společnosti La Poste při reformě způsobu financování důchodů jejích státních zaměstnanců je slučitelná s vnitřním trhem (33) a že vzhledem k podobnosti obou případů se jí zdá vhodné provést v tomto konkrétním případě podobnou analýzu.
(54)
Ve svém předběžném přezkumu slučitelnosti podpory s vnitřním trhem a bez ohledu na podobnost s reformou způsobu financování důchodů u společnosti La Poste sdělila Komise Francouzské republice tyto pochyby:
a)
zaprvé, Komise sice zdůraznila, že nemá podrobné informace, které by prokazovaly, že míry odvodů placené společností France Télécom jsou stejné jako míry placené soukromými podniky obecného práva, které vyvíjejí činnost ve Francii v odvětví telekomunikací, ale poznamenala, že míra přímého odvodu uplatňovaná na společnost France Télécom od roku 1997 neumožňuje zaručit konkurenční rovnost („level playing field“) s jejími konkurenty. Uvedené vyplývá ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům společným soukromoprávním a státním zaměstnancům, a tudíž vylučuje odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku;
b)
zadruhé, Komise neměla dostatečné informace o dopadu snížení nákladů na důchody na hospodářskou soutěž, aby mohla posoudit, zda případné kladné dopady převažují nad dopady zápornými. K tomu musela Komise mimo jiné zohlednit skutečnost, že společnost France Télécom dosud zcela nevrátila protiprávní a neslučitelné podpory na základě rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom (dále jen „rozhodnutí o živnostenské dani uplatňované na společnost France Télécom“) (34), tedy rozhodnutí, jež Francie v určené lhůtě neprovedla, jak konstatoval Soudní dvůr (35).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(55)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami jsou shrnuty v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1 France Télécom
(56)
Ve svých připomínkách, jež považuje za doplnění připomínek předaných Francouzskou republikou, se společnost France Télécom domnívá, že čelí problému chronického nadpočetného stavu zaměstnanců, který je spojen s jejím bývalým statusem subjektu státní správy, a že v případě dotčených osob nemá stejné možnosti plynulosti při zaměstnávání jako její konkurenti. Společnost France Télécom tak musí vyvíjet značné úsilí v oblasti odborného vzdělávání a přeškolování ve výši 180 milionů EUR, což odpovídá 4,5 % mzdových nákladů oproti 2,9 % v průměru u francouzských podniků. Společnost France Télécom uvádí také mzdy vyšší o přibližně […] % bez přídavků a prémií. Protože navíc nemůže přistoupit k sociálním plánům, financovala v období od roku 1996 do roku 2006 doprovodná opatření při odchodu státních zaměstnanců do důchodu, jako je dovolená na konci kariéry, v částce přesahující 8 miliard EUR.
(57)
Společnost France Télécom se zadruhé domnívá, že penzijní náklady, které nesla mezi rokem 1990 a rokem 1996, byly neobvyklé a dostaly jí do postavení strukturálního znevýhodnění v poměru k jejím soukromým konkurentům ve smyslu rozsudku ve věciCombus (36), přičemž referenční rámec pro posouzení obvyklosti nebo neobvyklosti uvedených nákladů představuje režim obecného práva uplatitelný na konkurenty. Zásady stanovené v rozsudku ve věci Combus byly od té doby údajně potvrzeny Soudem prvního stupně v jeho rozsudku ve věci Hotel Cipriani (37). Společnost France Télécom popírá, že postavení jediného operátora, tedy v tomto konkrétním případě jí samotné, před a po reformě zavedené zákonem z roku 1996 představuje vhodný srovnávací rámec pro posouzení existence hospodářského zvýhodnění ve smyslu judikatury. Pokud by se referenční rámec měl omezit na společnost France Télécom před a po reformě z roku 1996, nelze údajně v žádném případě považovat opatření za selektivní, protože bylo v uvedeném rámci uplatňováno stejným způsobem.
(58)
Z uvedeného údajně vyplývá, že předmětná opatření buď nepředstavují státní podporu ve smyslu Smlouvy, protože zbavují společnost France Télécom neobvyklého strukturálního znevýhodnění, nebo je nelze považovat za selektivní zvýhodnění představující státní podporu.
(59)
Společnost France Télécom se podpůrně domnívá, že státní podpora, pokud by byla stanovena, by byla slučitelná s vnitřním trhem podle kritérií stanovených Komisí v jejím rozhodnutí o režimu důchodů společnosti La Poste (dále jen „rozhodnutí o společnosti La Poste“) (38). V tomto ohledu neznamená zvláštní povaha jejího režimu spočívající v tom, že společnost platí odvod vypočítávaný pouze na základě společných rizik, že by se od roku 1996 dostala do výhodného postavení vůči svým konkurentům: vedle strukturálního znevýhodnění spojeného se statusem státních zaměstnanců, které zaměstnává, musela společnost France Télécom v souvislosti s reformou z roku 1996 uhradit značné náklady, jejichž slučitelnost s vnitřním trhem je nutno analyzovat a jejichž částka ve výši 5,7 miliardy EUR zdaleka přesahuje částku, již by společnost musela uhradit, pokud by její odvod podléhal nespolečným rizikům.
(60)
France Télécom se domnívá, že v rozhodnutí o společnosti La Poste (39) Komise uznala, že výše mimořádného jednorázového odvodu (2 miliardy EUR) v rámci reformy, která vstoupila v platnost po oznámení ale ještě před rozhodnutím Komise, vyrovnává odvody odpovídající nespolečným rizikům, a to až do vyčerpání částky jednorázového odvodu. Podle společnosti France Télécom neexistuje důvod, proč by Komise měla ustoupit od této zásady, protože z politických prohlášení z doby projednávání návrhu zákona z roku 1996 nelze dojít k závěru, že by zákonodárci stanovili výši paušálního odvodu společnosti France Télécom tak, aby se zachoval desetiletý nezměněný stav.
(61)
Kromě toho číselné údaje dostupné v roce 1996 údajně vyvracejí tvrzení, podle nějž byla částka ve výši 5,7 miliardy EUR tehdy údajně odhadnuta tak, aby přesně odpovídala nadnákladům, které vzniknou státu během deseti let kvůli provádění zákona z roku 1996 tím, že se budou vyrovnávat rok co rok nižší odvody hrazené podnikem, a to i při zohlednění nákladů na vyrovnání mezi jednotlivými režimy důchodů, od jejichž hrazení byla společnost France Télécom osvobozena v roce 1996 (40). Výše mimořádného odvodu měla za cíl odškodnit celkově francouzský stát z důvodů reformy. Tuto částku je proto údajně nutno zohlednit při analýze konkurenční spravedlnosti od vstupu reformy v platnost v roce 1997.
(62)
Společnost France Télécom se konečně domnívá, že bez reformy z roku 1996 by utrpěla výrazné konkurenční znevýhodnění na trzích, jejichž otevření hospodářské soutěži bylo cílem Unie, že francouzské orgány nyní plně provedly rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (41) a že opatření z těchto důvodů nevede k narušení hospodářské soutěže.
4.2 Stěžovatelé
(63)
Stěžovatelé sdílejí hodnocení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o existenci státní podpory ve smyslu Smlouvy v podobě snížení nákladů na důchody zavedené zákonem z roku 1996, které má platit společnost France Télécom. Podle postupu použitého v uvedeném rozhodnutí, u nějž stěžovatelé litují nedostatečnou kvantifikaci, by výše podpory měla dosáhnout 12,3 miliardy EUR a neměla by být v žádném případě nižší než 9,9 miliardy EUR (42). Stěžovatelé se domnívají, že pro rozhodnutí o tom, že se jedná o státní podporu, jsou rozhodující důsledky opatření, to znamená snížení sociálních nákladů, které obvykle zatěžují rozpočet podniku, a ne její cíl, to znamená vyrovnání údajného znevýhodnění. Znevýhodnění v důsledku zaměstnávání státních zaměstnanců společností France Télécom ostatně údajně neexistuje, protože podnik platí poplatky na pojištění proti nezaměstnanosti a odvody ze mzdy o 13 % nižší než konkurenti a protože má stálé a flexibilní zaměstnance, jelikož může snižovat mzdové náklady prostřednictvím předčasných odchodů do důchodu a přechodem do veřejné správy.
(64)
Takto se vyznačující státní podpora údajně není podle stěžovatelů slučitelná s vnitřním trhem. Značné konkurenční zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom bylo o to více škodlivé, že snížení nákladů nebylo nutné, aby se zabránilo ohrožení její finanční struktury: společnost France Télécom mohla v roce 1996 odepsat čistý aktualizovaný dluh v oblasti důchodových odvodů ve výši nejméně 9,9 miliardy EUR, nemusela nadále zanášet tento náklad do své rozvahy nebo do její přílohy, a následně se tak zadlužila ve značně vyšších částkách, když její průměrné čisté zadlužení dosahovalo v období 1997-2007 výše 44 miliard EUR. Podpora, jež osvobodila společnost France Télécom od nákladů na důchodové zabezpečení, které zdědila z doby, kdy měla monopolní postavení, jí dále umožnila financovat mezinárodní rozvoj podniku při současném posílení jejího postavení ve Francii, kde se těšila značným výhodám ze svého výlučného postavení, jehož náklady byly pouze oprávněnou protiváhou.
(65)
V minulosti nevrácené protiprávní a neslučitelné podpory by ostatně již samy o sobě znemožňovaly prohlásit předmětnou provozní podporu za slučitelnou, a to kvůli jejich kumulovanému důsledku. Neexistence konkurenční spravedlnosti reformy z roku 1996 kvůli neplacení odvodů v oblasti rizik nezaměstnanosti a nevyplacení mezd v případě konkurzu podniku potom také vylučuje slučitelnost reformy s pravidly Smlouvy. Je proto nutno, aby dluh společnosti France Télécom v oblasti důchodového zabezpečení vypočítal nezávislý odborník a aby se Francie zavázala, že zajistí finanční neutralitu režimu, a to zejména tím, že zavede mechanizmy úpravy odvodu zaměstnavatele a doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR v případě kolísání odvodů.
4.3 Telekomunikační operátor
(66)
Telekomunikační operátor sdílí a vyjadřuje svou podporu předběžné analýze uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení řízení, jež označuje změny zavedené zákonem z roku 1996 za novou a protiprávní státní podporu, protože se pokouší nahradit vyplácení penzí ve skutečnosti prováděné státem za každoroční přímé odvody společnosti France Télécom, a to při odečtení odvodů hrazených pracovníky v činné službě se statusem státních zaměstnanců. Stejné označení by bylo podle tohoto operátora možno použít na sociální odvody spojené s riziky, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům. Tyto odvody, které platí konkurenti France Télécom, tato společnost nejméně od roku 1996 pro své soukromoprávní a státní zaměstnance neplatí. Narozdíl od případu, který byl předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste (43), výpočet odvodu zaměstnavatele společnosti France Télécom nezahrnoval a stále ještě nezahrnuje uvedené odvody, což údajně znemožňuje prohlásit podporu za slučitelnou.
(67)
Pokud jde o podporu v podobě zrušení uhrazení státu penzí, které tento stát vyplácí, operátor se domnívá, že analýza hodnocení z hlediska hospodářské soutěže provedená Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste by jí zde naopak měla vést k závěru o její neslučitelnosti. Tato analýza by měla být založena na skutečnostech, k nimž došlo od roku 1996, a ne jako v případě rozhodnutí o společnosti La Poste na výhledech do budoucnosti.
(68)
Podle tohoto operátora společnost France Télécom zaujímá na řadě trhů, na nichž působí, tržní mocenské postavení, jež je možno přirovnat k dominantnímu. Kvůli této skutečnosti je na velkoobchodních trzích s vysokorychlostním a velmi vysokorychlostním připojením a na trzích s výchozím a koncovým telefonováním pomocí pevných linek předmětem regulačních opatření ex ante. Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2003 o postupu provádění článku 82 Smlouvy o ES ve věci COMP-38.233 Komise ostatně zjistila a potrestala porušení článku 102 SFEU, jehož se dopustila společnost France Télécom prostřednictvím své dceřiné společnosti Wanadoo (44). Protože se podnik nachází v dobrém finančním stavu, obdržené podpory mu umožnily financovat jeho mezinárodní rozvoj, a to zejména koupi společností Orange, Retevisión a AMENA.
(69)
Operátor nakonec žádá Komisi, aby přesně kvantifikovala výši předmětné podpory a při uplatnění judikatury ve věci Deggendorf (45) odmítla uznat slučitelnost dotyčných opatření s vnitřním trhem do té doby, než budou vráceny minulé protiprávní podpory.
5. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY
(70)
Francouzská republika se domnívá, že změny zavedené v roce 1996 do způsobu financování důchodů zaměstnanců francouzského státu pracujících u společnosti France Télécom neobsahují žádný prvek státní podpory. Reforma z roku 1996 je údajně v každém případě slučitelná s vnitřním trhem, a to zejména při uplatnění na tento konkrétní případ postupu, který Komise použila ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste (46).
5.1 Existence státní podpory
(71)
Podle Francouzské republiky se společnost France Télécom ocitla kvůli zákonu z roku 1990 v neobvyklé situaci, která neodpovídala obecnému právu, které stanoví, že podniky platí přímý odvod zaměstnavatele, jenž je úměrný mzdovým nákladům a není vázán na výši vyplácených penzí. Náklady, jimž byla společnost France Télécom vystavena, byly tak údajně neobvyklé, protože finanční schodek dílčího režimu pro dotčené osoby byl jistý, stejně jako bylo jisté, že se stane neúnosný vzhledem k nevyhnutelnému snižování počtu státních zaměstnanců v činné službě a souběžného růstu počtu důchodců.
(72)
Reforma z roku 1996 údajně sladila financování důchodů s obecným právem, aniž se tím podnik dostal do výhodnějšího konkurenčního postavení, protože odvod společnosti France Télécom je každoročně vypočítáván tak, aby srovnal míru povinných daňových a sociálních odvodů s odvody konkurentů v odvětví telekomunikací. Nezohlednění odvodů, které odpovídají rizikům, jež nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, při výpočtu odvodů za uplatnění „míry konkurenční spravedlnosti“ je údajně oprávněné kvůli statusu státních zaměstnanců, který vylučuje např. riziko nezaměstnanosti kromě výjimečných případů propuštění z práce nebo odvolání.
(73)
Francouzská republika se domnívá, že referenční rámec pro určení obvyklé nebo neobvyklé povahy nákladů společnosti France Télécom musí představovat situace konkurentů podniku ve Francii. Vzhledem k přehnaným, od obecného práva odchylným, nespravedlivým a dlouhodobě neúnosným nákladům, které v tomto konkrétním případě zákon z roku 1990 společnosti France Télécom ukládal, jejich zrušení a sladění se situací konkurentů stanovené v reformě z roku 1996 tak pouze obnovilo obvyklé podmínky hospodářské soutěže. Společnost France Télécom ostatně za znevýhodnění, jež utrpěla v rámci tohoto režimu, nedostala žádné vyrovnání, ačkoliv, jak zdůrazňuje ve svých připomínkách, dosud čelí strukturálním znevýhodněním, nadnákladům a nepružnostem kvůli statusu státních zaměstnanců, které zaměstnává, pokud jde o finanční opatření, která provázejí odchody do důchodu nebo návraty do státní správy, úsilí, jež musí vyvíjet v oblasti vzdělávání a školení, či vyšší mzdové náklady. Současný režim, který vyplývá z reformy, proto společnosti France Télécom neposkytuje žádné zvýhodnění, a neobsahuje tak žádný prvek podpory ve smyslu Smlouvy.
(74)
Tento výklad vyplývá z obecných zásad vypracovaných soudy Unie, podle nichž zákon, který umožňuje zabránit, aby rozpočet určitého podniku nebyl zatížen nákladem, který by v obvyklé situaci neexistoval, nepředstavuje státní podporu, protože státní podpory představují pouze zásahy, které snižují náklady, které běžně zatěžují rozpočet podniku (47). To je údajně také případ opatření, která zbavují veřejnoprávního konkurenta strukturálního znevýhodnění vůči jeho soukromoprávním konkurentům (48). Tento výklad je údajně také v souladu s praxí Komise (49).
(75)
Francouzská republika se obecněji domnívá, že pro určení existence podpory nebo okamžiku, kdy se zvýhodnění vyplývající z reformy zavedené zákonem z roku 1996, který v tomto směru neobsahuje žádné ustanovení, skutečně projevilo, není opodstatněné zahrnovat do tohoto řízení mechanizmy vyrovnání a nadvyrovnání, na jejichž základě společnost France Télécom hradila odvody v období 1991-1996 (viz tabulka č. 1). Hrazení takových odvodů vyplývalo také z režimu odchylujícího se od obecného práva, v němž penzijní režim uplatňovaný na společnost France Télécom byl považován za autonomní, což počínaje rokem 1997 přestalo platit.
(76)
S touto výhradou Francouzská republika upřesnila odhad odvodů hrazených společností France Télécom a uvedených v bodě odůvodnění č. 61, které podnik od roku 1997 přestal platit. Na základě skutečné rekonstituce pro období 2008-2010, zpětně extrapolované použitím průběhového koeficientu, se Francouzská republika domnívá, že odvody, které by hradila společnost France Télécom, jsou o 165 milionů EUR nižší než odvody vypočítané podnikem.
5.2 Slučitelnost případné státní podpory s vnitřním trhem
(77)
Francouzská republika se v každém případě domnívá, že pokud by reforma z roku 1996 týkající se společnosti France Télécom měla představovat státní podporu, měla by být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, a to v souladu s analýzou uplatněnou Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste (50). Reforma z roku 1996 zbavila společnost France Télécom strukturální zátěže, jež narušovala její konkurenceschopnost na trhu, jehož liberalizace právě probíhala, a její odvody jsou napříště, pokud jde o společná rizika, vypočítávány na základě míry konkurenční spravedlnosti.
(78)
Skutečnost, že odvod placený společností France Télécom počínaje rokem 1997 nezahrnuje rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům, není údajně na překážku slučitelnosti s vnitřním trhem. V tomto ohledu tabulka č. 4, jež je výtahem z informací předložených Francouzskou republikou, zobrazuje rozdíl mezi odvodem hrazeným společností France Télécom a částkou, kterou by platila, pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu, a to po odečtení dávek zajišťovaných na svůj účet společností France Télécom a jiných odvodů, které ji ve srovnání s konkurenty zatěžují.
Tabulka 4
Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom v období 1997-2010 vypočítaný na základě uplatňované míry konkurenční spravedlnosti (MKS) a upravené míry konkurenční spravedlnosti (MKS*) za účelem zahrnutí nespolečných rizik
Rok
MKS
EUR (v mil.)
MKS*
EUR (v mil.)
MKS-MKS*
1997
36,2 %
1 088,9
48,1 %
1 446,9
- 358,0
1998
35,4 %
1 069,6
47,1 %
1 423,1
- 353,5
1999
36,7 %
1 108,5
48,4 %
1 460,3
- 351,8
2000
36,4 %
1 085,0
48,0 %
1 429,3
- 344,3
2001
37,0 %
1 088,6
47,9 %
1 407,9
- 319,3
2002
37,7 %
1 100,1
43,5 %
1 267,9
- 167,8
2003
37,6 %
1 085,0
45,0 %
1 298,5
- 213,5
2004
[…] %
1 048,6
[…] %
(…)
(…)
2005
[…] %
984,6
[…] %
(…)
(…)
2006
[…] %
957,6
[…] %
(…)
(…)
2007
[…] %
917,6
[…] %
(…)
(…)
2008
[…] %
859,2
[…] %
(…)
(…)
2009
[…] %
805,4
[…] %
(…)
(…)
2010
[…] %
744,5
[…] %
(…)
(…)
(79)
Francouzská republika odhaduje, že aktualizovaná hodnota skutečně zaplacených odvodů a odvodů ke splacení společnosti France Télécom představuje za období od roku 1997 do roku 2043 částku 13,5 miliardy EUR. Při míře konkurenční spravedlnosti upravené zohledněním nespolečných rizik ve výpočtu a při odečtení příspěvků, které zatěžují France Télécom a ne její konkurenty, by se dospělo za stejné období k vyššímu každoročnímu odvodu, a to k částce 16,7 miliardy EUR. I když francouzské orgány nepovažují zahrnutí uvedených rizik za relevantní, vypočítaly, že rozdíl (3,2 miliardy EUR) byl údajně více než dostatečně vyrovnán mimořádným paušálním odvodem ve výši 5,7 miliardy EUR, který France Télécom zaplatila v roce 1997.
(80)
Francouzská republika se domnívá, že lze, stejně jako v rozhodnutí o společnosti La Poste (51), považovat tento paušální odvod za doplatek umožňující vyrovnat hrazení odvodů vázaných na proměnlivou míru a zahrnujících odvody za nespolečná rizika. V tomto případě se ukazuje, že v současnosti tento doplatek přesahuje částku vyplývající z rozdílu mezi mírou stanovenou reformou z roku 1996 a změněnou mírou uvedenou v tabulce č. 4 a že tento doplatek nebude rozdílem mezi mírami nikdy zcela vyčerpán. Za těchto okolností jsou údajně odstraněny pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně neexistence skutečné konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty.
(81)
Pro Francouzskou republiku je reforma způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti La Poste, která byla zavedena v roce 2006 a která vycházela z reformy společnosti France Télécom z roku 1996, v zásadních aspektech s posledně uvedenou reformou zcela srovnatelná. Vzhledem k této souběžnosti neexistuje údajně žádný důvod, proč by se Komise měla odchýlit od precedentu společnosti La Poste. Komise by měla zejména souhlasit se zohledněním mimořádného paušálního odvodu uloženého společnosti France Télécom v analýze konkurenční spravedlnosti reformy tím, že ho bude považovat de facto za zálohu za odvody spojené s nespolečnými riziky.
(82)
Naopak u projednávání v Národním shromáždění a v Senátu, během nichž se zmiňovalo desetileté období finančního krytí reformy, se údajně jedná o jednorázová prohlášení. Podobné úvahy se neobjevují ani ve zdůvodnění návrhů zákona a ani v předmětných zákonech nebo přijatých prováděcích dokumentech. Záměrem zákonodárců v roce 1996 údajně bylo stanovit odvody na důchodové zabezpečení společnosti France Télécom na úroveň rovnající se odvodům konkurentů a nikoliv připravit reformu o její účinek po dobu deseti roků, k čemuž by vedlo uvažování, jež by Komise mohla přijmout, pokud by vycházela z prohlášení vytržených ze souvislostí.
(83)
Z parlamentních jednání údajně jednoznačně vyplývá, že výše odvodu byla stanovena paušálně bez vazby na náklady, které stát bude muset skutečně nést. Stejně tak Ústavní rada ve svém rozhodnutí č. 96-385 DC ze dne 30. prosince 1996 uvedla, že paušální odvod ve výši 37,5 miliardy FRF je odůvodněn převzetím vyplácení důchodů státních zaměstnanců státem, aniž by přitom představoval vyrovnání za toto převzetí, zatímco na druhé straně platby do státního rozpočtu nebudou přidělovány na zvláštní výdajovou položku ale budou přispívat k obecným podmínkám vyváženosti tohoto rozpočtu v souladu s článkem 18 základního nařízení vlády ze dne 2. ledna 1959 k provádění zákonů o státním rozpočtu.
(84)
Podle Francouzské republiky byla přesná částka mimořádného odvodu stanovena zákonem o státním rozpočtu na rok 1997 při zohlednění nikoliv desetiletého období, během nějž by měl být stát tímto odvodem „vyplacen“, ale naopak dopadu na strukturu rozvahy společnosti France Télécom, který měl zůstat snesitelný. Stanovení výše tohoto odvodu se neřídilo logikou vyrovnání nákladů státu, ale zohledněním možností podniku hradit odvody.
(85)
Způsob, jakým byl tento odvod spravován, to znamená odděleně od důchodů skutečně vyplácených počínaje rokem 1997, údajně potvrzuje, že se jednalo o paušál. Z údajů poskytnutých Francouzskou republikou tak vyplývá, že penze vyhrazené státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom prostřednictvím penzijního účtu zvláštního určení dosáhly částky […] miliard EUR, zatímco Veřejnoprávní zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom údajně převedlo na uvedený účet částku 3,4 miliardy EUR. Zůstatek nepokrytý zaplacenými odvody dosáhl za stejné období výše 1,2 miliardy EUR. V roce 1997 se ostatně odhadovalo, že tento fond bude fungovat 17 až 25 roků, což nemá nic společného s desetiletým obdobím, na kterém zakládá Komise postup, který se zřejmě chystá přijmout.
(86)
Francouzská republika se domnívá, že společnost France Télécom by byla bez reformy postavena mimo trh, protože úroveň odvodů by v roce 2010 dosáhla 77 % hrubého tabulkového platu a v účtech by musela vytvořit rezervy na důchodové závazky pro státní zaměstnance, kteří u ní pracují. Reforma proto představovala rozhodující etapu přizpůsobení liberalizaci trhu, byla v souladu s cílem Unie, odpovídala mu a byla omezena na nutné minimum. Bez této reformy by společnost France Télécom vystoupila z trhu a nemohla by přistoupit k nezbytným investicím, zejména pro zpřístupnění účastnického vedení, aniž by bylo možno vyloučit úpadek, čímž reforma údajně neměla negativní důsledky pro hospodářskou soutěž.
(87)
Podle Francouzské republiky kromě toho reforma způsobu financování důchodů ve společnosti France Télécom, a zejména uložení platby mimořádného odvodu, nevedla údajně v období 1997-2006 k žádným nákladům pro stát, ale ve skutečnosti vytvořila podle odhadu francouzských orgánů pro francouzský stát čistý příjem přesahující částku 9,1 miliardy EUR (52). Pokud by měl být proveden výpočet výnosu mimořádného odvodu, Francouzská republika se domnívá, že by se měla použít diskontní sazba ve výši 7 %. Myšlenka mimořádného odvodu tak byla přijata již v roce 1996. Mělo se jednat o dlouhodobou investici, protože očekávané rozdíly mezi dávkami, které se musí platit, a očekávanými příjmy z odvodů přesáhly 500 milionů EUR až v roce 2005, tj. po devíti rocích, a přesahují 1 miliardu EUR až dvanáct let poté. V roce 1996 dosahovala v průměru míra výnosnosti francouzského státního dluhopisu OAT (obligations assimilables du Trésor - dále jen „OAT“) na 15 let výše 6,9 %. Společnost France Télécom přistoupila ze své strany od listopadu 1991 do listopadu 1997 k vydávání dluhopisů se srovnatelnou průměrnou mírou výnosnosti ve výši 7 %.
(88)
Obstavení částek požadovaných Komisí v rámci provádění jejího rozhodnutí ohledně uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (53) a následné splacení těchto částek by mělo vést Komisi k závěru, že její rozhodnutí bylo provedeno, a to v souladu s jejím sdělením v této věci z roku 2007 (54). Kumulovaný důsledek těchto podpor by proto neměl být zkoumán.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(89)
Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(90)
Uplatnění kumulativních podmínek tohoto článku na tento konkrétní případ je zkoumáno v oddílech 6.1.1 až 6.1.5.
6.1.1 Podpora poskytnutá státem nebo ze státních prostředků
(91)
Zákon z roku 1990 a zákon z roku 1996 pocházejí od francouzského státu. Stanoví opatření, na jehož základě společnost France Télécom platí státní pokladně vyrovnání za to, že stát vyřizuje a vyplácí penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Protože podle zákona z roku 1996 je vyrovnání hrazené společností France Télécom nižší než v případě původního znění zákona z roku 1990, je podpora společnosti France Télécom poskytnuta ze státních prostředků.
6.1.2 Zvýhodnění určitých podniků
(92)
Ustanovení zákona z roku 1990 stanovily režim použitelný na veřejnoprávního provozovatele s právní subjektivitou France Télécom. Zákon z roku 1996 o státním podniku France Télécom uvedený režim mění prostřednictvím ustanovení, jež platí pro společnost France Télécom způsobem, který je vymezen pouze pro tento podnik.
(93)
Režim stanovený zákonem z roku 1990 má za cíl stanovit zvláštní vyrovnání, pokud jde o zásady a výši penzijních odvodů zaměstnavatele, které společnost France Télécom hradí francouzskému státu. Na rozdíl od toho, co tvrdí France Télécom, jak vyrovnání hrazené společností France Télécom, které stanovil zákon z roku 1990 ve svém původním znění a jež bylo uplatňováno v období 1991-1996, tak odlišné vyrovnání stanovené zákonem z roku 1996, jež je uplatňováno od roku 1997, jsou zvláštní opatření, která se týkají výlučně společnosti France Télécom, čímž je splněna podmínka selektivity.
6.1.3 Hospodářské zvýhodnění, které narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž
(94)
Je nutno zjistit, zda opatření, jimiž se stanoví výše předmětného vyrovnání, zvýhodňují společnost France Télécom. Otázku, zda změny zavedené do článku 30 zákona z roku 1990 zákonem z roku 1996 představují podporu v tom, že společnosti France Télécom poskytují hospodářské zvýhodnění, je nutno zkoumat z hlediska povahy a struktury předmětného penzijního systému a důsledků, které z toho pro společnost France Télécom vyplynuly, a nikoliv z hlediska důvodů změn nebo jejich cílů. Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky není proto cíl sledovaný změnou zákona z roku 1990 pro posouzení důsledků relevantní.
(95)
Převzetí vyměření a vyplácení penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom státem vyplývá z provádění zákona o civilních a vojenských důchodových penzích, který jako jediný platí pro dotyčné bývalé státní zaměstnance. Ani zákon z roku 1990 a ani zákon z roku 1996 nezměnily status těchto státních zaměstnanců nebo zásadu převzetí vyplácení jejich penzí státem. Toto převzetí zřejmě vyplývá ze zásady, podle níž osoby se statusem státních zaměstnanců slouží v obecném zájmu zcela nezávisle veřejnému blahu. Tak tomu ale není v případě, kdy tito státní zaměstnanci pracují pro podnik, který poskytuje služby za úplatu, s cílem sloužit zájmu a zisku tohoto podniku, který hospodářsky soutěží s jinými podniky, které poskytují stejné služby.
(96)
Z tohoto pohledu představuje placení vyrovnání státu, které stanoví zákon z roku 1990 jak ve svém původním znění, tak po změnách zavedených zákonem z roku 1996, výjimku ze zásady převzetí francouzským státem. Tato výjimka je odůvodněna povahou a strukturou systému uplatňovaného na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom. Podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích je totiž francouzský stát povinen vyměřovat a vyplácet penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom, pro které platí obecný status zaměstnanců francouzského státu a nikoliv obecné právo dávek sociálního zabezpečení.
(97)
I bez vyrovnání hrazeného společností France Télécom by francouzský stát musel plnit své závazky, které má v oblasti důchodů vůči státním zaměstnancům s dotyčným statusem, pokud by tyto závazky jednostranně nezměnil. Naopak, uvolnění státních zaměstnanců vyškolených státem pro práci u společnosti France Télécom bez vyrovnání v oblasti vyplácených penzí nebo penzí, které bude nutno vyplácet, by této společnosti poskytlo jasné zvýhodnění.
(98)
Protože podniky konkurující společnosti France Télécom nezaměstnávají osoby se statusem státních zaměstnanců, vůči nimž by měl francouzský stát podobné finanční závazky, nelze na ně přenést logiku systému financování penzí a hrazení vyrovnání, jež pro společnost France Télécom stanovil zákon. Dokládá to skutečnost, že se francouzské orgány zřejmě domnívají, že hrazení sociálních odvodů konkurenty na pojištění proti rizikům nevyplacení mezd, jež spadají do obecného práva dávek sociálního zabezpečení, je odůvodněné, protože tito konkurenti zaměstnávají osoby, které mají v této oblasti jiný status. Ovšem Francouzská republika se dovolává právě tohoto statusu, když tvrdí, že zahrnutí rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům, do výpočtu vyrovnání hrazeného společností France Télécom státu podle zákona z roku 1996 není odůvodněné.
(99)
Z uvedeného tak vyplývá, že v případě odvodů hrazených z důvodů zaměstnávání soukromoprávních pracovníků se tyto podniky nenacházejí z právní a skutkové stránky v situaci srovnatelné se situací společnosti France Télécom, pokud jde o její státní zaměstnance, a to na rozdíl od toho, co ve svých připomínkách tvrdí Francouzská republika a společnost France Télécom.
(100)
Stejně tak nelze srovnávat režim vyrovnání uplatněný na France Télécom s režimem stanoveným pro jiné veřejnoprávní subjekty zaměstnávající pracovníky se statusem státních zaměstnanců, jako jsou Monnaie de Paris (Pařížská mincovna) nebo Office National des Forêts (Státní lesní správa), z nichž lze některé u určitých jejich činností označit za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo za jiné veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy, jako byly v minulosti EDF nebo GDF. Společnosti EDF nebo GDF měly zvláštní důchodové systémy bez vazby na systémy veřejné správy. Režimy EDF a GDF byly ostatně od té doby napojeny na obecný režim, ačkoliv je nutno zdůraznit, že Komise dospěla k závěru o neexistenci podpory pouze za podmínky, že napojení zůstane pro stát finančně neutrální (55), což v tomto konkrétním případě pro reformu z roku 1996 neplatí.
(101)
Naopak režim vyrovnání ve prospěch státu za placení penzí státních úředníků pracujících u společnosti La Poste, a to před změnami popsanými a podmínečně schválenými Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste, byl rovněž režimem státního podniku přirovnatelného k veřejnoprávní instituci průmyslové a obchodní povahy a podle zákona z roku 1990 v jeho původním znění zůstával podobný režimu společnosti France Télécom v tom, že stanovil každoroční uhrazení státu penzí vyplácených státním zaměstnancům v důchodu a zaplacení odvodů stanovených v článku L-134 zákoníku sociálního zabezpečení.
(102)
I když by se ukázalo, že společnost La Poste hospodářsky nesoutěží se společností France Télécom, přičemž by zvýhodnění poskytnuté posledně jmenované společnosti mohlo narušit nebo by hrozilo narušit hospodářskou soutěž, je skutečností, že logika a ustanovení důchodového režimu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom před reformou z roku 1996 byly stejné jako u srovnatelného režimu uplatňovaného ve stejné době na společnost La Poste. Na rozdíl o toho, co Francouzská republika tvrdí v souvislosti se společností France Télécom, Komise ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste usoudila, že reforma režimu platného pro společnost La Poste státní podporu představuje. Pro posouzení situace společnosti France Télécom je obecněji referencí situace veřejnoprávního nebo soukromého podniku, který by zaměstnával státní zaměstnance, kteří si ponechali svůj status. Takové podniky by se nacházely ve stejné referenční situaci, jako se nachází France Télécom. Existenci státní podpory ve prospěch společnosti France Télécom lze proto posuzovat na základě tohoto referenčního systému.
(103)
Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom nelze stejně tak zastávat názor, že určité opatření nezvýhodňuje určitý podnik jenom proto, že vyrovnává údajné znevýhodnění tohoto podniku v minulosti. Komise nedávno opětovně odmítla argument tradičního telekomunikačního operátora, který je konkurentem společnosti France Télécom, podle nějž zvláštní sociální důchodové nároky části zaměstnanců srovnatelné s nároky veřejné správy, které zdědil z minulosti a které se liší od nároků podle obecného práva, opravňují opatření ke snížení sociálních odvodů v oblasti penzí této kategorie zaměstnanců, které tento operátor má odvádět (56). Jak zdůraznily francouzské orgány při projednávání návrhu, uložil zákon z roku 1996 v tomto ohledu francouzskému státu nové a výrazné náklady spojené s vyměřením a vyplácením penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Zákon z roku 1996 tak souběžně vedl k tomu, že došlo ke snížení vyrovnání, jež společnost France Télécom vždy platila.
(104)
Kvůli způsobům výpočtu míry odvodu zaměstnavatele stanoveného zákonem hradí společnost France Télécom od 31. prosince 1996 státu nižší vyrovnání, než by platila, pokud by nedošlo k zásahu zákona. Z důvodů přímé povahy odvodu zaměstnavatele zavedeného tímto zákonem uvolnila k tomu společnost France Télécom okamžitě dne 31. prosince 1996 rezervu určenou v jejím účetnictví na hrazení svých budoucích závazků. Náklady, jichž společnost France Télécom byla zbavena, nebyly tak ani nové, protože zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy, ani nepředvídatelné, protože si podnik k tomuto účelu vytvářel rezervy, a ani odchylné od obecného práva sociálního zabezpečení, protože toto právo se nevztahuje na vyrovnání, jež společnost France Télécom platí.
(105)
Zákon z roku 1996 hned od svého vstupu v platnost převedl na francouzský stát povinnost každoročního odvodu, který ve svém konečném důsledku plně pokrýval náklady na financování penzí dotčených zaměstnanců. Výši podpory takto poskytnuté zákonem z roku 1996 lze vypočítat od vstupu zákona v platnost jako každoroční rozdíl mezi vyrovnáním, jež představuje přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom francouzskému státu, a odvody, které by společnost zaplatila podle zákona z roku 1990 a které jsou uvedeny v tabulce č. 1, pokud by zůstaly beze změny, při odečtení výše paušálního odvodu uhrazeného v roce 1997.
(106)
Z odhadů poskytnutých Francouzskou republikou a popsaných v bodě odůvodnění č. 40 vyplývá, že v okamžiku reformy v roce 1996 a až do plánovaného uplynutí finančních závazků vyplývajících z nákladů zajišťovaných francouzským státem byly francouzské orgány schopny odhadnout celkovou výši čistých nových nákladů až do roku 2043, tedy do okamžiku, kdy uplynou finanční závazky státu vůči státním zaměstnancům v důchodu a osobám s právy odvozenými od těchto zaměstnanců, na částku […] miliard EUR. Skutečná hodnota čistých nákladů dosáhla v roce 1996 výše […] miliard EUR, a to po odečtení každoročních odvodů společnosti France Télécom (15,2 miliardy EUR), odvodů zaměstnanců ([…] miliard EUR) a mimořádného paušálního odvodu ve výši 5,7 miliardy EUR.
(107)
Dále je nutno poznamenat, že částky odhadované v okamžiku reformy v roce 1996 představují přibližnou hodnotu skutečné částky (57). Výše stanovených vyrovnání ze strany společnosti France Télécom v podobě každoročních příspěvků a ani doplatek ve výši 5,7 miliardy EUR zaplacený v roce 1997 neměly za cíl a ani za důsledek snahu o rozpočtovou neutralitu pro francouzský stát. Pokud by tomu tak bylo a s výhradou vhodnosti předpokladů pojistného výpočtu, existovala by vyrovnanost mezi náklady a příjmy za celé období, a tím by ani neexistovalo hospodářské zvýhodnění společnosti France Télécom.
(108)
Francouzské orgány si byly vědomy, že „převedení důchodových nákladů u státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom do obecného státního rozpočtu“ představuje „pro stát nový a značný náklad“, který mimořádný paušální odvod nebo příjem z prodeje části akcií podniku kryly pouze částečně. Projednávání uvedená v bodě odůvodnění č. 31 tak ukazují, že v roce 1996 se francouzský stát nesnažil plně vyrovnat nový náklad, který do budoucna zajišťoval, ale snažil se naopak nést nový náklad a měl snahu, aby „v této věci byly upřednostněny zájmy podniku“.
(109)
Je zřejmé, že i s pojistnými předpoklady odlišnými od předpokladů použitých francouzským státem pro odhadnutí nového nákladu, který nesl, a bez ohledu na mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 poskytla reforma značné hospodářské zvýhodnění v podobě nižších odvodů zaměstnavatele na důchodové zabezpečení. Protože paušální odvod či doplatek neumožnil plně pokrýt náklady převedené na francouzský stát, ale v nejlepším případě je pouze snížit, a vzhledem k předmětným částkám, nelze potvrdit vhodnost pojistného výpočtu tehdy použitého a přesnost odhadů, které z něj vyplývaly pro celé období až do roku 2043.
(110)
Dále nelze srovnávat finanční zvýhodnění vyplývající z nižších odvodů společnosti France Télécom s údajnými znevýhodněními, jež vyplývaly ze zaměstnávání státních zaměstnanců, jak požaduje společnost France Télécom za podpory Francouzské republiky. Zákon z roku 1996 každopádně tyto údajná znevýhodnění nezvýšil, protože nevedl k přijetí dalších státních zaměstnanců. Cílem zákona z roku 1996 ostatně nebylo, aby vyrovnal údajné znevýhodnění spojené s platy, neboli slovy společnosti France Télécom menší pružnost u pracovních míst státních zaměstnanců, tím, že společnost zbaví části jejích finančních povinností.
(111)
Pouze pro úplnost je proto nutno odpovědět na tvrzení ohledně údajných nevýhod spojených se zaměstnáváním státních zaměstnanců, která uvádí Francouzská republika a společnost France Télécom.
-
Za prvé, společnost France Télécom měla v okamžiku úplného otevření francouzského trhu hospodářské soutěži vyškolené a zkušené zaměstnance, bez nichž by, pokud by měli být zcela nahrazeni, nemohla udržet své postavení na trhu, o čemž se společnost France Télécom ve svých podkladech opomíjí zmínit.
-
Dále, výše platů a investice do vzdělávání zaměstnanců, které společnost France Télécom analyzuje jako znevýhodnění, představují v rozpočtu podniku obvyklé náklady a není prokázáno, že nezlepšují zapojení a produktivitu zaměstnanců ve srovnání s konkurenty.
-
Je sice pravda, že společnost France Télécom nemůže přizpůsobovat své mzdové náklady pomocí sociálního plánu snižování počtu zaměstnanců v případě dotyčných pracovníků, lze ale pochybovat, že podobný plán zaměřený pouze na státní zaměstnance kvůli jejich statusu by mohl být právoplatně proveden, zatímco ukončení najímání státních zaměstnanců v roce 1997 a využívání soukromoprávních pracovníků otevřelo společnosti jisté možnosti pružného přizpůsobování jejích mzdových nákladů.
-
Konečně je pravda, že podnik věnuje značné rozpočtové prostředky na to, aby podnítil dotyčné zaměstnance k předčasnému odchodu do důchodu, je ovšem také pravda, že podněcování a zájem podniku o zavedení podobného opatření by byly menší bez převedení finančních povinností, které měla společnost France Télécom, na stát, jak stanovil zákon z roku 1996. Opatření umožňuje podněcovat k předčasnému odchodu, a v případě dotyčných zaměstnanců se tak stát o ně stará dříve. Bez zákona z roku 1996 by tyto náklady musela nadále nést společnost France Télécom.
(112)
Bez spojení s otázkou existence či neexistence hospodářského zvýhodnění vyplývajícího z předmětných opatření by se rovněž jevilo zohlednění konkurenčního zvýhodnění, jež společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení, jak uvádějí stěžovatelé. Údajné výhody a nevýhody nemají ve skutečnosti nic společného s otázkou vyrovnání podmínek hospodářské soutěže na telekomunikačních trzích, pokud jde o sociální odvody.
(113)
Z hlediska již vymezené referenční situace zvýšil okamžitě náklady společnosti France Télécom pouze mimořádný paušální odvod stanovený zákonem z roku 1996. Uhrazení paušálního odvodu snížilo výši podpory, již využívala společnost France Télécom a které bude využívat až do konce finančních nákladů zajišťovaných na základě zákona z roku 1996 francouzským státem místo ní. Aniž je dotčena správnost metod pojistného výpočtu použitých v dotyčné době francouzskou vládou, bez tohoto paušálního odvodu by částka, kterou by společnost France Télécom musela odvést, dosáhla v čisté hodnotě roku 1996 výše 18,9 miliardy EUR a ne výše […] miliard EUR.
(114)
Zákon z roku 1996 tak umožnil a stále umožňuje, aby společnost France Télécom disponovala zvýšenými finančními prostředky pro působení na trzích, na nichž vyvíjí činnost. Tyto prostředky tak byly kvůli zákonu z roku 1996 vyšší než prostředky, jimiž společnost France Télécom disponovala v rámci zákona z roku 1990 v jeho původním znění. Ovšem trhy telekomunikačních služeb, na nichž působila a působí společnost France Télécom, byly počínaje rokem 1988 otevírány po etapách postupným rušením výlučných a zvláštních práv hospodářské soutěži na celém území Francie a v ostatních členských státech a poté, počínaje rokem 1998, s výjimkou zvláštních odchylek zcela otevřeny. Ve Francii došlo k úplnému otevření hospodářské soutěži v roce 2002. Mizení právních zábran provázel vstup dalších operátorů, s nimiž společnost France Télécom hospodářsky soutěžila a soutěží, a to ještě před přijetím legislativních opatření z roku 1990 a 1996, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí.
(115)
Tím, že byla zbavena povinnosti vytvářet rezervy pro své budoucí důchodové náklady v oblasti důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců a že pro ni platila nižší sazba ročních odvodů, společnost France Télécom mohla vykazovat účetní rozvahu oproštěnou o závazky a náklady, čímž se zvýšila její přitažlivost při získávání finančních prostředků, a společnost se tak ocitla ve výhodnější situaci, než byla situace před reformou z roku 1996. Díky osvobození od zatížení, které měla na svém tradičním francouzském trhu, se společnost France Télécom mohla snadněji rozvíjet na trzích ostatních členských států, které se právě otevřely hospodářské soutěži, což také skutečně učinila, jak se prokázáno v bodech odůvodnění č. 48 až 50.
(116)
Z uvedeného vyplývá, že snížení nákladů společnosti France Télécom plynoucí ze způsobu výpočtu vyrovnání, které musí platit francouzskému státu za převzetí penzí státních zaměstnanců, kteří u ní pracují, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž mezi France Télécom a novými operátory ve Francii a v dalších členských státech, v nichž společnost France Télécom působí.
6.1.4 Ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(117)
Trhy, na nichž společnost France Télécom ve Francii působí, byly počínaje rokem 1988 postupně otevírány hospodářské soutěži, a jsou tak široce otevřeny obchodu mezi členskými státy. Směrnice 96/19/ES měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví komunikací od 1. ledna 1998. Operátoři, jejichž kapitál je částečně v držení podniků z jiných členských států než Francie, zde tak začali působit. Některé z těchto trhů se týkají mezinárodních komunikací mezi členskými státy. Stejně tak France Télécom prostřednictvím svých dceřiných společností poskytuje elektronické komunikační služby v jiných členských státech, a to zejména ve Španělsku, Belgii či Spojeném království.
(118)
Za těchto okolností může opatření, které snižuje všeobecné provozní náklady společnosti France Télécom a uvolňuje tím prostředky, jimiž tento podnik disponuje pro investice nebo pro zlepšení svých obchodních nabídek ve Francii nebo aby začal působit v jiných členských státech, ovlivnit obchod mezi členskými státy.
6.1.5 Závěr k existenci podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(119)
Z předchozího vyplývá, že snížením vyrovnání, jež představuje odvod zaměstnavatele hrazený státu za důchodové náklady stanovené zákonem z roku 1990 v jeho původním znění, jeho nahrazením vyrovnáním stanoveným zákonem z roku 1996 a z důvodu, že posledně uvedené vyrovnání je nižší než předchozí uplatňované vyrovnání, poskytla Francouzská republika ze svých prostředků společnosti France Télécom podporu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to převodem nákladů stanoveném zákonem z roku 1996.
(120)
Je proto nutno přezkoumat, zda lze tuto podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem.
6.2 Alternativní právní základy slučitelnosti podpory
(121)
Komise bere na vědomí, že Francie nezmínila čl. 106 odst. 2 SFEU jako základ slučitelnosti předmětných opatření.
(122)
Odchylky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU a týkající se podpor sociální povahy poskytovaných individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo nejsou v tomto konkrétním případě zcela zjevně relevantní.
(123)
Pokud jde o odchylky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise konstatuje, že předmětné podpory nejsou určeny na pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádné nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, že nepředstavují projekt evropského zájmu a že nemají za cíl napravit vážnou poruchu ve francouzském hospodářství. Nemají ani za cíl pomáhat kultuře a zachovat kulturní dědictví.
(124)
Zdá se proto, že pro posouzení slučitelnosti tohoto opatření by se mohl použít pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
6.3 Slučitelnost podpory z hlediska čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(125)
Podle znění čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU: „Za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: (…) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (…)“.
(126)
Aby určitá podpora byla považována za slučitelnou s vnitřním trhem z důvodu, že usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, musí zlepšit způsob, jímž je hospodářská činnost vykonávána. Podpora je slučitelná ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) pouze tehdy, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Ve svém posouzení přikládá Komise mimořádný význam kritériím nutnosti a přiměřenosti (58).
(127)
Předběžně a s ohledem na pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení je nutno poznamenat, že Francouzská republika vybrala od společnosti France Télécom uspokojivou částku, jež odpovídá vrácení podpor požadovanému Komisí v jejím rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (59). Po potvrzení Soudním dvorem rozhodnutí Soudu prvního stupně, kterým se zamítá žaloba na neplatnost tohoto rozhodnutí (60), Komise soudí, že Francouzská republika přijala nutná opatření pro provedení povinností, které z tohoto rozhodnutí plynou. Protože řádné vrácení podpor poskytnutých při uplatňování živnostenské daně ruší hospodářské zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom v této oblasti, není nutno zkoumat důsledky případné kumulace s podporou, jež je předmětem tohoto řízení.
(128)
Pokud jde o další, je nutno hned zpočátku poznamenat, že na rozdíl od investičních nákladů se u odvodů na sociální zabezpečení jedná o opakující se provozní náklady a že podpora, která je snižuje, představuje podporu na provoz podniku, jejíž slučitelnost musí Komise podle judikatury Soudního dvora posuzovat velmi restriktivně.
6.3.1 Soulad opatření podpory s cílem společného zájmu
(129)
Podpora poskytovaná počínaje rokem 1997 může být v tomto konkrétním případě považována za podporu určenou na usnadnění rozvoje hospodářské činnosti v oblasti poskytování elektronických komunikačních služeb v souvislostech úplné liberalizace těchto trhů. Zákon z roku 1996 byl totiž přijat souběžně se zákonem č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o právní úpravě telekomunikací, kterým se provedly závazky vyplývající pro Francii z unijního práva a zejména ze směrnice 96/19/ES.
(130)
V tomto ohledu a pokud jde o hrazení finančního vyrovnání francouzskému státu, obecným cílem zákona z roku 1996 je sblížit úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Použitý prostředek, tj. opatření podpory zaměřené přímo a výlučně na způsob, jakým se stanoví příspěvky zaměstnavatele společnosti France Télécom, se jeví pro dosažení stanoveného cíle jako odpovídající.
(131)
Opatření podpory, jež má za cíl snížit běžné sociální odvody France Télécom, které tato společnost měla v době, kdy poskytování služby za monopolního postavení u převažující části jejích činností nevyžadovalo účinné ekonomické chování, může přispět v jiných konkurenčních souvislostech ke zlepšení způsobu, jímž jsou poskytovány dříve monopolní služby, za podmínky, že přidělování finančních prostředků konkurenčními podniky na jejich sociální odvody nepokřiví plnohodnotnou hospodářskou soutěž. K přiměřenosti některých ustanovení zákona pro dosažení cíle, který stanoví, jsou v další části vyjádřeny výhrady. Nicméně nelze zpochybňovat ani jeho legitimitu a ani jeho soulad s cílem společného zájmu rozvíjet trhy elektronických komunikačních služeb, na nichž existuje skutečná hospodářská soutěž, a přispět tak technologickému pokroku a hospodářskému rozvoji této činnosti.
6.3.2 Nutnost opatření podpory
(132)
Omezení počtu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom v důsledku zákazu jejich najímání po 1. lednu 2002 stanovenému zákonem z roku 1996 by mělo údajně za nevyhnutelný důsledek značné zvýšení nákladů na důchody, které by musela France Télécom nést úměrně k počtu státních zaměstnanců v činné službě. Společnost France Télécom takto zbavená možnosti najímat státní zaměstnance ze státních orgánů, což je ostatně pochopitelné vzhledem ke konkurenční povaze, kterou napříště nabylo poskytování předmětných služeb, by musela čelit platebním nákladům u dotčených zaměstnanců, které by se staly nadměrnými v poměru k nákladům, jimž museli a musí čelit její konkurenti. Je nutno také poznamenat, že závazky vyrovnání hrazeného francouzskému státu a stanovené původními ustanoveními zákona z roku 1990 se netýkaly pouze státních zaměstnanců pracujících na konkurenčních trzích v roce 1990 a později, ale také státních zaměstnanců generálního ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací, kteří byli v roce 1990 v důchodu.
(133)
Podle Francouzské republiky lze jako příklad uvést, že míra odvodů, které by pro společnost France Télécom vyplynula ze zachování ustanovení zákona z roku 1990 v původním stavu, by roce 2010 údajně dosáhla výše 77 % hrubých tabulkových platů státních zaměstnanců v činné službě. Tuto míru je nutno porovnat s mírou ve výši […] %, která by umožnila zajistit úplnou konkurenční spravedlnost u společných a nespolečných rizik mezi France Télécom a jejími konkurenty. V porovnání s mírou odvodů, která by zajistila konkurenční spravedlnost, by rozdíl v absolutních hodnotách představoval přibližně […] milionů EUR nadnákladů. Pokud by se navíc nezanesla do zákona napříště přímá povaha odvodu zaměstnavatele, společnost France Télécom by musela nadále čelit potřebě vytvářet rezervy, které by byly značně větší než rezervy ve výši 3,6 miliardy EUR, které si již vytvořila v roce 1996.
(134)
V tomto ohledu nejsou připomínky stěžovatelů ohledně skutečnosti, že společnost France Télécom dokázala od roku 1996 snášet finanční zadlužení podstatně přesahující náklady, od kterých ji francouzský stát osvobodil, relevantní, protože nemají žádnou spojitost se zkoumanou otázkou. I když nárůst finančního zadlužení společnosti France Télécom od roku 1996 a aktuální dotčené částky zřejmě vylučují riziko úpadku společnosti, které zmiňovala Francouzská republika, pokud by režim stanovený zákonem z roku 1990 zůstal nadále v platnosti, opatření podpory se jeví pro budoucnost jako nutné, aby umožnilo společnosti France Télécom vyvíjet na dotčených trzích plnohodnotnou hospodářskou soutěž, aniž by byla znevýhodňována váhou sociálních odvodů zděděných z minulosti, které její konkurenti nemají.
(135)
Připomínky stěžovatelů a telekomunikačního operátora ohledně důležitosti celkové bilance pro posouzení nutnosti podpory vzhledem k jiným zvýhodněním, kterých se společnosti France Télécom dostalo na základě jejího minulého monopolního postavení, nejsou v tomto konkrétním případě opodstatněné. Je pravda, že od roku 1996 postavení společnosti France Télécom na řadě trhů služeb, na nichž ve Francii působí, zůstává dominantní, a to zejména z důvodu síťového efektu, který je vlastní komunikačním trhům. Stejně tak společnost France Télécom rozšířila své působení na trhy jiných členských států, na nichž dosáhla významného postavení, a to zejména v Polsku a ve Španělsku. Jak ale nepřímo zdůrazňuje telekomunikační operátor ve svých připomínkách, zůstává skutečností, že společnost France Télécom kvůli svému dominantnímu postavení ve smyslu článku 102 SFEU a své podstatné tržní síle ve smyslu předpisů platných pro elektronické komunikace v Unii (61) podléhá zvláštním asymetrickým povinnostem, kterými nejsou omezeny konkurenční podniky s menší tržní silou.
(136)
Tyto povinnosti, jako např. v oblasti přístupu k její síti, zaměření sazeb na náklady či nepoužívání obchodních postupů, které by byly povoleny nedominantnímu podniku, mají právě za cíl znemožnit, aby postavení, které společnost France Télécom zdědila ze svého minulého monopolního postavení, nebylo nadále na újmu hospodářské soutěži. Tyto předpisové nástroje ad hoc, vypracované a uplatňované pravidelně vnitrostátními regulačními orgány, orgány na ochranu hospodářské soutěže a Komisí (62), jsou více zaměřené a účinnější při odstraňování přetrvávajících důsledků zvýhodnění, která společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení a o kterých se zmiňují stěžovatelé.
(137)
Státní podpora, která je předmětem tohoto řízení, se tak ve své podstatě jeví jako nutná pro dosažení cíle společného zájmu v tom, že zlepšuje podmínky hospodářské soutěže spojené s odvody na důchodové zabezpečení, a tím i poskytování služeb elektronických komunikací.
6.3.3 Přiměřenost opatření podpory
(138)
Je nutno konstatovat, že finanční vyrovnání ve prospěch státu stanovené zákonem z roku 1990 za vyměření a vyplácení penzí je specifické pro společnost France Télécom a sui generis. Zásada celkového proplacení stanovená původním zákonem z roku 1990 byla nahrazena odlišným režimem určení výše vyrovnání hrazeného státu počínaje rokem 1996. Teoreticky existovalo několik možností, jak stanovit výši odvodu zaměstnavatele, který měla společnost France Télécom platit, a to až po úplné převzetí státem bez vyrovnání. Od roku 1997 se toto vyrovnání vypočítává s odkazem na určité náklady, které mají konkurenční podniky v odvětví. Za účelem určení, zda je podpora přiměřená pro dosažení stanoveného cíle, je proto nutno přezkoumat objektivní a odůvodněnou povahu reference, která slouží pro stanovení výše vyrovnání použité zákonem z roku 1996.
(139)
Hned zpočátku je nutno poznamenat, že v řízeních věnovaných snížení nákladů spojených s důchody státních zaměstnanců pracujících u bývalých monopolních operátorů v odvětví komunikací, tj. OTE v Řecké republice a BT Plc ve Spojeném království, při rozhodování o slučitelnosti či neslučitelnosti s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU státních podpor poskytnutých dotčeným operátorům Komise zejména ověřovala, zda tyto podniky podléhaly odvodům na sociální zabezpečení odpovídajícím odvodům konkurentů (63). V tomto konkrétním případě ovšem Komise zjišťuje, že přímé příspěvky hrazené každoročně společností France Télécom a stanovené zákonem z roku 1996 neumožňují zajistit platbu odvodů na sociální zabezpečení, které by odpovídaly odvodům jejích konkurentů. Míra konkurenční spravedlnosti (dále jen „MKS“) není dosažena.
(140)
Francouzská republika a společnost France Télécom nicméně zdůrazňují mimořádný paušální odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom podle zákona z roku 1996 zaplatila v roce 1997. Výše tohoto paušálního odvodu byla stanovena v roce 1996 tak, aby za desetileté období provádění zákona z roku 1996 vyrovnala nadnáklady, se kterými se tehdy pro stát počítalo, a to při zohlednění účetních rezerv vytvořených předtím společností France Télécom a které podnik mohl použít v hospodářském roce 1996-1997. Mimořádný paušální odvod se dělí na dvě části:
-
na jedné straně na částku ve výši 3,6 miliardy EUR, jež odpovídá rezervám vytvářeným společností France Télécom až do roku 1996 se záměrem čelit nákladům na budoucí důchody státních zaměstnanců, se kterými se tehdy počítalo,
-
na druhé straně na částku ve výši 2,1 miliardy EUR (dále jen „doplňková částka“), jež odpovídá jak v prognózách veřejných orgánů, tak ve skutečnosti čistým nákladům na sociální zabezpečení při vyměření penzí, které by stát musel nést během deseti roků v období 1997-2006 kvůli převedení nákladů na penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací.
(141)
Protože paušální částka ve výši 5,7 miliardy EUR neměla nikdy za cíl vyrovnat neexistující míru konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty, nebylo by odůvodněné poměřovat tuto částku s přímými každoročními příspěvky, které společnost France Télécom neplatila, ačkoliv by pro dosažení míry konkurenční spravedlnosti byly nutné.
(142)
Z parlamentních jednání naopak vyplývá, že doplňková částka ve výši 2,1 miliard EUR byla určena na pokrytí tohoto převádění nákladů v období 1997-2006 a ve skutečnosti na odstranění důsledků podpory během desetiletého období. Čisté finanční úsilí společnosti France Télécom, které odpovídá této doplňkové částce, tak spočívalo ve financování po dobu deseti let nadnákladů, které reformou pro francouzský stát vzniknou.
(143)
Mimořádný odvod kromě toho zahrnuje převzetí účetních rezerv vytvářených až do roku 1996, které se staly bezpředmětnými. Rezervy, které stát převzal, společnost France Télécom vytvářela, aby čelila budoucím nákladům na důchody, a toto převzetí tak ruší důsledky podpory po dobu vyplácení důchodů, kterou mají pokrývat.
(144)
Zákon z roku 1996 ovšem hovoří o jednorázovém mimořádném odvodu, aniž by prováděcí ustanovení, a to ani v případě zákona o státním rozpočtu nebo pozdějších nařízení, odlišovaly částku vyplývající z rezerv, již by bylo nutno odečíst od nákladů převedených na stát během doby trvání tohoto období. Článek 6 zákona z roku 1996 výslovně upřesňuje, že mimořádný paušální odvod je hrazen jako vyrovnání státu za převzetí penzí přiznaných státním zaměstnancům. V analýze reformy je proto nutno brát částku tohoto mimořádného odvodu v celém jejím rozsahu.
(145)
Jelikož společnost France Télécom uhrazením tohoto mimořádného paušálního odvodu pokryla náklady na důchodové penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací a náklady na vyrovnání mezi jednotlivými režimy za období přibližně patnácti let, byly důsledky podpory neutralizovány. Společnost France Télécom tak uhrazením tohoto mimořádného odvodu neutralizovala důsledky reformy během tohoto období. Je proto oprávněné, aby společnost France Télécom nemusela plnit podmínky slučitelnosti této podpory, a tím platit každoroční odvod nutný k dosažení míry konkurenční spravedlnosti zahrnující rizika, která nejsou společná se soukromoprávními zaměstnanci.
(146)
Je nutno se podrobněji vrátit k jednotlivým krokům tohoto uvažování.
(147)
Je nutno konstatovat, že přímé každoroční odvody placené společností France Télécom od reformy z roku 1996 nedovolují dosáhnout míry konkurenční spravedlnosti, jak bylo zdůrazněno již v rozhodnutí o zahájení řízení. Vyplývá to ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům, která jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a vylučuje tak odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku.
(148)
Z tabulky č. 4 tak vyplývá, že nezohlednění nespolečných rizik ve výpočtu odvodu, který má France Télécom platit, se projevuje výrazným rozdílem mezi vyrovnáním, které France Télécom státu platí, a vyrovnáním, které by platila, pokud by míra odvodu byla počítána tak, aby se zajistila úplná konkurenční spravedlnost se základy výpočtu odvodů konkurentů. Opatření podpory vyplývající ze zákona tak neodpovídá zásadě přiměřenosti. Aby této zásadě vyhovovala a aby se dosáhlo oznámeného oprávněného cíle zlepšit podmínky hospodářské soutěže vyrovnáním způsobů výpočtu odvodů podniků činných na dotčených telekomunikačních trzích ve Francii, měla a musí podpora poskytnutá společnosti France Télécom na základě zákona z roku 1996 skutečně v budoucnu srovnat uvedené odvody tím, že do nich zahrne odvody za rizika, která nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců.
(149)
V tomto ohledu nelze přijmout tvrzení Francie, podle nějž nejsou státní zaměstnanci vystaveni určitým rizikům, a proto není důvod, aby proti těmto rizikům platili pojištění. Zaprvé uvedená rizika neexistují kvůli státním opatřením, a není proto odůvodněné, aby z toho měla společnost France Télécom peněžní výhodu. Například k nevyplacení mezd v případě řízení o nuceném vyrovnání podniku nemůže dojít kvůli závazku francouzského státu vůči státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom a kvůli skutečnosti, že francouzský stát je sám sobě pojišťovatelem. Ovšem možnost, že společnost France Télécom se prohlásí v úpadku stejně jako jakýkoliv konkurent, nelze vyloučit. V obou případech se nejedná o výhodu poskytnutou podniku ale přímo jeho zaměstnancům. K plnění záruky vyplacení mezd dojde poté, co podnik přestal existovat. Jenomže na rozdíl od společnosti France Télécom bude muset konkurenční podnik platit odvody, aby se pojistil proti riziku nevyplacení mezd po ukončení své činnosti. Není proto odůvodněné, aby společnost France Télécom byla zvýhodněna formou nižších odvodů nebo ve skutečnosti vyloučením tohoto rizika z výpočtu jejích příspěvků.
(150)
Dále a zásadněji, cílem reformy zavedené v roce 1996, který zřejmě nebyl doveden do konce, je vyrovnat podmínky hospodářské soutěže v oblasti sociálních a daňových odvodů mezi všemi konkurenty odvětví a bez ohledu na status jejich zaměstnanců a existenci skutečného závazku společnosti France Télécom být členem příslušných správních subjektů a platit jim odvody. Právě tato logika vyrovnání podmínek hospodářské soutěže by mohla učinit zkoumané opatření slučitelné s vnitřním trhem. V rámci této logiky není proto relevantní, zda zaměstnanci společnosti France Télécom jsou či nejsou vystaveni uvedeným rizikům.
(151)
Na závěr lze říci, že snížením nákladů na penze v podobě převedení čistého nákladu na stát by se dodržela zásada přiměřenosti pouze tehdy, pokud by umožnilo vyrovnání podmínek hospodářské soutěže. Protože některé sociální a daňové odvody nebyly zahrnuty od základu výpočtu ročního odvodu, společnost France Télécom nebyla postavena do stejného postavení s podniky odvětví, pokud jde o sociální odvody, které mají za základ platy.
(152)
Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom není rovněž odůvodněné zohledňovat výši mimořádného paušálního odvodu v částce 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom již uhradila v roce 1997, a srovnávat ji s nedostatečnou mírou přímého odvodu uplatňovanou na společnost France Télécom.
(153)
Úvodem by Komise chtěla připomenout, že musí pro každou situaci zjistit, zda byly splněny podmínky pro uplatnění odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, aniž by ji předchozí rozhodovací praxe nutila k tomu, aby tuto odchylku považovala za prokázanou (64).
(154)
Zde zkoumaná reforma se v každém případě v mnoha ohledech liší od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste (65) a na niž se odvolávají francouzské orgány.
(155)
Na rozdíl od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste a které se dovolává Francouzská republika a společnost France Télécom, k reformě způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom došlo v předvečer otevření trhů na úrovni Unie, na nichž France Télécom mohla působit.
(156)
Ukazuje se ostatně, že společnost France Télécom využila této liberalizace k tomu, aby začala působit na trzích ostatních členských států, a to nejenom díky změně svého statusu na akciovou společnost, ale také částečně díky tomu, že ze své rozvahy mohla odstranit závazky v podobě důchodových nákladů, a díky nižším případným budoucím odvodům vyplývajícím z reformy. Toto snížení závazků v její účetní rozvaze umožnilo společnosti France Télécom posílit solventnost a možnosti získat půjčky. Z údajů o zadlužení, které poskytly stěžovatelé ve svých připomínkách a jehož výši Francouzská republika nepopírá, vyplývá, že čisté finanční zadlužení společnosti France Télécom se zvýšilo z 19,2 miliardy EUR v roce 1997 na 83 miliard EUR v roce 2002.
(157)
Je pravda, že výchozím bodem tohoto značného nárůstu finančního zadlužení může být aktivní investiční politika při rozvoji na trzích ostatních členských států umožněná liberalizací. Zůstává přesto skutečností, že získání nutných prostředků bylo zčásti umožněno snížením důchodových nákladů v čisté výši […] miliard EUR, které byly v roce 1996 převedeny na francouzský stát. Vzhledem k této skutečnosti nejsou ani nepřímo neopodstatněné připomínky telekomunikačního operátora, kterými se snaží prokázat, že podpora údajně umožnila společnosti France Télécom financovat její mezinárodní rozvoj (připomínky převzaté v bodě odůvodnění č. 68).
(158)
Naopak všechny trhy poštovních služeb, na nichž francouzská společnost La Poste může v Unii působit, nejsou ještě zcela otevřeny hospodářské soutěži a budou otevřeny až v roce 2012, tudíž šest let po reformě financování důchodů společnosti La Poste (66). Omezující vliv na hospodářskou soutěž podpory poskytnuté společnosti France Télécom na plně otevřených trzích je proto výraznější než v případě podpory poskytnuté společnosti La Poste. Úplná podobnost podmínek, které jsou nutné pro slučitelnost podpory, proto neexistuje, neboť se jedná o odlišné konkurenční situace na trzích, jejichž otevření na úrovni Unie má odlišné upřednostnění a jejichž přínos ke konkurenceschopnosti hospodářství Unie je také různý. Z uvedeného vyplývá, že kritérium společného zájmu uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze posuzovat v obou konkrétních případech stejným způsobem.
(159)
Kromě toho finanční situace společnosti La Poste, a tím i její možnosti rozvoje na vnějších trzích nebo posílení na francouzském trhu, nejsou srovnatelné se společností France Télécom. Jak zdůraznilo rozhodnutí o společnosti La Poste, bez reformy z roku 2006 by společnost La Poste kvůli přechodu na nové účetní standardy musela zanést do svých účtů rezervu ve výši 76 miliard EUR na závazky ve prospěch státu, kterou dosud vedla mimo rozvahu (67). Narozdíl od společnosti La Poste si ale společnost France Télécom vytvářela ve svých účtech účetní rezervy, aby čelila svým budoucím závazkům bez reformy, což objektivně odlišuje finanční situace obou podniků.
(160)
Neexistence reformy týkající se společnosti France Télécom a pokračování režimu stanoveného zákonem z roku 1990 by se projevilo nárůstem důchodových nákladů, který by se podle tehdejších výhledů uvedených v bodě odůvodnění č. 30 stal počínaje roky 2005-2007 výrazný, což potvrzují následné výsledky uvedené v tabulce č. 3. Pokračování zavedeného režimu uplatňovaného na společnost La Poste se v okamžiku reformy projevilo okamžitě ročními nadnáklady pro tuto společnost ve výši přibližně […] milionů EUR (68).
(161)
Není tak prokázáno, že by situace obou podniků byla pod vlivem zákona platného před jednotlivými reformami, jež se jich týkaly, a tedy i dopad těchto reforem na hospodářskou soutěž, stejná. Skutečnosti ukazují opak. Z uvedeného vyplývá, že přezkum, který by dospěl k podobným závěrům v obou případech, není opodstatněný.
(162)
V případě rozhodnutí o společností La Poste byly navíc dostatečné důvody k usouzení, že mimořádný paušální odvod může být v budoucnu přidělen jako záloha na uhrazení odvodů vázaných na změněnou míru konkurenční spravedlnosti. Tyto důvody v tomto konkrétním případě neexistují. Podmínka vynucující přidělení mimořádného odvodu společnosti La Poste byla totiž stanovena poté, co Komise přistoupila k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, protože napadla podcenění přímého odvodu nutného k dosažení míry konkurenční spravedlnosti.
(163)
Ve velké míře a přesto, že to francouzské orgány výslovně neuznaly, přidělení předmětného mimořádného paušálního odvodu v rozhodnutí o společnosti La Poste tak bylo výsledkem jednání mezi Komisí a členským státem vedeného za účelem uhrazení přímého odvodu, který by zajistil míru konkurenční spravedlnosti. V tomto jednání spočívalo výchozí stanovisko francouzských orgánů, které sdělily ve svém oznámení ze dne 23. června 2006 po prvních výměnách o této věci v prosinci 2005, v tom, že mimořádný odvod, s nímž se pro společnost La Poste počítalo, není z hlediska konkurenční spravedlnosti nutný, a to na rozdíl od plánovaného návrhu reformy každoročního odvodu.
(164)
Rozhodnutí Komise tak nepotvrdilo již probíhající reformu, jak se zřejmě snaží tvrdit společnost France Télécom. Oznámení a rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 12. října 2006 předcházely stanovení výše mimořádného odvodu zákonem č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 (opravný zákon o státním rozpočtu na rok 2006). Uvedená jednání se týkala několika aspektů reformy, a to zejména zohlednění zvýhodnění, jež by mohla představovat reforma oznámená v minulosti, rozsah výpočtu plánované míry odvodu a způsoby zohlednění zvláštností poštovní banky ve srovnání s poštovními službami a přidělenými zaměstnanci. Jednání pokračovala a francouzské orgány souhlasily až ve svých připomínkách ze dne 8. června 2007 se způsoby přidělení mimořádného odvodu v rámci celkové dohody o reformě, a změnily tak své oznámené stanovisko ohledně mimořádného odvodu a způsobu výpočtu budoucích každoročních příspěvků.
(165)
Dále pak na rozdíl od ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým vzniklo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti France Télécom a který stanovil nepružná pravidla pro každoroční úhrady státu, nepodléhalo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti La Poste zvláštním pravidlům (69). Protože se jednalo o mimořádný odvod, který bylo možno volně přidělit, Komise mohla soudit, že Francouzská republika by bývala mohla snížit jeho výši a souběžně zvýšit míru každoročního odvodu společnosti La Poste.
(166)
Je nutno dále konstatovat, že znění zákona z roku 1996 stanoví parametry výpočtu každoročního výpočtu hrazeného pravidelně státu jako vyrovnání za penze státních zaměstnanců, aniž se zmiňuje o zohlednění rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům. V tomto ohledu Tribunál a Soudní dvůr ohledně živnostenské daně, kterou společnost France Télécom měla uhradit, upřesnily, že zmírnění zatížení nelze kompenzovat uložením odlišného zvláštního zatížení, a to zejména pokud členský stát, v tomto konkrétním případě Francouzská republika, není schopen prokázat, že předchozí zatížení byla zavedena s výhledem na nižší budoucí zatížení v rámci odlišného daňového režimu (70).
(167)
Komise nemůže přehlédnout, že cílem zvláštního paušálního odvodu uhrazeného již v roce 1997 bylo podle výslovného ustanovení článku 6 zákona z roku 1996 částečné vyrovnání francouzského státu za finanční zatížení, které pro něj vyplývalo ze zákona z roku 1996.
(168)
Ze zprávy Senátu převzaté v bodě odůvodnění č. 27 vyplývá, že odhlasováním zásady mimořádného odvodu se zákonodárci nepokoušeli zohlednit a ještě méně vyrovnat rozdíl mezi ročními odvody společnosti France Télécom a poměrně vyššími odvody konkurentů. Zákonodárci naopak úmyslně uložili společnosti France Télécom hrazení každoročních odvodů, které nepokrývaly rizika, jež nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců (státním a nestátním zaměstnancům), a to aniž by stanovili spojitost mezi tímto rozhodnutím a zaplacením mimořádného odvodu uhrazeného v roce 1997.
(169)
Náklady, které pro společnost France Télécom představoval paušální odvod, byly vloženy jako obecný příjem do státního rozpočtu, investovány do veřejnoprávního zařízení pověřeného jejich správou a vyčerpány. Za těchto okolností Komise nemůže částečně nebo úplně přiřknout teoreticky a následně již vyčerpaný mimořádný paušální odvod cíli, který je zcela odlišný od cíle, který mu určily francouzské orgány a se kterým zákon nepočítá, to znamená vyrovnání za nezohlednění rizik, jež nejsou společná soukromoprávním a státní zaměstnancům. Tento paušální odvod tak nebyl stanoven se záměrem úplného vyrovnání v rámci odlišného předpisového a právního režimu každoročních odvodů společnosti France Télécom s odvody konkurentů.
(170)
Ze stejných důvodů a kvůli pravidlům správy a převádění do státního rozpočtu, které od roku 1997 stanoví zákon o státním rozpočtu a které se dodnes provádějí, nelze přijmout tvrzení a výpočty Francouzské republiky, kterými se snaží prokázat, že reforma z roku 1996 vedla k dnešnímu dni ke značnému přebytku příjmů státu.
(171)
Vzhledem ke způsobům, jakými příslušné veřejnoprávní zařízení spravuje a využívá mimořádný paušální odvod společnosti France Télécom a které stanoví zákon o státním rozpočtu, a vzhledem k číselným údajům o převodech skutečně provedených od roku 1997, které předala Francouzská republika a které jsou popsány v bodech odůvodnění č. 36 a 37 a uvedeny v tabulce č. 3, je nutno konstatovat, že příjmy, které se Francouzská republika snaží zdůrazňovat a které byly investovány s úrokovým výnosem ve výši 7 %, nikdy neexistovaly.
[…]. Tvrzení kromě toho neodpovídá skutečnému jednání francouzských orgánů. Vzhledem k pravidlům správy, které stanovily zákony o státním rozpočtu od jeho vzniku, uvedené veřejnoprávní zařízení nevytvářelo takové příjmy, s nimiž se ostatně nepočítalo a které nevynášely úroky. Prostředky zařízení naopak měly být údajně zcela vyčerpány k 31. prosinci 2011. Tyto prostředky by byly vyčerpány dříve, pokud by byly přiděleny na financování reformy z roku 1996, což Francouzská republika ostatně popírá, a to i tehdy, pokud by se do nich zahrnuly vyšší příjmy z daně z příjmů právnických osob, které francouzské orgány zdůrazňují. Zohlednění vyšších příjmů z daně z příjmů právnických osob je mimochodem protiprávní, protože vede ke smíšení různých úloh státu. Směšování mezi těmito různými úlohami, jež nabízejí francouzské orgány, nelze přijmout a je nutno nadále rozlišovat na jedné straně mezi státem, který poskytuje podporu společnosti France Télécom tím, že na sebe přebírá vyplácení důchodů státním zaměstnancům, aby rozvíjel plnohodnotnou hospodářskou soutěž, na druhé straně státem, který je akcionářem společnosti France Télécom, a konečně státem, který je veřejnou mocí vykonávající svou daňovou pravomoc.
(172)
Dále je nutno poznamenat, že žádost předložená Francouzskou republikou a společností France Télécom ohledně zohlednění mimořádného odvodu při přezkumu slučitelnosti reformy je v rozporu s připomínkami, které Francouzská republika vyjádřila dopisem ze dne 17. března 2004 a podle nichž „mimořádný paušální odvod stanovený článkem 6 zákona ze dne 26. července 1996 nelze analyzovat jako vyrovnání za údajné ’zvýhodnění‘. Analýza jeho výše je z hlediska předpisů o státní podpoře tím spíše nerelevantní“, že jeho výše představovala „mimořádný odvod ve prospěch jeho jediného akcionáře [francouzský stát], který lze přirovnat mimořádné dividendě rozdělené před otevřením kapitálu soukromým investorům“.
(173)
Uvažování, které je základem tvrzení zastávaného kdysi Francouzskou republikou, má určitou finanční a hospodářskou logiku. Je pochopitelné, že jediný akcionář se těsně před otevřením kapitálu jiným investorům pokusí pro sebe získat co možná nejvíce dostupných prostředků z podniku, který svůj kapitál otevírá, za předpokladu, že to neohrozí přitažlivost investování. Tento poslední aspekt byl zohledněn ve finančních parametrech uložených počáteční rozvaze společnosti France Télécom, z níž nepřímo vyplývá výše mimořádného paušálního odvodu, jak to bylo uvedeno v parlamentu v roce 1996. Ze strany státu jako rozumně uvažujícího jediného akcionáře bylo proto zcela logické, že podle tvrzení Francouzské republiky samé odebral co možná nejvyšší částku mimořádné dividendy místo toho, aby ponechal prostředky v podniku, po jehož otevření kapitálu v roce 1997 by získával pouze to, co odpovídá jeho podílu na kapitálu, který si ponechal.
(174)
Platnost tohoto uvažování, které ve své době Francouzská republika předložila při žádosti, aby analýza doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR nebyla v žádném případě zohledněna při posuzování reformy z hlediska pravidel o státní podpoře, potvrzují ostatně její připomínky předložené během řízení. Svým prohlášením, že nastavení výše doplatku bylo údajně provedeno ne v závislosti na odhadovaných nákladech reformy pro stát nebo výhod, které by společnost France Télécom získala, ale na možnostech podniku hradit odvody, Francouzská republika naznačuje, že uvalení doplatku vyplývá spíše z chování rozumně uvažujícího jediného akcionáře než z chování státu jako regulátora, který se stará o vyváženost důchodových nákladů, které podle reformy má.
(175)
Pokud by se mělo postupovat podle takového uvažování, Komise by neměla, jak to kdysi požadovala Francouzská republika, mimořádný paušální odvod v analýze slučitelnosti reformy s pravidly o státní podpoře zohledňovat. Z uvedeného vyplývá, že by se mělo zohlednit pouze snížení ročních odvodů společnosti France Télécom pod úroveň odvodů konkurentů, kterého se chtělo od roku 1997 reformou dosáhnout.
(176)
Ze stejných důvodů nemůže Komise postupovat podle připomínek stěžovatelů, ve kterých požadují zavedení vyrovnávacích mechanizmů pro mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 a každoroční odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom s cílem zajistit finanční neutralitu reformy. Znamenalo by to provést také nový výpočet a teoretické následné přerozdělení celého nebo části mimořádného paušálního odvodu uhrazeného státnímu rozpočtu v roce 1997. Zmiňovaný mechanizmus by také znamenal zavést následnou kontrolu rok po roce, jejímž cílem by nebylo zajistit přiměřenost poskytnuté podpory, byť sníženou o mimořádný paušální odvod z roku 1997, ale odstranit z reformy jakoukoliv podporu.
(177)
Na druhé straně je ale nutno přezkoumat, zda lze zaplacení mimořádného odvodu zohlednit při posouzení slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem a držet se přitom zdůvodnění tohoto zaplacení v podobě stanovené zákonem z roku 1996.
(178)
Podle zákona z roku 1996 byl mimořádný paušální odvod v roce 1997 zaplacen jako vyrovnání za převzetí penzí státem. Za těchto okolností je nutno zohlednit důsledky uvalení tohoto odvodu na celkovou finanční bilanci reformy zavedené zákonem z roku 1996 v podobě, v jaké je dodnes prováděna. Je nutno zohlednit dobu, po kterou byly náklady na důchodové penze pokryty mimořádným paušálním odvodem.
(179)
Pokud jde o srovnání finančních toků u společnosti France Télécom rozložené v čase, to znamená zaplacení mimořádného odvodu v roce 1997 a nižší každoroční odvody vyplývající od té doby ze zákona z roku 1996, je nutno částky aktualizovat. Během roku 1997 bylo až do října 1997 hrazení mimořádného odvodu rozloženo do několika splátek, i když jeho financování pomocí půjčky znamenalo pro společnost France Télécom odložení finančního zatížení. Na druhé straně k placením přímého odvodu docházelo od počátku roku 1997. Diskontní sazba má v zásadě být sazba vyplývající ze sdělení Komise platné v této oblasti (71), tedy sazba, která pro znázornění dosahovala v říjnu 1997 výše 5,53 %. Je nutno přezkoumat, zde je v tomto konkrétním případě vhodné použít sazbu odlišnou od platné sazby Komise, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala a které je nutno provádět s výjimkou řádně odůvodněných případů.
(180)
V tomto ohledu se zvolení sazby ve výši 7 %, kterou použil pojistný matematik francouzské vlády pro aktualizaci finančních toků reformy od roku 1996 až do roku 2043, nejeví jako oprávněné, […], protože tato analýza se týká kratšího období z důvodu zjištěného časového rozložení. Sazba ve výši 7 % také značně přesahuje průměr ročních diskontních sazeb za období 1997-2010 ve výši 4,4 %, který Francouzská republika použila ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení, nebo diskontní sazbu ve výši […] % použitou pro rok 1998 v reformě způsobu financování důchodů společnosti La Poste (72).
(181)
Nelze rovněž přijmout sazby okolo 7 % u OAT na 15 let v roce 1996, které zdůrazňuje Francouzská republika. Sazba musí být stanovena v roce 1997 a ne na základě průměru roku 1996. Období 15 let je navíc příliš dlouhé vzhledem k výši každoročních platebních toků, jimž mimořádný paušální odvod měl teoreticky čelit během období a u kterých by pouhé úroky nestačily. Alternativně by z hlediska francouzského státu bylo možno uvažovat o použití složené sazby vytvořené na základě různých sazeb investiční optimalizace mimořádného paušálního odvodu, aby se čelilo časovému rozložení toků vyvolaných reformou z roku 1996. Kromě skutečnosti, že by se taková sazba ve výši okolo 5,50 % podstatně nelišila od referenční sazby Komise pro říjen 1997, použití takové sazby by nezohledňovalo skutečnost, že se analýza provádí z hlediska společnosti France Télécom (73).
(182)
V tomto ohledu referenční sazba 7 % u dluhopisů společnosti France Télécom mezi rokem 1991 a rokem 1997, již Francouzská republika zdůrazňuje, pokrývá šestileté období, které zkoumaným skutečnostem jasně předcházelo. V tomto konkrétním případě zůstává skutečností, že společnost France Télécom financovala mimořádný paušální odvod z roku 1996 pomocí krátkodobých emisí a ve značně menším měřítku vydáním dluhopisů. Diskontní sazba vyplývající z úrokových sazeb placených společností France Télécom u nových dluhů nasmlouvaných v roce 1996 ovšem údajně dosahovala podle její účetní rozvahy k 31. prosinci 1996 výše 4,8 % (74). Taková sazba je přizpůsobena skutkové podstatě skutečných finančních nákladů, které společnost France Télécom v té době měla při financování mimořádného odvodu. Nicméně se nejeví jako vhodné činit diskontní sazbu závislou na rozhodnutích přijatých podnikem ve své době, ale použít objektivní referenci zvolenou Komisí v jejím sdělení, jež platí pro oblast diskontních sazeb (75).
(183)
Shrnuto, v tomto konkrétním případě není vhodné použít jako referenci sazbu odlišnou od sazby, která vyplývá ze sdělení Komise platného v této oblasti, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala.
Tabulka 5
Finanční toky vyplývající pro společnosti France Télécom z reformy z roku 1996 (1997-2011)
(v milionech EUR)
Rok
Vyplacené penze
(A)
Vyrovnání a nadvyrovnání
(B)
Roční odvody
(C)
Zvýhodnění spol. FT
(D)
(A + B - C) (76)
Doplatek 1. ledna
(E)
Úrok
(F)
Doplatek 31. pros.
(E + F - D)
1997 (77)
(…)
(…)
(…)
122,3
5 716,8
184,4
5 777,9
1998
(…)
(…)
(…)
188,2
5 777,9
319,5
5 909,2
1999
(…)
(…)
(…)
189,8
5 909,2
326,8
6 046,2
2000
(…)
(…)
(…)
298,3
6 046,2
334,4
6 082,2
2001
(…)
(…)
(…)
302,9
6 082,2
336,3
6 115,6
2002
(…)
(…)
(…)
305,9
6 115,6
338,2
6 148,0
2003
(…)
(…)
(…)
364,7
6 148,0
340,0
6 123,3
2004
(…)
(…)
(…)
477,4
6 123,3
338,6
5 984,5
2005
(…)
(…)
(…)
619,1
5 984,5
330,9
5 696,3
2006
(…)
(…)
(…)
744,4
5 696,3
315,0
5 266,9
2007
(…)
(…)
(…)
909,9
5 266,9
291,3
4 648,2
2008
(…)
(…)
(…)
1 101,0
4 648,2
257,0
3 804,3
2009
(…)
(…)
(…)
1 255,8
3 804,3
210,4
2 758,9
2010
(…)
(…)
(…)
1 386,6
2 758,9
152,6
1 524,8
2011
( odh .)
(…)
(…)
(…)
1 497,5
1 524,8
84,3
111,6
(184)
Při kapitalizaci s diskontní sazbou ve výši 5,53 % by zohlednění doplatku mělo až do prvního čtvrtletí roku 2012 (78) vyrovnávat snížení každoročních odvodů, které poskytlo společnosti France Télécom provádění reformy z roku 1996.
(185)
Konečná lhůta tohoto vyrovnání, kterým se neutralizují důsledky reformy, by se navíc s odchylkou několika málo měsíců časově shodovala se skutečným vyčerpáním prostředků veřejného zařízení pověřeného správou mimořádného odvodu společnosti France Télécom, ke kterému mělo dojít dne 31. prosince 2011. K analýze aktualizace se tak připojuje skutečnost, že mimořádný odvod je skutečně vyčerpán. Neexistovaly by tak částky nepřevedené do státního rozpočtu, které by bylo možno přidělit jinak, než stanoví platný zákon o státním rozpočtu.
(186)
Je proto odůvodněné, že kvůli uhrazení tohoto mimořádného odvodu v roce 1997 není společnost France Télécom nucena zaplatit dodatečný roční odvod za období mezi 1. lednem 1997 a dnem po 31. prosinci 2010, který je nutno přesně stanovit. Protože číselné údaje za rok 2011 a údaje ohledně vyrovnání a dodatečného vyrovnání uvedené v tabulce č. 5 vyplývají zejména z odhadů, je nutno, aby Francouzská republika stanovila přesný den na základě skutečných okamžiků provedení plateb, konečných částek vyplacených dávek a nižších odvodů a jiných zvýhodnění společnosti France Télécom, jak vyplývají ze zákona z roku 1996, a to podle zásad výpočtu uvedených v tabulce č. 5.
(187)
Po neutralizování důsledků mimořádného odvodu a vyčerpání prostředků převedených na stát se ale podpora poskytnutá společnosti France Télécom naplno projeví a poskytne mimo jiné této společnosti zvýhodnění vůči jejím konkurentům. Oprávněnost této podpory bude nadále zachována pouze za podmínky podřízení společnosti France Télécom uhrazení přímého odvodu, který bude vypočítán na základě míry zajišťující skutečnou konkurenční spravedlnost. Pokud tak zůstanou zachována v nezměněné podobě ustanovení zákona z roku 1990 ve znění změněném zákonem z roku 1996 a také platná odvozená prováděcí ustanovení v tom smyslu, že stanoví, že se míra přímého odvodu počítá tak, aby se mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací podléhajícím obecnému právu sociálního zabezpečení vyrovnaly povinné daňové a sociální odvody založené na mzdách při omezení výpočtu na odvody pojištění vůči rizikům, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, nesplnila by podpora poskytnutá společnosti France Télécom až do uplynutí finančních závazků, které za ni převzal francouzský stát na základě zákona z roku 1996, zásadu přiměřenosti.
(188)
Ke splnění kritéria slučitelnosti se společným zájmem stanoveným v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU tak slučitelnost podpory vyžaduje, aby byly dodrženy podmínky uvedené v tomto rozhodnutí.
7. PODMÍNKY BUDOUCÍ SLUČITELNOSTI
(189)
Je proto nutno, aby Francouzská republika změnila platná předpisová a právní ustanovení pro stanovení, výpočet a vybírání přímého odvodu, který má hradit společnost France Télécom, tak, aby se vyrovnaly míry povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Dále je nutno, aby způsoby a parametry výpočtu byly stanoveny transparentně a objektivně tak, aby mohly být kontrolovány a byla možnost se proti nim odvolat.
(190)
Francouzská republika by měla rovněž při výpočtu míry přímého odvodu skutečně vyrovnat výši povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, tím, že zohlední také rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům a státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom.
(191)
V připomínkách Francouzské republiky, které jsou podrobněji rozvedeny v jejich aktualizovaných přílohách III a V, francouzské orgány předložily odhady míry přímého odvodu, který by společnost France Télécom musela od roku 1997 platit (viz tabulka č. 4), pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu (dále jen „upravená míra“). Upravená míra zahrnuje jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, které tuto míru zvyšují, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama a které tuto míru snižují. Z uvedeného vyplývá míra přesahující přibližně o 7 procentních bodů míru, která je v současnosti skutečně uplatňovaná.
(192)
Ve srovnání s částečnou konkurenční spravedlností zavedenou zákonem z roku 1996 zajišťuje tato míra skutečnou konkurenční spravedlnost, a to při zohlednění sociálních odvodů, které jsou pro společnost France Télécom specifické. Komise proto nezpochybňuje zásady, základ zdanění a způsoby výpočtu používané Francouzskou republikou pro stanovení upravené míry přímého odvodu za účelem vyrovnání úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, v podobě uvedené v aktualizovaných připomínkách Francouzské republiky a podrobně popsané v přílohách III a V zmíněných připomínek.
(193)
Každoroční stanovení míry Francouzskou republikou, jež umožňuje vyrovnat podmínky hospodářské soutěže, se proto bude řídit zásadami, daňovým základem a způsoby výpočtu přímého odvodu, které jsou uvedeny v připomínkách zmíněných v bodě odůvodnění č. 191. Upravená míra bude zejména zahrnovat jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama.
(194)
Toto opravdové vyrovnání zajistí skutečnou konkurenční spravedlnost mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zaručí přiměřenost a slučitelnost podpory zavedené v roce 1996 s vnitřním trhem.
8. ZÁVĚR
(195)
Komise konstatuje, že Francouzská republika začala protiprávně provádět státní podporu zavedenou reformou způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom z roku 1996, a to porušováním čl. 108 odst. 3 SFEU od vstupu reformy v platnost.
(196)
Provádění této podpory od roku 1997 umožnilo snížit každoroční sociální odvody, které platila společnost France Télécom. Tento důsledek byl nicméně neutralizován přinejmenším až do roku 2010 uhrazením mimořádného paušálního odvodu stanoveného touto reformou. Tato neutralizace je důvodem, aby podmínky, které by postavily společnost France Télécom a její konkurenty do stavu skutečné rovnosti, pokud jde o tyto odvody, a které by z této podpory učinily podporu slučitelnou s vnitřním trhem, byly uplatňovány po 31. prosinci 2010 od okamžiku, který je nutno teprve stanovit.
(197)
Proto v míře, v jaké Francouzská republika zohlední ve výpočtu přímého odvodu, který má společnost France Télécom hradit, úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a pokud tak učiní, může být reforma zavedená zákonem z roku 1996 prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Francouzská republika proto musí přijmout opatření, a to zejména právní a předpisová, která jsou nutná pro splnění podmínek uvedených v tomto bodě odůvodnění.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora vyplývající ze snížení vyrovnání, jež je nutno uhradit státu za vyměření a vyplácení penzí přiznaných podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom na základě zákona č. 96-660 ze dne 26. července 1996 o státním podniku France Télécom, kterým se mění zákon č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací, je slučitelná s vnitřním trhem při splnění podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
Odvod zaměstnavatele přímé povahy, který hradí společnost France Télécom na základě čl. 30 písm. c) zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací, se vypočte a vybere tak, aby se vyrovnaly úrovně všech povinných daňových a sociálních dávek založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení.
Aby splnila tuto podmínku nejpozději do sedmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, Francouzská republika:
a)
změní článek 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací a znění předpisů a jiných dokumentů přijatých pro jeho provádění tak, aby se základ výpočtu a výběr přímého odvodu zaměstnavatele, který hradí společnost France Télécom, neomezoval na pouhá rizika, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, ale zahrnoval rovněž rizika, která jim nejsou společná;
b)
vybere od společnosti France Télécom ode dne, kdy se částka mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizovaná za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě rovnala příspěvkům a odvodům, které by společnost France Télécom bývala nadále platila na základě článku 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 v jeho původním znění, přímý odvod zaměstnavatele vypočítaný podle pravidel upřesněných v písm. a), a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům.
Článek 3
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francouzská republika Komisi podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí. Komisi informuje zejména o:
a)
postupu změn předpisových a právních ustanovení uvedených v článku 2;
b)
konečných částkách vyrovnání a odvodů za rok 2011 a o částkách případně plánovaných na rok 2012, a to zejména ohledně případného zůstatku kapitalizovaných částek mimořádného odvodu;
c)
výších přímého odvodu zaměstnavatele vypočítaných podle pravidel upřesněných v článku 2 u budoucích splátek do doby, než dojde ke změně právních předpisů;
d)
platbách odvodu zaměstnavatele poté, kdy došlo nebo dojde k tomu, že částky mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizované za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě přestanou neutralizovat důsledky reformy z roku 1996.
2. Francouzská republika bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. prosince 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru C 25/08 (ex NN 23/08) riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat li jaħdmu ma’ France Télécom imwettqa mir-Repubblika Franċiża favur France Télécom
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 9403)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/540/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2), l-ewwel subparagrafu (1),
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) (2),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jressqu l-kummenti tagħhom (3) skont l-Artikoli msemmija u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ lment bid-data tal-4 ta’ Ottubru 2002 finalizzat fis-16 ta’ Jannar 2003, il-Kummissjoni rċeviet allegazzjonijiet li skonthom ir-Repubblika Franċiża kienet tat għajnuna favur France Télécom li naqqset parzjalment l-obbligi finanzjarji tagħha, l-aktar dawk marbuta mal-finanzjament tal-pensjonijiet. Permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Marzu 2004, ir-Repubblika Franċiża kkomunikat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li din kienet talbet dwar l-ilment.
(2)
Permezz ta’ ittri datati t-2 ta’ April 2004 u l-24 ta’ Frar 2006, dawk li ressqu l-ilment taw informazzjoni supplimentari dwar l-ilment.
(3)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Mejju 2008, il-Kummissjoni nfurmat lir-Repubblika Franċiża bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward ta’ din l-għajnuna.
(4)
Ir-Repubblika Franċiża ppreżentat il-kummenti tagħha fit-18 ta’ Lulju 2008.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(6)
Fit-22 ta’ Settembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn għand France Télécom u, wara estensjoni tal-iskadenza, irċeviet il-kummenti ta’ min ressaq l-ilment u ta’ operatur tat-telekomunikazzjoni fl-1 u s-16 ta’ Ottubru 2008, rispettivament. Imbagħad il-Kummissjoni bagħtithom lir-Repubblika Franċiża filwaqt li tatha l-possibilità li tagħti l-kummenti tagħha, u rċeviet il-kummentarji tar-Repubblika Franċiża f’ittra bid-data tat-13 ta’ Frar 2009.
(7)
Fis-16 ta’ Frar 2009, France Télécom ippreżentat kummenti li ġibdu l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal Sentenza tal-Qorti tat-28 ta’ Novembru 2008 (5) li, skont din, tikkonferma l-argumenti tagħha. Fl-14 ta’ Mejju 2009, l-operatur tat-telekomunikazzjoni imsemmi fil-Premessa (6) ippreżenta informazzjoni supplimentari b’rabta mal-kummenti tiegħu li qegħdin fil-fażi tal-proċedura, u rrefera għal Deċiżjoni tal-Kummissjoni datata l-11 ta’ Frar 2009 (6) li, skont hu, issaħħaħ il-kummenti tiegħu.
(8)
Saru laqgħat bejn ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni u ta’ France Télécom, fuq talba ta’ din tal-aħħar, fis-17 ta’ Diċembru 2009, it-23 ta’ Settembru 2010 u t-12 ta’ Ottubru 2010. France Télécom bagħtet kummenti supplimentari fit-18 ta’ Ottubru 2010.
(9)
Fit-18 ta’ Marzu 2010, fuq talba tal-Kummissjoni, ir-Repubblika Franċiża tat speċifikazzjonijiet u aġġornament ta’ ċerta dejta li tinsab fil-kummenti inizjali tagħha, li akkumpanjat bi tfakkira tal-kontenut tagħhom.
(10)
Fit-22 ta’ Settembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni b’kummenti ġodda u talbu li ssir laqgħa, li saret fit-22 ta’ Ottubru 2010. Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni bagħtitilhom dettalji fattwali ppreżentati waqt din il-laqgħa u l-kummenti supplimentari ta’ France Télécom u stiednet lir-Repubblika Franċiża tifformula l-kummenti possibbli tagħha. Fis-17 ta’ Novembru 2010, il-Kummissjoni bagħtet dettalji supplimentari mitluba mill-awtoritajiet Franċiżi biex iħejju l-kummenti tagħhom fl-10 ta’ Novembru 2010.
(11)
Permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Diċembru 2010, iffinalizzata fl-24 ta’ Ġunju 2011, ir-Repubblika Franċiża bagħtet il-kummenti supplimentari tagħha, akkumpanjati b’aġġornament ta’ ċerta dejta li tinsab fil-kummenti inizjali tagħha. Saru laqgħat mal-awtoritajiet Franċiżi fit-28 ta’ Ġunju u l-4 ta’ Lulju 2011. Ġew ippreżentati kummenti ġodda fis-7 ta’ Ottubru 2011.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
(12)
Il-miżuri soġġetti għal din il-proċedura jikkonsistu fil-bidliet introdotti fl-1996 fl-iskema tal-obbligi fir-responsabbiltà tal-impriża France Télécom fir-rigward tal-ħlas tal-pensjonijiet tal-persunal tagħha bl-istatus ta’ uffiċjal. L-iskema preċedenti kienet ġiet stabbilita mat-twaqqif fl-1990 ta’ France Télécom bħala impriża indipendenti mill-amministrazzjoni tal-Istat. Fil-fatt, il-Liġi tal-1990 adottat il-prattika preċedenti fir-rigward tal-obbligi soċjali ta’ France Télécom. Iddaħħlet skema ġdida fl-1996 minn naħa meta France Télécom twaqqfet bħala kumpanija pubblika b’responsabbiltà limitata, meta ġiet offruta fis-suq u meta nfetħet parti akbar tal-kapital tagħha, u min-naħa l-oħra, mal-ftuħ totali għall-kompetizzjoni tas-swieq fejn kienet topera, fi Franza u fl-Istati Membri l-oħra tal-Unjoni Ewropea. L-iskema introdotta fl-1996 essenzjalment għadha fis-seħħ, bħalissa.
2.1. Il-qafas legali tal-istatus ta’ France Télécom u tal-persunal tagħha bejn l-1990 u l-1996
2.1.1. Status ta’ France Télécom u sitwazzjoni tal-persunal tagħha bejn l-1990 u l-1996
(13)
Skont il-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 (minn hawn ‘il quddiem “il-Liġi tal-1990”) (7), France Télécom twaqqfet bħala operatur pubbliku b’personalità ġuridika. Qabel, kienet tifforma Direttorat Ġenerali tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni. Permezz ta’ din l-istess Liġi, is-sjieda sħiħa tal-assi mobbli u immobbli tal-Istat marbuta mas-servizzi li jaqgħu taħt dan id-Direttorat Ġenerali ġiet trasferita ipso jure u mingħajr ħlas lil France Télécom.
(14)
L-Artikolu 3 tal-Liġi tal-1990 jagħti partikolarment il-missjoni lil France Télécom:(i) li tiżgura s-servizzi pubbliċi tat-telekomunikazzjoni kollha fir-relazzjonijiet interni u internazzjonali; (ii) li tistabbilixxi, tiżviluppa u topera n-netwerks pubbliċi meħtieġa għall-provvista ta’ dawn is-servizzi u tiżgura l-konnessjoni tagħhom man-netwerks barranin; (iii) li tipprovdi s-servizzi, is-sistemi u n-netwerks tat-telekomunikazzjoni l-oħra kollha, kif ukoll li tistabbilixxi netwerks li jiddistribwixxu bil-kejbil servizzi ta’ xandir tal-awdjo jew tat-televiżjoni.
(15)
Skont l-Artikolu 29 tal-Liġi tal-1990, il-persunal ta’ France Télécom igawdi minn status partikolari, b’applikazzjoni tal-Liġi li tistabbilixxi d-drittijiet u l-obbligi tal-uffiċjali pubbliċi u tal-Liġi li tintroduċi dispożizzjonijiet statutorji dwar il-funzjoni pubblika tal-Istat. Il-Liġi tal-1990 kienet tippermetti l-impjieg ta’ uffiċjali kuntrattwali taħt l-iskema ta’ ftehimiet kollettivi fil-qafas speċifikat minn ftehim legali milħuq bejn l-Istat u l-impriża. Dan kien jipprevedi limitu ta’ 3 % tal-persunal għal dan it-tip ta’ reklutaġġ.
(16)
Bl-insegwiment tal-prattika baġitarja preċedenti, il-Liġi tal-1990 kienet tistabbilixxi fl-Artikolu 30 tagħha t-tqassim tar-responsabbiltajiet relatati mal-finanzjament tas-servizzi soċjali tal-persunal bejn l-Istat Franċiż u France Télécom, kif ġej:
“L-impjegati attivi u rtirati tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni u dawk tal-operaturi pubbliċi li jaqgħu fl-istatus ġenerali ta’ uffiċjali tal-Istat, kif ukoll id-dipendenti tagħhom, jibbenefikaw minn servizzi ta’ assigurazzjoni medika, tal-maternità u tal-invalidità, permezz tal-assigurazzjoni ġenerali tal-P.T.T. skont il-kundizzjonijiet previsti fil-Ktieb III u fil-Kapitolu II tal-Ewwel Titolu tal-Volum VII tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali. Madankollu, il-parti tal-kontribuzzjoni dovuta mill-Istat skont l-Artikolu L. 712-9 għandha tkun ir-responsabbiltà tal-operaturi pubbliċi għall-uffiċjali tagħhom
Il-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-kodiċi tal-pensjonijiet ċivili u militari, għall-uffiċjali ta’ La Poste u ta’ France Télécom għandhom isiru mill-Istat. Bħala kumpens, l-operaturi pubbliċi huma obbligati li jħallsu lit-Teżor:
(a)
L-ammont li jitnaqqas mill-paga tal-uffiċjal, li r-rata hi stabbilita mill-Artikolu L. 61 tal-kodiċi tal-pensjonijiet ċivili u militari;
(b)
Kontribuzzjoni supplimentari li tippermetti t-teħid tar-responsabbiltà kollha tal-ispejjeż tal-pensjonijiet mogħtija u li għandhom jingħataw lill-uffiċjali rtirati.
L-obbligi li jirriżultaw mill-applikazzjoni għall-uffiċjali ta’ La Poste u ta’ France Télécom tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu L. 134-1 tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali li jaqgħu kollha fuq l-operaturi pubbliċi.
Digriet tal-Kunsill tal-Istat jistabbilixxi, jekk ikun meħtieġ, il-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ dawn id-dispożizzjonijiet”.
(17)
Bejn l-1991 u l-1996, b’applikazzjoni tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990, il-kontribuzzjoni ta’ “min iħaddem” (jiġifieri l-kontribuzzjoni supplimentari, imsemmija fil-Punt b) tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha) li kienet tirregola lil France Télécom fir-rigward tal-impjieg tal-uffiċjali tagħha, kienet stabbilita skont id-differenza bejn l-ammont totali tal-pensjonijiet imħallsa mill-Istat Franċiż u l-parti mħallsa mill-uffiċjali impjegati fuq il-pagi tagħhom. France Télécom ipparteċipat ukoll fl-iskemi msejħa ta’ “kumpens” u ta’ “kumpens żejjed”, li jipprevedu trasferimenti bil-għan li jiżguraw il-bilanċ bejn l-iskemi tal-irtirar ta’ uffiċjali ta’ entitajiet pubbliċi oħra. Il-parti tas-salarju għall-finanzjament tal-obbligi tal-pensjoni tal-uffiċjali ġiet iffissata b’applikazzjoni tal-Artikolu L 61 tal-Kodiċi tal-Pensjonijiet Ċivili u Militari permezz ta’ ammont imnaqqas mill-paga tal-uffiċjal, stabbilit għal 7,85 % tal-paga grossa skont il-grad.
(18)
Il-pagamenti ta’ France Télécom għolew minn EUR 920 miljun għal EUR 1 151 miljun bejn l-1991 u l-1996 u saru kif ġej:
Tabella 1
Kontribuzzjonijiet tal-pensjoni tal-impjegati u ta’ min iħaddem ta’ France Télécom 1991-96 (8)
(miljuni ta’ EUR)
1991
1992
1993
1994
1995
1996
A/Pensjonijiet totali mħallsa
939
983
1 070
1 079
1 173
1 214
a 1/kontribuzzjonijiet tal-impjegati
195
201
217
213
229
238
a 2/kontribuzzjoni ta’ min iħaddem
743
782
853
866
944
976
B/Spiża kompensatorja
176
188
277
136
201
175
Spejjeż totali (A + B)
1 115
1 171
1 348
1 215
1 375
1 389
Parti totali ta’ France Télécom (a2 + B)
920
970
1 131
1 002
1 146
1 151
(19)
France Télécom kienet iddaħħal fil-kontijiet l-ispejjeż marbuta mal-pensjonijiet abbażi tal-kontribuzzjonijiet imħallsa. Minħabba n-natura ċerta taż-żieda f’dawn l-ispejjeż, meta titqies l-evoluzzjoni prevedibbli tal-pensjonijiet li jkollhom jitħallsu lill-ex-uffiċjali tagħha, France Télécom kienet iddaħħal ukoll fil-kontijiet tagħha provvediment annwali maħsub biex tifrex l-effett maħsub taż-żidiet futuri tal-pagamenti fuq perjodu ta’ 30 sena. L-ammont totali tal-provvediment li sar sal-1996 kien ta’ FRF 23,4 biljun (EUR 3,6 biljun). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, billi l-Istat Franċiż huwa l-assiguratur tiegħu stess, min-naħa tiegħu ma waqqafx riżervi għal dawn il-pensjonijiet (9).
2.1.2. L-emendi li saru fl-istatut ta’ France Télécom u l-pożizzjoni tal-uffiċjali tagħha mill-1996
L-istatuti tal-kumpanija France Télécom
(20)
Il-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 (10) (minn hawn ‘il quddiem “il-Liġi tal-1996”) emendat ċerti dispożizzjonijiet fil-Liġi tal-1990. B’effett mill-31 ta’ Diċembru 1996, minn naħa din tat lil France Télécom it-titolu ta’ impriża nazzjonali soġġetta għad-dispożizzjonijiet leġiżlattivi applikabbli għall-kumpaniji pubbliċi bir-responsabbiltà limitata, sakemm dawn ma jmorrux kontra l-liġi u, min-naħa l-oħra, ittrasferiet mingħajr ħlas il-parti essenzjali tal-assi, id-drittijiet u l-obbligi tal-persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika France Télécom lill-impriża nazzjonali France Télécom.
(21)
Il-kapital tal-impriża France Télécom SA (“France Télécom”) ġie stabbilit permezz ta’ Digriet għal FRF 25 biljun (EUR 3,8 biljun) mill-fondi proprji li jidhru fil-karta tal-bilanċ fil-31 ta’ Diċembru 1995. L-ishma ta’ France Télécom f’Ottubru 1997 tqiegħdu fis-suq ewlieni tal-Bourse de Paris kif ukoll fin-New York Stock Exchange (NYSE). Skont ir-rapport annwali tal-1998, il-kapital ta’ France Télécom kien maqsum bejn l-Istat b’63,6 %, l-investituri privati b’31,2 %, il-persunal ta’ France Télécom b’3,2 % u Deutsche Telekom b’2 %. Mis-7 ta’ Settembru 2004, biċ-ċessjoni ta’ 10,85 % tal-kapital, il-parteċipazzjoni tal-Istat Franċiż ma baqgħetx tikkontrolla. Wara, din il-parti kompliet tonqos u saret 26,65 % tal-kapital sal-31 ta’ Diċembru 2008. Madankollu, b’26,65 % tad-drittijiet tal-votazzjoni u fin-nuqqas ta’ blokki oħra ta’ azzjonisti sinifikanti, l-Istat Franċiż jaħtar il-President-Direttur-Ġenerali, jibqa’ l-azzjonist ewlieni ta’ France Télécom u fil-prattika jista’ jiddetermina r-riżultat tal-vot tal-azzjonisti dwar il-kwistjonijiet li jeħtieġu maġġoranza sempliċi (11).
L-istatuti u r-reklutaġġ tal-persunal tal-kumpanija France Télécom
(22)
It-tibdil fl-istatut ta’ France Télécom previst mil-Liġi tal-1996 kien jinkludi wkoll diversi dispożizzjonijiet dwar il-persunal tagħha. Skont din il-Liġi, il-korp ta’ uffiċjali ta’ France Télécom hu marbut mal-impriża nazzjonali France Télécom u jaqa’ taħt it-tmexxija ta’ din tal-aħħar. Il-persunal bi status ta’ uffiċjal kien iżomm dan l-istatus u l-garanziji marbuta miegħu. Il-kundizzjonijiet tal-impjieg tal-uffiċjali marbuta ma’ France Télécom huma identiċi għal dawk tal-uffiċjali statali: huma jgawdu mill-garanzija tal-impjieg u ma jistgħux jitkeċċew ħlief għal raġuni serja, fil-każijiet speċifikati mil-liġi. Fir-rigward tar-reklutaġġ ta’ persunal ġdid, il-Liġi tal-1996 kienet tippermetti lil France Télécom tkompli bir-reklutaġġ ta’ uffiċjali sal-1 ta’ Jannar 2002, filwaqt li kienet tippermettilha timpjega uffiċjali kuntrattwali taħt l-iskema tal-ftehimiet kollettivi.
(23)
Fil-31 ta’ Diċembru 1996, France Télécom kienet timpjega 165 200 persuna, li 94,1 % minnhom kienu uffiċjali. Fil-fatt, mingħajr ma stenniet l-iskadenza tal-1 ta’ Jannar 2002 stabbilita bil-Liġi tal-1996, France Télécom waqfet tirrekluta uffiċjali fl-1997. Bħala konsegwenza, in-numru ta’ uffiċjali naqas b’47 % f’għaxar snin, u niżel minn 133 434 uffiċjal fl-1997 għal 69 892 uffiċjal fl-2007. Dan it-tnaqqis hu b’mod ċar akbar minn dak tal-persunal totali ta’ France Télécom (-25 %) li kellha 124 166 impjegat fil-31 ta’ Diċembru 2007.
Il-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjonijiet tal-kumpanija France Télécom
(24)
L-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996 emenda wkoll l-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 billi żied żewġ paragrafi c) u d) mat-test oriġinali. Il-Liġi timponi fuq France Télécom li tħallas lit-Teżor, bħala kumpens tal-likwidazzjoni u l-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom:
“(c)
[…], kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta mill-1 ta’ Jannar 1997, proporzjonalment mas-somom imħallsa bħala kumpens imnaqqas għall-pensjoni. Ir-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja tiġi kkalkolata b’mod li jsiru ugwali l-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jaqgħu taħt il-liġi komuni tas-servizzi soċjali, għal dawk ir-riskji komuni għall-impjegati skont il-liġi komuni u għall-uffiċjali tal-Istat. Din ir-rata tista’ tkun soġġetta għal reviżjoni f’każ ta’ modifika tal-imsemmija obbligi. Il-metodi għad-determinazzjoni u għall-ħlas lill-Istat tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem jiġu ffissati permezz ta’ Digriet fil-Kunsill tal-Istat;
(d)
[…], kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, li l-ammont u l-metodi tal-ħlas tagħha għandhom jiġu ffissati skont il-Liġi tal-Finanzi qabel il-31 ta’ Diċembru 1996”.
(25)
Il-Liġi tal-1996 eskludiet ukoll lil France Télécom mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-mekkaniżmu tal-kumpensi tax-xjuħija ġeneralizzata u speċifika previsti mil-Liġi tal-1990 u li jirriżultaw, għal France Télécom, fil-ħlas ta’ kumpensi u kumpensi żejda addizzjonali għall-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem, elenkati fit-Tabella 1. Bejn l-1991 u l-1996, l-ammonti mħallsa għal dan il-għan kienu jirrappreżentaw 18 % tal-pensjonijiet imħallsa lill-uffiċjali.
(26)
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja implimentata bil-Liġi tal-1996 tissostitwixxi l-kontribuzzjoni supplimentari prevista fil-punt b) tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990. Din il-kontribuzzjoni hi bbażata fuq rata ta’ ekwità kompetittiva bbażata fuq ibbilanċjar tal-livell tal-kontribuzzjonijiet soċjali u fiskali obbligatorji għal salarju nett ugwali. Il-metodu ta’ bbilanċjar hu bbażat fuq rikostruzzjoni ta’ x’ikun l-ammont tal-ispejjeż ta’ kompetitur li jħaddem impjegati soġġetti għal-liġi komuni tal-kontribuzzjonijiet soċjali, inklużi l-pensjonijiet, billi jiżguralhom salarju nett ugwali għal dak tal-uffiċjali ta’ France Télécom bi struttura ta’ impjieg identika.
(27)
Il-metodu jeskludi l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-kompetituri biex jiżguraw ir-riskji mhux komuni għall-impjegati u għall-uffiċjali, l-aktar il-qgħad u d-djun tal-impjegati f’każ ta’ rimedju ġudizzjarju jew likwidazzjoni tal-impriża (minn hawn ‘il quddiem “Assurance Garantie des Salaires” (Assigurazzjoni Garanzija tas-Salarji) jew “AGS”). Meta ġiet ivvutata l-Liġi tal-1996, din id-differenza bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha ġiet osservata mil-leġiżlatur, li stqarr li: “il-lakuna fid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 6 tippermetti lil France Télécom tinħeles mill-kontribuzzjonijiet UNEDIC li jkollhom iħallsu l-kompetituri potenzjali tagħha” (12).
(28)
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom, ikkalkulata mill-ġdid kull sena, tingħata bħala perċentwali tas-salarji grossi skont il-grad tal-uffiċjali fis-servizz. Ir-rata ta’ din il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem fil-medja kienet ta’ […] (*) % bejn l-1997 u l-2010 u hija stabbilita kif indikata fit-Tabella 2, skont il-kummenti tar-Repubblika Franċiża.
Tabella 2
Kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja mħallsa minn France Télécom bejn l-1997 u l-2010
Sena
Rata tal-kontribuzzjoni
Miljuni ta’ EUR
1997
36,20 %
1 088,9
1998
35,40 %
1 069,6
1999
36,70 %
1 108,5
2000
36,40 %
1 085,0
2001
37,00 %
1 088,6
2002
37,70 %
1 100,1
2003
37,60 %
1 085,0
2004
[…] %
1 048,6
2005
[…] %
984,6
2006
[…] %
957,6
2007
[…] %
917,6
2008
[…] %
859,2
2009
[…] %
805,4
2010
[…] %
744,5
(29)
Il-waqfien mir-reklutaġġ tal-uffiċjali mill-1997 illimita l-persunal tal-uffiċjali attivi ta’ France Télécom. Minkejja rtirar ta’ parti dejjem tikber tal-persunal tal-uffiċjali bejn l-1991 u l-2010, it-tabella turi li l-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ EUR 744 miljun imħallsa minn France Télécom fl-2010 kienet inqas mill-EUR 407 miljun għall-obbligi tal-pensjonijiet li l-impriża kienet tħallas lill-Istat Franċiż qabel id-dħul fis-seħħ tar-riforma tal-1996 u kienet ekwivalenti biss għall-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li France Télécom kienet tħallas 20 sena qabel fl-1991 (EUR 1 151 miljun u EUR 743 miljun rispettivament, ara t-Tabella 1).
(30)
Ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 għalhekk irriżultat li l-ammont tal-kontribuzzjoni ta’ France Télécom qed jonqos fil-valur assolut u ma għadux marbut man-numru ta’ uffiċjali rtirati. It-trasferiment tal-obbligi lill-Istat introdott bil-Liġi tal-1996 sar meta t-tbassir mill-Istat kien qed jipprevedi żieda sinifikanti fl-ispiża tal-pensjonijiet mill-2005, li kienet se togħla minn FRF 13 biljun (EUR 1,98 biljun) fl-2007, FRF 21,5 biljun (EUR 3,3 biljun) fl-2017 u FRF 34 biljun (EUR 6,1 biljun) fl-2027 (13).
(31)
Għalhekk, id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-liġi fl-Assemblea Nazzjonali u fis-Senat isemmu ammont ta’ FRF 250 biljun f’trasferiment ta’ obbligi ta’ pensjonijiet lejn il-baġit tal-Istat, li ma kinux se jiġu koperti minn FRF 100 miljun f’kontribuzzjonijiet annwali u FRF 40 biljun f’kontribuzzjoni eċċezzjonali, anke biż-żieda tal-waqfien ta’ parti mill-attivitajiet tal-impriża. L-istess diskussjonijiet urew ammont stmat massimu ta’ FRF 40 biljun f’kontribuzzjoni eċċezzjonali biex titnaqqas l-importanza tal-obbligu ġdid u peżanti għall-Istat. Dan l-ammont ġie ffissat fuq parir minn bankiera sabiex jiġi kontabilizzat ma’ proporzjon ta’ dejn fuq fondi proprji ta’ 150 % u sabiex jikkorrispondi mal-provvedimenti għall-pensjonijiet stabbiliti mill-impriża u miżjuda għall-Istat, għal għaxar snin, u għaxar snin biss, li jirriżulta mid-differenza bejn il-pensjonijiet imħallsa u l-kontribuzzjoni liberatorja li jkollha titħallas minn dakinhar (14).
(32)
L-għan tal-kumpens mill-Istat jissemma, mhux biss fit-titolu tal-Artikolu 30 tal-Liġi vvutata mil-leġiżlatur u waqt id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996, imma anke fir-Rapport annwali ta’ France Télécom għall-1997, li jsemmi l-“ħlas mill-Istat Franċiż ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ FRF 37,5 biljun b’rabta mal-pensjonijiet futuri tal-ex uffiċjali” (15). Il-provvedimenti stabbiliti minn France Télécom ippermettew lil France Télécom tnaqqas il-finanzjament nett li għandha tagħti billi hi llimitat ruħha li tħallas, f’sena waħda, l-ispejjeż żejda għall-Istat fuq għaxar snin li rriżultaw mir-riforma.
(33)
B’hekk jidher li l-provvediment maħsub biex jifrex l-effett taż-żidiet futuri fil-kontribuzzjonijiet li jirriżultaw mil-Liġi tal-1990, li France Télécom kienet stabbilixxiet kull sena għal ammont kumulat ta’ FRF 23,4 biljun (EUR 3,6 biljun) fl-1996, ġiet ikkunsidrata għall-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali (jew “aġġustament”). Il-parti ta’ din il-kontribuzzjoni li ma tikkorrispondix għall-provvedimenti stabbiliti kienet tkopri din iż-żieda fl-ispejjeż għal perjodu ta’ għaxar snin. L-ammont ta’ din ġie stabbilit billi tqies l-ammont li diġà kien hemm provvediment għalih mill-impriża kif jirriżulta bla dubju mid-diskussjonijiet li saru dak iż-żmien.
(34)
Fil-fatt, minħabba n-natura liberatorja tal-kontribuzzjoni annwali ta’ min iħaddem introdotta bil-Liġi tal-1996, l-obbligu ta’ France Télécom minn dakinhar huwa limitat għall-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni, mingħajr ebda impenn ieħor ta’ kopertura tal-iżbilanċi futuri possibbli la fis-sistema ta’ pensjonijiet tal-uffiċjali tagħha u lanqas f’sistemi oħra tas-servizz pubbliku. Il-provvediment kontabbli għalhekk sar mhux applikabbli b’riżultat tal-Liġi tal-1996. Il-provvediment reġa’ ddaħħal bi profitt fil-kont tar-riżultat ta’ France Télécom fil-31 ta’ Diċembru 1996, għal valur ta’ FRF 17,5 biljun (EUR 2,7 biljun) fir-riżultat nett (16).
(35)
Barra minn hekk, l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista mil-Liġi tal-1996 bħala kumpens għal-likwidazzjoni u għall-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom ġie ffissat għal FRF 37,5 biljun bil-Liġi dwar il-Finanzi għall-1997, jiġifieri EUR 5,71 biljun. Dan ġie ffinanzjat permezz ta’ żieda fid-dejn tal-impriża fuq perjodu qasir u fit-tul (17) u tħallas f’bosta pagamenti bejn Jannar u Ottubru tal-1997. Id-dħul minn din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali ppermetta li l-iżbilanċ tal-amministrazzjoni pubblika Franċiża jonqos għal EUR 41,8 biljun fl-1997. Mingħajrha, l-iżbilanċ kien jirrappreżenta 3,7 % tal-PDG din is-sena.
(36)
Id-dħul minn din il-kontribuzzjoni ġie allokat għall-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom imwaqqaf skont il-Liġi tal-Finanzi għall-1997. Il-kontribuzzjoni eċċezzjonali tikkonsisti, flimkien mal-prodotti finanzjarji li tista’ tiġġenera, l-uniku dħul tal-istabbiliment. L-ispejjeż tagħha huma f’forma ta’ ħlas lura annwali fil-baġit tal-Istat, li ilu jiġi allokat fid-dħul mill-2006 fil-kont ta’ attribuzzjoni speċjali tal-pensjonijiet għall-pensjonijiet ċivili u militari tal-Istat. Dan il-ħlas ġie ffissat għal FRF 1 biljun (EUR 152,4 miljun) għall-1997, li mbagħad jiżdied b’10 % kull sena, sakemm ma jkunx hemm dispożizzjoni speċifika kuntrarja fil-Liġi tal-Finanzi. Il-ħajja tal-istabbiliment pubbliku tintemm wara l-ħlas lura kollu tad-dħul tiegħu lill-Istat (18).
(37)
L-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet previsti mil-Liġi tal-Finanzi għall-1997 li jistabbilixxu l-ħlasijiet annwali wasslu biex id-dewmien tal-ħajja tal-istabbiliment pubbliku jiġi stmat għal 17-il sena fl-1999, bla rimunerazzjoni fil-likwidità (19). Madankollu, minħabba l-ħlasijiet annwali akbar minn dawk previsti mil-Liġi tal-Finanzi tal-1997, dan id-dewmien tqassar. Kif elenkat fit-Tabella 3, l-ammont akkumulat tal-pagamenti annwali mill-istabbiliment kien diġà jammonta għal EUR 5,47 biljun fl-2010. L-għeluq tal-istabbiliment minħabba l-ħlas lura totali tar-riżorsi disponibbli kien previst għall-31 ta’ Diċembru 2011 (20). Għalhekk, il-Liġi tal-Finanzi għall-2011 tipprevedi ħlas ta’ EUR 243 miljun lill-kont ta’ attribuzzjoni speċjali tal-pensjonijiet għal din is-sena, li għandu jirregolarizza l-kontijiet tal-istabbiliment (21).
(38)
Fi kwalunkwe każ, l-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ FRF 37,5 biljun allokat għall-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom fl-1997 huwa ekwivalenti għall-ammont tal-kontribuzzjoni, anqas minn FRF 40 biljun, imsemmi waqt id-diskussjoni dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996. Minkejja li din ġiet inkluża fil-baġit tal-Istat tal-1997 u kull sena tipprovdi l-fondi lil dan tal-aħħar għall-pensjonijiet ċivili u militari, l-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni ġie ffissat sabiex jikkumpensa ż-żieda li rriżultat għall-Istat bl-applikazzjoni tal-Liġi tal-1996.
(39)
Il-parti tas-salarju għall-finanzjament tal-obbligi tal-pensjoni tal-uffiċċjali ffissata b’applikazzjoni tal-Artikolu L 61 tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari mit-twaqqif tal-impriża pubblika France Télécom fl-1991 ma ġietx modifikata bil-Liġi tal-1996. Barra minn hekk, il-liġijiet tal-1990 u l-1996 ma mmodifikawx l-iskema tal-irtirar tal-uffiċjali rregolati bil-liġi privata ta’ France Télécom, li hi dik tal-liġi komuni tas-sigurtà soċjali għall-assigurazzjoni tal-pensjoni tal-irtirar, issupplimentata bl-iskema tal-AGIRC (l-Assoċjazzjoni Ġenerali tal-Istituzzjonijiet tal-Pensjonijiet għall-Persunal Maniġerjali) għall-persunal eżekuttiv u bl-iskema tal-ARRCO (l-Assoċjazzjoni tal-Iskema Supplementari tal-Irtirar għall-Impjegati b’Salarju) għall-persunal mhux eżekuttiv. Skont din l-iskema, France Télécom u l-impjegati tagħha rregolati bil-liġi privata jassumu obbligi ekwivalenti għal dawk ta’ impriżi kompetitriċi fir-rigward b’mod partikolari tal-pagament tal-kontribuzzjonijiet liberatorji ta’ min iħaddem.
L-istimi tal-obbligi li jirriżultaw għall-Istat Franċiż mir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996
(40)
Meta seħħet ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, l-uffiċċju tal-attwarji maħtur bħala konsulent tal-Istat Franċiż kien evalwa li l-likwidazzjoni u l-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali attivi u rtirati ta’ France Télécom kienu jiswew FRF 242 biljun (EUR 36,9 biljun (22)) bħala valur aġġornat probabbli fl-1 ta’ Jannar 1997 (23). Din il-figura hi qrib l-ammont sħiħ ta’ FRF 250 biljun diskuss fis-Senat. L-istima fuq l-istess ipotesi attwarji tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja li France Télécom ikollha tħallas bħala kumpens ġiet stmata, abbażi tal-istessi ipotesi attwarji, għal EUR 15,2 biljun, li magħhom iridu jiżdiedu l-aġġustament jew il-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa b’kollox f’Ottubru 1997. L-awtoritajiet Franċiżi jistmaw għal EUR […] biljun, mad-dħul fis-seħħ tar-riforma, il-valur tal-kontribuzzjonijiet fuq is-salarji futuri. Il-valur tal-obbligu nett trasferit minn France Télécom lill-Istat Franċiż, kif stmat fl-1996, ikun għalhekk ta’ EUR […] biljun.
(41)
Għall-perjodu ta’ għaxar snin (mill-1997 sal-2006) imsemmi waqt id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996, l-ammont kumulat tas-servizzi li għandhom jitħallsu evalwati mill-Kumitat tal-attwarji maħtur bħala konsulent tal-Istat Franċiż kien ta’ EUR […] biljun. F’dan il-perjodu, l-ammont totali tas-servizzi effettivament imħallsa kien kważi identiku, EUR […] biljun, jiġifieri differenza fil-previżjoni ta’ anqas minn 0,83 % (24). Dan jikkonferma a posteriori l-eżattezza tal-previżjonijiet li taw informazzjoni għad-diskussjonijiet dwar il-liġi.
(42)
Minn dawn il-figuri, huwa possibbli li jiġi nnutat li l-ammonti u l-ġustifikazzjoni tagħhom li ġew diskussi fl-Assemblea Nazzjonali u fis-Senat għall-iffissar tal-ammont tal-aġġustament jew kontribuzzjoni nazzjonali ta’ France Télécom huwa ekwivalenti għall-evalwazzjonijiet ivverifikati ex post matul il-perjodu ta’ għaxar snin imsemmi fid-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-liġi. Fil-fatt, l-ammont massimu mħabbar tal-kontribuzzjoni eċċezjonali, EUR 6 biljun (FRF 40 biljun) huwa ekwivalenti għall-provvedimenti li saru mill-impriża sal-1996 biex tilqa’ għall-obbligi tal-irtirar futur li ġew previsti dak iż-żmien, jiġifieri EUR 3,6 biljun (FRF 23,4 biljun) flimkien mad-differenza ta’ EUR 2,4 biljun li kellhom jitħallsu mill-Istat bejn il-kontribuzzjonijiet ta’ minn iħaddem u tal-impjegati li nġabru bejn l-1997 u l-2006, minn naħa, u, min-naħa l-oħra, is-servizzi li kellhom jitħallsu stmati fl-1996 għall-istess perjodu ta’ għaxar snin.
(43)
Min-naħa l-oħra, l-informazzjoni trażmessa mir-Repubblika Franċiża u elenkata fit-Tabella 3 turi li, għall-perjodu mill-1997 sal-2010, l-obbligu akkumulat tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom li kellhom jiġu ffinanzjati mill-Istat Franċiż skont ir-riforma tal-1996 kien laħaq EUR […] biljun. L-obbligu li għandu jiġi ffinanzjat mill-Istat huwa definit bħala l-bilanċ bejn il-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u tal-uffiċjali tiegħu fl-impjieg u s-servizzi tal-pensjonijiet li jingħataw lill-uffiċjali rtirati sena wara sena, wara li jitnaqqsu l-pagamenti annwali mill-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom. Bejn l-1997 u l-2010, l-obbligu evolva kif ġej:
Tabella 3
Obbligi li rriżultaw għall-Istat Franċiż mir-riforma tal-1996 (1997-2010)
(miljuni ta’ EUR)
Kontribuzzjonijiet
(ta’ min iħaddem, tal-impjegati)
Pagamenti annwali mill-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom
Servizzi mħallsa
Obbligi għall-Istat
1997
[…]
152,4
[…]
[…]
1998
[…]
167,7
[…]
[…]
1999
[…]
184,5
[…]
[…]
2000
[…]
202,9
[…]
[…]
2001
[…]
223,2
[…]
[…]
2002
[…]
245,5
[…]
[…]
2003
[…]
270,0
[…]
[…]
2004
[…]
297,1
[…]
[…]
2005
[…]
326,9
[…]
[…]
2006
[…]
1 359,5
[…]
[…]
2007
[…]
395,4
[…]
[…]
2008
[…]
435,0
[…]
[…]
2009
[…]
578,0
[…]
[…]
2010
[…]
635,8
[…]
[…]
Total
[…]
5 473,9
[…]
[…]
(44)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Finanzi tal-1997 li tikkontrollahom, l-ammonti tal-pagamenti annwali tal-Istabbiliment Pubbliku għall-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom imħallsa fl-1997 ma kinux ekwivalenti għall-ammonti tas-servizzi stmati jew imħallsa fir-realtà lill-persunal irtirat ta’ France Télécom u lanqas għall-ammonti tal-obbligi li fadal biex jiġu ffinanzjati mill-Istat u ma ġewx iffisati skont l-ammonti msemmija. L-eżami tal-ammonti li effettivament tħallsu lura jikkonferma dan in-nuqqas ta’ ekwivalenza. Minkejja l-kontribuzzjoni eċċezzjonali mħallsa minn France Télécom fl-1997, it-Tabella 3 turi li l-ammonti ta’ servizzi mħallsa lill-uffiċjali rtirati ta’ France Télécom qabżu r-riżorsi annwali mill-2004, ħlief għas-sena 2006.
(45)
Għalhekk, il-pagamenti tal-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u l-pagamenti annwali tal-istabbiliment li jmexxi l-kontribuzzjoni eċċezzjonali ma jiġux allokati b’mod differenti u ex ante lis-servizzi mogħtija lill-persunal irtirat ta’ France Télécom fil-kont ta’ approprjazzjoni speċjali tal-pensjonijiet. Fil-fatt, l-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali għall-finanzjament biss tas-servizzi inkwistjoni mill-1997, jekk din ġiet applikata minflok is-sistema ta’ ħlas lura ta’ ammont miżjud kull sena b’10 % previst bil-Liġi tal-Finanzi tal-1997, kienet twassal għall-għeluq tal-istabbiliment pubbliku fi tmiem l-2008, minflok fi tmiem l-2011 kif previst, meta jitqies l-ammont mhux kopert mill-kontribuzzjonijiet annwali, elenkati fit-Tabella 3. Fi kwalunkwe ipotesi, fiż-żewġ każijiet, l-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali kien jispiċċa sal-31 ta’ Diċembru 2011.
2.2. Il-ftuħ progressiv imbagħad totali tas-swieq tat-telekomunikazzjoni
(46)
Ir-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom saret bl-isfond tal-ftuħ totali għall-kompetizzjoni tas-swieq tas-servizzi li kienet topera fuqhom France Télécom. Mill-1988, is-settur tat-telekomunikazzjoni ġie progressivament liberalizzat permezz tad-Direttiva 88/301/KEE tal-Kummissjoni tas-16 ta’ Mejju 1988 dwar il-kompetizzjoni fis-swieq ta’ tagħmir tat-terminals tat-telekomunikazzjoni (25) u bid-Direttiva 90/388/KEE tal-Kummissjoni tat-28 ta’ Ġunju 1990 dwar il-kompetizzjoni fis-swieq tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni (26). Id-Direttiva 90/388/KEE kienet tipprevedi miżuri ta’ liberalizzazzjoni li kellhom jiġu implimentati qabel il-31 ta’ Diċembru 1990 fir-rigward tal-komunikazzjoni ta’ dejta u s-servizzi tat-telefonija bil-leħen u tad-dejta għan-netwerks tal-intrapriża u gruppi magħluqa ta’ utenti. Id-Direttiva 96/19/KE tal-Kummissjoni tat-13 ta’ Marzu 1996 li temenda d-Direttiva 90/388/KEE fir-rigward tat-twettiq tal-kompetizzjoni sħiħa fis-suq tat-telekomunikazzjoni (27) kellha bħala għan tagħha l-liberalizzazzjoni totali tas-settur tat-telekomunikazzjoni mill-1 ta’ Jannar 1998.
(47)
Fil-fatt, il-Liġi Nru 96-659 tas-26 ta’ Lulju 1996 dwar ir-regolazzjoni tat-telekomunikazzjoni (loi no 96-659 du 26 juillet 1996 relative à la réglementation des télécommunications) iffissat il-kundizzjonijiet li jippermettu li titwettaq kompletament il-liberalizzazzjoni tas-settur billi jintemm il-monopolju ta’ France Télécom fuq it-telefonija fissa u t-trażmissjoni tad-dejta u billi jitħejjew tariffi u interkonnessjonijiet mal-kompetituri. Anke f’setturi oħra, għalkemm ma kinux soġġetti għal drittijiet esklussivi u għalhekk kompetittivi mill-1987, bħal fis-swieq tat-telefonija ċellulari, France Télécom kellha leadership b’sehem fis-suq li għadda minn 53,3 % għal 49,8 % bejn l-1997 u l-2002 (28). Il-Liġi Nru 96-659 ukoll investiet lil France Télécom missjonijiet ta’ interess ekonomiku ġenerali u stabbilixxiet it-twaqqif ta’ fond għall-finanzjament tal-obbligi relatati ma’ dawn, imħallas mill-kompetituri.
(48)
B’applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet imsemmija fil-Premessi 46 u 47, mill-1988 France Télécom kellha taffaċċja kompetituri - uħud minnhom parzjalment ta’ gruppi internazzjonali - fis-swieq tal-prodotti u s-servizzi fejn kienet topera fi Franza, fosthom, pereżempju t-telefonija ċellulari jew il-komunikazzjonijiet internazzjonali, b’komponent transkonfinali. Dan il-moviment żdied fis-swieq liberalizzati mill-1998. Barra minn hekk, France Télécom ikkonkludiet alleanzi ma’ operaturi barranin, pereżempju Deutsche Telekom u Sprint fl-1996 (Global One), - filwaqt li mill-1997 żiedet is-sħubiji u l-investiment ta’ ekwità - fl-Italja (Wind), fl-Olanda (Casema) jew bil-ksib ta’ liċenzji ċellulari fid-Danimarka u fil-Portugall (29).
(49)
Ir-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-irtirar ta’ France Télécom għalhekk seħħet fl-istess ħin bħal-liberalizzazzjoni tas-suq fil-livell tal-Unjoni Ewropea. Għalhekk kellha effett fuq suq kompletament liberalizzat għall-kompetizzjoni, fejn, barra minn hekk, France Télécom ikkonkludiet alleanzi u wettqet investiment sinifikanti ta’ ekwità fi Stati Membri oħra. Fil-fatt, ix-xewqa li tiġi nkoraġġita l-espansjoni ta’ France Télécom fi swieq Ewropej minbarra Franza tidher fl-isfond tal-Liġi tal-1996 u tal-ftuħ tal-impriża għall-kapital privat, kif jirriżulta mill-istqarrijiet waqt id-diskussjoni tal-abbozz, li jsemmu “l-ambizzjonijiet li kien qed iħaddan il-gvern Franċiż għall-kampjun nazzjonali tiegħu, France Télécom” (30).
(50)
Fil-preżent, France Télécom tistqarr li hi l-fornitur ewlieni ta’ aċċess għall-Internet bil-broadband u t-tielet operatur ċellulari fi Franza u fost il-leaders globali tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni lill-intrapriżi multinazzjonali. Lil hinn minn Franza, France Télécom hi attiva b’mod sinifikanti permezz tas-sussidjarji tagħha, b’pożizzjonijiet b’saħħithom fi Spanja, fir-Renju Unit, fil-Polonja, fis-Slovakkja, fil-Belġju u fl-Awstrija (31).
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(51)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura tal-eżami, il-Kummissjoni esprimiet l-apprezzament preliminari tagħha għall-miżuri introdotti permezz tal-Liġi tal-1996 billi qabblithom mal-qafas ta’ referenza għall-kontribuzzjonijiet soċjali u fiskali obbligatorji ta’ France Télécom, stabbiliti bil-Liġi tal-1990. Hi qieset li dawn il-miżuri jidhru li jagħtu, permezz ta’ riżorsi tal-Istat, vantaġġ selettiv lil France Télécom li seta’ jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u seta’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(52)
Il-Kummissjoni nnutat ukoll li, anke jekk dawn il-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, dan ma kienx ġie notifikat lill-Kummissjoni qabel l-implimentazzjoni tagħha, għalhekk kellha titqies bħala għajnuna ġdida skont il-ġurisprudenza. Ir-Repubblika Franċiża għalhekk ma rrispettatx l-obbligu tagħha ta’ notifika skont it-Trattat u l-miżura għalhekk kellha titqies bħala illegali.
(53)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li huwa abbażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE li hi setgħet teżamina l-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-istess dispożizzjoni ppermettitilha tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija lil La Poste bir-riforma fil-mod tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tagħha kienet kompatibbli mas-suq intern (32) u li, meta tqies ix-xebħ bejn dawn iż-żewġ każijiet, kien jidher xieraq f’dan il-każ li ssir analiżi simili.
(54)
Fl-eżami preliminari tagħha tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern, u minkejja x-xebħ mar-riforma fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika Franċiża b’dawn id-dubji li ġejjin:
(a)
l-ewwel nett, filwaqt li enfasizzat li ma kellhiex informazzjoni ddettaljata li turi li r-rati tal-kontribuzzjoni mħallsa minn France Télécom huma ugwali għal dawk imħallsa minn impriżi privati rregolati bil-liġi komuni li joperaw fis-settur tat-telekomunikazzjoni fi Franza, il-Kummissjoni nnutat li r-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom mill-1997 ma ppermettietx li jiġu żgurati kundizzjonijiet indaqs mal-kompetituri tagħha. Dan jirriżulta mill-fatt li r-rata applikata għal France Télécom tinkludi biss il-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji komuni bejn impjegati rregolati bil-liġi komuni u uffiċjali tal-Istat, u għalhekk teskludi kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bħall-qgħad jew in-nuqqas ta’ pagament tas-salarji f’każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid jew ta’ likwidazzjoni tal-impriża;
(b)
it-tieni nett, il-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed informazzjoni dwar l-effetti tat-tnaqqis fl-obbligi tal-pensjonijiet fuq il-kompetizzjoni, sabiex tevalwa jekk l-effetti possibiliment pożittivi kinux akbar mill-effetti negattivi. Iżda, għal dan il-għan, il-Kummissjoni kellha tqis ukoll il-fatt li France Télécom kienet għadha ma rimborżatx kompletament l-għajnuna illegali u inkompatibbli b’applikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Awwissu 2004 dwar l-għajnuna mill-Istat mogħtija minn Franza lil France Télécom (minn hawn ‘il quddiem id-“Deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom”) (33), Deċiżjoni li Franza kienet naqset li tikkonforma magħha fiż-żmien stipulat, kif sabet il-Qorti tal-Ġustizzja (34).
4. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(55)
Il-kummenti mressqa mill-partijiet interessati jingħataw fil-qosor fit-Taqsimiet 4.1 sa 4.3.
4.1. France Télécom
(56)
Fil-kummenti tagħha, li hi tqis supplimentari fir-rigward tal-kummenti trażmessi mir-Repubblika Franċiża, France Télécom tqis li hi qed taffaċċja problema kronika ta’ persunal żejjed marbuta mal-istatus preċedenti tagħha ta’ amministrazzjoni u li hi ma għandhiex, għall-popolazzjoni kkonċernata, l-istess possibilitajiet ta’ flessibilità fl-impjieg bħall-kompetituri tagħha. Għalhekk, France Télécom trid tagħmel allokament għat-taħriġ sinifikanti ħafna ta’ EUR 180 miljun, ekwivalenti għal 4,5 % tat-total tas-salarji meta mqabbla ma’ 2,9 % għall-medja tal-impriżi Franċiżi. France Télécom tallega wkoll li għandha piż ta’ salarji akbar ta’ madwar […]% minbarra aġġustamenti u żidiet. Barra minn hekk, billi ma tistax timplimenta programmi ta’ għoti ta’ sensji, France Télécom iffinanzjat l-ispiża tal-bonuses għat-tluq tal-uffiċjali, pereżempju l-liv fi tmiem il-karriera, għal ammont ogħla minn EUR 8 biljun bejn l-1996 u l-2006.
(57)
It-tieni, France Télécom tqis li l-obbligi tal-pensjonijiet imħallsa bejn l-1990 u l-1996 kienu anormali u qiegħduha f’sitwazzjoni ta’ żvantaġġ strutturali meta mqabbla mal-kompetituri privati tagħha, skont is-sentenza Combus (35) billi l-qafas ta’ referenza għall-evalwazzjoni tan-natura normali jew anormali tal-imsemmija obbligi hija l-iskema tal-liġi komuni applikabbli għall-kompetituri. Il-prinċipji li jinsabu fis-sentenza Combus ġew ikkonfermati wara mill-Qorti fis-sentenza tagħha Hotel Cipriani (36). France Télécom tikkontesta li s-sitwazzjoni ta’operatur wieħed, f’dan il-każ hi stess, qabel u wara r-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, tikkostitwixxi qafas ta’ tqabbil xieraq biex tiġi apprezzata l-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku skont il-ġurisprudenza. Fi kwalunkwe każ, jekk il-qafas ta’ referenza kellu jkun France Télécom qabel u wara r-riforma tal-1996, il-miżura ma kinitx tikkwalifika bħala selettiva billi kienet tiġi applikata b’mod simili fi ħdan l-imsemmi qafas.
(58)
Jirriżulta li l-miżuri inkwistjoni la ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-Trattat billi jħollu lil France Télécom minn żvantaġġ strutturali anormali, anqas ma jistgħu jiġu klassifikati bħala vantaġġ selettiv li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(59)
Alternattivament, France Télécom tqis li l-għajnuna mill-Istat, kieku din ġiet ippruvata, kienet tkun kompatibbli mas-suq intern skont il-kriterji stabbiliti mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar l-iskema ta’ pensjonijiet ta’ La Poste (minn hawn ‘il quddiem “deċiżjoni La Poste”) (37). F’dan ir-rigward, in-natura speċifika tas-sistema tagħha fis-sens li hi tħallas kontribuzzjoni kkalkulata abbażi tar-riskji komuni biss ma timplikax li France Télécom kienet tpoġġiet f’sitwazzjoni favorevoli meta mqabbla mal-kompetituri mill-1996: minbarra l-iżvantaġġi strutturali marbuta mal-istatus tal-uffiċjali li timpjega, France Télécom kellha tħallas obbligu konsiderevoli marbut mar-riforma tal-1996, li l-kompatibilità tagħha mar-riforma tal-1996 trid tiġi analizzata u li l-ammont tagħha ta’ EUR 5,7 biljun jaqbeż bil-kbir l-ammont li France Télécom kien ikollha tħallas kieku l-kontribuzzjoni tagħha ġiet soġġetta għar-riskji mhux komuni.
(60)
France Télécom tqis li, fid-Deċiżjoni La Poste (38), il-Kummissjoni aċċettat li l-ammont ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali waħda (EUR 2 biljun), fil-qafas ta’ riforma li daħlet fis-seħħ wara n-notifikazzjoni imma qabel id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni, jikkumpensal-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni, sakemm jitħallas l-ammont kollu tal-kontribuzzjoni unika. Xejn ma jiġġustifika, skont France Télécom, li l-Kummissjoni twarrab dan il-prinċipju minħabba li l-istqarrijiet politiċi fiż-żmien tad-diskussjoni dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996 ma jippermettux li jitqies li l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa ta’ France Télécom ġiet iffissata mil-leġiżlatur b’mod li jinżamm status quo ta’ għaxar snin.
(61)
Barra minn hekk, il-figuri disponibbli fl-1996 jikkontradixxu t-teżi li skont din l-ammont ta’ EUR 5,7 biljun kien ġie stmat dak iż-żmien b’mod li jaqbel eżatt mal-ispiża żejda għall-Istat tal-applikazzjoni tal-Liġi tal-1996 billi kkumpensa, sena wara sena, l-obbligi annwali anqas imħallsa mill-impriża, anke b’kunsiderazzjoni tal-obbligi tal-kumpens bejn l-iskemi tal-irtirar li France Télécom inħelset minnhom fl-1996 (39). L-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali kellu l-għan li jikkumpensa globalment lill-Istat Franċiż skont ir-riforma. Għalhekk bilfors kellu jitqies biex tiġi analizzata l-ekwità kompetittiva ta’ din tal-aħħar mid-dħul fis-seħħ tagħha fl-1997.
(62)
Fl-aħħar, France Télécom tqis li, billi mingħajr ir-riforma tal-1996, hi kien ikollha żvantaġġ kompetittiv sinifikanti fi swieq li l-liberalizzazzjoni tagħhom kienet objettiv tal-Unjoni u billi l-awtoritajiet Franċiżi minn dakinhar ikkonformaw kompletament mad-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (40), il-miżura ma twassalx għal effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni.
4.2. Dawk li ressqu l-ilment
(63)
Dawk li ressqu l-ilment jaqblu mal-valutazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ dwar l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont it-Trattat fit-tnaqqis tal-obbligi tal-pensjonijiet li kellhom jitħallsu minn France Télécom imdaħħal bil-Liġi tal-1996. Skont ir-raġunament segwit f’din id-Deċiżjoni, fejn dawk li ressqu l-ilment qed jilmentaw dwar in-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni, l-ammont ta’ għajnuna kien ta’ EUR 12,3 biljun u f’ebda każ ma kien anqas minn EUR 9,9 biljun (41). Dawk li ressqu l-ilment iqisu li huma l-effetti tal-miżura, jiġifieri t-tnaqqis tal-obbligi soċjali li normalment iwieżnu fuq il-baġit tal-impriża, u mhux l-għan tagħha, jiġifieri l-kumpens ta’ żvantaġġ allegat, li jiddeterminaw il-klassifikazzjoni tagħha bħala għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk ma kienx ikun hemm żvantaġġ bl-impjieg ta’ uffiċjali minn France Télécom, billi l-impriża kienet tħallas kontribuzzjonijiet tal-qgħad u tal-obbligi tas-salarji ta’ 13 % inqas mill-kompetituri u kellha persunal stabbli u flessibbli fir-rigward tat-tnaqqis fl-ispiża tas-salarji permezz ta’ rtirar bikri u rabtiet mas-servizz pubbliku.
(64)
Skont min ressaq l-ilment, l-għajnuna mill-Istat, ikkaratterizzata hekk, hija inkompatibbli mas-suq intern. Fil-fatt, il-vantaġġ kompetittiv konsiderevoli mogħti lil France Télécom kien ta’ żvantaġġ akbar billi t-tnaqqis tal-obbligi ma kienx meħtieġ biex jiġi evitat li tkun kompromessal-istruttura finanzjarja tagħha: wara li tneħħilha dejn aġġornat nett ta’ pensjonijiet ta’ mill-anqas EUR 9,9 biljun fl-1996 u billi ma kellhiex tibqa’ tirreġistra din l-ispiża fil-karta tal-bilanċ tagħha jew fl-anness ta’ dan, France Télécom imbagħad daħlet għal dejn b’ammonti ħafna ogħla, b’dejn finanzjarju nett ta’ EUR 44 biljun bħala medja bejn l-1997 u l-2007. Imbagħad, l-għajnuna li ħelset lil France Télécom mill-obbligi tal-pensjonijiet li ntwirtu mill-monopolju ppermettiet il-finanzjament tal-espansjoni internazzjonali tal-impriża, filwaqt li saħħet il-pożizzjoni tagħha fi Franza, fejn kienet tgawdi vantaġġi sinifikanti bħala monopolju li l-obbligi tiegħu kienu biss il-kumpens ġust.
(65)
Barra minn hekk l-għajnuna illegali u inkompatibbli li ma ġietx rimborżata fil-passat timpedixxi li l-għajnuna għall-funzjonament inkwistjoni tiġi ddikjarata kompatibbli, meta jitqies l-effett kumulat tagħha. Fl-aħħar, in-nuqqas ta’ ekwità kompetittiva tar-riforma tal-1996 minħabba n-nuqqas ta’ pagament ta’ kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji tal-qgħad u n-nuqqas ta’ ħlas tas-salarji fil-każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid tal-impriża jeskludi l-kompatibilità tar-riforma mar-regoli tat-Trattat. Għalhekk, l-obbligu tal-pensjonijiet ta’ France Télécom għandu jiġi kkalkolat minn espert indipendenti u Franza timpenja ruħha li tiżgura n-newtralità finanzjarja tal-iskema, l-aktar billi tistabbilixxi mekkaniżmi ta’ aġġustament tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem u tal-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun fil-każ li jvarjaw l-obbligi.
4.3. L-operatur tat-telekomunikazzjoni
(66)
L-operatur tat-telekomunikazzjoni jaqsam u jappoġġja l-analiżi preliminari ppreżentata fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni, li tikklassifika bħala għajnuna mill-Istat ġdida u illegali l-modifiki li ddaħħlu bil-Liġi tal-1996 li jissostitwixxu l-kontribuzzjonijiet liberatorji annwali ta’ France Télécom bil-ħlas tal-pensjonijiet li effettivament l-Istat ħa fir-responsabbiltà tiegħu, wara li tnaqqsu l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impjegati fil-grad ta’ uffiċjal. L-istess klassifikazzjoni għandha tapplika wkoll skont dan l-operatur għall-kontribuzzjonijiet soċjali ugwali għar-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata li jħallsu l-kompetituri ta’ France Télécom imma li din tal-aħħar ilha ma tħallasx mill-anqas mill-1996 għall-uffiċjali tagħha u għall-persunal irregolat bil-liġi komuni. Barra minn hekk, għall-kuntrarju tal-każ li kien is-suġġett tad-Deċiżjoni La Poste (42), il-kalkolu tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom ma nkludiex u għadu ma jinkludix dawn il-kontribuzzjonijiet, ħaġa li timpedixxi li l-għajnuna tiġi ddikjarata kompatibbli.
(67)
Fir-rigward tal-għajnuna li tirriżulta mill-għejbien tar-rimborż lill-Istat tal-pensjonijiet mogħtija, l-operatur iqis li l-analiżi tal-bilanċ kompetittiv imwettqa mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste kellha twassalha, a contrario, biex tikkonkludi dwar l-inkompatibilità tagħha. Din l-analiżi kellha tkun ibbażata fuq il-fatti li seħħew mill-1996 u mhux, bħal fid-Deċiżjoni La Poste, b’mod ipotetiku għall-futur.
(68)
Issa, skont dan l-operatur, f’ħafna mis-swieq fejn topera, France Télécom għandha pożizzjoni ta’ saħħa fis-suq simili għal pożizzjoni dominanti. Għalhekk, hi tinsab soġġetta għal obbligi ta’ regolazzjoni ex ante fis-swieq għall-operaturi b’veloċità għolja u għolja ħafna, li joriġinaw u jintemmu b’telefonati fuq linji fissi. Fid-Deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Lulju 2003 dwar proċedura ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 82 tat-Trattat KE fil-każ COMP-38.233, il-Kummissjoni sabet u ssanzjonat ukoll ksur tal-Artikolu 102 tat-TFUE fl-istabbiliment prinċipali ta’ France Télécom permezz tas-sussidjarja tagħha Wanadoo (43). Billi l-impriża tgawdi saħħa finanzjarja tajba, l-għajnuna li rċiviet ippermettitilha tiffinanzja t-tkabbir internazzjonali tagħha, l-aktar permezz tal-akkwist ta’ Orange, Retevisión u AMENA.
(69)
Finalment, l-operatur qed jitlob lill-Kummissjoni tikkwantifika preċiżament l-ammonti ta’ għajnuna u, b’applikazzjoni tal-Liġi Deggendorf (44), tiċħad li tammetti l-kompatibilità tal-miżuri inkwistjoni mas-suq intern sakemm l-għajnuna illegali tal-passat ma tkunx rimborżata.
5. KUMMENTI TAR-REPUBBLIKA FRANĊIŻA
(70)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li l-bidliet introdotti fl-1996 fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat Franċiż impjegati ma’ France Télécom ma jinkludu l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat. Fi kwalunkwe każ, ir-riforma tal-1996 kienet tkun kompatibbli mas-suq intern, partikolarment, permezz ta’ traspożizzjoni f’dan il-każ tar-raġunament li segwiet il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste (45).
5.1. Dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat
(71)
Skont ir-Repubblika Franċiża, il-Liġi tal-1990 poġġiet lil France Télécom f’sitwazzjoni anormali u eċċezzjonali fir-rigward tal-liġi komuni li tipprevedi li l-impriżi għandhom iħallsu kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, proporzjonali mal-kost tas-salarji u mhux marbuta mal-livell ta’ pensjonijiet mogħtija. Għalhekk l-obbligu li ħadet France Télécom kien ikun anormali, billi l-iżbilanċ finanzjarju tal-iskema sekondarja għall-popolazzjoni kkonċernata kien sigur u bla dubju kien se jsir impossibbli meta jitqies it-tnaqqis inevitabbli fin-numru ta’ uffiċjali attivi u fl-istess ħin iż-żieda fin-numru ta’ pensjonanti.
(72)
Ir-riforma tal-1996 kienet tallinja l-finanzjament tal-pensjonijiet mal-liġi komuni, mingħajr ma twassal li tpoġġi lill-impriża f’sitwazzjoni kompetittiva aktar favorevoli, billi l-kontribuzzjoni ta’ France Télécom tiġi kkalkolata kull sena b’mod li tallinja l-livell tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji ma’ dawk tal-kompetituri fis-settur tat-telekomunikazzjoni. Madankollu, in-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tal-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bejn l-impjegati rregolati bil-liġi privata u l-uffiċjali fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni b’applikazzjoni tar-“rata ta’ ekwità kompetittiva” ikun ġustifikat skont il-kuntratt ta’ dawn tal-aħħar, li jeskludi pereżempju r-riskju tal-qgħad minbarra każijiet eċċezzjonali ta’ liċenzjament jew ta’ tneħħija mill-kariga.
(73)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li s-sitwazzjoni tal-kompetituri tal-impriża fi Franza għandha tikkostitwixxi l-qafas ta’ referenza għad-determinazzjoni tan-natura normali jew anormali tal-obbligi li jaqgħu fuq France Télécom. Issa f’dan il-każ, meta titqies in-natura prevalenti, eċċezzjonali tal-liġi komuni, inġusta u mhux sostenibbli fir-rigward tal-obbligu li kienet titfa’ fuq France Télécom il-Liġi tal-1990, it-tneħħija u l-allinjament tagħha mas-sitwazzjoni tal-kompetituri previsti fir-riforma tal-1996 sempliċement reġgħu daħħlu l-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Barra minn hekk, France Télécom ma ġietx ikkumpensata għall-iżvantaġġi li kellha taħt din is-sistema, filwaqt li, kif jenfasizzaw il-kummenti tagħha, hi għadha tbati minn żvantaġġi strutturali, spejjeż żejda u nuqqas ta’ flessibilità skont il-kuntratt applikabbli għall-uffiċjali li timpjega fir-rigward ta’ bonuses finanzjarji għar-riżenji jew għar-ritorn fl-amministrazzjoni, sforzi fil-qasam tat-taħriġ professjonali jew spiża tas-salarji ogħla. Finalment, l-iskema preżenti li tirriżulta mir-riforma għalhekk ma tagħti l-ebda vantaġġ lil France Télécom u konsegwentement ma fiha l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat skont it-Trattat.
(74)
Din l-interpretazzjoni tirriżulta mill-prinċipji ġenerali stabbiliti mill-ġurisdizzjoni tal-Unjoni li skont din, billi jikkostitwixxu biss għajnuna mill-Istat l-interventi li jnaqqsu l-obbligi li jitfgħu piż normalment fuq il-baġit ta’ impriża, liġi li tippermetti li jiġi evitat li l-baġit ta’ impriża jitgħabba b’obbligu li, f’sitwazzjoni normali, ma kienx jeżisti, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat (46). Dan xorta kien ikun il-każ ta’ miżuri li jeħilsu kompetitur pubbliku minn żvantaġġ strutturali meta mqabbel mal-kompetituri privati tiegħu (47). Din l-interpretazzjoni tkun konformi wkoll mal-prattika tal-Kummissjoni (48).
(75)
Fl-aħħar nett, b’mod aktar ġenerali, ir-Repubblika Franċiża ma tqisx li hu pertinenti li jiddaħħlu f’din il-proċedura l-mekkaniżmi ta’ kumpens u ta’ kumpens żejjed skont liema France Télécom kienet tħallas obbligi bejn l-1991 u l-1996 (ara Tabella 1) biex tiddetermina l-eżistenza ta’ għajnuna jew id-data li fiha jidher vantaġġ li jirriżulta mir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, li ma fiha ebda dispożizzjoni f’dan ir-rigward. Il-pagament ta’ dawn l-obbligi rriżulta wkoll minn skema eċċezzjonali skont il-liġi komuni li fiha l-iskema ta’ pensjonijiet applikabbli għal France Télécom kienet titqies bħala skema awtonoma, li ma għadux il-każ mill-1997.
(76)
B’din ir-riżerva, ir-Repubblika Franċiża rfinat l-evalwazzjoni tal-obbligi pprovduta minn France Télécom u msemmija fil-Premessa 61 li l-intrapriża ma baqgħetx tħallas mill-1997. Abbażi ta’ rikostruzzjoni reali għall-2008 sal-2010 ikkalkolata b’lura b’applikazzjoni ta’ fattur ta’ transazzjoni, ir-Repubblika Franċiża tqis li l-obbligi li France Télécom kienet tħallas skont dan huma EUR 165 miljun anqas minn dawk ikkalkolati mill-impriża.
5.2. Dwar il-kompatibilità mas-suq intern ta’ għajnuna possibbli mill-Istat
(77)
Fi kwalunkwe każ, ir-Repubblika Franċiża tqis li jekk ir-riforma tal-1996 b’rabta ma’ France Télécom kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, din kellha tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern, b’konformità mal-analiżi li ġiet segwita mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste (49). Ir-riforma tal-1996 teħles lil France Télécom minn obbligu strutturali li kien jaffettwa l-kompetittività tagħha f’suq li kien fil-fażi tal-liberalizzazzjoni u l-kontribuzzjonijiet tagħha issa qed jiġu kkalkolati abbażi ta’ rata ta’ ugwaljanza kompetittiva fir-rigward tar-riskji komuni.
(78)
Il-fatt li l-kontribuzzjoni li France Télécom ilha tħallas mill-1997 ma tinkludix ir-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata ma jkunx ta’ ostakolu għall-kompatibilità mas-suq intern. F’dan ir-rigward, it-Tabella 4, meħuda mill-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika Franċiża, turi d-differenza bejn il-kontribuzzjoni mħallsa minn France Télécom u dak li kienet tħallas kieku r-riskji mhux komuni kienu ddaħħlu fil-kalkolu, wara t-tnaqqis tas-servizzi awtoassigurati minn France Télécom u imposti oħra, li jitfgħu piż fuq din tal-aħħar meta mqabbla mal-kompetituri.
Tabella 4
Kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom bejn l-1997 u l-2010 kkalkolata fuq ir-rata ta’ ekwità kompetittiva applikata (REK) u rata ta’ ekwità kompetittiva modifikata (REK*) biex jiġu inklużi r-riskji mhux komuni
Sena
REK
Miljuni ta’ EUR
REK*
Miljuni ta’ EUR
REK-REK*
1997
36,2 %
1 088,9
48,1 %
1 446,9
- 358,0
1998
35,4 %
1 069,6
47,1 %
1 423,1
- 353,5
1999
36,7 %
1 108,5
48,4 %
1 460,3
- 351,8
2000
36,4 %
1 085,0
48,0 %
1 429,3
- 344,3
2001
37,0 %
1 088,6
47,9 %
1 407,9
- 319,3
2002
37,7 %
1 100,1
43,5 %
1 267,9
- 167,8
2003
37,6 %
1 085,0
45,0 %
1 298,5
- 213,5
2004
[…] %
1 048,6
[…] %
[…]
[…]
2005
[…] %
984,6
[…] %
[…]
[…]
2006
[…] %
957,6
[…] %
[…]
[…]
2007
[…] %
917,6
[…] %
[…]
[…]
2008
[…] %
859,2
[…] %
[…]
[…]
2009
[…] %
805,4
[…] %
[…]
[…]
2010
[…] %
744,5
[…] %
[…]
[…]
(79)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li, mill-1997 u sal-2043, il-valur aġġornat tal-kontribuzzjonijiet effettivament imħallsa u li jkollhom jitħallsu minn France Télécom ikun ta’ EUR 13,5 biljun. Rata ta’ ugwaljanza kompetittiva modifikata permezz tal-kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni fil-kalkolu, wara t-tnaqqis ta’ kontribuzzjonijiet li jitfgħu piż fuq France Télécom u mhux lill-kompetituri tagħha, twassal għal kontribuzzjoni annwali ogħla għall-istess perjodu, jiġifieri EUR 16,7 biljun. Filwaqt li jikkunsidraw li l-inklużjoni tal-imsemmija riskji mhix rilevanti, l-awtoritajiet Franċiżi kkalkolaw li d-differenza (EUR 3,2 biljun) kienet tiġi kkumpensata sew permezz tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa minn France Télécom fl-1997.
(80)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li wieħed jista’ jikkunsidra, bħal fid-Deċiżjoni La Poste (50), li din il-kontribuzzjoni fissa tista’ tkun simili għal aġġustament li jista’ jikkumpensal-pagament ta’ kontribuzzjonijiet marbuta ma’ rata modifikata li tinkludi l-kontribuzzjonijiet għar-riskji mhux komuni. F’dan il-każ, jidher li l-ammont ta’ dan l-aġġustament fil-preżent hu ogħla mill-ammont li jirriżulta mid-differenza bejn ir-rata ffissata mir-riforma tal-1996 u r-rata emendata elenkata fit-Tabella 4 u li dan l-ammont ta’ aġġustament qatt ma jintuża kompletament bid-differenza fir-rati. F’dawn il-kundizzjonijiet, jikbru d-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha dwar in-nuqqas ta’ ekwità kompetittiva vera bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha.
(81)
Għar-Repubblika Franċiża, ir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali impjegati ma’ La Poste, introdotta fl-2006 u ispirata minn dik ta’ France Télécom fl-1996, tkun tista’ titqabbel perfettament ma’ din tal-aħħar, fir-rigward tal-aspetti essenzjali tagħha. Meta jitqies dan il-paralleliżmu, l-ebda ġustifikazzjoni ma tippermetti lill-Kummissjoni titlaq mill-preċedenti li jikkonċerna la Poste. B’mod partikolari, il-Kummissjoni jkollha tammetti li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali imposta fuq France Télécom għandha titqies fl-analiżi tal-ekwità kompetittiva tar-riforma, billi titqies de facto bħala avvanz fuq il-pagament tal-kontribuzzjonijiet marbuta mar-riskji mhux komuni.
(82)
Għall-kuntrarju, id-diskussjonijiet quddiem l-Assemblea Nazzjonali u s-Senat li dak iż-żmien kienu jsemmu perjodu ta’ għaxar snin ta’ kopertura finanzjarja tar-riforma jsegwu stqarrijiet okkażjonali. Raġunament simili ma jinsabx la fin-noti spjegattivi tal-mottivi tal-abbozzi tal-liġi u lanqas fil-liġijiet inkwistjoni jew fit-testi maħruġa għall-applikazzjoni tagħhom. Il-ħsieb tal-leġiżlatur fl-1996 kien li jiffissal-obbligi tal-pensjonijiet ta’ France Télécom fuq livell ekwivalenti għal dak tal-kompetituri u mhux li jtellef l-effett tar-riforma għal perjodu ta’ għaxar snin, kif jimplika r-raġunament li l-Kummissjoni tista’ tadotta billi toqgħod fuq stqarrijiet mhux fil-kuntest.
(83)
Is-servizzi parlamentari jindikaw mingħajr ambigwità li l-ammont tal-kontribuzzjoni ġie stabbilit b’mod fiss, bla rabta mal-obbligu li l-Istat fil-fatt kellu jassumi. Bl-istess mod, fid-Deċiżjoni tiegħu Nru 96-385 DC tat-30 ta’ Diċembru 1996, il-Kunsill kostituzzjonali nnota li l-kontribuzzjoni fissa ta’ FRF 37,5 biljun kienet iġġustifikata bit-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat għall-pensjonijiet tal-uffiċjali, bla ma ġie stabbilit il-kumpens għal dan filwaqt li, min-naħa l-oħra, il-ħlas lill-baġit tal-Istat ma kienx se jiġi allokat għal spiża partikolari u kien jikkontribwixxi għall-kundizzjonijiet ġenerali ta’ bilanċ ta’ dan il-baġit konformi mal-Artikolu 18 tad-Digriet organiku tat-2 ta’ Jannar 1959 dwar il-liġijiet tal-finanzi.
(84)
Għar-Repubblika Franċiża, l-ammont preċiż tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ġie ffissat mil-Liġi tal-Finanzi tal-1997 billi tqis mhux biss perjodu ta’ għaxar snin li matulu din il-kontribuzzjoni kellha tiġi “rimborżata” lill-Istat iżda għall-kuntrarju skont l-effett fuq l-istruttura tal-karta tal-bilanċ ta’ France Télécom, li kellha tibqa’ sostenibbli.
(85)
Il-kalibrazzjoni tal-ammont tagħha kellha ssir mhux biss bil-ħsieb ta’ kumpens tal-obbligi għall-Istat, imma billi titqies il-kapaċità kontributorja tal-impriża. Il-mod kif tmexxiet din il-kontribuzzjoni b’konnessjoni mas-servizzi ta’ rtirar imħallsa attwalment mill-1997 jikkonferma n-natura fissa tagħha. Għalhekk, jirriżulta mill-figuri pprovduti mir-Repubblika Franċiża li, bejn l-1997 u l-2006, il-pensjonijiet mogħtija lill-uffiċjali ta’ France Télécom permezz tal-kont ta’ approprjazzjoni speċjali għall-pensjonijiet kienu ta’ EUR […] biljun, minkejja li l-Istabbiliment pubbliku nkarigat bil-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom kien irrimborża ammont ta’ EUR 3,4 biljun f’dan il-kont. Għall-istess perjodu, l-ammont mhux iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet imħallsa kien ta’ EUR 1,2 biljun. Barra minn hekk, fl-1997, kien stmat li dan il-fond kellu ħajja ta’ minn 17 sa 25 sena, mingħajr rabta mal-perjodu ta’ għaxar snin li fuqu l-Kummissjoni tibbaża r-raġunament tagħha li tidher li tixtieq tadotta.
(86)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li France Télécom tneħħiet mis-suq mingħajr ir-riforma, b’rati ta’ kontribuzzjoni li kienu jilħqu 77 % tas-salarju gross skont il-grad fl-2010 u proviżjonament fil-kontijiet tagħha tal-obbligi tal-irtirar għall-uffiċjali impjegati magħha..Għalhekk ir-riforma kienet stadju deċiżiv fl-adattament għal-liberalizzazzjoni tas-suq, konformi ma’ għan tal-Unjoni, adattata għal dan tal-aħħar u limitata għall-minimu meħtieġ. Mingħajr din ir-riforma, France Télécom kienet toħroġ mis-suq u ma kinitx tkun tista’ twettaq l-investimenti meħtieġa, l-aktar biex tippermetti d-diżaggregazzjoni taċ-ċirkwit lokali, mingħajr ma jkun jista’ jiġi eskluż riskju ta’ falliment, b’mod li r-riforma ma kienx ikollha effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni.
(87)
Barra minn hekk, skont ir-Repubblika Franċiża, ir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ France Télécom u, b’mod partikolari l-impożizzjoni tal-pagament ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali, ma kinux jirriżultaw fi spiża għall-Istat bejn l-1997 u l-2006 imma kienu jiġġeneraw, fil-fatt, dħul nett ta’ aktar minn EUR 9,1 biljun għall-Istat Franċiż, skont l-istimi tal-awtoritajiet Franċiżi (51). Kieku jkollu jsir kalkolu tar-rendiment mill-kontribuzzjoni eċċezzjonali r-Repubblika Franċiża tqis li għandha tinżamm rata ta’ aġġornament ta’ 7 %. Għalhekk, il-prinċipju ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali ilu li nkiseb mill-1996. L-orizzont tal-investiment kellu jkun twil billi d-differenzi mistennija bejn is-servizzi li kellhom jitħallsu u l-kontribuzzjonijiet mistennija qabżu l-EUR 500 miljun biss fl-2005, jiġifieri disa’ snin wara u qabżu l-EUR 1 biljun biss 12-il sena wara. Bħala medja għall-1996, ir-rata tal-obbligi simili tat-Teżor (minn hawn ‘il quddiem “OST”) fi 15-il sena għoliet għal 6,9 %. Min-naħa tagħha France Télécom ipproċediet għal ħruġ ta’ bonds bejn Novembru tal-1991 u Novembru tal-1997 bir-rata medja komparabbli ta’ 7 %.
(88)
Finalment, is-sekwestru tal-ammonti mitluba mill-Kummissjoni b’applikazzjoni tad-Deċiżjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (52) imbagħad il-ħlas ta’ dawn l-ammonti, kellhom iwasslu lill-Kummissjoni biex tqis li d-Deċiżjoni tagħha ġiet implimentata, b’konformità mal-Komunikazzjoni tagħha tal-2007 dwar dan is-suġġett (53). Konsegwentement, l-effett kumulat ta’ din l-għajnuna ma kellux jiġi eżaminat.
6. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
6.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont L-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(89)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistabbilixxi li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(90)
L-applikazzjoni tal-kundizzjonijiet kumulattivi ta’ dan l-Artikolu għall-fatti ta’ dan il-każ tiġi eżaminata fit-Taqsimiet 6.1.1 sa 6.1.5.
6.1.1. Għajnuna mogħtija mill-Istat permezz ta’ riżorsi tal-Istat
(91)
Il-Liġi tal-1990 u l-Liġi tal-1996 inħarġu mill-Istat Franċiż. Huma jistabbilixxu l-miżura li skont din France Télécom tħallas lit-Teżor kumpens għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom li jsir mill-Istat. Billi, b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996, il-kumpens imħallas minn France Télécom lit-Teżor hu anqas milli dak li hemm fil-verżjoni inizjali tal-Liġi tal-1990, l-għajnuna ngħatat lil France Télécom permezz ta’ riżorsi tal-Istat Franċiż.
6.1.2. Jiġu ffavoriti ċerti impriżi
(92)
Id-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kienu jiddefinixxu l-iskema applikabbli għall-operatur pubbliku li kellu personalità ġuridika ta’ France Télécom. Il-Liġi tal-1996 dwar l-impriża nazzjonali France Télécom temenda l-imsemmija skema permezz ta’ dispożizzjonijiet li japplikaw għal France Télécom skont metodi li tispeċifika għal din l-impriża biss.
(93)
L-iskema introdotta bil-Liġi tal-1990 għandha l-għan li tiffissa kumpens speċifiku fir-rigward tal-prinċipiji u tal-ammonti tal-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjonijiet imħallsa minn France Télécom u l-Istat Franċiż. Anke l-kumpens li kellu jitħallas minn France Télécom previst bil-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha, li ġie applikat bejn l-1991 u l-1996, bħall-kumpens differenti stabbilit bil-Liġi tal-1996, li ilha fis-seħħ mill-1997, huma miżuri speċifiċi li jikkonċernaw biss lil France Télécom, u b’hekk jissodisfaw il-kundizzjoni ta’ selettività, għall-kuntrarju ta’ dak li ssostni France Télécom.
6.1.3. Vantaġġ ekonomiku li jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni
(94)
Għandu jiġi determinat jekk il-miżuri li jiffissaw l-ammont tal-kumpens inkwistjoni jiffavorixxux lil France Télécom. Il-kwistjoni li wieħed isir jaf jekk l-emendi mdaħħla fl-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 permezz tal-Liġi tal-1996 jikkostitwixxux għajnuna billi jagħtu vantaġġ ekonomiku lil France Télécom għandha tiġi apprezzata fid-dawl tan-natura u tal-ekonomija tal-iskema tal-pensjonijiet inkwistjoni u tal-effetti li rriżultaw għal France Télécom u mhux fid-dawl tar-raġunijiet jew tal-għanijiet tal-emendi. L-għan segwit permezz tal-emenda tal-Liġi tal-1990 għalhekk mhux, fil-prinċipju, rilevanti biex jiġu evalwati l-effetti tiegħu, għall-kuntrarju ta’ dak li ssostni r-Repubblika Franċiża.
Il-loġika tal-iskema tal-pensjonijiet applikabbli
(95)
It-teħid ta’ responsabbiltà mill-Istat tal-likwidazzjoni u tal-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom jirriżulta mill-applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, li japplika biss għall-ex uffiċjali inkwistjoni. La l-Liġi tal-1990 u lanqas dik tal-1996 ma emendaw l-istatus ta’ dawn l-uffiċjali u lanqas il-prinċipju tat-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat tal-ħlas tal-pensjoni tagħhom. Dan it-teħid ta’ responsabbiltà jidher li jirriżulta mill-prinċipju li skont dan l-uffiċjali b’kuntratt għandhom jaqdu l-ġid pubbliku b’mod indipendenti għal kollox fl-interess ġenerali. Dan mhux il-każ meta dawn l-uffiċjali jaħdmu għal impriża li toffri dawn is-servizzi b’xejn bil-għan li sservi l-interess u l-benefiċċju ta’ din l-impriża, b’kompetizzjoni ma’ impriżi oħra li joffru dawn l-istess servizzi.
(96)
Fid-dawl ta’ dan, il-ħlas ta’ kumpens lill-Istat, previst bil-Liġi tal-1990 kemm fl-abbozz inizjali tagħha kif ukoll wara l-emendi mdaħħla bil-Liġi tal-1996, jikkostitwixxi eċċezzjoni għall-prinċipju tat-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat Franċiż. Din l-eċċezzjoni tiġi ġġustifikata bin-natura u l-ekonomija tal-iskema applikabbli għall-pensjonijiet tal-uffiċjali impjegati minn France Télécom. Fil-fatt, l-Istat Franċiż huwa obbligat li jaffettwa l-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, lill-uffiċjali ta’ France Télécom, li jiddependu mir-regolamenti ġenerali tal-uffiċjali tal-Istat Franċiż u mhux mil-liġi komuni dwar is-servizzi tas-sigurtà soċjali.
(97)
Anke fin-nuqqas ta’ kumpens imħallas minn France Télécom, l-Istat Franċiż mhux se jkun anqas responsabbli li jiżgura l-impenji ta’ vitalizju tiegħu fir-rigward tal-uffiċjali skont ir-regolamenti kkonċernati, ħlief biex jemenda b’mod unilaterali l-impenji inkwistjoni. A contrario, id-disponibbiltà ta’ uffiċjali mħarrġa mill-Istat lil France Télécom bla ebda kumpens għall-pensjonijiet imħallsa jew li jridu jitħallsu tagħti vantaġġ ċar lil din tal-aħħar.
(98)
Minħabba li l-impriżi kompetitriċi ta’ France Télécom ma jimpjegawx uffiċjali b’kuntratt li fir-rigward tagħhom l-Istat Franċiż ikollu obbligi finanzjarji simili, il-loġika tas-sistema tal-finanzjament tal-pensjonijiet u tal-ħlas ta’ kumpensi għal France Télécom introdotta bil-liġi ma tistax tiġi trasposta għalihom. Prova tal-fatt li r-regolamenti tal-impjegati tal-kompetituri huma differenti fir-rigward tar-riskji tan-nuqqas ta’ ħlas tas-salarji koperti bil-liġi komuni dwar is-servizzi tas-sigurtà soċjali, l-awtoritajiet Franċiżi jidhru li jqisu li l-ħlas tal-kontribuzzjonijiet soċjali għall-kopertura ta’ dan ir-riskju hu ġġustifikat fil-każ tagħhom. Issa huwa preċiżament dwar dawn ir-regolamenti li r-Repubblika Franċiża qed targumenta biex ikun ikkunsidrat li mhix ġustifikata l-inklużjoni tar-riskji mhux komuni għall-uffiċjali u għall-persunal irregolati bil-liġi privata fil-kalkolu tal-kumpens imħallas minn France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996.
(99)
Għalhekk jirriżulta li, fir-rigward tal-obbligi mħallsa skont l-impjieg tal-persunal tagħhom irregolat bil-liġi privata, dawn l-impriżi ma jsibu ruħhom, la skont il-liġi u lanqas fil-fatt, f’sitwazzjoni komparabbli ma’ dik ta’ France Télécom fir-rigward tal-uffiċjali tagħhom, għall-kuntrarju ta’ dak li jsostnu fil-kummenti tagħhom ir-Repubblika Franċiża u France Télécom.
(100)
Bl-istess mod, ma tistax titqabbel l-iskema ta’ kumpens applikata għal France Télécom mal-iskema definita għal entitajiet pubbliċi oħra li jimpjegaw uffiċjali b’kuntratt bħall-Borża ta’ Pariġi, jew l-Uffiċċju Nazzjonali tal-Foresti, u li jistgħu jiġu kklassifikati bħala impriżi għal uħud mill-attivitajiet tagħhom skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jew stabbilimenti pubbliċi oħra ta’ natura industrijali u kummerċjali, bħal EDF jew GDF fil-passat. EDF jew GDF kellhom skemi ta’ rtirar speċifiċi, u mhux allinjati ma’ dawk tal-funzjoni pubblika. Barra minn hekk, l-iskemi ta’ EDF u ta’ GDF minn dak iż-żmien ġew garantiti mill-iskema ġenerali, anke jekk għandu jiġi enfasizzat li l-Kummissjoni kkonkludiet li hemm nuqqas ta’ għajnuna biss sakemm il-garanzija tkun finanzjarjament newtrali għall-Istat (54), li mhuwiex il-każ tar-riforma tal-1996 f’dan il-każ partikolari.
(101)
Għall-kuntrarju, l-iskema ta’ kumpens favur l-Istat għall-ħlas tal-pensjonijiet ta’ uffiċjali impjegati ma’ La Poste, qabel l-emendi deskritti u approvati b’ċerti kundizzjonijiet mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste, kienet ukoll dik ta’ intrapriża nazzjonali simili għal stabbiliment pubbliku ta’ natura industrijali u kummerċjali u baqgħet, skont il-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha, simili għal dik ta’ France Télécom, billi stabbilixxiet ir-rimborż annwali lill-Istat tal-pensjonijiet tal-irtirar imħallsa lill-uffiċjali u l-ikklerjar tal-obbligi previsti fl-Artikolu L-134 tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali.
(102)
Anke jekk jidher li La Poste mhix f’kompetizzjoni ma’ France Télécom, kompetizzjoni li l-vantaġġi mogħtija lil din tal-aħħar jistgħu jgħawġu jew jheddu li jgħawġu, xorta jibqa’ l-fatt li l-loġika u d-dispożizzjonijiet tal-iskema tal-irtirar tal-uffiċjali ta’ France Télécom qabel ir-riforma tal-1996 kienet l-istess bħal dik tal-iskema komparabbli applikata għal La Poste fl-istess perjodu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni qieset fid-Deċiżjoni tagħha La Poste li r-riforma tal-iskema applikabbli għal La Poste kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, għal kuntrarju ta’ dak li ssostni r-Repubblika Franċiża fir-rigward ta’ France Télécom. B’mod aktar ġenerali, biex tiġi evalwata s-sitwazzjoni ta’ France Télécom, is-sitwazzjoni ta’ referenza għandha tkun dik ta’ impriża, pubblika jew privata, li timpjega uffiċjali li żammew il-kuntratt tagħhom. Impriżi simili kienu jsibu ruħhom fl-istess sitwazzjoni ta’ referenza bħal France Télécom. Għalhekk huwa skont din is-sistema ta’ referenza li tista’ tiġi evalwata l-eżistenza ta’għajnuna mill-Istat favur France Télécom.
Il-vantaġġi finanzjarji
(103)
Bl-istess mod, ma jistax jiġi sostnut li miżura ma tagħtix vantaġġ lil impriża, f’dan il-każ France Télécom, mis-sempliċi fatt li din qed tikkumpensa ċertu żvantaġġ li din l-impriża ma kienx ikollha fil-passat, għall-kuntrarju ta’ dak li jallegaw ir-Repubblika Franċiża u France Télécom. Riċentement il-Kummissjoni reġgħet ċaħdet l-argument ta’ operatur preeżistenti tat-telekomunikazzjoni kompetitur ta’ France Télécom skont liema drittijiet soċjali speċifiċi tal-pensjoni simili għal dawk tal-funzjoni pubblika li ntwirtu mill-passat u differenti minn dawk tal-liġi komuni għal parti mill-persunal jiġġustifikaw miżuri ta’ tnaqqis tal-obbligi soċjali marbuta mal-pensjonijiet ta’ din il-kategorija tal-persunal imġarrba mill-operatur (55). F’dan ir-rigward, kif enfasizzaw l-awtoritajiet Franċiżi waqt id-diskussjoni tal-abbozz, il-Liġi tal-1996 imponiet obbligu ġdid u peżanti għall-Istat Franċiż għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom. Fl-istess ħin, il-Liġi tal-1996 għalhekk kellha l-effett li tnaqqas il-kumpens li France Télécom kienet dejjem ħallset.
(104)
Bil-metodi tal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem previsti bil-liġi, mill-31 ta’ Diċembru 1996, France Télécom tħallas lill-Istat kumpens anqas minn dak li kienet tħallas kieku ma ntervenietx il-liġi. Barra minn hekk, minħabba n-natura liberatorja tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem introdotta b’din il-liġi, France Télécom immedjatament daħħlet mill-ġdid fil-31 ta’ Diċembru 1996 il-provvediment allokat fil-kontijiet tagħha għall-pagament tal-obbligi futuri tagħha. B’hekk, l-obbligu li kien tneħħa minn France Télécom la kien ġdid billi l-Liġi tal-1990 kompliet issegwi l-prattika baġitarja preċedenti, u lanqas imprevedibbli, billi l-impriża kienet tinkludi dispożizzjonijiet għal dan il-għan, u lanqas eċċezzjonali skont il-liġi komuni tas-sigurtà soċjali billi din ma tapplikax għall-kumpens imħallas minn France Télécom.
(105)
Mad-dħul fis-seħħ tagħha, il-Liġi tal-1996 ittrasferiet lill-Istat Franċiż l-obbligu ta’ kontribuzzjoni annwali li tkopri totalment in fine il-piż tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-persunal ikkonċernat. L-ammont tal-għajnuna mogħtija skont il-Liġi tal-1996 tista’ tiġi kkalkolata, mid-dħul fis-seħħ tagħha, permezz tad-differenza annwali bejn il-kumpens li jikkostitwixxi l-kontribuzzjoni liberatorja ta’ min iħaddem imħallas minn France Télécom lill-Istat Franċiż u l-obbligi li kienet tħallas b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1990, elenkati fit-Tabella 1, kieku din kienet tibqa’ ma tinbidilx, wara li jitnaqqas l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa mħallsa fl-1997.
(106)
Mill-istimi pprovduti mir-Repubblika Franċiża u mogħtija fil-Premessa 40, jirriżulta li, meta seħħet ir-riforma tal-1996 u sat-tmiem previst tal-obbligi finanzjarji li rriżultaw mir-responsabbiltà li ħa l-Istat Franċiż, l-awtoritajiet Franċiżi setgħu jistmaw dan l-ammont totali ta’ responsabbiltà ġdida netta sal-2043, id-data li fiha l-obbligi finanzjarji tal-Istat fir-rigward tal-uffiċjali rtirati jew tal-benefiċjarji tagħhom kellhom jispiċċaw, għal EUR […] biljun. Il-valur attwali tal-obbligu nett kien ta’ EUR […] biljun fl-1996 wara li tnaqqsu l-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom (EUR 15,2 biljun), dawk tal-impjegati (EUR […] biljun) u l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun.
(107)
Barra minn hekk għandu jiġi nnutat li l-ammonti stmati meta seħħet ir-riforma fl-1996 kienu jikkostitwixxu approssimazzjoni tal-ammont reali (56). L-ammonti tal-kumpens previst għar-responsabbiltà ta’ France Télécom f’forma ta’ kontribuzzjonijiet annwali, mhux aktar mill-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa fl-1997, la kellhom l-għan u lanqas l-effett li jfittxu n-newtralità baġitarja għall-Istat Franċiż. Kieku dan kien il-każ, minħabba n-natura adattata tal-ipotesi tal-kalkolu attwarju, kienu jkunu ekwivalenti l-ispejjeż u d-dħul għall-perjodu kollu u, b’konsegwenza, ma kienx ikun hemm vantaġġ ekonomiku għal France Télécom.
(108)
L-awtoritajiet Franċiżi kienu konxji mill-fatt li t-“trasferiment tal-obbligi tal-irtirar tal-uffiċjali ta’ France Télécom għall-baġit ġenerali tal-Istat” kien “obbligu ġdid u peżanti għall-Istat” li kien kopert parzjalment biss mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali jew is-somma li tinġabar miċ-ċediment ta’ parti mill-ishma tal-impriża li kienu tal-Istat. Għalhekk id-diskussjonijiet imsemmija fil-premessa 31 juru li l-Istat Franċiż ma fittix, fl-1996, li jikkumpensa kompletament l-obbligu ġdid li kien qed jieħu għall-futur imma għall-kuntrarju fittex li jieħu obbligu ġdid u li jkunu “l-interessi tal-impriża li jitqiesu l-ewwel f’dan il-każ”.
(109)
Huwa evidenti li, anke b’ipotesijiet attwarji differenti minn dawk sostnuti mill-Istat Franċiż biex jiġi stmat l-obbligu ġdid li kien qed jassumi u minkejja l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa fl-1997, ir-riforma tat vantaġġ ekonomiku konsiderevoli f’forma ta’ anqas kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjoni tal-irtirar. Iżda, billi l-kontribuzzjoni fissa jew l-aġġustament ippermettew mhux li jiġu koperti kompletament l-obbligi trasferiti lill-Istat Franċiż imma, l-aktar, li jnaqqsuhom u b’kunsiderazzjoni tal-istimi inkwistjoni, ma tistax tiġi kkonfermata n-natura xierqa tal-kalkolu attwarju użat dak iż-żmien u l-eżattezza tal-istimi li jirriżultaw għall-perjodu kollu sal-2043.
(110)
Barra minn hekk, ma jistgħux jitqabblu l-vantaġġi finanzjarji li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet imnaqqsa ta’ France Télécom mal-iżvantaġġi allegati li jirriżultaw mill-fatt tal-impjieg tal-uffiċjali, kif issostni France Télécom, appoġġjata mir-Repubblika Franċiża. Fil-fatt, il-Liġi tal-1996 f’ebda każ ma żiedet dawn l-iżvantaġġi allegati, billi hi ma rriżultatx fir-reklutaġġ ta’ uffiċjali addizzjonali. Fil-fatt, waqt li ħelset lil France Télécom minn parti mill-obbligi finanzjarji tagħha, l-għan tal-Liġi tal-1996 ma kienx li jikkumpensa żvantaġġ allegat marbut mas-salarji jew, fit-termini ta’ France Télécom, l-anqas flessibilità fl-impjieg ta’ uffiċjali.
(111)
Għalhekk għandhom assolutament jitwieġbu l-argumenti dwar l-iżvantaġġi allegati fl-impjieg ta’ uffiċjali, imressqa mir-Repubblika Franċiża u minn France Télécom.
-
L-ewwel nett, eżatt qabel il-ftuħ totali tas-suq Franċiż għall-kompetizzjoni, France Télécom kellha persunal imħarreġ u kompetenti li mingħajru, kieku kellu jiġi sostitwit totalment, il-pożizzjoni tagħha fis-suq ma kinitx tkun tista’ tinżamm, li dan France Télécom tonqos milli tinnota fis-sottomissjonijiet tagħha.
-
Barra minn hekk, l-ammont tas-salarji u l-investiment fit-taħriġ tal-persunal li France Télécom tanalizza bħala żvantaġġi, jikkostitwixxu obbligi normali fil-baġit ta’ impriża, u mhuwiex ippruvat li ma jtejbux l-impenn u l-produttività tal-persunal fir-rigward tal-kompetituri tagħha.
-
Barra minn hekk, jekk huwa minnu li France Télécom ma għandhiex possibilitajiet biex taġġusta l-ispejjeż tas-salarji tagħha bl-implimentazzjoni ta’ pjan soċjali għat-tnaqqis tal-impjegati għall-persunal ikkonċernat, huwa dubjuż jekk pjan simili maħsub biss għall-uffiċjali b’kuntratt skont il-kwalità tagħhom jistax jiġi implimentat effettivament, meta l-waqfien tar-reklutaġġ tal-uffiċjali fl-1997 u r-rikors għall-persunal irregolat bil-liġi privata offra possibiltajiet ċerti ta’ flessibilità fl-aġġustament tal-ispejjeż tas-salarji.
-
Finalment, jekk hu minnu li l-impriża tiddedika baġit konsiderevoli biex tħeġġeġ l-irtirar kmieni tal-persunal inkwistjoni, huwa minnu wkoll li t-tħeġġiġ u l-interess biex l-impriża timplimenta għodda simili kien ikun inqas mingħajr ir-rapport fuq l-Istat Franċiż ta’ obbligi finanzjarji li kellha France Télécom, prevista bil-Liġi tal-1996. B’hekk l-għodda tippermetti li jitħeġġeġ l-irtirar kmieni u għalhekk, għall-persunal ikkonċernat, it-teħid aktar kmieni tal-obbligu mill-Istat. Mingħajr il-Liġi tal-1996, France Télécom kienet tkompli tassumi din ir-responsabbiltà.
(112)
Tidher ukoll bla bażi, minħabba nuqqas ta’ konnessjoni mal-kwistjoni tal-preżenza jew le ta’ vantaġġ ekonomiku li rriżulta mill-miżuri inkwistjoni, il-kunsiderazzjoni tal-vantaġġi kompetittivi li rebħet France Télécom mill-monopolju preċedenti tagħha, li tqajmu minn dawk li ressqu l-ilment. Il-vantaġġi u l-iżvantaġġi allegati huma bla konnessjoni fil-fatt mal-kwistjoni tal-ugwaljanza tal-kompetizzjoni fis-swieq tat-telekomunikazzjoni fir-rigward tal-obbligi soċjali.
(113)
Hija biss il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista bil-Liġi tal-1996 li tefgħet piż b’mod immedjat fuq l-obbligi ta’ France Télécom meta mqabbla mas-sitwazzjoni ta’ referenza diġà identifikata. Il-ħlas tal-kontribuzzjoni fissa naqqset l-ammont ta’ għajnuna li gawdiet u se tgawdi minnha France Télécom sakemm jintemm l-obbligu finanzjarju li daħal responsabbli għalih l-Istat Franċiż minflok France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996. Bla ħsara għall-eżattezza tal-metodi attwarji użati mill-gvern Franċiż f’dak il-perjodu, mingħajr din il-kontribuzzjoni fissa, l-ammont tal-obbligi li France Télécom kienet tinħeles minnhom kien ikun ta’ EUR 18,9 biljun u mhux ta’ EUR […] biljun, il-valur nett fl-1996.
L-effett tat-tfixkil jew tat-theddid tat-tfixkil tal-kompetizzjoni
(114)
Il-Liġi tal-1996 għalhekk ippermettiet u tippermetti lil France Télécom tiddisponi minn riżorsi finanzjarji addizzjonali biex topera fis-swieq fejn hi attiva. Dawn ir-riżorsi għalhekk kienu, skont il-liġi tal-1996, akbar minn dawk li kellha France Télécom abbażi tal-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha. Iżda, is-swieq tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni li fihom kienet topera u topera France Télécom fit-territorju kollu fi Franza u fi Stati Membri oħra nfetħu gradwalment għall-kompetizzjoni bl-għejbien progressiv ta’ drittijiet esklussivi jew speċjali mill-1988, imbagħad, ħlief għal derogi speċifiċi, totalment mill-1998. Il-ftuħ għall-kompetizzjoni kien totali fi Franza fl-2002. L-għejbien tal-ostakoli legali kien akkumpanjat mid-dħul ta’ operaturi oħra li France Télécom sabet ruħha u għadha tinsab f’kompetizzjoni magħhom, anke qabel il-miżuri leġiżlattivi tal-1990 u l-1996 li huma s-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni.
(115)
Meħlusa mill-obbligu tal-provvediment tal-obbligi tal-irtirar futuri minħabba l-irtirar tal-uffiċjali tagħha u soġġetta għal livell ta’ anqas kontribuzzjoni annwali, France Télécom setgħet tiddisponi minn bilanċ imnaqqas ta’ impenji u obbligi, u b’hekk kabbret l-attrazzjoni tagħha biex tiġbor il-kapital, u dan poġġiha f’sitwazzjoni aktar favorevoli milli qabel ir-riforma tal-1996. Meħlusa minn obbligu li ġarrbet fis-suq storiku Franċiż tagħha, France Télécom setgħet aktar faċilment tiżviluppa fi swieq ta’ Stati Membri oħra li kienu għadhom kif infetħu għall-kompetizzjoni, u dan effettivament għamlitha, kif tintwera fil-Premessi 48 sa 50.
(116)
Jirriżulta minn hekk li t-tnaqqis tal-obbligi ta’ France Télécom li rriżulta mill-metodi tal-kalkolu tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat Franċiż għat-teħid tar-responsabbiltà tal-pensjonijiet tal-uffiċjali, ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni bejn France Télécom u dawn l-operaturi ġodda fi Franza u fl-Istati Membri l-oħra fejn France Télécom hi preżenti.
6.1.4. Allokazzjoni tal-kummerċ bejn Stati Membri
(117)
Is-swieq li fihom topera France Télécom fi Franza nfetħu progressivament għall-kompetizzjoni mill-1988 u, għalhekk, huma miftuħa b’mod estensiv għall-kummerċ bejn l-Istati Membri. Id-Direttiva 96/19/KE kellha fil-mira l-liberalizzazzjoni totali tas-settur tat-telekomunikazzjoni mill-1 ta’ Jannar 1998. Operaturi li l-kapital tagħhom jinżamm parzjalment minn impriżi ta’ Stati Membri oħra minbarra Franza għalhekk ġew stabbiliti hemmhekk. Uħud minn dawn is-swieq jikkonċernaw il-komunikazzjonijiet internazzjonali bejn Stati Membri. Bl-istess mod, permezz ta’ sussidjarji, France Télécom toffri servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi fi Stati Membri oħra, l-aktar Spanja, il-Belġju jew ir-Renju Unit.
(118)
F’dawn il-kundizzjonijiet, miżura li tnaqqas l-obbligi ġenerali tal-operat u tal-funzjonament ta’ France Télécom u għalhekk teħles riżorsi li din l-intrapriża tiddisponi minnhom biex tinvesti jew ittejjeb l-offerti kummerċjali tagħha fi Franza jew biex tistabbilixxi ruħha fi Stati Membri oħra tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1.5. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont L-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(119)
Minn dak li ntqal qabel, jirriżulta li, bit-tnaqqis tal-kumpens li jikkostitwixxi l-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li trid titħallas lill-Istat għall-obbligi tal-pensjoni prevista bil-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha u bis-sostituzzjoni tal-kumpens previst bil-Liġi tal-1996, sakemm dan il-kumpens tal-aħħar kien anqas minn dak applikat qabel, ir-Repubblika Franċiża tat, permezz tar-riżorsi tagħha, għajnuna lil France Télécom li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u dan, mit-trasferiment tal-obbligi stabbilit bil-Liġi tal-1996.
(120)
Konsegwentement jenħtieġ li jiġi eżaminat jekk din l-għajnuna tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern.
6.2. Bażijiet legali alternattivi għall-kompatibilità tal-għajnuna
(121)
Il-Kummissjoni tinnota li Franza ma semmietx l-Artikolu 106(2) tat-TFUE bħala bażi tal-kompatibilità tal-miżuri inkwistjoni.
(122)
Id-derogi previsti fl-Artikolu 107(2) tat-TFUE, dwar l-għajnuna ta’ natura soċjali mogħtija lill-konsumaturi individwali, l-għajnuna li għandha l-għan li tagħti rimedju għad-diżastri naturali u avvenimenti straordinarji oħra kif ukoll l-għajnuna mogħtija f’ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja, evidentement mhumiex rilevanti fil-każ preżenti.
(123)
Fir-rigward tad-derogi previsti fl-Artikolu 107(3) tat-TFUE il-Kummissjoni tiddikjara li l-għajnuna inkwistjoni mhix maħsuba biex tiffavorizza l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjuni li fihom il-livell tal-ħajja hu baxx b’mod anormali jew li fihom hemm nuqqas serju ta’ impjiegi, li hi ma tikkostitwixxix proġett ta’ interess Ewropew u ma għandhiex l-għan li tagħti rimedju għal taqlib serju fl-ekonomija Franċiża. Hi ma għandhiex l-għan li tippromwovi l-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju.
(124)
Għalhekk jidher li l-Artikolu 107(3)(c) biss tat-TFUE għandu l-għan li jiġi applikat għall-evalwazzjoni tal-kompatibilità ta’ din il-miżura.
6.3. Kompatibilità tal-għajnuna fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE
(125)
Fit-termini tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE “jistgħu jkunu kunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern: […] għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni […]”.
(126)
Biex għajnuna titqies bħala kompatibbli mas-suq intern minħabba li tiffaċilita l-iżvilupp tal-attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti setturi ekonomiċi, hi għandha ttejjeb il-mod li bih tiġi eżerċitata l-attività ekonomika. Għajnuna hi kompatibbli biss skont l-Artikolu 107(3)(c) basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Fl-evalwazzjoni tagħha, il-Kummissjoni tagħti importanza partikolari għall-kriterji ta’ ħtieġa u ta’ proporzjonalità (57).
(127)
Fuq bażi preliminari u b’kunsiderazzjoni tad-dubji li tqajmu mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha tal-proċedura, għandu jiġi nnutat li r-Repubblika Franċiża ħadet ammont sodisfaċenti minn France Télécom, li jikkorrispondi għall-irkupru tal-għajnuna mitlub mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (58). Il-Kummissjoni tqis, wara li ġiet ikkonfermata s-sentenza tal-Qorti li ċaħdet ir-rikors għall-annullament ta’ din id-Deċiżjoni mill-Qorti Ewropea (59), li r-Repubblika Franċiża ħadet il-miżuri meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-obbligi li jirriżultaw minn din id-Deċiżjoni. Billi l-irkupru korrett tal-għajnuna mħallsa b’applikazzjoni tat-taxxa professjonali telimina l-vantaġġ ekonomiku li France Télécom kienet tgawdi minnu għal dan il-għan, ma hemmx lok li jiġu eżaminati l-effetti ta’ akkumulazzjoni eventwali mal-għajnuna li hi s-suġġett ta’ din il-proċedura.
(128)
Għall-kumplament, għandu jiġi nnutat minnufih li, għall-kuntrarju tal-obbligi ta’ investiment, l-obbligi soċjali ta’ impriża huma spejjeż rikorrenti ta’ funzjonament u li għajnuna li tnaqqas lil dawn tikkostitwixxi għajnuna għall-funzjonament tal-impriża, li l-kompatibilità tagħha mas-suq intern, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, għandha tiġi evalwata b’mod restrittiv ħafna.
6.3.1. Konformità tal-miżura ta’ għajnuna ma’ objettiv ta’ interess komuni
(129)
F’dan il-każ partikolari, l-għajnuna mwettqa mill-1997 tista’ titqies bħala li kienet maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp tal-attività ekonomika tal-għoti ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi, fil-kuntest tal-liberalizzazzjoni totali ta’ dawn is-swieq. Fil-fatt, il-Liġi tal-1996 ġiet adottata pari passu mal-Liġi Nru 96-659 tas-26 ta’ Lulju 1996 għar-regolazzjoni tat-telekomunikazzjoni (loi no 96-659 du 26 juillet 1996 de réglementation des télécommunications), li kienet tittrasponi l-obbligi li rriżultaw għal Franza mil-liġi tal-Unjoni u, speċjalment, mid-Direttiva 96/19/KE.
(130)
F’dan ir-rigward, l-objettiv ġenerali fil-mira tal-Liġi tal-1996 fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens finanzjarju lill-Istat Franċiż hu li tqarreb il-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji, bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jaqgħu taħt il-liġi komuni tas-servizzi soċjali. Il-mezz użat, jiġifieri miżura ta’ għajnuna li timmira direttament u esklussivament il-mod li bih jiġu ffissati l-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem ta’ France Télécom, jidher adegwat biex jintlaħaq l-objettiv stabbilit.
(131)
Miżura ta’ għajnuna li għandha l-għan li tnaqqas obbligi soċjali attwali ta’ France Télécom li kienet ħadet ir-responsabbiltà tagħhom f’perjodu meta l-provvediment ta’ servizz f’monopolju għall-parti l-kbira tal-attivitajiet tagħha ma kienx jitlob komportament ekonomikament effikaċi, tista’ tikkontribwixxi, f’kuntest kompetittiv differenti, biex ittejjeb il-mod li bih jiġu offruti s-servizzi li qabel kienu f’monopolju sakemm l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji tal-impriżi konkorrenti mal-obbligi soċjali rispettivi tagħhom ma ddaħħalx tfixkil f’proċess ta’ kompetizzjoni skont il-merti. Ċertament, minn hawn ‘il quddiem se jkun hemm riżervi dwar l-adegwatezza ta’ ċerti dispożizzjonijiet tal-liġi biex jintlaħaq l-objettiv li din tiffissa. Madankollu, la l-leġittimità tagħha u lanqas il-konformità tagħha mal-objettiv ta’ interess komuni li jiġu żviluppati swieq ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi fejn il-kompetizzjoni tkun effettiva, billi tikkontribwixxi b’dan il-mod għall-progress teknoloġiku u għall-irkupru ekonomiku ta’ din l-attività, ma jistgħu jiġu ddubitati.
6.3.2. Il-ħtieġa tal-miżura ta’ għajnuna
(132)
Il-limitu tal-uffiċjali impjegati ma’ France Télécom ikkawżat mill-projbizzjoni tar-reklutaġġ wara l-1 ta’ Jannar 2002 prevista bil-Liġi tal-1996 kellu bħala konsegwenza inevitabbli żieda konsiderevoli fl-obbligu tal-pensjonijiet li kienu jitfgħu piż fuq France Télécom proporzjonalment mal-uffiċjali attivi. Miċħuda b’dan il-mod mill-possibilità li tirrekluta uffiċjali mill-korp tal-Istat, barra minn hekk b’mod komprensibbli meta titqies in-natura issa kompetittiva tal-provvista tas-servizzi inkwistjoni, France Télécom kien ikollha taffaċċja obbligu ta’ ħlas ta’ pensjonijiet eċċessiv għall-persunal ikkonċernat relattivament ma’ dak li l-kompetituri tagħhom kellhom u għandhom jaffaċċjaw. Għandu jiġi nnutat ukoll li l-impenji tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat Franċiż previsti bid-dispożizzjonijiet inizjali tal-Liġi tal-1990 kienu jirrigwardaw mhux biss l-uffiċjali attivi fi swieq kompetittivi fl-1990 u wara iżda anke l-uffiċjali tad-Direttorat Ġenerali tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni rtirati fl-1990.
(133)
Pereżempju, ir-rata tal-kontribuzzjoni li kienet tirriżulta għal France Télécom jekk inżammu kif kienu d-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kienet tkun ta’ 77 % tas-salarji grossi skont il-grad tal-uffiċjali attivi fl-2010, skont ir-Repubblika Franċiża. Din ir-rata hija qrib rata ta’ […]% li tippermetti li tiġi żgurata ekwità kompetittiva totali għar-riskji komuni u mhux komuni bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha. F’valuri assoluti, id-differenza tirrappreżenta madwar EUR […] miljun ta’ spiża żejda annwali meta mqabbla mar-rata ta’ kontribuzzjoni li tiżgura l-ugwaljanza kompetittiva. Barra minn hekk, kieku ma ġietx inkluża fil-liġi n-natura liberatorja tal-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem, France Télécom kien ikollha tkompli taffaċċja ħtiġijiet ta’ fondi sinifikament ogħla meta mqabbla mal-provvedimenti ta’ EUR 3,6 biljun diġà stabbiliti fl-1996.
(134)
F’dan ir-rigward, il-kummenti ta’ dawk li ressqu l-ilment dwar il-fatt li mill-1996 France Télécom setgħet tidħol għal obbligu finanzjarju ħafna ogħla mill-obbligu li l-Istat Franċiż neħħilha mhumiex rilevanti għax mhumiex relatati mal-kwistjoni li qed tiġi eżaminata. Anke jekk it-tkabbir tal-obbligu finanzjarju li ħadet France Télécom mill-1996 u l-ammonti inkwistjoni sa llum jidhru li jnaqqsu r-riskju tal-falliment tal-impriża msemmija mir-Repubblika Franċiża kieku ġiet segwita l-iskema prevista bil-Liġi tal-1990, il-miżura ta’ għajnuna tidher meħtieġa fil-futur biex tippermetti li France Télécom toffri fis-swieq ikkonċernati kompetizzjoni bbażata fuq il-merti, mingħajr ma tkun imxekkla bil-piż ta’ obbligi soċjali li ntwirtu mill-passat li l-kompetituri tagħha m’għandhomx.
(135)
Il-kunsiderazzjonijiet ta’ dawk li ressqu l-ilment u tal-operatur tat-telekomunikazzjoni dwar ir-rilevanza ta’ bilanċ totali bil-għan li titqies il-ħtieġa tal-għajnuna fir-rigward tal-vantaġġi l-oħra li ħadet France Télécom mill-monopolju passat tagħha f’dan il-każ mhumiex ibbażati fuq il-fatti. Huwa minnu li, mill-1996, il-pożizzjoni ta’ France Télécom f’diversi swieq ta’ servizzi fejn hi topera fi Franza għadha predominanti, l-aktar minħabba effetti ta’ netwerk inerenti fis-swieq tal-komunikazzjonijiet. Bl-istess mod, France Télécom firxet il-preżenza tagħha fis-swieq ta’ Stati Membri oħra billi kisbet pożizzjonijiet sinifikanti, l-aktar fil-Polonja u fi Spanja. Jibqa’ l-fatt li, kif jenfasizza indirettament l-operatur tat-telekomunikazzjoni fil-kummenti tiegħu, minħabba l-pożizzjoni predominanti tagħha skont l-Artikolu 102 tat-TFUE jew minħabba l-qawwa sinifikanti fis-suq skont ir-regolamentazzjoni applikabbli għall-komunikazzjonijiet elettroniċi fl-Unjoni (60), France Télécom hi soġġetta għal obbligi asimetriċi li mhumiex imposti fuq impriżi kompetitriċi li l-qawwa fis-suq tagħhom hi iżgħar.
(136)
Issa dawn l-obbligi, pereżempju fil-qasam ta’ aċċess għan-netwerk tiegħu, ta’ bbażar tal-prezzjijiet fuq l-ispejjeż jew ta’ astensjoni minn imġiba kummerċjali li tkun permessa lil impriża mhux dominanti għandhom l-għan preċiżament li jagħmlu fiċ-ċert li l-pożizzjoni ta’ France Télécom li wirtet mill-ex monopolju tagħha ma tibqax tfixkel il-kompetizzjoni. Dawn l-istrumenti regolatorji ad hoc, imfassla u applikati regolarment mill-awtoritajiet nazzjonali tar-regolazzjoni u tal-kompetizzjoni u mill-Kummissjoni (61), huma aktar immirati u effikaċi biex joffru rimedju għall-effetti żvantaġġużi persistenti miksuba minn France Télécom minħabba l-monopolju preċedenti tagħha, kif isostnu dawk li ressqu l-ilment.
(137)
Barra minn hekk, l-għajnuna tal-Istat li hi s-suġġett ta’ din il-proċedura tidher, fil-prinċipju, meħtieġa biex jintlaħaq objettiv ta’ interess komuni bit-titjib tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni relatati mal-obbligi tal-irtirar u, allura, il-provvediment ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi.
6.3.3. Proporzjonalità tal-miżura ta’ għajnuna
(138)
Jidher ċar li l-kumpens finanzjarju favur l-Istat stabbilit bil-Liġi tal-1990 għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet hu speċifiku għal France Télécom u sui generis. Minflok il-prinċipju ta’ rimborż totali previst mil-Liġi inizjali tal-1990 ġiet sostitwita skema differenti għall-iffissar tal-ammont tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat mill-1996. Teoretikament kienu possibbli diversi alternattivi għall-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li kellhom jitħallsu minn France Télécom, sat-teħid totali tar-responsabbiltà mill-Istat bla rimborż. Dan il-kumpens ilu jiġi kkalkolat mill-1997 b’referenza għal ċerti obbligi li jidħlu responsabbli għalihom l-impriżi kompetitriċi fis-settur. Għall-finijiet tad-determinazzjoni ta’ jekk l-għajnuna hijiex proporzjonali biex jintlaħaq l-objettiv stabbilit, allura għandha tiġi eżaminata n-natura oġġettiva u ġustifikata tar-referenza għall-iffissar tal-ammont tal-kumpens iffissat skont il-Liġi tal-1996.
(139)
Għandu jiġi nnutat minnufih li, f’proċessi relatati ma’ tnaqqis ta’ obbligi marbuta mal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ ex operaturi ta’ monopolji fis-settur tat-telekomunikazzjoni, OTE fir-Repubblika Ellenika u BT Plc fir-Renju Unit, il-Kummissjoni vverifikat l-aktar jekk dawn l-impriżi kinux soġġetti għal obbligi soċjali ekwivalenti għal dawk tal-kompetituri biex tiddeċiedi, rispettivament, dwar il-kompatibilità u l-inkompatibilità mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE dwar l-għajnuna mill-Istat mogħtija lill-operaturi inkwistjoni (62). Issa, il-Kummissjoni tiddikjara li f’dan il-każ, il-kontribuzzjonijiet liberatorji mħallsa kull sena minn France Télécom u previsti bil-Liġi tal-1996 ma jippermettux li jiġi żgurat il-ġbir ta’ obbligi soċjali ekwivalenti għal dawk tal-kompetituri tagħha. Ir-rata ta’ ekwità kompetittiva (minn hawn ‘il quddiem “REK”) ma ntlaħqitx.
(140)
Madankollu, ir-Repubblika Franċiża u France Télécom igawdu mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa fl-1997 minn France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996. L-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni fissa ġie stabbilit fl-1996 b’mod li jikkumpensa, għal perjodu ta’ għaxar snin ta’ applikazzjoni tal-Liġi tal-1996, l-ispiża żejda prevista għall-Istat dak iż-żmien, billi tqiesu wkoll il-provvedimenti kontabbli li France Télécom kienet għamlet u li l-impriża setgħet terġa’ tieħu fis-sena finanzjarja 1996-97. Il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali hi maqsuma f’żewġ elementi:
-
minn naħa, ammont ta’ EUR 3,6 biljun li jikkorrispondi għall-provvedimenti li saru minn France Télécom sal-1996 sabiex taffaċċja l-obbligi ta’ rtirar futur tal-uffiċċjali previsti dak iż-żmien;
-
min-naħa l-oħra, ammont ta’ EUR 2,1 biljun (minn hawn ‘il quddiem “ammont supplimentari”) li jikkorrispondi kemm fil-previżjonijiet tal-awtoritajiet pubbliċi kif ukoll fil-fatti għall-obbligi soċjali netti tal-likwidazzjoni tal-pensjonijiet li l-Istat kellu jħallas fuq perjodu ta’ għaxar snin, bejn l-1997 u l-2006, minħabba t-trasferiment tal-obbligu tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tat-telekomunikazzjoni.
(141)
Billi s-somma fissa ta’ EUR 5,7 biljun qatt ma kellha l-għan li tikkumpensa n-nuqqas ta’ rata ta’ ekwità kompetittiva bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha, ma kienx ikun ġustifikat li jiġu bbilanċjati din is-somma u l-kontribuzzjonijiet annwali liberatorji li ma tħallsux minn France Télécom filwaqt li kienu jkunu meħtieġa biex tintlaħaq rata ta’ ekwità kompetittiva reali.
(142)
Għall-kuntrarju, jirriżulta mill-eżami tad-diskussjonijiet parlamentari li l-ammont supplimentari ta’ EUR 2,1 biljun kien maħsub biex ikopri t-trasferiment tal-obbligi mill-1997 sal-2006 u, fil-fatt, biex jelimina l-effetti tal-għajnuna għal perjodu ta’ għaxar snin. Għalhekk, l-isforz finanzjarju nett ta’ France Télécom li jikkorrispondi għal dan l-ammont supplimentari kkonsista fil-finanzjament, għal perjodu ta’ għaxar snin, tal-ispiża żejda tar-riforma għall-Istat Franċiż.
(143)
Barra minn hekk, il-kontribuzzjoni eċċezzjonali tinkludi t-teħid lura tal-provvedimenti kontabbli stabbiliti sal-1996 u li saru mhux applikabbli. Il-provvedimenti li ttieħdu lura mill-Istat kienu ġew stabbiliti minn France Télécom biex jindirizzaw l-obbligu ta’ pensjonijiet futuri u dan it-teħid lura jelimina l-effetti tal-għajnuna għall-perjodu ta’ ħlas tal-pensjonijiet li huma jistgħu jkopru.
(144)
Madankollu, il-Liġi tal-1996 tirreferi għal kontribuzzjoni eċċezzjonali waħda, mingħajr ma d-dispożizzjonijiet applikabbli, mhux aktar dawk tal-Liġi tal-finanzi iżda dawk tad-Digriet addizzjonali, jiddistingwu ammont li jirriżulta mill-provvedimenti, li jkollu jitnaqqas mill-obbligu trasferit lill-Istat għal dan il-perjodu. L-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996 jispeċifika li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali għandha titħallas bħala kumpens tat-teħid tal-obbligu mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali tal-Istat. L-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali għalhekk trid titqies fit-totalità tagħha fl-analiżi tar-riforma.
(145)
Billi France Télécom, bil-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, kopriet l-obbligu tal-pensjonijiet tal-irtirar tal-uffiċjali tat-telekomunikazzjoni u l-obbligu tal-kumpens bejn l-iskemi għal perjodu ta’ madwar 15-il sena, l-effetti tal-għajnuna ġew newtralizzati. Għalhekk France Télécom, bil-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali, innewtralizzat l-effetti tal-għajnuna għal dan il-perjodu. Għalhekk, huwa ġġustifikat li, matul dan il-perjodu, France Télécom ma tiġix kostretta tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ kompatibilità ta’ din l-għajnuna, u allura li ma tħallasx il-kontribuzzjoni annwali meħtieġa biex tiġi żgurata rata ta’ ekwità kompetittiva li tinkludi r-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata.
(146)
Għandhom jiġu riveduti fid-dettall l-istadji ta’ dan ir-raġunament.
Ir-rata ta’ ekwità kompetittiva ma ntlaħqitx
(147)
Jidher ċar li l-imposti annwali liberatorji li saru minn France Télécom mir-riforma tal-1996 ma jippermettux li tintlaħaq rata ta’ ekwità kompetittiva, kif enfasizzat id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura. Dan jirriżulta mill-fatt li r-rata applikata għal France Télécom tinkludi biss il-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji komuni bejn impjegati rregolati bil-liġi privata u uffiċjali tal-Istat, u għalhekk teskludi kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bħall-qgħad jew in-nuqqas ta’ pagament tas-salarji f’każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid jew ta’ likwidazzjoni tal-impriża.
(148)
Għalhekk jirriżulta mit-Tabella 4 li n-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni li għandha titħallas minn France Télécom tirriżulta f’differenza konsiderevoli bejn il-kumpens li jħallas France Télécom lill-Istat u dik li kienet tħallas kieku r-rata ta’ kontribuzzjoni ġiet ikkalkolata biex tiġi żgurata ekwità kompetittiva totali mal-bażijiet tal-kalkolu tal-obbligi tal-kompetituri. Għalhekk, il-miżura ta’ għajnuna li tirriżulta mil-Liġi ma tissodisfax il-prinċipju ta’ proporzjonalità. Biex tissodisfa dan il-prinċipju u sabiex jintlaħaq l-objettiv leġittimu ddikjarat li ttejjeb il-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni billi tagħmel ugwali l-metodi ta’ kalkolu relatati mal-obbligi mġarrba mill-impriżi attivi fis-swieq tat-telekomunikazzjoni ikkonċernati fi Franza, l-għajnuna mogħtija lil France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996 kellha u għandha effettivament fil-futur tibbilanċja l-imsemmija obbligi billi tinkludi dawk relatati mar-riskji mhux komuni taż-żewġ kategoriji ta’ persunal.
(149)
F’dan ir-rigward, l-argument imressaq minn Franza li skont dan l-uffiċjali tal-Istat mhumiex esposti għal ċerti riskji u, għalhekk, mhuwiex ġustifikat li tikkontribwixxi għal dawn ir-riskji, ma jistax jinżamm. L-ewwel nett, huwa minħabba miżuri tal-Istat li dawn ir-riskji ma jitfaċċawx, għalhekk mhux ġustifikat li France Télécom tikseb vantaġġ finanzjarju minnhom. Pereżempju, huwa minħabba l-impenn tal-Istat Franċiż fir-rigward tal-uffiċjali attivi fi France Télécom u minħabba li l-Istat Franċiż huwa l-assiguratur tiegħu nnifsu li mhux se jkun hemm ir-riskju li s-salarji ma jitħallsux f’każ ta’ rimedju legali tal-impriża. Imma l-possibilità li France Télécom tiddikjara li falliet, eżatt bħal kompetitur, ma tistax tiġi eskluża. Fiż-żewġ każijiet, dan mhuwiex vantaġġ mogħti lill-impriża imma direttament lill-impjegati tagħha. Il-garanzija tal-ħlas tas-salarji tintervjeni wara li l-impriża tkun waqfet topera. Iżda impriża kompetitriċi jkollha tikkontribiwixxi biex tiggarantixxi r-riskju tan-nuqqas ta’ pagament tas-salarji wara li tieqaf topera, għall-kuntrarju ta’ France Télécom. Għalhekk mhuwiex ġustifikat li jingħata vantaġġ lil din tal-aħħar, f’forma ta’ anqas kontribuzzjoni jew, fil-fatt, ta’ esklużjoni ta’ dan ir-riskju bil-mod tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet ta’ France Télécom.
(150)
Barra minn hekk, b’mod aktar fondamentali, l-objettiv stess tar-riforma introdotta fl-1996, li ma jidhirx li wasal sa tmiem il-loġika tiegħu, hu li jibbilanċja l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni għall-obbligi fiskali u soċjali bejn il-kompetituri kollha fis-settur, u dan indipendentement mill-kuntratt tal-persunal tagħhom u mill-eżistenza ta’ obbligu attwali għal France Télécom li tissieħeb u tħallas kontribuzzjonijiet lill-korpi ta’ ġestjoni kompetenti. Hi preċiżament din il-loġika ta’ bbilanċjar tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni li tkun tista’ trendi l-miżura eżaminata kompatibbli mas-suq intern. Ikunx espost jew le l-persunal ta’ France Télécom għal riskji simili għalhekk mhux rilevanti f’din il-loġika.
(151)
Finalment, tnaqqis tat-teħid tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet permezz ta’ trasferiment ta’ obbligu nett lill-Istat ikun jirrispetta l-prinċipju ta’ proporzjonalità biss jekk dan jippermetti bbilanċjar tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni. Iżda, France Télécom ma tpoġġietx f’sitwazzjoni ta’ ekwivalenza totali mal-impriżi tas-settur fir-rigward tal-obbligi soċjali abbażi tas-salarji, billi ċerti obbligi soċjali u fiskali ma ddaħħlux fil-bażi tal-evalwazzjoni tal-kontribuzzjoni annwali.
Mhuwiex ġustifikat li tiġi enfasizzata d-diskrepanza bejn ir-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom mill-1997 u l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa lill-Istat minn France Télécom
(152)
Bl-istess mod, mhuwiex ġustifikat, għall-kuntrarju tal-pretensjonijiet tar-Repubblika Franċiża u ta’ France Télécom, li jitqies l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun li diġà tħallas minn France Télécom fl-1997 biex tiġi enfasizzata d-diskrepanza tar-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom.
(153)
Bħala limitu, il-Kummissjoni tixtieq tfakkar li, f’kull sitwazzjoni, hi għandha tistabbilixxi jekk humiex issodisfati l-kundizzjonijiet tal-applikazzjoni tad-deroga previsti bl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, mingħajr ma tintrabat ma’ prattika preċedenti ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet, u tqisha stabbilita (63).
(154)
Fi kwalunkwe każ, ir-riforma li qed tiġi eżaminata hi nettament differenti, u bil-bosta, mir-riforma msemmija fid-Deċiżjoni La Poste (64), li l-awtoritajiet Franċiżi qed jippruvaw jużaw.
(155)
Fil-fatt, għall-kuntrarju tar-riforma msemmija fid-Deċiżjoni La Poste li qed jinvokaw ir-Repubblika Franċiża u France Télécom, ir-riforma fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom seħħet mal-ftuħ fil-livell tal-Unjoni tas-swieq fejn setgħet topera France Télécom.
(156)
Barra minn hekk jidher li France Télécom kisbet vantaġġ minn din il-liberalizzazzjoni billi stabbilixxiet ruħha fis-swieq ta’ Stati Membri oħra u dan grazzi mhux biss għall-bidla fl-istatut għal kumpanija bir-responsabbiltà limitata, imma anke, parzjalment, għat-tneħħija tal-impenji tal-obbligi tal-pensjonijiet mill-karta tal-bilanċ tagħha u għall-anqas obbligi potenzjali futuri li rriżultaw mir-riforma. Dan it-tnaqqis fl-impenji fil-karta tal-bilanċ tagħha ppermetta lil France Télécom tkabbar is-solvenza tagħha u l-kapaċità li tissellef. Jirriżulta mill-figuri tal-obbligi pprovduti minn dawk li ressqu l-ilment fil-kummenti tagħhom u mhux ikkontestati mir-Repubblika Franċiża dwar l-ammonti, li l-obbligu finanzjarju nett ta’ France Télécom għola minn EUR 19,2 biljun fl-1997 għal EUR 83 biljun fl-2002.
(157)
Huwa minnu li politika proattiva ta’ investiment f’espansjoni fis-swieq ta’ Stati Membri oħra li saret possibbli permezz tal-liberalizzazzjoni tista’ tkun l-oriġini ta’ dan it-tkabbir sostanzjali ħafna ta’ obbligu finanzjarju. Xorta jibqa’ l-fatt li l-provvista ta’ fondi meħtieġa saret possibbli parzjalment minħabba t-tneħħija tal-obbligi tal-irtirar għal ammont nett ta’ EUR […] biljun trasferiti lill-Istat Franċiż fl-1996. Għalhekk, il-kummenti tal-operatur tat-telekomunikazzjoni li jippruvaw juru li l-għajnuna ppermettiet lil France Télécom tiffinanzja l-espansjoni internazzjonali tagħha (kummenti mniżżla fil-Premessa 68) mhumiex, anke jekk indirettament, neqsin minn bażi ta’ verità.
(158)
Għall-kuntrarju, is-swieq postali kollha li fihom La Poste Franċiża tista’ topera fl-Unjoni għadhom mhumiex kompletament miftuħa għall-kompetizzjoni u mhumiex se jkunu qabel l-2012, jiġifieri sitt snin wara r-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste (65). L-effett restrittiv ta’ kompetizzjoni tal-għajnuna li ngħatat lil France Télécom fi swieq kompletament miftuħa għalhekk huwa akbar minn dak tal-għajnuna lil La Poste. Għalhekk ma jenħtieġx paralleliżmu totali fil-kundizzjonijiet meħtieġa għall-kompatibilità tal-għajnuna, billi dawn huma sitwazzjonijiet kompetittivi differenti fi swieq fejn il-prijorità tagħhom fil-ftuħ fil-livell tal-Unjoni u l-kontribuzzjoni għall-kompetittività tal-ekonomija tagħha, kienu differenti wkoll. Jirriżulta minn dan li l-kriterju ta’ interess komuni msemmi fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE mhux bilfors jiġi evalwat b’mod identiku fiż-żewġ każijiet inkwistjoni.
(159)
Barra minn hekk, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ La Poste u, konsegwentement, il-kapaċità tagħha ta’ espansjoni fi swieq esterni jew ta’ rinfurzar fis-suq Franċiż ma kinux komparabbli ma’ dawk ta’ France Télécom. Kif enfasizzat id-Deċiżjoni La Poste, mingħajr ir-riforma tal-2006, minħabba l-bidla għal standards kontabbli ġodda, La Poste kellha tirreġistra fil-kontijiet tagħha provvediment għall-impenn favur l-Istat li sa dak iż-żmien ma kinitx iddaħħal fil-karta tal-bilanċ tagħha għal ammont ta’ EUR 76 biljun (66). Iżda, għall-kuntrarju ta’ La Poste, France Télécom kienet tirreġistra provvedimenti kontabbli fil-kontijiet tagħha biex tilqa’ għall-impenji futuri tagħha mingħajr ir-riforma, u dan għamel is-sitwazzjonijiet finanzjarji ta’ kull intrapriża oġġettivament differenti.
(160)
Bl-istess mod, in-nuqqas ta’ riforma għal France Télécom u l-insegwiment tal-iskema implimentata bil-Liġi tal-1990 kienu jissarrfu fi tkabbir tal-obbligi tal-pensjonijiet li kien qed isir sinifikanti mill-2005-07 skont il-previżjonijiet ta’ dak iż-żmien li jingħataw fil-Premessa 30, u dawn jikkorroboraw ir-riżultati a posteriori elenkati fit-Tabella 3. Iżda, meta seħħet ir-riforma, l-insegwiment tal-iskema implimentata bil-liġi applikabbli għal La Poste issarrfet immedjatament f’żieda annwali ta’ madwar EUR […] miljun għal La Poste (67).
(161)
Għalhekk ma ġiex ippruvat li s-sitwazzjoni taż-żewġ impriżi bl-effett tal-liġi applikabbli qabel ir-riformi rispettivi u, konsegwentement, l-impatt kompetittiv ta’ dawn, kienet simili. Il-fatti juru l-kuntrarju. Huwa ċar li eżami li jwassal għal konklużjonijiet simili fiż-żewġ każijiet mhux ġustifikat.
(162)
Barra minn hekk, fil-każ tad-Deċiżjoni La Poste, kien hemm raġunijiet biżżejjed biex jitqies li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali setgħet terġa’ tiġi allokata fil-futur bħala avvanz fuq il-pagament tal-kontribuzzjonijiet marbuta mar-rata emendata ta’ ekwità kompetittiva. Dawn ir-raġunijiet ma jidhrux f’dan il-każ. Fil-fatt, il-kundizzjoni li timponi l-allokazzjoni mill-ġdid tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ La Poste ġiet iffissata wara li l-Kummissjoni kienet għaddiet għall-ftuħ tal-proċedura formali ta’ eżami billi poġġiet f’dubju s-sottovalutazzjoni tal-kontribuzzjoni liberatorja meħtieġa biex tinkiseb rata ta’ ekwità kompetittiva.
(163)
Il-biċċa l-kbira, u għalkemm l-awtoritajiet Franċiżi ma rrikonoxxewx dan b’mod espliċitu, l-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni liberatorja eċċezzjonali inkwistjoni fid-Deċiżjoni La Poste għalhekk kienet ir-riżultat ta’ negozjar bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru maħsub biex jiżgura l-ħlas ta’ kontribuzzjoni liberatorja u b’hekk jiżgura rata ta’ ekwità kompetittiva. F’dan in-negozjar, il-punt tat-tluq tal-awtoritajiet Franċiżi mniżżel fin-notifika tagħhom tat-23 ta’ Ġunju 2006, wara l-ewwel entrati fil-fajl f’Diċembru 2005, kien li l-kontribuzzjoni eċċezzjonali prevista għal La Poste ma kinitx meħtieġa mil-lat tal-ekwità kompetittiva, għall-kuntrarju tal-abbozz maħsub tar-riforma tal-kontribuzzjoni annwali.
(164)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni għalhekk ma kinitx se tivvalida riforma li kienet daħlet fis-seħħ, kif jidher li qed issostni France Télécom. Fil-fatt, in-notifika u d-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura tat-12 ta’ Ottubru 2006 ġew qabel l-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali bil-Liġi 2006-1771 tat-30 ta’ Diċembru 2006 (Liġi tal-Finanzi li jemendaw għall-2006). Dawn in-negozjati kienu jikkonċernaw bosta aspetti tar-riforma u l-aktar il-kunsiderazzjoni tal-vantaġġ li kienet tirrappreżenta r-riforma nnotifikata fil-passat, il-perimetru tal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni maħsuba u l-metodi għall-kunsiderazzjoni tal-ispeċifiċità tal-bank tal-posta b’rabta mal-attivitajiet postali u l-persunal affettwat. Dawn in-negozjati komplew u kien biss fil-kummenti tagħhom tat-8 ta’ Ġunju 2007 li l-awtoritajiet Franċiżi aċċettaw il-metodi għall-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali fil-qafas ta’ ftehim globali dwar ir-riforma, u b’hekk marru lura għall-pożizzjoni nnotifikata tagħhom dwar il-kontribuzzjoni eċċezzjonali u l-metodu tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet annwali tal-futur.
(165)
Min-naħa l-oħra, għall-kuntrarju tad-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Finanzi għall-1997 li waqqfet l-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni ta’ France Télécom, li kienu jipprevedu regoli stretti dwar il-ħlas lura annwali lill-Istat, l-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni ta’ La Poste ma kienx soġġett għal regoli speċifiċi (68). Billi din kienet kontribuzzjoni eċċezzjonali li kellha titħallas u ma kinitx allokata, il-Kummissjoni seta’ jevalwa li r-Repubblika Franċiża setgħet tnaqqas l-ammont u fl-istess ħin iżżid ir-rata ta’ kontribuzzjoni annwali ta’ La Poste.
(166)
Barra minn hekk, irid jiġi ppruvat li t-termini tal-Liġi tal-1996 jiddefinixxu l-parametri tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni annwali mħallsa regolarment lill-Istat bħala kumpens għall-pensjonijiet tal-uffiċjali, mingħajr ma jitqiesu r-riskji mhux komuni bejn l-uffiċjali u l-persunal irregolat bil-liġi privata. F’dan ir-rigward, it-Tribunal u l-Qorti speċifikaw, dwar it-taxxa professjonali dovuta minn France Télécom, li tnaqqis fl-obbligi ma kienx jiġi kkumpensat b’obbligu speċifiku differenti, l-aktar meta l-Istat Membru, ir-Repubblika Franċiża f’dan il-każ, irid jipprova li l-obbligi preċedenti twaqqfu għax ipprevedew anqas obbligi futuri skont skema ta’ tassazzjoni differenti (69).
(167)
Il-Kummissjoni ma tistax tinjora l-fatt li l-għan tal-kontribuzzjoni fissa speċifika diġà mħallsa fl-1997 kienet, kif jistabbilixxi speċifikament l-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996, li tikkumpensa parzjalment lill-Istat Franċiż għall-obbligu finanzjarju li ħa bil-Liġi tal-1996.
(168)
Barra minn hekk, jirriżulta mill-kontenut tar-rapport tas-Senat iċċitat fil-Premessa 27 li, meta daħħal il-prinċipju tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali, il-leġiżlatur ma fittixx li jqis, u ħafna anqas li jikkumpensa, id-differenza bejn il-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u dawk, relattivament ogħla, tal-kompetituri tagħha. Għall-kuntrarju, il-leġiżlatur apposta obbliga lil France Télécom li tħallas obbligi annwali li ma jkoprux ir-riskji mhux komuni għaż-żewġ kategoriji ta’ persunal (uffiċjali u mhux uffiċjali) u dan, bla ma tiġi stabbilita konnessjoni bejn din l-għażla u l-imposta tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali mħallsa fl-1997.
(169)
L-obbligu għal France Télécom li kien jirrappreżenta l-kontribuzzjoni liberatorja tħallas bħala dħul ġenerali fil-baġit tal-Istat, tpoġġa fl-istabbiliment pubbliku inkarigat bil-ġestjoni tagħha u ntuża. Skont dawn il-kundizzjonijiet, il-Kummissjoni allura ma tistax, kompletament jew parzjalment, terġa’ talloka b’mod fittizju u a posteriori l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali li diġà ntużat għal skop totalment differenti minn dak li allokawlha l-awtoritajiet Franċiżi u mhux previst bil-liġi, jiġifieri l-kumpens tan-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat. Din il-kontribuzzjoni fissa għalhekk ma ġietx implimentata bi previżjoni tal-ibbilanċjar komplut, fi skema leġiżlattiva u regolatorja differenti, tal-obbligi annwali ta’ France Télécom ma’ dawk tal-kompetituri.
(170)
Għall-istess raġunijiet, skont ir-regoli ta’ ġestjoni u tal-ħlas lura fil-baġit previsti bil-Liġi tal-Finanzi mill-1997 u implimentati sal-preżent, l-allegazzjonijiet u l-kalkoli tar-Repubblika li kellhom l-għan li juru li r-riforma tal-1996 illum irriżultat f’bilanċ favorevoli għall-Istat ma jistgħux jiġu aċċettati.
(171)
Fil-fatt, meta jitqiesu l-metodi tal-ġestjoni u tal-użu tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ France Télécom mill-istabbiliment pubbliku kompetenti, kif stabbiliti fil-Liġi tal-Finanzi, u l-figuri tar-rimborżi attwali mill-1997 trażmessi mir-Repubblika Franċiża, deskritti fil-Premessi 36 u 37 u fit-Tabella 3, hemm lok li jiġi ddikjarat li d-dħul li r-Repubblika Franċiża tipprova tuża, b’investiment li jdaħħal interessi bir-rata ta’ 7 %, qatt ma kien jeżisti.
[…]. Barra minn hekk, l-allegazzjoni ma tirriflettix l-imġiba attwali tal-awtoritajiet Franċiżi. Meta jitqiesu r-regoli ta’ ġestjoni stabbiliti fil-Liġijiet tal-Finanzi li ħarġu mit-twaqqif tiegħu, l-imsemmi stabbiliment pubbliku ma ġġenerax dan id-dħul, li barra minn hekk ma ġiex previst u ma tax interessi. Għall-kuntrarju, ir-riżorsi tal-istabbiliment kellhom jintużaw kompletament sal-31 ta’ Diċembru 2011. Dan kien iseħħ aktar kmieni kieku kienu ġew allokati għall-finanzjament tar-riforma tal-1996 - u dan hu kkuntestat mir-Repubblika Franċiża - anke kieku ddaħħal miegħu il-bilanċ favorevoli mit-taxxa kummerċjali, kif isostnu l-awtoritajiet Franċiżi. Fil-fatt, il-kunsiderazzjoni ta’ bilanċ favorevoli mit-taxxa kummerċjali hi illeġittima għax din twassal għal konfużjoni fir-rwoli differenti tal-Istat. L-amalgamazzjoni proposta mill-awtoritajiet Franċiżi ta’ dawn ir-rwoli differenti ma tistax tiġi segwita u għandha tinżamm distinzjoni bejn, minn naħa, l-Istat li jagħti għajnuna lil France Télécom billi jieħu r-responsabbiltà għall-ħlas tal-pensjonijiet tal-uffiċjali, sabiex jiżviluppa proċess ta’ kompetizzjoni abbażi tal-merti, u, min-naħa l-oħra, l-Istat bħala azzjonist ta’ France Télécom u, fl-aħħar, l-Istat, awtorità pubblika li teżerċita l-poter fiskali tagħha.
(172)
Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li t-talba li saret mir-Repubblika Franċiża u minn France Télécom biex tiġi kkunsidrata l-kontribuzzjoni eċċezzjonali biex tiġi eżaminata l-kompatibilità tar-riforma tikkontradixxi l-kummenti li r-Repubblika Franċiża kienet għamlet fl-ittra tagħha tas-17 ta’ Marzu 2004, skont liema “il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista bl-Artikolu 6 tal-Liġi tas-26 ta’ Lulju 1996 ma tistax għalhekk tiġi analizzata bħala l-kumpens ta’ allegat “vantaġġ”. L-analiżi tal-ammont tiegħu hu a fortiori bla rilevanza fir-rigward tar-regolamentazzjoni tal-għajnuna mill-Istat” billi dan l-ammont kien “kontribuzzjoni eċċezzjonali għall-benefiċċju tal-uniku azzjonist tiegħu [l-Istat Franċiż], simili għal dividend eċċezzjonali mogħti qabel kull ftuħ tal-kapital għal investituri privati”.
(173)
Ir-raġunament sottostanti tal-argument li sar mir-Repubblika Franċiża fiż-żmien adattat juri ċerta loġika ekonomika u finanzjarja. Jagħmel sens, għal azzjonist uniku, mal-ftuħ tal-kapital għal investituri oħrajn, li jassorbi l-profitt tiegħu biss u kemm jista’ jkun il-fondi disponibbli fl-impriża qabel il-ftuħ tal-kapital, sakemm dan ma jikkompromettix l-attrattività tal-investiment. Dan l-aħħar aspett ġie kkunsidrat fil-parametri finanzjarji imposti fil-karta tal-bilanċ tal-ftuħ ta’ France Télécom, li minnha jirriżulta indirettament l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, kif din ġiet ippreżentata lill-Parlament fl-1996. Għalhekk, kien perfettament koerenti min-naħa ta’ Stat azzjonist uniku nnotifikat li dan jieħu l-akbar ammont possibbli ta’ dividend eċċezzjonali, skont il-kundizzjonijiet stess tar-Repubblika Franċiża, milli jħalli l-fondi fl-impriża, li wara l-ftuħ tal-kapital fl-1997 ma kienx jieħu minnhom aktar mill-prorata tiegħu tal-parti tal-kapital li jinżamm.
(174)
Il-validità ta’ dan ir-raġunament imressaq fil-ħin adattat mir-Repubblika Franċiża, li talbet li l-analiżi tal-ammont tal-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun ma jitqiesx b’ebda mod għall-evalwazzjoni tar-riforma fir-rigward tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, ġiet ikkorborata mill-kummenti tagħha matul il-proċedura. Fil-fatt, bid-dikjarazzjoni li l-klassifikazzjoni tal-ammont tal-aġġustament kienet saret mhux skont l-ispiża tar-riforma stmata għall-Istat jew il-vantaġġi li kisbet France Télécom imma skont il-kapaċità kontributorja tal-impriża, ir-Repubblika Franċiża tindika li l-impożizzjoni ta’ aġġustament kienet tirriżulta aktar minn imġiba ta’ azzjonist wieħed innotifikat milli minn dik ta’ Stat regolatur anzjuż dwar il-bilanċ tal-obbligi tal-pensjonijiet li ħa r-responsabbiltà tagħhom skont ir-riforma.
(175)
Kieku kellu jiġi segwit raġunament simili, il-Kummissjoni ma kienx ikollha tqis il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-analiżi tal-kompatibilità tar-riforma mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, kif intalab fi żmien adattat mir-Repubblika Franċiża. Jirriżulta li kellu jiġi kkunsidrat biss it-tnaqqis tal-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom biex ikunu anqas minn dawk tal-kompetituri, kif ipproponiet ir-riforma mill-1997.
(176)
Għall-istess raġunijiet, il-Kummissjoni ma tistax issegwi l-kummenti ta’ dawk li ressqu l-ilment li qed jitolbu l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmi ta’ aġġustament tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa fl-1997 u tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem annwali ta’ France Télécom biex tiġi żgurata n-newtralità finanzjarja tar-riforma.Dan iwassal ukoll għal kalkolu ġdid u allokazzjoni fittizja mill-ġdid a posteriori tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali kollha jew parzjali mħallsa fil-baġit tal-Istat fl-1997. Bl-istess mod, il-mekkaniżmu inkwistjoni iwassal biex jiġi implimentat kontroll a posteriori, sena wara sena, li l-għan tiegħu ma jkunx li tiġi żgurata l-proporzjonalità tal-għajnuna mogħtija, għalkemm imnaqqsa bil-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, fl-1997, imma li titneħħa kull għajnuna fir-riforma.
(177)
Għall-kuntrarju, hemm lok li jiġi eżaminat jekk il-ħlas tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali jistax jitqies fl-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna mas-suq intern billi tinżamm il-ġustifikazzjoni ta’ dan il-ħlas kif stabbilit bil-Liġi tal-1996.
Huwa ġustifikat li ma jintalabx minn France Télécom il-pagament ta’ kontribuzzjoni supplimentari li tiżgura rata ta’ ugwaljanza kompetittiva għall-perjodu 1997-2010
(178)
Skont il-Liġi tal-1996, il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-1997 tħallset bħala kumpens għat-teħid tal-obbligu tal-pensjonijiet mill-Istat Franċiż. Skont dawn il-kundizzjonijiet, għandhom jitqiesu l-effetti tal-impożizzjoni ta’ dan fuq il-bilanċ finanzjarju totali tar-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 kif applikata s’issa. Hemm lok li jitqies iż-żmien meta l-obbligu tal-pensjonijiet tal-irtirar kien kopert mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali.
(179)
Biex jitqabblu flussi finanzjarji għal France Télécom mifruxa tul iż-żmien, jiġifieri, il-pagament tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali fl-1997 u l-anqas obbligi annwali li rriżultaw mil-liġi tal-1996 minn dak iż-żmien, jenħtieġ li wieħed jgħaddi għall-aġġornament tal-ammonti. Matul is-sena 1997, bosta pagamenti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali nfirxu sa Ottubru 1997, anke jekk il-finanzjament ta’ din permezz ta’ self fil-fatt ippospona l-obbligu finanzjarju għal France Télécom. Min-naħa l-oħra, saru pagamenti tal-kontribuzzjoni liberatorja mill-bidu tas-sena 1997. Ir-rata ta’ aġġornament fil-prinċipju għandha tkun dik li tirriżulta mill-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni applikabbli f’dan il-qasam (70), rata li, pereżempju, kienet ta’ 5,53 % f’Ottubru 1997. Għandu jiġi eżaminat jekk hux xieraq f’dan il-każ li tintuża rata differenti minn dik tal-Kummissjoni applikabbli, u b’hekk jiġu injorati r-regoli, ikkomunikati lill-Istati Membri, li stabbilixxiet il-Kummissjoni għaliha nnifisha u li trid tapplika ħlief f’każ ta’ eċċezzjoni ġustifikata b’mod korrett.
(180)
F’dan ir-rigward, l-għażla tar-rata ta’ 7 % użata mill-attwarju tal-gvern Franċiż biex jaġġorna l-flussi finanzjarji tar-riforma tal-1996 sal-2043 ma tkunx ġustifikata, […]% minħabba li din l-analiżi hi għal perjodu iqsar skont l-iskeda stabbilita. Ir-rata ta’ 7 % ukoll hi ħafna ikbar mill-medja ta’ 4,4 % tar-rati annwali ta’ aġġornament għall-perjodu 1997-2010 użati mir-Repubblika Franċiża fil-kummenti tagħha dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ jew mir-rati ta’ aġġornament ta’ […]% użati għall-1998 fir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste (71).
(181)
Ir-rati ta’ madwar 7 % għall-OST għal 15-il sena għall-1996 proposti mir-Repubblika Franċiża ma jistgħux jintużaw lanqas. Ir-rata għandha tiġi stabbilita għall-1997 u mhux għall-medja tal-1996. Barra minn hekk, il-perjodu ta’ 15-il sena hu twil wisq fir-rigward tal-kobor tal-flussi ta’ pagamenti annwali li teoretikament il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali kien ikollha taffaċċja matul il-perjodu, li għalihom ma kinux ikunu biżżejjed l-interessi biss. Alternattivament, mill-perspettiva tal-Istat Franċiż tista’ tiġi prevista l-għażla ta’ rata komposta mibnija minn rati differenti għall-isfruttament tal-investiment tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali biex tilqa’ għall-iskala ta’ fluss li rriżultat bir-riforma tal-1996. Minbarra li rata simili, madwar 5,50 % ma tkunx sostanzjalment differenti mir-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni għal Ottubru 1997, l-għażla ma tqisx il-fatt li l-analiżi ssir mill-perspettiva ta’ France Télécom (72).
(182)
Finalment, f’dan ir-rigward, ir-referenza ta’ 7 % għas-self obbligatorju ta’ France Télécom bejn l-1991 u l-1997 avvanzata mir-Repubblika Franċiża tkopri perjodu ta’ sitt snin, ħafna qabel dawn il-fatti. F’dan il-każ, il-fatt huwa li France Télécom iffinanzjat il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-1996 permezz ta’ ħruġ prinċipalment għal perjodu qasir u, f’miżura ħafna anqas, permezz ta’ ħruġ obbligatorju. Iżda, rata ta’ aġġornament li tirriżulta mir-rati ta’ interess imħallsa minn France Télécom fuq l-obbligi l-ġodda li saru fl-1996 kienet titla’ għal 4,8 % abbażi tal-karta tal-bilanċ tagħha fil-31 ta’ Diċembru 1996 (73). Rata simili tiġi aġġustata għall-materjalità tal-ispejjeż finanzjarji reali li ġarrbet France Télécom dak iż-żmien biex tiffinanzja l-kontribuzzjoni eċċezzjonali. Madankollu, jidher xieraq li r-rata ta’ aġġornament ma ssirx dipendenti fuq l-għażla li ssir mill-impriża fiż-żmien adattat, imma li tintuża r-referenza oġġettiva użata mill-Kummissjoni fil-komunikazzjoni applikabbli tagħha dwar ir-rata ta’ aġġornament (74).
(183)
Fil-qosor, mhux xieraq f’dan il-każ li tintuża referenza tar-rata differenti minn dik li tirriżulta mill-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni applikabbli f’dan il-qasam u li b’hekk wieħed jinjora r-regoli, ikkomunikati lill-Istati Membri, li stabbilixxiet il-Kummissjoni.
Tabella 5
Flussi finanzjarji li rriżultaw mir-riforma tal-1996 għal France Télécom (1997-2011)
(Miljun EUR)
Sena
Pensjonijiet imħallsa
(A)
Kumpens u kumpens żejjed
(B)
Kontribuzzjonijiet annwali
(C)
Vantaġġ FT
(D)
(A + B-C) (**)
Aġġustament l-1 ta’ Jannar
(E)
Interess
(F)
Aġġustament 31 ta’ Diċembru
(E + F+D)
1997 (***)
[…]
[…]
[…]
122,3
5 716,8
184,4
5 777,9
1998
[…]
[…]
[…]
188,2
5 777,9
319,5
5 909,2
1999
[…]
[…]
[…]
189,8
5 909,2
326,8
6 046,2
2000
[…]
[…]
[…]
298,3
6 046,2
334,4
6 082,2
2001
[…]
[…]
[…]
302,9
6 082,2
336,3
6 115,6
2002
[…]
[…]
[…]
305,9
6 115,6
338,2
6 148,0
2003
[…]
[…]
[…]
364,7
6 148,0
340,0
6 123,3
2004
[…]
[…]
[…]
477,4
6 123,3
338,6
5 984,5
2005
[…]
[…]
[…]
619,1
5 984,5
330,9
5 696,3
2006
[…]
[…]
[…]
744,4
5 696,3
315,0
5 266,9
2007
[…]
[…]
[…]
909,9
5 266,9
291,3
4 648,2
2008
[…]
[…]
[…]
1 101,0
4 648,2
257,0
3 804,3
2009
[…]
[…]
[…]
1 255,8
3 804,3
210,4
2 758,9
2010
[…]
[…]
[…]
1 386,6
2 758,9
152,6
1 524,8
2011
(stmat)
[…]
[…]
[…]
1 497,5
1 524,8
84,3
111,6
(184)
Kapitalizzata bir-rata ta’ aġġornament ta’ 5,53 %, il-kunsiderazzjoni tal-aġġustament kien ikollha tikkumpensa sal-ewwel trimestru tal-2012 (75) it-tnaqqis tal-obbligi annwali li minnu bbenefikat France Télécom minħabba l-implimentazzjoni tar-riforma tal-1996.
(185)
Barra minn hekk, l-iskadenza ta’ dan il-kumpens, li jinnewtralizza l-effetti tar-riforma, tikkoinċidi wkoll għal ftit xhur mal-eżawriment attwali tar-riżorsi tal-istabbiliment pubbliku inkarigat bil-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom prevista fil-31 ta’ Diċembru 2011. Mal-analiżi ta’ aġġornament jiżdied ukoll il-fatt li, fi kwalunkwe każ, il-kontribuzzjoni eċċezzjonali effettivament kienet tkun intużat. Għalhekk, ma kienx jifdal ammonti mhux rimborżati lill-baġit tal-Istat li jkun possibbli li jiġu allokati mod ieħor ħlief kif previst bil-Liġi tal-Finanzi applikabbli.
(186)
Għalhekk huwa ġġustifikat li, minħabba l-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali fl-1997, France Télécom ma ġietx obbligata li tħallas suppliment ta’ kontribuzzjoni annwali għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 1997 u data wara l-31 ta’ Diċembru 2010 li għad trid tiġi determinata bi preċiżjoni. Fil-fatt, sakemm, fit-Tabella 5, il-figuri għas-sena 2011 u dawk tal-obbligu ta’ kumpens u kumpens żejjed jirriżultaw minn stimi, b’mod partikolari, għandha tiġi stabbilita d-data eżatta mir-Repubblika Franċiża abbażi tad-data definittiva tal-pagamenti li saru, tal-ammonti definittivi tas-servizzi mħallsa u tal-anqas kontribuzzjonijiet u vantaġġi oħra għal France Télécom li rriżultaw mil-Liġi tal-1996, billi ġew segwiti l-prinċipji tal-kalkolu elenkati fit-Tabella 5.
(187)
Għall-kuntrarju, wara n-newtralizzazzjoni tal-effetti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali u l-eżawriment tar-riżorsi mħallsa lill-Istat, l-għajnuna mogħtija fl-1996 lil France Télécom se jkollha l-effetti kollha billi barra minn hekk tagħti vantaġġ lil France Télécom meta mqabbla mal-kompetituri tagħha. Imbagħad l-għajnuna ma tkunx tista’ tiġi ġġustifikata ħlief billi France Télécom tiġi soġġetta għall-ħlas ta’ kontribuzzjoni liberatorja kkalkolata fuq rata li tiżgura ekwità kompetittiva reali. Għalhekk, kieku d-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kif emendati bil-Liġi tal-1996 kif ukoll id-dispożizzjonijiet regolatorji sekondarji applikabbli, billi jipprevedu li r-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja tiġi kkalkolata b’mod li tibbilanċja l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali, billi jillimitaw il-kalkolu għal dawk ir-riskji li huma komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat, baqgħu ma nbidlux, l-għajnuna li ngħatat lil France Télécom sat-tmiem tal-obbligi finanzjarji li ħa r-responsabbiltà tagħhom l-Istat Franċiż minflok France Télécom skont il-Liġi tal-1996 ma kinitx tissodisfa l-prinċipju ta’ proporzjonalità.
(188)
Biex tissodisfa l-kriterju ta’ konformità mal-interess komuni previst fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-kompatibilità tal-għajnuna tenħtieġ għalhekk ir-rispett tal-kundizzjonijiet li din id-Deċiżjoni hi kwalifikata bihom.
7. KUNDIZZJONIJIET TA’ KOMPATIBILITÀ GĦALL-FUTUR
(189)
Konsegwentement, jenħtieġ li r-Repubblika Franċiża temenda d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji applikabbli biex tistabbilixxi, tikkalkola u tiġbor il-kontribuzzjoni liberatorja li għandha titħallas minn France Télécom b’mod li tagħmel ugwali l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali. Barra minn hekk, jeħtieġ li l-metodi u l-parametri tal-kalkolu jiġu ffissati b’mod trasparenti u oġġettiv u jistgħu jkunu soġġetti għal kontrolli u rikorsi.
(190)
Ir-Repubblika Franċiża kien missha wkoll, mal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja, tibbilanċja effettivament il-livell ta’ spejjeż soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali billi jqisu wkoll ir-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-ligi privata u għall-uffiċjali impjegati minn France Télécom.
(191)
Fil-kummenti tar-Repubblika Franċiża ddettaljati aħjar fl-Annessi III u V tagħha aġġornati, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw stimi ta’ x’kienet tkun ir-rata ta’ kontribuzzjoni liberatorja li kellha titħallas minn France Télécom mill-1997 (ara t-Tabella 4) kieku r-riskji mhux komuni ddaħħlu fil-metodu tal-kalkolu (minn hawn ‘il quddiem ir-“rata emendata”). Ir-rata emendata tinkludi kemm il-kontribuzzjonijiet għall-qgħad u l-assigurazzjoni ta’ garanzija tal-ħlas dovut tas-salarji, li jżiduha, u kontribuzzjonijiet speċifiċi li ma jħallsux il-kompetituri ta’ France Télécom bħall-1 % tal-obbligu in solidum u s-servizzi fi flus għall-waqfien mix-xogħol awtoassigurati minn France Télécom, li jnaqqsuha. Għalhekk tirriżulta rata ogħla b’madwar seba’ punti perċentwali mir-rata effettivament applikata bħalissa.
(192)
Rata simili tiżgura ugwaljanza kompetittiva effettiva meta mqabbla mal-ekwità parzjali biss introdotta bil-Liġi tal-1996, filwaqt li jitqiesu l-obbligi soċjali speċifiċi ta’ France Télécom. Għalhekk il-Kummissjoni ma tikkontestax il-prinċipji, il-bażi u l-metodi tal-kalkolu segwiti mir-Repubblika Franċiża biex tiġi stabbilita rata ta’ kontribuzzjoni liberatorja emendata biex tibbilanċja l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali, kif indikati fil-kummenti aġġornati tar-Repubblika Franċiża u deskritti u ddetaljati fl-Annessi III u V ta’ dawn il-kummenti.
(193)
Konsegwentement, id-determinazzjoni annwali tar-rata li tippermetti l-ibbilanċjar tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni mir-Repubblika Franċiża jkollha ssegwi l-prinċipji, il-bażi u l-metodi tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni liberatorja li jinsabu fil-kummenti msemmija fil-Premessa (191). B’mod partikolari, ir-rata emendata għandha tinkludi kemm il-kontribuzzjonijiet għall-qgħad u l-assigurazzjoni ta’ garanzija tal-ħlas dovut tas-salarji, u l-kontribuzzjonijiet jew obbligi speċifiċi li ma jħallsux il-kompetituri ta’ France Télécom bħall-1 % tal-obbligu in solidum u s-servizzi fi flus għall-waqfien mix-xogħol awtoassigurati minn France Télécom.
(194)
Dan l-ibbilanċjar fil-fatt se jiżgura ugwaljanza kompetittiva attwali bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha u jiggarantixxi l-proporzjonalità u l-kompatibilità mas-suq intern ta’ għajnuna mwettqa fl-1996.
8. KONKLUŻJONIJIET
(195)
Il-Kummissjoni tiddikjara li r-Repubblika Franċiża illegalment wettqet għajnuna mill-Istat implimentata skont ir-riforma fl-1996 tal-metodu ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat impjegati ma’ France Télécom bil-ksur, mid-dħul fis-seħħ tagħha, tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(196)
It-twettiq ta’ din l-għajnuna mill-1997, ippermetta tnaqqis fl-obbligi soċjali annwali mġarrba minn France Télécom. Madankollu, dan l-effet ġie newtralizzat mill-anqas sal-2010 mill-ħlas tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista skont din ir-riforma. Din in-newtralizzazzjoni tiġġustifika li l-kundizzjonijiet li jpoġġu fuq bażi ta’ ugwaljanza reali lil France Télécom u lill-kompetituri tagħha fir-rigward ta’ dawn l-obbligi u li jrendu din l-għajnuna kompatibbli mas-suq intern jiġu applikati minn data wara l-31 ta’ Diċembru 2010 li għad trid tiġi ffissata.
(197)
Għalhekk, sa fejn u sakemm ir-Repubblika Franċiża tqis, fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni liberatorja dovuta minn France Télécom, il-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali billi tqis ir-riskji komuni u mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat, ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern b’applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Għalhekk ir-Repubblika Franċiża hi obbligata li tieħu l-miżuri, l-aktar leġiżlattivi u regolatorji, meħtieġa biex tissodisfa l-kundizzjoni msemmija f’din il-premessa,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tirriżulta mit-tnaqqis tal-kumpens li għandu jitħallas lill-Istat għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, lill-uffiċjali ta’ France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 dwar l-impriża nazzjonali France Télécom li temenda l-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni hi kompatibbli mas-suq intern, skont il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 2.
Artikolu 2
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta minn France Télécom skont l-Artikolu 30(c) tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni, għandha tiġi kkalkolata u tinġabar b’mod li tibbilanċja l-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji kollha bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali.
Biex tiġi ssodisfata din il-kundizzjoni, mhux aktar minn seba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Franċiża:
(a)
għandha temenda l-Artikolu 30 tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni u t-testi regolatorji jew oħrajn maħruġa għall-applikazzjoni tagħha b’mod li l-bażi tal-kalkolu u l-ġbir tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta minn France Télécom, ma jkunux limitati biss għar-riskji komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat imma jinkludu wkoll ir-riskji mhux komuni;
(b)
tiġbor mingħand France Télécom, mill-ġurnata meta l-ammonti ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali implimentata bil-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 kapitalizzati bir-rata ta’ aġġornament li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu tal-iffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ aġġornament applikabbli f’dan il-każ jugwalaw l-ammont tal-kontribuzzjonijiet u l-obbligi li France Télécom kienet tkompli tħallas skont l-Artikolu 30 tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 fl-abbozz inizjali tagħha, kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja kkalkolata skont il-metodi speċifikati fil-punt a), b’kunsiderazzjoni tar-riskji komuni u mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat.
Artikolu 3
1. Fix-xahrejn li jsegwu n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Franċiża għandha tikkomunika lill-Kummissjoni deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u previsti biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Hi għandha tavża b’mod partikolari lill-Kummissjoni:
(a)
bl-istat ta’ progress tal-emendi tad-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji msemmija fl-Artikolu 2;
(b)
bl-ammonti definittivi ta’ kumpensi u kontribuzzjonijiet għas-sena 2011 u b’dawk previsti, jekk ikun il-każ, għall-2012, fir-rigward, l-aktar, tal-bilanċ eventwali tal-ammonti kapitalizzati tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali;
(c)
bl-ammonti tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja kkalkolati skont il-metodi speċifikati fl-Artikolu 2 għall-iskadenzi futuri, fl-istennija tal-emenda fil-leġiżlazzjoni;
(d)
bil-pagamenti tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li saru wara li l-ammonti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali implimentata bil-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 kapitalizzati bir-rata ta’ aġġornament li jirriżulta mill-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu tal-iffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ aġġornament applikabbli f’dan il-każ ikunu waqfu milli jinnewtralizzaw l-effetti tar-riforma tal-1996.
2. Ir-Repubblika Franċiża għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li jittieħdu għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Hi għandha tittrażmetti immedjatament, fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, kull informazzjoni dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk previsti biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
Ir-Repubblika Franċiża hi d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2011.