PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 964/2010
ze dne 25. října 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 404/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
2.1. Rozsah šetření - Zahrnutí dovozu z Turecka
(8)
Jedna ze zúčastněných stran zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že do rozsahu stávajícího šetření by měl být zahrnut také dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(9)
Pokud jde o nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti z této země, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkající se tohoto dovozu.
(10)
Žadatelé naopak předložili informace, že dovoz dotčeného výrobku z Turecka probíhal za nedumpingové ceny (viz nedůvěrné znění podnětu, s. 13 bod 5 a příloha 5.1 písm. a)).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(11)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany zopakovaly své argumenty o rozdílech mezi koly pro trh výrobců původního zařízení („kola pro trh OEM“) a koly pro následný trh („kola pro následný trh“), přičemž tvrdily, že tyto dva segmenty by měly být považovány za dva odlišné výrobky. Tyto zúčastněné strany prohlašovaly, že kola pro trh OEM by měla být vyloučena z rozsahu stávajícího šetření, protože kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou vyráběna rozdílnými výrobními postupy, mají odlišné technické a fyzické vlastnosti, rozdílné distribuční kanály a dokonce i rozdílná užití.
(12)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že kola pro následný trh i kola pro trh OEM lze vyrábět různými výrobními postupy, ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná.
(13)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že koneční spotřebitelé kol pro trh OEM a kol pro následný trh jsou různí: u kol pro trh OEM to je výrobce automobilů a u kol pro následný trh majitel vozu. Takové chápání je mylné. Přestože kola pro trh OEM skutečně nakupují výrobci automobilů, užití kol pro trh OEM a kol pro následný trh je totožné: montují se na automobily a podobná vozidla. Mají tudíž stejného konečného uživatele, kterým je řidič.
(14)
Nejčastější předložený argument byl, že požadavky na kola pro trh OEM se liší od požadavků na kola pro následný trh. Podle uvedeného argumentu by se opatření neměla vztahovat na kola pro trh OEM, protože nejsou zaměnitelná s koly pro následný trh (nakupují se pro potřeby rozdílných trhů s výrobky a liší se, pokud jde o design, požadavky na kvalitu, investice, výrobní postup, ceny a míru pronikání dovozu na trh).
(15)
Dalším argumentem bylo, že kola pro trh OEM se vyrábějí podle specifikací výrobců automobilů, zatímco kola pro následný trh jsou navržena a vyráběna podle specifikací zvolených výrobcem kol bez přihlédnutí k požadavkům konkrétního modelu automobilu. Přestože se kola pro následný trh nevyrábějí jmenovitě podle specifikací poskytovaných výrobci automobilů, montují se na různé modely automobilů. Ve skutečnosti budou nakonec namontována na přesně stejné modely automobilů, pro které byla původně vyrobena kola pro trh OEM. Skutečnost, že specifikace pocházejí z různých zdrojů, nelze jako takovou považovat za důkaz rozdílů ve fyzických a technických vlastnostech.
(16)
Od výrobců kol a automobilů v Unii byly obdrženy další informace. Ty potvrdily, že u kol pro trh OEM i kol pro následný trh se používají stejné výrobní procesy (lití, odlévání a tvarování, válcování, kování a sestavování kol ze dvou až tří dílů). Oba tyto typy se vyrábějí ve všech průměrech a hmotnostech. Vložky i určité druhy povrchové úpravy a tepelného zpracování jsou použitelné u kol pro trh OEM i u kol pro následný trh.
(17)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že technické rozdíly mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh se odrážejí ve skutečnosti, že kola pro trh OEM využívají primárního hliníku, zatímco při výrobě kol pro následný trh se hliník často získává z odpadu. Komise uvedené připomínky důkladně analyzovala. Další informace byly také obdrženy od výrobců automobilů a výrobců kol v Unii. Zejména ti výrobci v Unii, kteří vyrábějí kola pro trh OEM i kola pro následný trh, potvrdili, že při výrobě obou typů kol se používá jak primární hliník, tak i - byť v omezeném rozsahu - hliník získávaný z odpadu. Další informace shromážděné v rámci šetření potvrdily, že hlavním kritériem k rozlišení druhu a kvality používaného hliníku je procento křemíku (7 % nebo 11 %). Obě slitiny se používají k výrobě kol pro trh OEM stejně jako kol pro následný trh.
(18)
Rozdíly ve zkušebních požadavcích jako takové rovněž neprokazují, že kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou dva různé výrobky. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný obecný sourodý soubor požadavků na hliníková kola. Normy se liší v závislosti na výrobci a zemi. Nakonec nelze stanovit logickou dělící čáru mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh na základě norem nebo požadavků. Podle informací obsažených ve spisu jsou kola pro trh OEM i kola pro následný trh předmětem různých zkoušek (rentgenových zkoušek, chemických zkoušek, zkoušek těsnosti, zátěžových zkoušek, antikorozních zkoušek, zkoušek vyvážení kol, nárazových zkoušek, zkoušek odolnosti při radiálním zatížení, ohybových zkoušek, zkoušek solným postřikem, zkoušek CASS (zkoušek v mlze okyseleného roztoku chloridu sodného a chloridu měďnatého)). Kromě toho se zdá, že rozdíly v testování, jakož i rozdíly v normách vyznačují dělící čáru mezi různými členskými státy, a nikoli mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh jako dvěma odlišnými výrobky.
(19)
Podle informací obsažených ve spisu požadavky na kvalitu ze strany automobilového průmyslu vedou k vysoce standardizovanému výrobku, který je snadno zaměnitelný mezi všemi výrobci po celém světě. V segmentu kol pro následný trh mohou být požadavky na kvalitu rovněž stanoveny zákazníky a tato kola musí také splňovat mezinárodní a vnitrostátní požadavky. V důsledku toho se mohou na některá kola v obou segmentech vztahovat přísnější požadavky nebo specifikace, což znamená, že některá kola pro následný trh by mohla splňovat přísnější normy než kola pro trh OEM.
(20)
Skutečnost, že se kola pro následný trh obvykle nemontují na nové vozy a že výrobci automobilů používají kola vyrobená vybranými výrobci pod jejich značkou, představuje rozhodnutí týkající se zdroje dodávek, které nemá žádný vliv na závěr o vzájemné zaměnitelnosti kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Fyzicky by kolo pro následný trh, tzn. kolo vyrobené pod značkou svého výrobce, mohlo být namontováno na nový automobil.
(21)
Tyto závěry potvrzuje i skutečnost, že výrobci automobilů nakupují a prodávají rovněž kola pro následný trh. Některá z nich se prodávají pod značkou výrobce automobilů (dodavatele původního vybavení, OES), některá pod značkou výrobce kol.
(22)
Řada připomínek se týkala požadavků kladených výrobci automobilů na dodavatele kol (např. doložení plně funkčního systému řízení kvality certifikovaného podle norem ISO, hodnocení kvality na základě zkušeností z předchozích projektů a kvality dodávek a provozní kvality výrobků, hodnocení rizik týkajících se konkrétního výrobku a projektu). Hliníková kola však sdílejí tytéž fyzické, technické a chemické vlastnosti a užití bez ohledu na stanovené požadavky, které s těmito vlastnostmi nesouvisejí.
(23)
Nakonec je také třeba připomenout, že mnozí výrobci kol vyrábějí pro oba segmenty a že se kola pro trh OEM i kola pro následný trh vyrábějí na stejných výrobních linkách. Výrobci působící v jednom segmentu mohou vstoupit i do druhého segmentu.
(24)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že by kola pro trh OEM a kola pro následný trh měla být považována za dva různé výrobky, protože spadají pod rozdílné položky celního sazebníku.
(25)
Stávající antidumpingové řízení se týká hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. Kód KN 8708 70 10 zahrnují kole, jejich části, součásti a příslušenství pro průmyslovou montáž. To znamená, že uplatnění nižší celní sazby předpokládané danou položkou celního sazebníku podléhá tzv. kontrole konečného použití. Tyto dva kódy KN jsou rozděleny, aby označovaly rozdíl v celní sazbě a umožnily uplatnění nižší sazby u kol pro průmyslovou montáž. To však nemá žádný vliv na vymezení dotčeného výrobku.
(26)
V reakci na připomínky zúčastněných stran je třeba předeslat, že vymezení dotčeného výrobku v antidumpingovém řízení se netýká zařazení výrobků v různých položkách celního sazebníku. Výrobek v antidumpingovém řízení tudíž může patřit pod různé kódy KN. Ve skutečnosti je taková situace poměrně běžná.
(27)
Za druhé, kola spadající pod oba kódy KN jsou stejná. Jediným rozdílem je způsob, jakým jsou po dovozu distribuovány.
(28)
Za třetí je třeba také poznamenat, že objem dovozu pod kódem KN souvisejícím s průmyslovou montáží je nižší než objem dovozu pro trh OEM vykázaný spolupracujícími výrobci automobilů. Z toho zřejmě vyplývá, že kola pro trh OEM byla celně odbavena pod oběma kódy KN. Jelikož se tedy zdá, že výrobci automobilů dovážejí kola pod oběma kódy, formální rozlišení na základě konečného použití by bylo velmi obtížné.
(29)
Argumenty zúčastněných stran se proto zamítají a potvrzují se závěry prozatímního nařízení. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou považována za jediný dotčený výrobek.
3.1. Kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla
(30)
Dotčeným výrobkem, kterého se týká stávající šetření, jsou „hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010)“. Toto vymezení je v souladu s oznámením o zahájení antidumpingového řízení zveřejněným dne 13. srpna 2009 a s podnětem, který dal vznik tomuto případu.
(31)
Zúčastněné strany vznesly dotazy, zda se šetření bude vztahovat rovněž na kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla. Výše uvedené vymezení implicitně vylučuje hliníková kola pro motocykly pod položkou 8711 a kola pro přípojná vozidla pod položkou 8716, která jsou v zásadě zařazena pod položkami 8711 a 8716.
(32)
Pokud jde o kola pro přípojná vozidla, v průběhu šetření bylo předloženo tvrzení, že kromě kódů KN uvedených v oznámení o zahájení řízení by mohl být pro dovoz do Evropské unie použit i jiný kód, který zahrnuje mimo jiné i kola pro přípojná vozidla (kód KN 8716 90 90), čímž by bylo možno obejít opatření vztahující se na dotčený výrobek (i když se zdá, že tento kód se v současné době pro tento účel v praxi nepoužívá).
(33)
Bylo navrženo, že stávající šetření by mělo zahrnovat také hliníková kola kódu KN 8716 90 90.
(34)
Útvary Komise informovaly všechny zúčastněné strany prostřednictvím oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, jež upozorňuje na možné zařazení dalších kódů KN do tohoto řízení.
(35)
Jak je však uvedeno výše, hliníková kola, která jsou skutečně určena pro přípojná vozidla, a proto patří pod kód KN 8716 90 90, nebyla do oznámení o zahájení řízení zahrnuta. Proto se nedá vyloučit, že některé hospodářské subjekty, které vyrábějí tato kola nebo s nimi obchodují, v tomto šetření nevystoupily, protože očekávaly, že se na tento dovoz nebude šetření vztahovat, a proto o výše zmíněném oznámení nevěděly. Za těchto okolností není vhodné zahrnout tato kola do tohoto řízení. Jelikož se zdá, že existuje zvláště vysoké riziko obcházení za použití výše uvedeného kódu KN, je na druhé straně vhodné zavést kód TARIC, jehož pomocí lze přesně sledovat vývoj úrovně dovozu kol spadajících pod takový kód. Na základě čl. 14 odst. 3 základního nařízení se ustanovení v tomto smyslu vkládá do normativní části tohoto nařízení.
4. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ, INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
4.1. Tržní zacházení
(36)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku zpochybnili předběžná zjištění uvedená ve 26. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(37)
Za prvé je třeba zdůraznit, že v ČLR představuje primární hliník více než 50 % nákladů na výrobu hliníkových kol. Tři ze čtyř společností zařazených do vzorku tvrdily, že rozhodnutí o zamítnutí tržního zacházení by se mělo týkat jednotlivých konkrétních společností, zatímco v tomto případě Komise na základě konstatování, že dochází ke státním zásahům do rozhodování o nákupu hlavní suroviny (hliníku), jak je uvedeno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zamítla tržní zacházení všeobecně pro celou zemi. Tento argument nelze přijmout, protože rozbor provedený Komisí skutečně probíhal individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravda, že Komise došla u čtyř z nich k témuž závěru, ale to je způsobeno skutečností, že dochází k zasahování státu do procesu rozhodování každého z nich, jak je vysvětleno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise by bývala nedošla ke stejnému závěru u jakékoli společnosti působící v ČLR, u níž by se ukázalo, že převážnou většinu hliníkové slitiny, kterou spotřebovává, získává za ceny účtované na Londýnské burze kovů (LME) při uplatnění obvyklých mechanismů využívaných jakoukoli společností v sektoru se sídlem ve zbytku světa. Pokud by tomu tak bývalo bylo, této společnosti mohlo být přiznáno tržní zacházení, přestože by měla sídlo v ČLR, pokud by splňovala další kritéria.
(38)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(39)
Pokud jde o zasahování státu do jiných obchodních rozhodnutí, žádná ze tří skupin uvedených v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neposkytla další důkaz, který by umožnil dojít k odlišným závěrům. Zejména bylo uvedeno, že rozsudek Tribunálu ve věci Zheijiang Xinan v. Rada (3) stanoví, že „pojem „zásadní zásahy státu“ nemůže být považován za synonymum veškerých vlivů státu na činnost podniku nebo jakéhokoliv zapojení do přijímání rozhodnutí, ale musí být chápán jako projev veřejné moci, který je způsobilý učinit rozhodnutí neslučitelnými s podmínkami tržního hospodářství“. S ohledem na tento rozsudek vývozci uvádějí, že evropské orgány by jej měly uplatňovat a podrobně analyzovat, zda jsou opatření přijatá státem při provozu společnosti neslučitelná s podmínkami tržního hospodářství. V této souvislosti je třeba upozornit, že uvedený rozsudek je v současné době předmětem odvolání. Proto nabude uvedený rozsudek Tribunálu účinnosti teprve ode dne rozhodnutí o odvolání. Evropské orgány proto mohou trvat na tom, že zasahování státu zjištěné v tomto případě postačuje k závěru, že kritérium 1 není splněno. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(40)
Žádná ze dvou skupin, které podle závěrů prozatímní fáze nesplnily požadavky kritéria 2, tyto předběžné závěry nenapadla. Proto se potvrzuje, jak je uvedeno v 39. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dvě ze skupin zařazených do vzorku nemají své účetnictví vedené a auditory prověřované v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(41)
Skupina Baoding Lizhong tvrdila, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně požaduje, že zkreslení musí být způsobena bývalým systémem netržního hospodářství, přičemž skupina tvrdila, že jelikož údajně vždy podnikala jako skupina v držení soukromých subjektů, zkreslení nemohou být výsledkem „bývalého“ systému netržního hospodářství, jelikož skupina nikdy nepůsobila jako státem vlastněné společnosti. Tento argument nelze přijmout. Jak bylo zjištěno v tomto případě, výrobní náklady a finanční situace společností mohou podléhat výrazným zkreslením přeneseným z předchozího systému netržního hospodářství bez ohledu na to, zda společnost působila jako státem vlastněná společnost nebo nikoli.
(42)
Skupina Baoding Lizhong, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a společnost CITIC Dicastal navíc znovu zopakovaly argumenty již předložené před přijetím prozatímního nařízení a trvaly na tom, že výhody, jež společnosti využívají, nejsou významné. Jak je však vysvětleno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zkreslení finanční situace skupin byla významná.
(43)
Kromě toho společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd uvedla, že daňová osvobození poskytovaná zahraničním společnostem nepředstavují zvláštní subvenci a podle judikatury WTO týkající se vyrovnávacích opatření důkazní břemeno o specifičnosti subvence spočívá na vyšetřujících orgánech (4). Ve svém podání se společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd rovněž odvolává na čl. 4 odst. 5 antisubvenčního základního nařízení (5), v němž se uvádí, že „určení, že se jedná o specifickou subvenci (…), musí být průkazně doloženo“. Společnost rovněž uvádí čl. 4 odst. 2 písm. b) antisubvenčního základního nařízení (objektivní kritéria nebo podmínky pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši, která znamenají, že se nejedná o specifickou subvenci) a článek 10 dohody o antisubvenčních a vyrovnávacích opatřeních, který vymezuje vyrovnávací clo jako „clo vybírané za účelem vyrovnání subvence poskytované přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu nebo vývoz zboží“. A konečně, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd navrhuje, že „pokud útvary Komise chtějí vyrovnávat subvence poskytované čínskou vládou, správný postup by byl prostřednictvím antisubvenčního šetření“.
(44)
Co se týče tohoto výkladu antidumpingových právních předpisů, je třeba říci, že není správný, jelikož kritéria antisubvenčního základního nařízení nelze použít v souvislosti s analýzou týkající se tržního zacházení. Antidumpingové základní nařízení stanoví, že je nutno prošetřit, zda výrobní náklady a finanční situace společností nepodléhají podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a jak je uvedeno výše, kroky, které znamenají účast státu při utváření podnikatelského prostředí prostřednictvím opatření, jež jsou typická pro netržní hospodářství, by měly být považovány za vliv státu způsobený bývalým systémem netržního hospodářství.
(45)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 40. až 44. a 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Vývozci znovu zopakovali své námitky řešené v 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení má být rozhodnutí o tom, zda výrobci splňují uvedená kriteria pro přiznání tržního zacházení, přijato do tří měsíců od zahájení šetření, zatímco v tomto případě bylo toto rozhodnutí přijato až po uplynutí této tříměsíční lhůty. Na podporu svého tvrzení vývozci citovali rozsudek Tribunálu ve věci T-299/05 (6). Vývozci zejména uvedli, že ještě před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise obdržela všechny odpovědi na antidumpingové dotazníky zaslané vývozcům, jakož i odpovědi na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi, a proto útvary Komise, jelikož měly k dispozici údaje obsažené v odpovědích na tyto dotazníky, měly veškeré informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí podle běžné metodiky a metodiky pro srovnatelnou zemi. Vývozci pak dospívají k závěru, že jako taková mohla Komise vědět, jaký vliv bude její rozhodnutí o tržním zacházení mít, pokud jde o výpočet dumpingového rozpětí. S ohledem na výše uvedené skutečnosti vývozci nevylučují, že rozhodnutí o tržním zacházení bylo přijato na základě účinků na dumping.
(47)
Tento argument nelze přijmout. Za prvé, na rozdíl od toho, co bylo uvedeno, před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise neměla k dispozici všechny informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí. Za okolností tohoto případu ve skutečnosti nebyly informace obsažené v odpovědích na antidumpingové dotazníky a na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi ani úplné ani správné, a proto nemohly útvary Komise v daném okamžiku dumpingové rozpětí vypočítat. Za účelem shromáždění informací a údajů, které byly nezbytné pro přesný výpočet dumpingového rozpětí, musely být ve skutečnosti provedeny inspekce na místě. Tyto inspekce byly zahájeny teprve více než dva týdny po odeslání oznámení o tržním zacházení. Jelikož Komise ještě neměla k dispozici údaje získané v průběhu inspekcí na místě, bylo tudíž fakticky nemožné, aby provedla výpočty dumpingu před odesláním oznámení o tržním zacházení a přijala rozhodnutí o tržním zacházení na základě účinků na dumping.
(48)
Za druhé, vývozci nepředložili žádné důkazy o tom, že by rozhodnutí o tržním zacházení bylo odlišné, kdyby bylo přijato ve lhůtě tří měsíců.
4.2. Závěr
(49)
Tímto se potvrzuje zjištění, že žádné ze společností, které požádaly o tržní zacházení, by nemělo být přiznáno tržní zacházení, jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zacházení
(50)
Obě skupiny ve vzorku, kterým bylo prozatímně odepřeno individuální zacházení kvůli zasahování státu, u něhož bylo zjištěno, že je takové povahy, že umožňuje obcházet opatření, pokud jsou jednotlivým vývozcům stanoveny různé sazby, napadly předběžné zjištění uvedené v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skupina Baoding Lizhong tvrdí, že k žádným státním zásahům nedochází, a také uvádí, že podle znění čl. 9 odst. 5 písm. c) a e) k zamítnutí individuálního zacházení nestačí existence zasahování státu a že doslovné znění čl. 9 odst. 5 umožňuje přiznat individuální zacházení i v případě, že dochází k zasahování státu, ovšem za předpokladu, že přesto existuje dostatečná nezávislost na státu a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Tak by tomu bylo pouze v případě, že by státní úředníci zaujímali většinu klíčových funkcí a mohli zasahovat do běžných obchodních rozhodnutí.
(51)
Druhá skupina tvrdila, že většinu jejích akcií vlastní soukromé osoby a riziko obcházení neexistuje, protože skupina zásobuje výhradně výrobce automobilů na trhu OEM a smlouva s výrobcem automobilů stanoví pro každý model kol konkrétní výrobní místo, které je podrobeno kontrole před uzavřením smlouvy i v průběhu jejího trvání.
(52)
Pokud jde o tvrzení skupiny Baoding Lizhong, riziko obcházení bylo přezkoumáno. Státní zásahy skutečně nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Skupině Baoding Lizhong tudíž může být přiznáno individuální zacházení.
(53)
Co se týče společnosti CITIC Dicastal, jedná se o státní společnost přímo kontrolovanou státem (většina jejích akcií patří státu). Státní zásahy jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení opatření, pokud společnost získá odlišnou celní sazbu. Jinými slovy, výroba jiných státem kontrolovaných společností by mohla být přesměrována prostřednictvím společnosti CITIC Dicastal. Pokud jde o další argument společnosti CITIC Dicastal, skutečnost, že dodává výhradně výrobcům automobilů na trhu OEM, jí nebrání v tom, aby v budoucnu dodávala i jiným odběratelům. Lze tedy dospět k závěru, že společnosti CITIC Dicastal by mělo být individuální zacházení odepřeno.
4.4. Srovnatelná země
(54)
Řada zúčastněných stran zpochybnila volbu Turecka jako srovnatelné země. Jejich argumenty nelze přijmout; za prvé proto, že připomínky dorazily dosti dlouho po normativně stanovené lhůtě pro předložení připomínek k výběru srovnatelné země (lhůta uplynula dne 24. srpna 2009), a za druhé proto, že je nelze brát v úvahu z věcného hlediska.
(55)
Dotyčné argumenty lze shrnout takto:
1)
Jedna ze spolupracujících společností v Turecku (Hayes Lemmerz) je ve spojení s výrobcem v Unii a obě tyto spolupracující společnosti jsou členy EUWA (sdružení zastupujícího evropské výrobce, které předložilo příslušný podnět). Toto nelze přijmout. Skutečnost, že jedna ze společností ve srovnatelné zemi je ve spojení s výrobcem v Unii a že obě tyto společnosti jsou členy stejného sdružení jako žadatelé, nelze považovat za relevantní kritérium pro vyloučení Turecka jako srovnatelné země. Kritéria, která je třeba brát v úvahu při analyzování vhodnosti srovnatelné země, se musí zakládat výlučně na takových skutečnostech, jako je míra hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země a neexistence významných rozdílů mezi výrobním postupem u výrobců ve srovnatelné zemi a u výrobců v zemi s netržním hospodářstvím.
2)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že výrobní postup v Číně není srovnatelný s Tureckem, protože čínské společnosti mají přístup k levnější surovině. Toto tvrzení nelze zohlednit. Na jedné straně je přístup k levnějšímu hliníku důsledkem zkreslení cen způsobeného státními zásahy. Jak je vysvětleno výše, ČLR těží z jedinečné světové pozice, co se týče přístupu k surovinám s nejnižšími možnými cenami, a v jiných zemích nelze nalézt žádnou srovnatelnou situaci. Na druhé straně šetření ukázalo, že výrobní postup je prakticky totožný v Číně i v Turecku.
3)
A konečně, bylo předloženo tvrzení, že na vnitrostátní úrovni je nedostatečná hospodářská soutěž, protože domácí výroba se používá převážně pro vývoz a zároveň existují vstupní překážky dovozu ze zemí mimo Unii. Tato tvrzení nelze brát v úvahu. Ve skutečnosti je trh Unie více než šestkrát větší než turecký trh a neexistují žádné vstupní překážky, a proto je přiměřené, že Turecko zasílá významnou část své výroby do Unie. Kromě toho je na domácím tureckém trhu dostatečná hospodářská soutěž, protože existuje nejméně pět domácích výrobců a neexistují žádné překážky dovozu z Unie.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje předběžný závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí je Turecko.
4.5. Dumping
4.5.1. Výpočet
(57)
Dva vyvážející výrobci zpochybnili předběžná zjištění uvedená v 57. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo uvedeno, že podle čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení by měly být výpočty dumpingu založeny na „všech vývozních obchodech“, jinými slovy, tito dva vyvážející výrobci se domnívají, že při výpočtu dumpingového rozpětí by se mělo brát v úvahu 100 % transakcí. Bylo rovněž namítnuto, že nejdražší transakce, zejména u jedné ze společností, jež byly předmětem šetření, nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí zohledněny.
(58)
Pokud jde o argument o počtu transakcí, které mají být zohledněny, je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení stanoví, že výpočty dumpingu by měly být založeny na „všech vývozních obchodech“, „pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. To znamená, že pokud nelze dosáhnout přiměřeného srovnání 100 % výrobků, nebude možné zohlednit 100 % vývozních transakcí. Toto je považováno za přiměřené za předpokladu, že výpočty jsou založeny na dostatečně velkém procentním podílu ze všech vývozních transakcí. V tomo případě bylo vzato v úvahu přibližně 85 % transakcí.
(59)
Co se týče tvrzení, že nejdražší transakce nebyly vzaty v úvahu, byl proveden nový výpočet dumpingu, aby byly i tyto transakce zohledněny. Typy výrobků použité pro výpočet provedený na prozatímní úrovni byly doplněny o řadu dalších typů výrobků. Bylo tak možné zahrnout do výpočtu co nejvíce transakcí, což také zajistilo, aby se vážená průměrná jednotková cena všech vývozních transakcí na jednu vývozní společnost co nejvíce blížila vážené průměrné jednotkové ceně vývozních transakcí (této společnosti), která byla použita pro výpočet dumpingového rozpětí. Takto byla zohledněna hodnota všech vývozních transakcí, a to i těch nejdražších. Běžné hodnoty pro tyto dodatečné druhy výrobků byly vypočteny podle metodiky vysvětlené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Při tomto novém výpočtu dumpingové rozpětí kleslo zejména u společnosti YHI.
(60)
Metodika použitá k určení běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání je totožná s metodikou, která je popsána v 64. až 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jediné změny u nových výpočtů se týkají zvýšení počtu zohledněných transakcí a úvahy, že průměrná cena vývozních transakcí použitých k výpočtu dumpingu u jakékoli dané společnosti by se neměla podstatně lišit od průměrné vývozní ceny všech transakcí této společnosti.
(61)
Bylo předloženo tvrzení, že analýza Komise nebere v úvahu vývoj směnných kurzů, a to zejména zhodnocení amerického dolaru oproti euru, a vývoj nákladů na primární hliník a mezinárodní přepravu. Toto tvrzení není opodstatněné, jelikož útvary Komise podle svých běžných postupů zahrnuly do své analýzy trhu s dotčeným výrobkem během období šetření všechny druhy ověřitelných nákladů.
(62)
Čínský výrobce YHI tvrdil, že výpočet nákladů v jeho individuálním dumpingovém výpočtu byl nepřesný. Komise přijala toto tvrzení a provedla nový výpočet, který vedl k určení dumpingového rozpětí ve výši 23,81 %, tzn. o 2,14 % méně než v předchozím výpočtu.
4.5.2. Konečná dumpingová rozpětí
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Jiné spolupracující společnosti
44,23 %
Všechny ostatní společnosti
67,66 %
5. ÚJMA
(63)
Komise obdržela připomínky k předběžným zjištěním týkající, se újmy. Některé z těchto připomínek byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(64)
Tvrzení, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
5.1. Dovoz z ČLR
(65)
Zúčastněné strany tvrdily, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není odůvodněná.
(66)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi byla metodika založena na podnětu, avšak zkontrolována porovnáním s dalšími zdroji (údaji, jež poskytli spolupracující výrobci, uživatelé, vývozci). Tyto údaje byly znovu analyzovány s ohledem na připomínky zúčastněných stran a předběžné závěry se tímto potvrzují.
(67)
Je třeba připomenout, že v den zveřejnění prozatímního nařízení byla do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, vložena tři oznámení poskytující podrobné informace o metodách výpočtu výroby, dovozu a prodeje.
(68)
Jelikož kódy KN, jichž se týká stávající šetření, obsahují i jiné výrobky než dotčený výrobek, většina připomínek souvisela s metodikou, kterou Komise použila k vyloučení jiných výrobků než dotčeného výrobku z nahlášených objemů.
(69)
Kód KN 8708 70 50 zahrnuje kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Příslušné údaje v tunách byly získány z databáze Comext bez jakékoli další úpravy v této fázi, a to na základě předpokladu, jak je uvedeno v podnětu, že části, součásti a příslušenství jsou menšího významu.
(70)
Kód KN 8708 70 10 zahrnuje mimo jiné kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Také zde byly příslušné údaje v tunách, získané z databáze Comext, řádně upraveny v souladu s metodikou popsanou v podnětu.
(71)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami tento přístup převážně kritizovaly, aniž by však obsahovaly návrh vhodnější nebo spolehlivější alternativy. Kritika se týkala hlavně skutečnosti, že jelikož zúčastněné strany nevěděly, kterou metodu se Komise chystá použít, nemohly vyjádřit své připomínky. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které důkladným způsobem stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení. Komise zkontrolovala údaje poskytnuté v podnětu a nezjistila nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(72)
Druhý soubor připomínek se týkal způsobu přepočtu objemů původně vyjádřených v tunách na jednotky pro příslušné dva kódy KN. Také zde Komise postupovala podle metody navržené v podnětu a následně podpořené odpověďmi čínských vývozců na dotazník. Tato metodika naznačuje, že průměrná jednotková hmotnost výrobků dovážených z Číny činí přibližně 9 kg na kolo. Jednotková hmotnost výrobků dovážených z jiných třetích zemí byla v souladu s podnětem odhadnuta přibližně na 10 kg na jednotku, avšak překontrolována porovnáním s dostupnými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření od různých stran.
(73)
Ve svých podáních předložených po skončení prozatímní fáze zúčastněné strany tvrdily, že namísto 9 kg by se měla jako průměrná hmotnost použít hodnota 10 kg, jelikož tolik činí průměrná hmotnost dovážených kol pro trh OEM. Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, průměrná hmotnost 9 kg vychází z údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Proto se konstatuje, že je to nejpřiměřenější metoda přepočtu odrážející průměrnou hmotnost čínského dovozu. V každém případě však přepočet na základě hodnoty 10 kg u kol pro trh OEM ukázal, že výsledek by neměl žádný vliv na konečné závěry.
(74)
Závěry uvedené v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
5.1.1. Objem a ceny dovozu z ČLR
(75)
Závěry učiněné mimo jiné na základě údajů Eurostatu uvedených v 86. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny odpověďmi vyvážejících výrobců na dotazník. Vzhledem k tomu, že údaje pocházejí z různých zdrojů, mohou se trendy samozřejmě mírně lišit v závislosti na konkrétním segmentu a společnosti. V každém případě potvrdily nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou úrovní cenového podbízení a prudkým zvýšením objemu dovozu z ČLR zvýrazňuje správnost celkového závěru v tomto případě.
(76)
Údaje a trendy byly rovněž zkontrolovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Prozatímní nařízení v 89. bodě odůvodnění chybně uvádělo, že ceny za roky 2006 až 2008 měly vycházet z údajů Eurostatu, protože dotazníky zaslané vývozcům neposkytly relevantní údaje. Uvedené konstatování se mělo týkat rozlišení mezi transakcemi s koly pro trh OEM a s koly pro následný trh. Toto rozlišení lze určit pouze na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vývozci.
(77)
Pokud jde o jednotkové ceny kol pro následný trh, údaje ukazují více méně konstantní úrovně s mírným zvýšením na konci období. Pohybovaly se v rozmezí 25 až 34 EUR v roce 2006, 24 až 32 EUR v roce 2007, 25 až 29 EUR v roce 2008 a 26 až 36 EUR v období šetření. Za účelem zachování důvěrné povahy údajů byla tato rozmezí upravena nejvýše o 15 % směrem nahoru nebo dolů.
Cenové rozpětí u čínského dovozu kol pro následný trh (na základě vzorku vývozců)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
Období šetření
26
36
(78)
Jednotkové ceny dovozu kol pro trh OEM z ČLR vykazují během posuzovaného období pokles o více než 15 %. Další informace nelze zveřejnit z důvodu jejich důvěrné povahy, jak je vysvětleno níže v oddílu o výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(79)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se čínské dovozní ceny zvýšily mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy většina ukazatelů újmy značně klesla. K nominálnímu růstu čínských dovozních cen (i když jen o 1,6 %) skutečně došlo. (7) Je však nutno zdůraznit, že za celé posuzované období tyto ceny klesly o 8 %.
(80)
Celkově byly u obou segmentů potvrzeny nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou mírou cenového podbízení a prudkým nárůstem dovozu z ČLR potvrzuje závěry učiněné v tomto případě.
5.2. Analýza újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh
(81)
Jednou z hlavních připomínek obdržených po uložení prozatímních opatření bylo, že měla být provedena analýza všech ukazatelů újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh.
(82)
Jedna ze zúčastněných stran se v této souvislosti odvolávala na nařízení Komise (ES) č. 1888/2006 (8) a také na nařízení Rady (ES) č. 682/2007 (9) týkající se dovozu zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska, přičemž tvrdila, že v uvedeném případě byla taková analýza u konkrétních segmentů provedena. Tato zúčastněná strana dále tvrdila, že se Komise tím, že nepostupovala stejně jako ve věci kukuřice cukrové, dopustila porušení požadavků WTO.
(83)
Ve věci kukuřice cukrové bylo odkázáno na příslušná ustanovení WTO, že podle odvolacího orgánu „když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (10). Tento případ jasně ukazuje, že přístup uplatněný v tomto případě je v souladu s dosavadní praxí evropského orgánu a v souladu s antidumpingovou dohodou WTO (11). Segmentová analýza je možná, ale musí být doprovázena analýzou celého odvětví.
(84)
Je třeba připomenout, že ve stávajícím řízení byly v prozatímní fázi oba segmenty posouzeny společně, avšak některé ukazatele byly u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh analyzovány odděleně (cenové podbízení, spotřeba, podíly na trhu). S ohledem na připomínky předložené zúčastněnými stranami provedla Komise další rozbor, přičemž byly analyzovány některé další ukazatele na úrovni jednotlivých segmentů (viz níže). Jak je patrné níže, tato analýza potvrzuje, že trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek obecně odpovídají trendům u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh posuzovaných zvlášť.
5.2.1. Spotřeba
(85)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby hliníkových kol v Unii odděleně na trhu OEM a na následném trhu. Podrobnější informace o rozlišení mezi dovozem kol pro trh OEM a pro následný trh jsou uvedeny výše v části o dovozu. Údaje o tomto rozlišení vycházely z různých zdrojů informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii, uživateli a vyvážejícími výrobci v dotčené zemi.
Jednotky (v tisících)
2006
2007
2008
Období šetření
Celková spotřeba Unie
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
Spotřeba kol pro trh OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Index 2006 = 100
100
101
97
80
Spotřeba kol pro následný trh
15 033
18 432
16 237
14 592
Index 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Celková spotřeba Unie klesla v posuzovaném období o 16 % z 58, 6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek. Stejný trend lze vysledovat v obou segmentech. Spotřeba kol pro trh OEM se snížila o 20 % z 43,5 milionu jednotek na 34,9 milionu jednotek, zatímco spotřeba kol pro následný trh klesla o 3 % z 15 milionů jednotek na 14,5 milionu jednotek.
5.2.2. Dovoz z ČLR a podíly na trhu v segmentech kol pro trh OEM a kol pro následný trh
(87)
Řada připomínek se týkala závěrů Komise o velikosti trhu OEM a následného trhu s hliníkovými koly v Unii, a zejména tržního podílu dovozu. Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nesprávně vypočítala tržní podíl dovozu pro trh OEM. V návaznosti na tyto připomínky bylo provedeno další šetření týkající se tržního podílu dovážených kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Je třeba připomenout, že prozatímní nařízení stanovilo tržní podíly kol pro trh OEM a kol pro následný trh dovážených z ČLR. Tyto podíly na trhu byly stanoveny na základě informací obsažených ve spisu v prozatímní fázi, které vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii, vývozci a výrobci automobilů. Na tomto základě bylo zjištěno, že tržní podíl dovozu kol pro trh OEM představuje přibližně 3 % (konzervativní výpočet), ale mohl by dosahovat až 6 %.
(88)
S ohledem na kritiku vyjádřenou zúčastněnými stranami byly všechny údaje znovu ověřeny a toto ověření potvrdilo prozatímní závěry. Podrobné vysvětlení všech kroků šetření a všech zdrojů informací použitých ke stanovení podílu obou segmentů na dovozu nejen z dotčené země, ale také z jiných třetích zemí bylo zahrnuto do oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Toto oznámení dokládá rozmanitost zdrojů použitých k získání relevantních informací.
(89)
V reakci na připomínky zúčastněných stran, že tržní podíl ve výši 3 % je malý, je třeba navíc zdůraznit, že ani 3 % tržní podíl nelze považovat za malý na cenově citlivém trhu, o jaký se v tomto případě jedná. To platí zejména s ohledem na pokles cen popsaný níže ve 116. bodě odůvodnění. Kromě toho došlo také k významnému zvýšení objemu a tržního podílu dovozu z ČLR.
Objemy dovozu v tisících jednotek - trh OEM
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
455
476
508
1 183
Index 2006 = 100
100
105
112
260
Podíl na trhu (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Objemy dovozu v tisících jednotek - následný trh
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 247
4 667
5 301
4 954
Index 2006 = 100
100
144
163
153
Podíl na trhu (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenové podbízení
(90)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi bylo cenové podbízení vypočteno pro dotčený výrobek jako celek, jakož i pro oba segmenty odděleně. Rozlišení na segmenty vycházelo z přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých výrobci v Unii a vývozci zařazenými do vzorku na základě identifikace prodeje kol výrobcům automobilů.
(91)
Rozpětí cenového podbízení uvedená v 95. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla přepočtena především s ohledem na změny ve výpočtech dumpingu (viz výše). Byla také zpřesněna, pokud jde o použitou celní sazbu. Konkrétně byla v prozatímní fázi použita jednotná 4,5 % celní sazba. Tento přístup byl uplatněn i v konečné fázi při výpočtu celkového cenového podbízení (u obou segmentů). To bylo způsobeno skutečností, že ne všechen dovoz kol pro trh OEM byl deklarován pod kódem KN spojeným s nižší, 3 % celní sazbou.
(92)
Některé zúčastněné strany zopakovaly své připomínky, že úroveň cenového podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k té složce ceny, která souvisí s přidanou hodnotou (při vyloučení nákladů na hliník). Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, použitím této metodiky by se úroveň cenového podbízení ve skutečnosti zvýšila. Jelikož úroveň podbízení vypočtená ve vztahu k plné ceně (v procentech) již byla podstatná, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(93)
Cenové podbízení vypočtené pro dotčený výrobek jako celek se pohybuje od 20 % do 38 %. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (15 % až 29 % u kol pro trh OEM a 49 % až 63 % u kol pro následný trh).
6. STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Vymezení výrobního odvětví Unie a makroekonomické a mikroekonomické ukazatele újmy
(94)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že Komise použila nesprávné vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii a že posouzení újmy mělo vycházet z informací, které se vztahují pouze k žadatelům a zastáncům podnětu, a nikoli z celkové výroby v Unii.
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo vymezeno podle ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Posouzení situace celého výrobního odvětví Unie je v souladu se základním nařízením. Argument, že posouzení újmy bylo založeno na nesprávném vymezení výrobního odvětví Unie, je tedy nutno zamítnout. V důsledku toho je nutno zamítnout všechny argumenty týkající se vývoje tendencí ukazatelů újmy, u kterých byly jako základ pro analýzu použity údaje o výrobcích zařazených do vzorku a spolupracujících výrobcích.
(96)
Další obecnější připomínkou bylo, že nedůvěrné verze dotazníků pro výrobce a minidotazníků byly nedostatečné. Komise tyto připomínky podrobně posoudila a v odůvodněných případech si vyžádala vylepšené nedůvěrné verze. Ty byly zařazeny do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, čímž byla zcela umožněna účinná obrana práv.
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že někteří výrobci v Unii měli být vyloučeni vzhledem ke skutečnosti, že neposkytli úplné informace o své činnosti. Tyto strany dále tvrdily, že toto vyloučení by bývalo mělo dopad na výsledek. Tato tvrzení však nejsou podložena fakty, protože dotyční výrobci v Unii ve skutečnosti poskytli všechny podstatné informace. Proto je nutno tato tvrzení zamítnout.
(98)
Jeden dovozce rovněž tvrdil, že měl být zařazen jako výrobce v Unii vzhledem ke skutečnosti, že výrobu zadával do dotčené země, zatímco řada dalších činností probíhala v Unii (např. návrh). Tato společnost zadávala výrobu do dotčené země, přičemž v Unii si zachovávala některé aktivity jako například testování kol. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní proces probíhá v dotčené zemi, nemůže být tento dovozce v rámci antidumpingového řízení považován za výrobce v Unii. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(99)
Některé zúčastněné strany provedly analýzu ukazatelů újmy u jednotlivých společností. Takový přístup je nutno zamítnout, jelikož analýza újmy se provádí pro výrobní odvětví Unie jako celek.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Objem prodeje a podíl na trhu
(100)
Po zveřejnění prozatímního nařízení požádaly zúčastněné strany o údaje s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem. Tabulka níže ukazuje objemy prodeje a podíl na trhu s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem:
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - trh OEM
36 820
36 240
34 932
28 719
Index 2006 = 100
100
98
95
78
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - následný trh
8 626
10 443
7 962
7 075
Index 2006 = 100
100
121
92
82
Tržní podíl - trh OEM (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro trh OEM)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Index 2006 = 100
100
97
98
97
Tržní podíl - následný trh (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro následný trh)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Index 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Pro stanovení tohoto rozlišení byly použity různé zdroje informací, zejména údaje poskytnuté výrobci v Unii v průběhu šetření, údaje z podnětu, jakož i údaje shromážděné před zahájením šetření.
(102)
Výše uvedená tabulka ukazuje klesající trend, pokud jde o prodej a tržní podíly jak u trhu OEM, tak u následného trhu.
6.2.2. Smluvní prostředí
(103)
Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v posuzování zakázek zadaných během období šetření, které však měly být uskutečněny až po jeho skončení. Údaje, které se již ve spisu nacházely, byly doplněny o nové informace od výrobců kol a automobilů v Unii. Tyto údaje potvrdily řádové hodnoty nákupů a trendy týkající se tržních podílů evropských a čínských dodavatelů. Přispívají k tomu i argumenty předložené výrobci automobilů, podle nichž podíl čínského dovozu vzrostl v důsledku zvýšení konkurenceschopnosti a kvality a zlepšení možností ve výrobních postupech.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Výrobní náklady
(104)
Jedna ze zúčastěných stran tvrdila, že údaje o ziskovosti uvedené ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídají údajům o prodeji a výrobních nákladech uvedeným v 89. a 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo to způsobeno administrativní chybou při výpočtu výrobních nákladů, která vedla k použití nesprávného souboru údajů. Tato chyba byla opravena a údaje o výrobních nákladech jsou uvedeny v následující tabulce.
V eurech
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Tato oprava nemá vliv na trend zjištěný v prozatímní fázi. Průměrné výrobní náklady zůstaly během posuzovaného období stabilní.
6.3.2. Ziskovost
(106)
V reakci na žádosti zúčastněných stran o poskytnutí údajů s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem byla ziskovost vypočtena odděleně pro trh OEM a pro následný trh. Řádové hodnoty a trendy se potvrdily.
V %
2006
2007
2008
Období šetření
Celková ziskovost
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Ziskovost trhu OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Ziskovost následného trhu
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, ziskovost byla ovlivněna jak u trhu OEM, tak u následného trhu. V průběhu posuzovaného období klesla o 8,8 procentního bodu u kol pro trh OEM a o 7,6 procentního bodu u kol pro následný trh. Z toho vyplývá, že řádové hodnoty a trendy u kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzovaných odděleně se shodují s řádovými hodnotami a trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek (pokles o 8,7 procentního bodu).
6.3.3. Návratnost investic
(108)
Zúčastněné strany poukazovaly na možné nepřesnosti při výpočtu návratnosti investic. Vykázané hodnoty zohledňují všechny položky tvořící návratnost investic, včetně odpisů. Uvedená tvrzení je tudíž nutno zamítnout.
6.4. Závěr o újmě
(109)
Závěry o újmě uvedené v 80. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což se projevilo především poklesem ziskovosti. Některé ukazatele újmy byly analyzovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Vývojové trendy a řádové hodnoty těchto ukazatelů odpovídají údajům zjištěným pro dotčený výrobek jako celek.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Dopad dovozu z ČLR
(110)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles výroby a prodeje výrobního odvětví v Unii byl důsledkem klesající spotřeby (což údajně vyvolalo také snížení kapacity). Prozatímní nařízení skutečně nezpochybnilo, že se spotřeba na trhu Unie snižuje. Ačkoli je možné, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, mohly přispět i jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR (hospodářská krize a dovoz z Turecka), dopad těchto dalších činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost uvedenou ve 136. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V každém případě, jak je uvedeno ve 126. a následujících bodech odůvodnění prozatímního nařízení, existuje zřejmá souvislost mezi významným nárůstem objemů čínského dovozu za nízké ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a na rozdíl od tvrzení zúčastněných stran, zůstala kapacita během posuzovaného období stabilní (zejména v letech 2006 až 2008, s poklesem o 4 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření).
(111)
Některé zúčastněné strany odkazovaly na výkazy zveřejněné výrobci v Unii na jejich internetových stránkách a na skutečnost, že dumpingový dovoz z ČLR není mezi příčinami újmy uveden. Bez ohledu na jakákoli veřejná prohlášení výrobců v Unii (která v žádném případě nevylučují čínský dovoz jako možnou příčinu újmy) údaje ve spisu jasně prokazují, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztráta ziskovosti byla způsobena klesajícím objemem výroby. Výrobci tudíž nebyli schopni umořit své fixní náklady při menším počtu vyrobených kol. Avšak pokles výroby byl způsoben ztrátou podílu na trhu, která byla důsledkem pronikání čínského dovozu na trh.
(113)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ČLR nemohl být příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, protože v roce 2007 došlo k poklesu ziskovosti navzdory stabilním cenám a objemům prodeje. Je třeba připomenout, že mezi roky 2006 a 2007 došlo k zvýšení tržního podílu dovozu z ČLR a k 40 % nárůstu, pokud jde o objem. Z těchto důvodů muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(114)
Závěry uvedené ve 126. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Rozlišení na segmenty
(115)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly svá tvrzení, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM, nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně. Je třeba připomenout, že tyto připomínky byly řešeny ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany poukazovaly na 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské ceny ke stlačování cen výrobního odvětví Unie. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že příslušné orgány nemohou zakládat své závěry na náznacích, nýbrž pouze na skutečných důkazech. Zúčastněné strany dále upozorňovaly, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nebyly k dispozici žádné informace dokládající taková tvrzení.
(117)
Hned zpočátku je třeba zdůraznit vysokou obchodní citlivost tohoto druhu informací. Kromě informací, jež měla Komise k dispozici, byly zúčastněnými stranami poskytnuty další informace. Tyto dodatečné informace potvrzují závěry založené na důkazech, které měla Komise k dispozici v prozatímní fázi a které ukazovaly jasný systematický tlak na snižování cen. Komise dále vytvářela spis s ohledem na aspekt cenového tlaku. Podrobné podání poskytli výrobci v Unii. To umožnilo Komisi další vhled do podrobností postupu při nabídkových řízeních a potvrdilo závěry týkající se tlaku na snižování cen a využívání čínských nabídek jako srovnávacího kritéria k uplatňování tohoto tlaku. V některých případech byla cílová cena stanovená výrobci automobilů (která tvoří výchozí bod jednání) skutečně již nastavena níže než náklady výrobců v Unii, a byla tak neudržitelná od samého počátku. Někdy byly neúspěšné dokonce i nabídky pod touto úrovní.
(118)
Podle informací, které má Komise k dispozici, někteří výrobci automobilů jen oznamují uchazečům o jejich zakázky, že by měli snížit ceny v souladu s čínskými nabídkami, jiní používají cenové nabídky od společností, které se nabídkových řízení neúčastnily, a konečně ještě další dokonce vůbec neomezují svá nabídková řízení, takže nabídku může podat kdokoli (dokonce i ti uchazeči, kteří by nikdy nesplnili příslušné požadavky).
(119)
Výrobci automobilů tvrdili, že cena není v jejich nákupních rozhodnutích určujícím činitelem. Informace ve spisu skutečně prokazují, že mohou být zvažovány i jiné aspekty, avšak cena hraje rozhodující úlohu.
(120)
Závěry uvedené ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.2. Dopad dovozu z Turecka
(121)
Zúčastněné strany tvrdily, že Komise podcenila dopad tureckého dovozu jakožto příčiny újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba připomenout, že 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují, že nižší ceny dovozu z Turecka mohly mít určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který však nebyl natolik významný, aby sám o sobě narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(122)
Dopad dovozu z Turecka byl také zvažován u jednotlivých segmentů. Bylo zjištěno, že - tureckého dovozu představovala kola pro trh OEM. Potvrdilo se, že trendy a řádové hodnoty zjištěné u společně posuzovaných segmentů kol pro trh OEM a kol pro následný trh odpovídají trendům a řádovým hodnotám zjištěným u každého z obou segmentů zvlášť. Podle informací ve spisu (poskytnutých různými spolupracujícími stranami) ceny tureckého dovozu kol pro následný trh v posuzovaném období klesly. Pokud jde o ceny tureckého dovozu kol pro trh OEM, ty zůstaly relativně stabilní.
(123)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny dovozu z Turecka mezi rokem 2008 a obdobím šetření značně klesly. Avšak, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cenový rozdíl byl stále podstatně nižší než rozdíl mezi čínskými dovozními cenami a cenami výrobců v Unii.
(124)
S ohledem na připomínky jedné ze zúčastněných stran, že Turecko by mělo být zahrnuto do podání (viz body odůvodnění 2.1 a násl. výše), je třeba poznamenat, že nezahrnutí Turecka nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínskými vývozy dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(125)
Z těchto důvodů musela být tvrzení předložená těmito zúčastněnými stranami zamítnuta. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.3. Dopad dovozu z dalších zemí
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR se mezi roky 2006 a 2008 zvýšil. Je třeba poznamenat, že podíl dovozu ze třetích zemí zůstal stabilní s drobnými odchylkami v rozmezí 1 %. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
(127)
Některé země uvedly, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěl dovoz z Jižní Afriky, a to z důvodu jeho objemu nebo cen. Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tržní podíl jihoafrického dovozu, přestože se z hlediska objemů zvýšil, je od roku 2007 stabilní (na úrovni 1,4 % s nárůstem o 0,6 % mezi roky 2006 a 2007). Komise obdržela informaci, že většina tohoto dovozu byla určena pro trh OEM. Pokud jde o ceny jihoafrického dovozu pro trh OEM, Komise obdržela rozporuplné informace. Na základě údajů Eurostatu lze dospět k závěru, že se zvýšily ze 43 na 51 EUR. Tyto údaje byly rovněž v souladu s informacemi poskytnutými jedním výrobcem v Unii. Tvrzení o vlivu jihoafrického dovozu je proto třeba odmítnout.
(128)
Závěry uvedené ve 136. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o dovozu ze třetích zemí posuzovaném dohromady nebo zvlášť se tudíž potvrzují.
7.2.4. Dopad hospodářské krize
(129)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své argumenty o dopadu finanční krize. Tyto připomínky, zejména k poklesu výroby automobilů, byly řešeny v prozatímním nařízení.
(130)
Jak je uvedeno ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval s obdobím pronikání dovozu z ČLR na trh.
(131)
Závěry uvedené ve 139. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.5. Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu Unie
(132)
Zúčastněné strany tvrdily, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěla jeho struktura. Nicméně, jak je uvedeno ve 146. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaje shromážděné během šetření prokazují, že větší i menší společnosti byly postiženy podobně.
7.2.6. Řídicí rozhodnutí přijímaná výrobci v Unii
(133)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy spočívala v nesprávných řídicích rozhodnutích přijímaných výrobci v Unii. Tyto připomínky se týkaly společností výrobců uvedených ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které byly buď uzavřeny nebo proti nim bylo zahájeno úpadkové řízení. Je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení je uvedeno 30 společností, zatímco připomínky zúčastněných stran se týkaly pouze čtyř. Obecně tyto připomínky nebyly opodstatněné. V každém případě údaje ve spisu jasně prokazují příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dovozem z ČLR. Tento závěr posiluje skutečnost, že i přes uzavření některých firem se tržní podíl zbývajících společností nezvýšil.
7.2.7. Dovoz ze třetích zemí prováděný výrobním odvětvím Unie
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii nabízel levnější kola ze třetích zemí, a tím přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato nařčení však nebyla potvrzena důkazy. Především nebylo jasné, zda by tento dovoz ovlivnil nějaká významná množství. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
7.2.8. Ceny hliníku a dodací smlouvy výrobního odvětví Unie
(135)
Bylo předloženo tvrzení, že průměrné výrobní náklady zůstaly stabilní navzdory změnám cen hliníku. Zúčastněné strany tvrdily, že ztráty, které utrpěli výrobci v Unii, byly způsobeny skutečností, že uzavírali dlouhodobé smlouvy na dodávky hliníku, které neumožňovaly úpravu ceny v souladu s klesajícími cenami na Londýnské burze kovů. Informace ve spisu předložené spolupracujícími výrobci v Unii jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Proto bylo nutno tato tvrzení zamítnout.
7.2.9. Výkyvy směnného kurzu
(136)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že újma, kterou utrpěli výrobci v Unii, se pravděpodobně sníží v důsledku růstu hodnoty čínské měny (RMB) vůči euru. Kolísání měny zvýší ceny dumpingového dovozu obchodovaného v eurech, čímž se sníží cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem a cenami výrobců v Unii.
(137)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření musí zjistit, zda dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu) způsobil (nebo by mohl způsobit) podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, nebo zda byla tato podstatná újma zapříčiněna jinými činiteli. V tomto ohledu čl. 3 odst. 6 základního nařízení uvádí, že je nutno prokázat, že újmu způsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Odkazuje tedy pouze na rozdíl mezi cenovými úrovněmi, a neexistuje tedy žádný požadavek, aby byly analyzovány činitele ovlivňující výši těchto cen.
(138)
Pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnají dumpingové vývozní ceny s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité k stanovení újmy je někdy třeba převést na jinou měnu, aby byly srovnatelné. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být v zásadě dalším činitelem újmy.
(139)
Výše uvedené závěry potvrzuje i znění čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele než dumpingový dovoz. Přehled dalších známých činitelů v uvedeném článku nezmiňuje žádný činitel ovlivňující úroveň cen dumpingového dovozu.
(140)
Avšak i kdyby byla tato skutečnost vzata v úvahu, vzhledem k očekávanému tlaku na spotřebitelské ceny v souvislosti s poklesem trhu je nepravděpodobné, že by dovozci nakupující z dotčené země byli schopni zvýšit ceny pro maloobchodní prodej v důsledku zhodnocení RMB. Směnné kurzy jako takové lze navíc jen velmi obtížně předvídat. A konečně, ke zhodnocení RMB vůči euru došlo až po období šetření. Všechny tyto prvky znemožňují dospět k závěru, že výkyvy měny budou mít růstový účinek na ceny dumpingového dovozu z dotčené země.
(141)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze dojít k závěru, že by vývoj směnného kurzu mohl být dalším činitelem působícím újmu.
7.2.10. Rostoucí poptávka po ocelových kolech
(142)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena skutečností, že v době hospodářské krize se spotřebitelé přeorientovali na levnější ocelová kola nebo na menší automobily, které bývají údajně častěji vybaveny ocelovými koly. Tento argument měla údajně potvrzovat i skutečnost, že režimy podpory zavedené v různých evropských zemích zvyšovaly přitažlivost prodeje malých automobilů. Jiné zúčastněné strany naopak tvrdily, že i když režimy podpory skutečně mohly zvýšit přitažlivost prodeje malých automobilů, tyto automobily jsou lépe vybaveny a montují se na ně hliníková kola.
(143)
Na základě dostupných údajů byla provedena další analýza, protože neexistují žádné obecné statistiky ocelových kol. Údaje o výši spotřeby ocelových kol by mohly být získány porovnáním údajů o výrobě automobilů v Unii (viz 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a údajů o spotřebě kol pro trh OEM (viz 84. bod odůvodnění výše).
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba automobilů v Unii (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
Množství kol použitých při výrobě automobilů (počet vyrobených vozů * 4,5 kola)
72 891
76 963
71 761
60 493
Spotřeba hliníkových kol pro trh OEM v Unii (v tis. jednotek)
43 573
44 009
42 076
34 915
Spotřeba ocelových kol v Unii (v tis. jednotek)
29 318
32 954
29 685
25 578
Podíl hliníkových kol na trhu OEM
59 %
57 %
58 %
57 %
Podíl ocelových kol
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabulka ukazuje, že spotřeba ocelových kol mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 12 %. Podíl hliníkových kol při výrobě nových automobilů se mezi rokem 2008 a obdobím šetření (obdobím poznamenaným hospodářskou krizí) snížil o 1 procentní bod. Podíl ocelových kol při výrobě nových automobilů se během téhož období o 1 procentní bod zvýšil.
(145)
Lze vyslovit závěr, že podíl hliníkových a ocelových kol při výrobě nových automobilů zůstal stabilní. Kromě toho ani trendy spotřeby a výroby hliníkových kol nepodporují výše uvedený argument. Proto bylo nutno jej zamítnout.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Žádný z argumentů předložených zúčastněnými stranami nedokládá, že vliv dalších činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Závěry o příčinné souvislost uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(147)
S ohledem na připomínky zúčastněných stran provedla Komise další rozbor všech argumentů týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly prozkoumány a závěry prozatímního nařízení byly potvrzeny.
8.1. Zájem dovozců
(148)
Jak je uvedeno ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise dále prošetřila dopad cla na společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadaly v ČLR. Bylo zjištěno, že ačkoli by dopad cla na takové společnosti byl s největší pravděpodobností větší než dopad na jiné druhy dovozců vymezených ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, stejně by nebyl nepřiměřený vzhledem ke globálním účinkům na celé výrobní odvětví Unie.
(149)
Na základě údajů o cenách poskytnutých za období šetření jedním spolupracujícím dovozcem (který externě zadával výrobu dodavatelům) bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosažená touto společností by stačila k pokrytí účinků cla. Zisková rozpětí dosažená touto společností byla vyšší než navrhované clo.
8.2. Zájem uživatelů
(150)
Po uložení prozatímních opatření zúčastněné strany zopakovaly obecné připomínky k dopadu opatření ve smyslu vysokých nákladů, aniž by poskytly důkazy, jež by tato tvrzení doložily. Je třeba připomenout, že analýza dopadů na náklady vycházela z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci automobilů. Tyto údaje poskytly před uložením prozatímních opatření jen tři společnosti a pouze tyto údaje mohly tvořit základ pro závěry Komise.
(151)
Jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dopad opatření na náklady je omezený, přičemž maximální dopad na náklady činí 0,223 % (pokud připustíme, že všechny cenové úrovně by se zvýšily o 22,3 %). Avšak i tento maximální dopad na náklady se zdá být omezený vzhledem k obratu dosahovanému výrobci automobilů.
(152)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že nárůst nákladů v důsledku opatření by je donutil přemístit svou výrobu jinam. Vzhledem k omezenému dopadu na náklady by se rozhodnutí přemístit výrobu automobilů zmíněné některými výrobci automobilů zdálo neúměrné ke zjištěnému dopadu na náklady. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(153)
Je také třeba poznamenat, že argumenty o vysokých nákladech jsou v rozporu s připomínkami některých výrobců automobilů, že se na čínské dodávky spoléhají ve velmi omezené míře.
(154)
Závěry o dopadu opatření na náklady uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8.3. Různorodost zdrojů dodávek
(155)
Žadatelé uváděli, že uložení opatření bude v zájmu automobilového průmyslu. Zajištěním, že výrobní odvětví Unie zůstane provozuschopné, bude zaručena různorodost zdrojů dodávek.
(156)
Jiné zúčastněné strany, zejména uživatelé, znovu zopakovaly své argumenty o hospodářské soutěži na trhu Unie. Tvrdily také, že dovoz z ČLR je nezbytný k pokrytí poptávky na trhu Unie, jelikož výrobci v Unii nejsou schopni poskytnout dostatečné kapacity. Zatímco v letech 2006 a 2007 zůstala míra využití kapacity na úrovni 92 %, v roce 2008 došlo k dramatickému poklesu na 84 % a v období šetření na 73 %. Tyto údaje jasně dokládají, že existuje, a to zejména v současné době, dostatek volných kapacit, které by mohly být použity k zvýšení výroby. Argument o nedostatečné kapacitě výrobního odvětví Unie je navíc v rozporu s jinými připomínkami ze strany automobilového průmyslu, a sice o podstatném snížení poptávky po kolech pro trh OEM. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(157)
Jedna ze zúčastněných stran rovněž tvrdila, že čínští výrobci nevyrábějí stejné druhy výrobků jako evropští výrobci hliníkových kol. Tato tvrzení musela být zamítnuta vzhledem k úrovni shody kontrolních čísel výrobků zjištěné v tomto případě (v závislosti na provedeném výpočtu, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, by odpovídající poměr činil 92 % u výpočtu cenového podbízení pro dotčený výrobek posuzovaný jako celek a 77 % pro segmenty kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzované odděleně).
(158)
Závěry uvedené ve 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.4. Jižní Korea
(159)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své připomínky k nepříznivému dopadu cel v tomto případě v kombinaci s dalšími činiteli, jako je konkurenční výhoda poskytnutá jihokorejským výrobcům automobilů na základě dohody o volném obchodu. Tyto připomínky však nebyly podloženy žádnými novými důkazy. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný důkaz, že by dohoda o volném obchodu měla za následek újmu pro automobilový průmysl, a že v každém případě je v rámci dotyčné dohody o volném obchodu k dispozici ochranný nástroj, který lze použít k nápravě. Závěry uvedené ve 167. a 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.5. Závěr týkající se zájmu Unie
(160)
Závěry uvedené ve 153. až 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
9. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(161)
Většina obdržených připomínek se týkala výpočtu úrovně pro odstranění újmy. Zúčastněné strany zpochybnily metodiku tohoto výpočtu jako takovou a stěžovaly si na nedostatečné zveřejnění.
9.1.1. Zveřejnění
(162)
Je třeba připomenout, že metodika výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla podrobně vysvětlena v oznámení vloženém v den zveřejnění prozatímního nařízení do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Všechny zúčastněné strany rovněž obdržely toto oznámení spolu s informačním dopisem zaslaným téhož dne.
(163)
Druhé oznámení bylo vloženo do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, v reakci na připomínky vznesené po uložení prozatímních opatření.
(164)
Je třeba připomenout, že kontrolní čísla výrobků použitá k výpočtu u každého výrobce automobilů byla jasně vysvětlena ve výše zmíněném oznámení. Přesné údaje o cenách a objemech však nemohly být zveřejněny z důvodu jejich důvěrné povahy.
(165)
Pokud jde o dovoz z Číny, nemohly být údaje o vyvezených množstvích, o hodnotě CIF na hranici Unie a vážených průměrných jednotkových prodejních cenách zveřejněny, jelikož vycházely z transakcí provedených dvěma vývozci. Jejich zveřejnění by tudíž porušilo požadavky na zachování důvěrnosti obsažené v základním nařízení.
(166)
Pokud jde o transakce prováděné výrobci v Unii na trhu Unie, poskytnutí podrobnějších informací by bylo smysluplné pouze tehdy, pokud by tyto podrobnosti byly poskytnuty jednotlivě u každého z výrobců. To však není možné, protože by to bylo v rozporu s výše uvedenými požadavky na zachování důvěrnosti.
(167)
Z těchto důvodů se proto má za to, že podrobné informace o metodice použité při výpočtu cla (mimo jiné například včetně použitých kontrolních čísel výrobků a rozlišení podle jednotlivých výrobců automobilů) poskytly zúčastněným stranám dostatek informací, aby mohly plně využít svého práva na obhajobu, při respektování požadavků na zachování důvěrnosti stanovených v základním nařízení.
9.1.2. Metodika
(168)
Je třeba připomenout, že prodej pod cenou byl vypočítán na základě údajů týkajících se nákupů hliníkových kol výrobci automobilů. Z důvodů uvedených zejména ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje tento přístup pouze hliníková kola určená pro trh OEM. Výrobci automobilů, kteří v rámci šetření spolupracují, potvrdili, že nakupují hliníková kola na základě nabídkových řízení. Vzhledem k povaze nabídkových řízení musí modely, které pocházejí ze dvou zdrojů, být ve všech ohledech stejné, ať jsou nakupovány z ČLR, nebo z Unie. V zájmu zajištění co nejvyšší úrovně srovnání mezi dováženými výrobky z Číny a z Unie bylo jejich srovnání uskutečněno pro každé kontrolní číslo výrobku zvlášť u každého velkého výrobce automobilů identifikovaného v údajích poskytnutých jak výrobci v Unii zařazenými ve vzorku, tak spolupracujícími čínskými vývozci. V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran není tato úroveň cla výsledkem jakéhokoli druhu úpravy, nýbrž vychází z uznání zásady, že clo musí být stanoveno na odpovídající úrovni umožňující nápravu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
9.1.2.1. Informace použité jako základ pro výpočet
(169)
Zúčastněné strany tvrdily, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl proveden na základě nabídkových řízení, ačkoli informace o nabídkových řízeních nebyly vyžádány v rámci šetření ani nebyly dány k dispozici ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí.
(170)
I když byla nabídková řízení uvedena v popisu metodiky použité k výpočtu výše cla, šlo pouze o odkaz na druh postupu nakupování používaný výrobci automobilů, který zaručuje, aby kola ze dvou zdrojů byla stejná a aby mohlo být dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti. Nejednalo se o odkaz na dokumentaci nebo zdroje informací, na jejichž základě byly výpočty prováděny.
(171)
Naopak, výpočty byly prováděny v souladu s obvyklým postupem na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci v Unii. Porovnání kontrolních čísel výrobků bylo provedeno na úrovni výrobce automobilů, tzn. v rámci skupiny transakcí označené jako prodej vývozců a výrobců v Unii tomuto konkrétnímu výrobci automobilů. Tyto údaje byly plně ověřeny.
9.1.2.1. Úpravy
(172)
Připomínky zúčastněných stran se týkaly úprav provedených při výpočtu. Komise některé z těchto připomínek přijala.
(173)
Je třeba připomenout, že ceny CIF čínských vývozců byly upraveny směrem nahoru o 7,6 %, z čehož 4,5 % činí clo a 3,1 % další dovozní náklady. Za účelem stanovení cílové ceny na základě prodejní ceny skutečného výrobce v Unii bylo nutno připočítat dvě položky:
1.
5,4 % na základě obratu k dosažení úrovně výrobních nákladů (je třeba si uvědomit, že se jedná o váženou průměrnou ztrátu pro výrobce kol v Unii zjištěnou za období šetření),
2.
3,2 % na základě obratu k výrobním nákladům (vypočteným podle předchozího bodu 1) na zajištění přiměřeného zisku a aby se dospělo k cílové ceně. Hodnota 3,2 % odpovídá zisku dosaženému výrobním odvětvím Unie v roce 2006, tj. prvním roce posuzovaného období, kdy finanční výsledky výrobců v Unii dosud nebyly ovlivněny poškozujícím dumpingem.
(174)
Co se týče cla, v prozatímní fázi byly dovozní ceny upraveny směrem nahoru o 4,5 %. Toto clo odpovídá clu, které se uplatňuje u kódu KN 8708 70 50. Na hliníková kola pro průmyslovou montáž (tzn. pro trh OEM) se však v zásadě vztahuje kód KN 8708 70 10, a nikoli kód KN 8708 70 50. Na dovoz podle tohoto kódu se uplatňuje clo ve výši 3 %. Vzhledem k metodice použité ke stanovení úrovně pro odstranění újmy, která je založena na segmentu kol pro trh OEM, a s ohledem na připomínky zúčastněných stran po uložení prozatímních opatření je za účelem zajištění jednotného přístupu vhodné použít celní sazbu ve výši 3 %.
(175)
Co se týče cílového zisku, zúčastněné strany tvrdily, že toto ziskové rozpětí je vypočteno pro výrobce kol pro trh OEM i pro výrobce kol pro následný trh, a může tudíž zvýšit výsledek výpočtu provedeného pouze na základě transakcí na trhu OEM. S ohledem na připomínky zúčastněných stran Komise upravila tyto výpočty za použití výše zisků a ztrát vypočtené pouze u kol pro trh OEM (-5,7 % respektive 3,1 %, viz bod odůvodnění 106 a násl. výše).
(176)
Na druhé straně zúčastněné strany tvrdily, že úroveň zisku by měla být upravena směrem dolů, aby odrážela dopad krize. Běžně se však používá ziskové rozpětí, jehož by výrobní odvětví bývalo dosáhlo nebýt dumpingu. Další příčiny újmy, i když k ní přispívají, nejsou při výpočtu cílového zisku specifikovány.
(177)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá k výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla v rozporu s metodikou předepsanou základním nařízením. Základní nařízení však žádnou zvláštní metodu k určení úrovně pro odstranění újmy nestanoví. Metodu pro stanovení této úrovně je nutno posuzovat z hlediska konkrétních okolností daného případu. Jak je vysvětleno v prozatímním nařízení a jinde v tomto nařízení, okolnosti případu podporují použití metodiky uplatňované evropskými orgány. Dále je třeba poznamenat, že úrovně cenového podbízení uvedené v prozatímním nařízení a výše v 93. bodě odůvodnění jsou známkou, že úrovně prodeje pod cenou zjištěné za použití přístupu navrhovaného některými zúčastněnými stranami by byly mnohem vyšší.
(178)
S ohledem na tyto změny činí celní sazba 22,3 %.
9.1.2.3. Použitelnost cla uvaleného na kola pro trh OEM na prodej kol pro následný trh
(179)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že je nevhodné, aby výpočet výše cla pro odstranění újmy vycházel pouze z prodeje kol pro trh OEM, když se toto clo vztahuje i na kola pro následný trh. Nicméně, jak je vysvětleno výše (a také ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), tento přístup je v tomto případě vhodný, a to zejména proto, že 85 % prodeje výrobců v Unii se týká trhu OEM.
(180)
Přístup použitý Komisí, podle něhož je výpočet prvku pro odstranění újmy omezen pouze na kola pro trh OEM, byl nejvhodnější. Jiný přístup se nezdál vhodný, protože by to vedlo k situaci, kdy by se soubor vývozních údajů zaměřených více na následný trh porovnával s výrobním odvětvím Unie, které prodává převážně na trhu OEM.
(181)
Použitý přístup je odůvodněný a přiměřený vzhledem k tomu, že cílem opatření je odstranit újmu vznikající výrobnímu odvětví Unie. Zajišťuje, aby clo nebylo stanoveno na úrovni vyšší, než jaká je nezbytná k odstranění újmy.
9.1.2.4. Neproveditelnost a povinnost stanovit individuální clo pro hospodářské subjekty, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(182)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že na rozdíl od čl. 9 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení druhý pododstavec neumožňuje nestanovit individuální clo. V důsledku toho tato strana tvrdila, že výjimku související s neproveditelností nelze v tomto případě použít a že nadále platí povinnost stanovit individuální celní sazbu pro vývozce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(183)
Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že neproveditelnost je pouze důsledkem použité metodiky, a že je tudíž vyvolána samotnou Komisí. Zúčastněné strany tvrdily, že Komise měla k dispozici všechny údaje předložené vyvážejícími výrobci kol pro následný trh, jež jí umožňovaly zahrnout prodej kol pro následný trh do výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(184)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise dokázala vypočítat cenové podbízení zvlášť pro trh OEM a zvlášť pro následný trh, a proto musela být schopna vypočítat i prodej pod cenou. Poslední argument byl, že ceny kol pro následný trh mohly být srovnány s cenami kol pro trh OEM, protože tvorba kontrolních čísel výrobků nijak nerozlišuje mezi těmito dvěma segmenty.
(185)
Pokud jde o první tvrzení, je pravdou, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení vychází z předpokladu, že pokud je hospodářskému subjektu přiznáno individuální zacházení, bude možné stanovit pro něj individuální clo. V tomto konkrétním případě by to však bylo neproveditelné nebo nevhodné. Je tomu tak proto, že při určení úrovně pro odstranění újmy, jak bylo vysvětleno výše, je nutno se zaměřit na prodej kol pro trh OEM. Kromě toho, pokud jde o všechny výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, clo založené i na jejich prodeji kol pro následný trh by bylo nepřiměřeně vysoké, tzn. přesahovalo by výši, která by byla za okolností tohoto konkrétního případu odůvodněná k odstranění újmy. Je tomu tak proto, že jak bylo vysvětleno výše, úroveň pro odstranění újmy stanovená na 22,3 % je dostatečná k ochraně výrobců v Unii na jejich primárním trhu (OEM). Clo, které by bylo založeno i na prodeji těchto výrobců na následném trhu - které by ve všech třech případech výrobců s přiznaným individuálním zacházením bylo vyšší - by tudíž bylo nepřiměřeně vysoké.
(186)
Je také třeba zmínit, že odkaz na nedostatek spolehlivých údajů ve 182. boě odůvodnění prozatímního nařízení se netýkal kvality poskytnutých údajů, nýbrž druhu údajů použitých k výpočtu (porovnání kontrolních čísel výrobků u každého výrobce automobilů, tzn. porovnání modelů nakupovaných z ČLR a z Unie konkrétním výrobcem automobilů). Druh postupu používaný k nákupu kol na trhu OEM umožnil dosáhnout vyšší úrovně srovnatelnosti. Vzhledem k tomu, že se používají různé postupy, nemohl být stejný druh údajů poskytnut u prodeje na následném trhu.
(187)
Stanovení újmy na základě článku 3 základního nařízení je právně odděleno od stanovení výše cla. Výpočet cla se provádí po určení újmy tak, aby bylo clo stanoveno ve výši, která stačí k nápravě újmy. Z toho vyplývá, že Komise provedla tento výpočet v souladu se zvolenou metodikou. Také skutečnost, že struktura kontrolních čísel výrobků nezahrnula kritérium prodejních kanálů, nesouvisí s metodikou použitou při stanovení úrovně pro odstranění újmy.
(188)
Argumenty zúčastněných stran o použití výjimky kvůli neproveditelnosti a o bezpodmínečné povaze povinnosti stanovit individuální celní sazbu je nutno zamítnout.
9.1.2.5. Reprezentativnost použitých transakcí
(189)
Kritika zúčastněných stran se týkala také toho, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl arbitrární, protože byl založen na výběru malého počtu nereprezentativních transakcí.
(190)
Za prvé a především, zúčastněné strany tvrdily, že výpočet byl založen na nereprezentativním objemu dovozu z ČLR. Takový přístup je údajně v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO (12), jelikož jej nelze považovat za průkazně doložený. Žadatel tvrdil, že skutečnost, že většina prodeje výrobního odvětví Unie probíhala na trhu OEM, nemá žádný význam, protože účelem výpočtu prodeje pod cenou je stanovit průměrnou částku, o kterou se mají ceny dumpingového dovozu zvýšit, aby nezpůsobovaly újmu. Výpočet prodeje pod cenou musí být reprezentativní pro dumpingový dovoz, a nikoli pro prodej výrobního odvětví Unie. Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že takový přístup je v rozporu s vlastní praxí evropských orgánů, jelikož obvykle se individuální podbízení a prodej pod cenou vypočítává jako vážená hodnota pro každé kontrolní číslo výrobku na základě podílu objemů vývozu na podbízení a prodeji pod cenou, a nikoli na základě množství prodaného výrobním odvětvím Unie.
(191)
Je třeba připomenout, že rozpětí pro odstranění újmy odráží (na základě vzorku) situaci přibližně 85 % prodeje výrobního odvětví Unie, který směřuje do segmentu OEM. Byl to tedy výběr metodiky, a nikoli technické stránky výpočtu jako takového, který byl dán konkrétní situací na trhu Unie, kde většina prodeje směřuje do segmentu OEM. Tento výběr vedl Komisi k porovnání cen na úrovni výrobců automobilů, čímž bylo dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti a zároveň bylo zajištěno, aby úroveň pro odstranění újmy nebyla nadhodnocená.
(192)
Co se týče reprezentativnosti, je dále třeba připomenout, že bylo zjištěno, že odpovídající poměr vývozních transakcí použitý v poměru k veškerému vývozu čínských vývozců zařazených ve vzorku do segmentu OEM činí více než 55 %. Tento poměr byl vzhledem k metodice použité při výpočtu úrovně pro odstranění újmy považován za reprezentativní.
9.1.2.6. Clo na základě cenového podbízení
(193)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že rozpětí újmy mělo být podle postupu stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 1531/2002 (13) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska určeno na základě cenového podbízení. V tomto případě bylo clo skutečně založeno na cenovém podbízení s ohledem na skutečnost, že k újmě pro výrobní odvětví Unie zřejmě přispěly i jiné činitele než dumpingový dovoz, a také že v celosvětovém měřítku toto výrobní odvětví již řadu let nedosahovalo žádných nebo jen extrémně nízkých zisků. (14)
(194)
Je třeba poznamenat, že činitele, které vedly k rozhodnutí stanovit výši cla na úrovni cenového podbízení, nejsou v tomto případě použitelné. Na rozdíl od případu barevných televizních přijímačů (15) se dotčený výrobek nevyznačuje nízkými úrovněmi ziskovosti. Ziskovost podstatně klesla v důsledku levného dovozu z dotčené země. Také dovoz ze třetích zemí zůstal během posuzovaného období stabilní.
9.2. Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(195)
Přístup v prozatímním nařízení, co se týče použité metodiky, se tímto potvrzuje. S ohledem na připomínky zúčastněných stran k úpravám činí přepočtená úroveň cla 22,3 %.
10. TVRZENÍ O OBCHÁZENÍ OPATŘENÍ
(196)
Zúčastněné strany tvrdily, že opatření mohou být obcházena, přičemž poukázaly především na nedávné zvýšení dovozu hliníkových kol ze zemí bez známé místní produkce. Příslušné orgány byly upozorněny na tento vývoj a možnosti a tato otázka bude pozorně sledována.
11. ZÁVAZEK
(197)
Jeden dovozce, který není ve spojení, vyjádřil zájem nabídnout cenový závazek. Ačkoli nebyl nabídnut žádný formální cenový závazek, je třeba poznamenat, že článek 8 základního nařízení omezuje možnost nabízet cenové závazky pouze na vývozce. Běžnou praxi Komise nepřijímat nabídky závazků od dovozců schválil i Evropský soudní dvůr (16), který mimo jiné konstatoval, že přijetí závazku nabídnutého dovozcem by jej pouze utvrdilo v tom, aby si i nadále opatřoval zásoby za dumpingové ceny.
(198)
Dva spolupracující vyvážející výrobci z Číny nabídli v souladu s čl. 8 odst. 2 základního nařízení cenový závazek. Dotčený výrobek však existuje ve velkém množství výrobních typů, jejichž ceny vykazují významné rozdíly (v případě jedné společnosti dokonce až 300 %), takže existuje velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Kromě toho se typy výrobku budou vyvíjet, pokud jde o design a konečné opracování. Proto se dospělo k závěru, že výrobek není vhodný k cenovému závazku. Kromě toho jedna z těchto dvou společností neobdržela ani tržní ani individuální zacházení; u druhé společnosti byly zjištěny významné problémy v účetnictví a její struktura a škála výrobků (výroba pro trh OEM/pro následný trh) byla posouzena jako příliš složitá. Proto byly nabídky závazku zamítnuty.
12. CELNÍ PROHLÁŠENÍ
(199)
Statistické údaje o hliníkových kolech se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (17) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet kusů dotčeného výrobku a některých výrobků kódu KN ex 8716 90 90.
13. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(200)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 22,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 404/2010 na dovoz některých hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódů TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházejících z Čínské lidové republiky, se vybírají s konečnou platností.
Článek 3
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených hliníkových kol pro vozidla kódu KN 8716, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, a v současnosti kódu KN ex 8716 90 90, se zapíše kód TARIC 8716909010.
Členské státy každý měsíc informují Komisi o počtu kusů dovezených pod tímto kódem a o jejich původu.
Článek 4
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených výrobků uvedených v článcích 1 a 2 se zapíše počet jejich kusů.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku 25. října 2010.
REGOLAMENTTA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 964/2010
tal-25 ta’ Ottubru 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju proviżorju impost fuq l-importazzjoni ta’ ċerti roti tal-aluminju għall-użu fit-triq li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’) u b’mod partikolari l-Artikolu 9 u 14(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. MIŻURI PROVIŻORJI
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 404/2010 (2) (‘ir-Regolament proviżorju’) imponiet dazju antidumping proviżorju fuq l-importazzjoni ta’ ċerti roti tal-aluminju li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (‘RPĊ’).
(2)
Il-proċedura tnediet minħabba lment imressaq fit-30 ta’ Ġunju 2009 mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Manifatturi tar-Roti (EUWA) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw il-proporzjon maġġuri, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti roti tal-aluminju. L-ilment kien fih evidenza ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ dannu materjali li jirriżulta minn dan, li tqieset biżżejjed biex tiġġustifika t-tnedija ta’ proċedura.
2. IL-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(3)
Sussegwentement għall-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kien deċiż li jkunu imposti l-miżuri proviżorji (‘żvelar proviżorju’), diversi partijiet interessati għamlu sottomissjonijiet bil-miktub fejn spjegaw il-fehmiet tagħhom dwar ir-riżultati proviżorji. Il-partijiet li għamlu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(4)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex informazzjoni li qieset meħtieġa għar-riżultati definittivi tagħha.
(5)
Huwa mfakkar li, kif stabbilit fil-premessa (18) tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni rigward id-dumping u d-dannu kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009(‘il-perijodu tal-investigazzjoni’ jew il- ‘PI’). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tad-dannu kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sa tmiem il-PI (il-‘perijodu kkunsidrat’).
(6)
Il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kien maħsub li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjoni ta’ ċerti roti tal-aluminju li joriġinaw mir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti miksuba permezz tad-dazju proviżorju. Huma ngħataw ukoll perijodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu l-appelli wara dan l-iżvelar.
(7)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati kienu kkunsidrati u ġew meqjusa fejn kien propizju.
2.1. L-ambitu tal-investigazzjoni. L-inklużjoni ta’ importazzjonijiet mit-Turkija
(8)
Parti li tirrapreżenta l-interessi tal-produtturi li jesportaw, indikat li l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija għandha tkun inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni preżenti.
(9)
Rigward in-nuqqas ta’ inklużjoni fl-ilment tal-importazzjonijiet li joriġinaw mit-Turkija, għandu jkun innotat li fl-istadju tat-tnedija, ma kienx hemm biżżejjed evidenza dwar id-dumping, id-dannu u r-rabta kawżali minn dan il-pajjiż biex tiġġustifika t-tnedija ta’ proċedura antidumping rigward tali importazzjonijiet.
(10)
Għall-kuntrarju, il-kwerelanti ssottomettew informazzjoni li l-importazzjonijiet mit-Turkija tal-prodott ikkonċernat kienu bi prezzijiet mhux ta’ dumping (ara l-verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment, paġna 13, punt 5, u l-Anness 5.1.a).
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(11)
B’segwitu għall-miżuri proviżorji, xi partijiet tennew l-argumenti tagħhom rigward id-differenzi bejn ir-roti ta’ Manifattur ta’ Tagħmir Oriġinali (‘MTO’) u r-roti aftermarket (‘AM’), u indikaw li ż-żewġ segmenti għandhom ikunu ttrattati bħala żewġ prodotti differenti. Dawk il-partijiet indikaw li r-roti MTO għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni preżenti għaliex ir-roti MTO u AM huma prodotti skont proċessi ta’ produzzjoni differenti, għandhom karatteristiċi tekniċi u fiżiċi differenti, kanali ta’ distribuzzjoni differenti u saħansitra użu differenti.
(12)
Huwa mfakkar li, kif iddikjarat fil-premessa (21) tar-Regolament proviżorju, kemm ir-roti AM kif ukoll dawk MTO jistgħu jkunu prodotti permezz tal-proċessi kollha ta’ produzzjoni, bid-dijametri u l-piżijiet kollha, bit-tipi kollha ta’ rfinar differenti. Ir-roti MTO u AM jikkondividu l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi u huma interskambjabbli.
(13)
Xi partijiet indikaw li l-konsumatur aħħari tar-roti MTO u AM huwa differenti: għall-MTO ikun il-manifattur tal-karozza u għall-AM ikun is-sid tal-karozza. Dn l-interpretazzjoni hija żgwidata. Għalkemm tabilħaqq ir-roti MTO jinxtraw mill-produtturi tal-karozzi, l-użu tar-roti MTO u AM huwa l-istess: huma jitwaħħlu fil-karozzi u vetturi simili. Għaldaqstant huma għandhom l-istess utent aħħari - is-sewwieq.
(14)
L-aktar argument komuni li tressaq kien li r-rekwiżiti għar-roti MTO huma differenti minn dawk għar-roti AM. Skont dak l-argument il-miżuri ma għandhomx ikunu imposti fuq ir-roti MTO għaliex mhumiex interskambjabbli mar-roti AM (huma jinxtraw biex jissodisfaw il-ħtiġijiet ta’ swieq tal-prodotti differenti u huma differenti fir-rigward tad-disinn, ir-rekwiżiti tal-kwalità, l-investiment, il-proċess tal-produzzjoni, il-prezzijiet u l-penetrazzjoni tal-prodott importat).
(15)
Argument ieħor kien li r-roti MTO huma prodotti skont l-ispeċifikazzjonijiet tal-produtturi tal-karozzi waqt li r-roti AM huma ddisinnjati u mmanifatturati skont l-ispeċifikazzjonijiet magħżula mill-manifattur tar-rota mingħajr ma jqisu r-rekwiżiti ta’ mudelli ta’ karozzi speċifiċi. Għalkemm ir-roti AM nominalment mhumiex prodotti skont l-ispeċifikazzjonijiet mogħtija mill-produtturi tal-karozzi, huma jistgħu jitwaħħlu fuq mudelli ta’ karozzi differenti. Infatti, eventwalment, huma se jitwaħħlu eżattament fuq l-istess mudelli ta’ karozzi li għalihom kienu oriġinarjament prodotti r-roti MTO. Il-fatt li l-ispeċifikazzjonijiet jiġu minn sorsi differenti ma jistax jitqies bħala prova ta’ differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi.
(16)
Informazzjoni addizzjonali waslet mill-produtturi tal-Unjoni u l-produtturi tal-karozzi. Din ikkonfermat li l-istess proċessi ta’ produzzjoni (roti b’2-3 partijiet fonduti, flow formed, irrumblati, maħduma) jintużaw għar-roti AM u r-roti MTO. Iż-żewġ tipi huma prodotti bid-dijametri u l-piżijiet kollha. L-inserzjonijiet, l-użu ta’ ċerti tipi ta’ rfinar u trattament bis-sħana huma applikabbli bl-istess mod għar-roti MTO u r-roti AM.
(17)
Xi partijiet indikaw li d-differenzi tekniċi bejn ir-roti MTO u AM kienu riflessi fil-fatt li r-roti MTO jużaw aluminju primarju filwaqt li fil-produzzjoni tar-roti AM l-aluminju ta’ spiss ikun estratt mir-ruttam. Il-Kummissjoni analizzat bir-reqqa dawk il-kummenti. Barra minn hekk, waslet informazzjoni addizzjonali mingħand il-produtturi tal-karozzi u l-produtturi tal-UE. B’mod partikolari dawk il-produtturi tal-UE li jimmanifatturaw kemm ir-roti MTO kif ukoll ir-roti AM iddikjaraw li kemm l-aluminju primarju u - għalkemm b’mod aktar limitat - l-aluminju estratt mir-ruttam jintużaw fil-produzzjoni taż-żewġ tipi ta’ roti. Informazzjoni addizzjonali miġbura mill-investigazzjoni kkonfermat li l-kriterju ewlieni użat biex wieħed jiddistingwi t-tip u l-kwalità tal-aluminju użat huwa l-perċentwal ta’ silika (7 % jew 11 %). Iż-żewġ ligi jintużaw kemm għar-roti MTO kif ukoll għar-roti AM.
(18)
Id-differenzi fir-rekwiżiti tal-ittestjar lanqas ma jwasslu għall-konklużjoni li r-roti MTO u AM huma żewġ prodotti differenti. Għandu jkun innotat li m’hemmx sett omoġenju ta’ rekwiżiti ġenerali għar-roti tal-aluminju. L-istandards jinbidlu skont il-produttur u l-pajjiż. Fl-aħħar nett mhuwiex possibbli li tkun stabbilita linja koerenti ta’ diviżjoni bejn ir-roti AM u MTO fir-rigward tal-istandards jew ir-rekwiżiti. Skont l-informazzjoni fil-fajls, kemm ir-roti MTO kif ukoll dawk AM huma suġġetti għal diversi testijiet (testijiet bir-raġġi x, testijiet kimiċi, test tan-nixxijiet, testijiet tal-istress, testijiet ta’ kontra l-korrużjoni, testijiet tal-ibbilanċjar tar-roti, testijiet tar-reżistenza radjali, testijiet tat-tgħawwiġ, testijiet tal-isprej bil-melħ, testijiet CASS (test b’Copper-Accelerated Acetic Salt Spray). Barra min hekk, jidher li differenzi fl-ittestjar flimkien ma’ differenzi fl-istandards huma indikazzjoni ta’ linja ta’ diviżjoni bejn Stati Membri differenti aktar milli bejn ir-roti MTO u AM bħala prodotti differenti.
(19)
Skont l-informazzjoni fil-fajls, ir-rekwiżiti tal-kwalità imposti mill-industrija tal-karozzi jwasslu għal prodott standardizzat ħafna li huwa faċilment interskambjabbli bejn il-produtturi kollha madwar id-dinja. Fis-segment tal-AM, ir-rekwiżiti tal-kwalità jistgħu jkunu stabbiliti wkoll mill-klijenti u dawk ir-roti jridu jissodisfaw ukoll rekwiżiti internazzjonali u nazzjonali. Għaldaqstant, rekwiżiti u speċifikazzjonijiet aktar stretti jistgħu japplikaw għal ċerti roti fiż-żewġ segmenti, li jfisser li xi roti AM jistgħu jikkonformaw ma’ standards aktar stretti mir-mir-roti MTO.
(20)
Il-fatt li roti AM ġeneralment mhumiex installati f’karozzi ġodda u l-produtturi tal-karozzi jużaw roti magħmula minn manifatturi magħżula taħt l-isem tad-ditta tagħhom hija deċiżjoni ta’ xiri li ma għandha l-ebda influwenza fuq il-konklużjoni dwar l-interskambjabbiltà tar-roti MTO u AM. Fiżikament, rota AM, jiġifieri rota li għandha l-isem tal-kumpanija ta’ manifattur tar-roti, tista’ tkun installata f’karozza ġdida.
(21)
Dawn il-konklużjonijiet huma kkonfermati mill-fatt li l-produtturi tal-karozzi jixtru u jbiegħu ukoll ir-roti aftermarket. Uħud minn dawn jinbiegħu taħt l-isem tal-kumpanija tal-produttur tal-karozzi (Fornitur ta’ Tagħmir Oriġinali, FTO), uħud taħt l-isem tal-kumpanija tal-manifattur tar-roti.
(22)
Ħafna kummenti kienu jikkonċernaw ir-rekwiżiti imposti mill-manifatturi tal-karozzi fuq il-fornituri tar-roti (pereżempju evidenza ta’ sistema ċċertifikata tal-ISO ta’ ġestjoni tal-kwalità li tiffunzjona b’mod sħiħ, evalwazzjoni tal-prestazzjoni tal-kwalità bbażata fuq l-esperjenza minn proġetti preċedenti u l-kwalità tal-kunsinna u l-post tax-xogħol, evalwazzjoni tar-riskju ta’ prodott speċifiku u ta’ proġett speċifiku). Madankollu, ir-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq jikkondividu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi u l-istess użu, ikunu x’ikunu r-rekwiżiti imposti li mhumiex rilevanti għal dawk il-karatteristiċi.
(23)
Finalment għandu jkun imfakkar ukoll li ħafna manifatturi tar-roti jipproduċu għaż-żewġ segmenti u r-roti MTO u AM huma prodotti fuq l-istess linji ta’ produzzjoni. Produtturi attivi f’segment jistgħu jidħlu fis-segment l-ieħor.
(24)
Finalment, xi partijiet argumentaw li r-roti MTO u AM għandhom jitqiesu bħala żewġ prodotti differenti minħabba li jaqgħu taħt subintestaturi doganali differenti.
(25)
Il-proċedura attwali antidumping tikkonċerna roti tal-aluminju għall-użu fit-triq (‘ARWs’) li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50. Il-kodici NM 8708 70 10 tikkonċerna r-roti għall-użu fit-triq u partijiet u aċċessorji tagħhom għall-assemblaġġ industrijali. Dan ifisser li l-applikazzjoni tar-rata tad-dazju aktar baxxa tagħhom hija suġġetta għal dak li jissejjaħ kontroll tal-użu finali. Iż-żewġ kodiċi NM huma maqsumin biex tkun indikata d-differenza fir-rata tad-dazju u biex tkun tista’ ssir l-applikazzjoni ta’ rata aktar baxxa għar-roti għall-użu fit-triq għall-assemblaġġ industrijali. Madankollu dan ma għandu l-ebda impatt fuq id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(26)
B’risposta għall-kummenti tal-partijiet, għandu jkun innotat li d-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat fi proċedura antidumping ma tirreferix għall-klassifikazzjonijiet tal-prodott taħt intestaturi doganali differenti. Għaldaqstant, prodott ikkonċernat fi proċedura antidumping jista’ jaqa’ fi ħdan kodiċi NM differenti. Fil-fatt tali sitwazzjoni hija komuni.
(27)
It-tieni nett, ir-roti li jaqgħu taħt iż-żewġ kodiċi NM huma l-istess. L-unika differenza hija l-mod kif ikunu mqassma wara l-importazzjoni.
(28)
It-tielet nett, għandu jkun innotat li l-volumi tal-importazzjoni taħt il-kodiċi NM marbuta mal-assemblaġġ industrijali huma inqas mill-volumi tal-importazzjoni MTO iddikjarati mill-prodotturi tal-karozzi li kkoperaw. Dan jidher li jimplika li r-roti MTO kienu rrilaxxati mid-dwana taħt iż-żewġ kodiċi NM. Minħabba li għaldaqstant jidher li l-produtturi tal-karozzi jimportaw taħt iż-żewġ kodiċi NM, differenzazzjoni formali bbażata fuq l-użu finali tkun diffiċli ħafna.
(29)
Għaldaqstant, l-argumenti mressqa mill-partijiet interesssati ma jistgħux jiġu aċċettati u l-konklużjonijiet tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati. Ir-roti MTO u AM jitqiesu bħala prodott wieħed ikkonċernat.
3.1. Ir-roti tal-muturi u tal-karrijiet
(30)
Il-prodott kkonċernat mill-investigazzjoni preżenti huwa “roti tal-aluminju għall-użu fit-triq tal-vetturi bil-mutur tal-intestaturi NM 8701 sa 8705, kemm bl-aċċessorji tagħhom jew mingħajrhom u kemm jekk mgħammra bit-tajers jew mingħajrhom, li attwalment jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50 (kodiċi TARIC 8708701010 u 8708705010)”. Din id-definizzjoni hija konformi mal-Avviż tat-tnedija ppubblikat fit-13 ta’ Awwissu 2009 u mal-ilment fl-oriġini tal-każ.
(31)
Il-partijiet ressqu mistoqsijiet rigward jekk l-investigazzjoni kinitx se tkopri wkoll ir-roti tal-muturi u tal-karrijiet. Id-definizzjoni msemmija hawn fuq b’mod impliċitu teskludi r-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq għall-muturi tal-intestatura 8711 u għall-karrijiet tal-intestatura 8716 li fil-prinċipju huma kklassifikati taħt l-intestaturi 8711 u 8716 rispettivament.
(32)
Rigward ir-roti tal-karrijiet, matul l-investigazzjoni, kien argumentat li, minbarra l-kodiċi NM indikati fl-Avviż tat-Tnedija tal-proċedura, tista’ tintuża kodiċi oħra li fost affarijiet oħrajn tkopri r-roti għal-karrijiet (kodiċi NM 8716 90 90) għall-importazzjoni fl-Unjoni biex ikunu evitati l-miżuri fuq il-prodott ikkonċernat (għalkemm jidher li fil-prattika l-kodiċi attwalment ma tintużax għal dak il-għan).
(33)
Kien propost li l-investigazzjoni preżenti għandha tkopri wkoll ir-roti tal-aluminju li jaqgħu taħt il-kodiċi 8716 90 90.
(34)
Is-servizzi tal-Kummissjoni informaw lill-partijiet ikkonċeranti kollha permezz ta’ nota mpoġġija fil-fajl miftuħ għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati li ħabbret l-inklużjoni potenzjali tal-kodiċi NM l-oħra fil-proċedura.
(35)
Madankollu, kif kien iddikjarat hawn fuq, ir-roti tal-aluminju li ġenwinament huma maħsuba għall-karrijiet u għaldaqstant huma koperti mill-kodiċi NM 8716 90 90, ma kinux koperti mill-Avviż tat-Tnedija. Għaldaqstant ma jistax ikun eskluż li ċerti operaturi li jipproduċu jew jikkumerċjalizzaw tali roti ma tkellmux f’din l-investigazzjoni għax stennew li tali importazzjoni ma tkunx koperta, u għaldaqstant ma kellhomx għarfien rigward in-nota msemmija hawn fuq. F’dawn iċ-ċirkustanzi, mhuwiex xieraq li tali roti jkunu inklużi fil-proċedura. Min-naħa l-oħra, minħabba li jidher li hemm riskju ferm għoli ta’ evażjoni permezz tal-kodiċi NM imsemmija hawn fuq, huwa xieraq li tkun introdotta kodiċi TARIC li biha l-iżvilupp tal-livell tal-importazzjoni tar-roti taħt dik il-kodiċi tkun issorveljata bi preċiżjoni. Fuq il-bażi tal-Artikolu 14 (3) tar-Regolament bażiku, dispożizzjoni f’dan is-sens hija inkluża fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament.
4. TRATTAMENT TAL-EKONOMIJA TAS-SUQ (TES), TRATTAMENT INDIVIDWALI (TI) U PAJJIŻ ANALOGU
4.1. It-Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (TES)
(36)
Il-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun ikkontestaw ir-riżultati proviżorji kif stabbiliti fil-premessi (26) sa (53) tar-Regolament Proviżorju.
Kriterju 1
(37)
L-ewwel nett, għandu jkun enfasizzat li fir-RPĊ, l-aluminju primarju jkopri aktar minn 50 % tal-ispiża tal-produzzjoni ta’ rota tal-aluminju. Tlieta minn kull erba’ kumpaniji fil-kampjun indikaw li d-deċiżjoni biex jiġi adottat it-TES għandha tkun speċifika għall-individwu u l-kumpanija filwaqt li fil-każ preżenti, il-Kummissjoni, meta ddikjarat li hemm interferenza mill-Istat fid-deċiżjonijiet li jikkonċernaw l-akkwist tal-materja prima ewlenija (l-aluminju) kif indikat fil-premessi (30) sa (37) tar-Regolament proviżorju, ċaħdet it-TES fuq bażi ġenerali għall-pajjiż kollu. Dan l-argument ma jistax ikun aċċettat; tabilħaqq l-analiżi magħmula mill-Kummissjoni saret b’mod individwali għal kull produttur fil-kampjun. Huwa minnu li l-Kummissjoni waslet għall-istess konklużjoni għall-erbgħa li huma imma dan seħħ minħabba l-fatt li hemm interferenza mill-Istat fil-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta’ kull waħda minnhom kif spjegat fil-premessi (30) sa (37) tar-Regolament proviżorju. Il-Kummissjoni ma kinitx tasal għall-istess konklużjoni għal xi kumpanija li qiegħda topera fir-RPĊ li turi li akkwistat il-maġġoranza kbira tal-liga tal-aluminju li tikkonsma bil-prezzijiet tal-London Metal Exchange (LME) bil-mekkaniżmi tas-soltu użati minn kwalunkwe kumpanija fis-settur stabbilita fil-bqija tad-dinja. Kieku dan kellu jkun il-każ, kien ikun possibbli għal din il-kumpanija li tingħata t-TES anki jekk tkun stabbilita fir-RPĊ fil-każ li jkunu sodisfatti l-Kriterji l-oħra. -
(38)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi msemmija u fil-premessa (48) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
(39)
Rigward l-interferenza mill-Istat fid-deċiżjonijiet l-oħra tan-negozju, l-ebda wieħed mill-gruppi msemmija fil-premessa (38) tar-Regolament proviżorju ma pprovda evidenza addizzjonali li tista’ tippermetti li wieħed jasal għal konklużjonijiet differenti. B’mod partikolari, kien argumentat li s-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-kawża Zheijiang Xinan vs Il-Kunsill (3) tistipula li “il-kunċett ta’ “interferenza sinifikanti mill-Istat” ma jistax jitqabbel ma’ kull interferenza fuq l-attivitajiet ta’ impriża jew ma’ kull implikazzjoni fil-proċeduri tat-tfassil tad-deċiżjonijiet tagħha, iżda għandu jinftiehem bħala azzjoni tal-awtoritajiet pubbliċi li hija ta’ tip li tagħmel id-deċiżjonijiet tagħha inkompatibbli mal-kundizzjonijiet ta’ ekonomija tas-suq”. Fir-rigward ta’ din is-sentenza, l-esportaturi jindikaw li l-Istituzzjonijiet Ewropej għandhom japplikawha u janalizzaw fid-dettal jekk l-azzjonijiet imwettqa mill-Istat meta titmexxa l-kumpanija humiex kompatibbli mal-kundizzjonijiet ta’ ekonomija tas-suq. F’dan ir-rigward, għandu jiġi enfasizzat li preżentament is-sentenza msemmija tinsab fl-istadju ta’ appell. Għaldaqstant, is-sentenza msemmija tal-Qorti Ġenerali għandha tidħol fis-seħħ biss mid-data tad-deċiżjoni tal-appell. Għaldaqstant, l-Istituzzjonijiet huma f’pożizzjoni li jsostnu li l-interferenza mill-Istat li nstabet f’dan il-każ hija biżżejjed biex wieħed jikkonkludi li Kriterju 1 mhuwiex sodisfatt. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjonijiet tal-premessa (38) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
Kriterju 2
(40)
L-ebda wieħed miż-żewġ gruppi, li skont il-konklużjonijiet miksuba fl-istadju proviżorju ma kkonformawx mar-rekwiżiti tal-Kriterju 2, ma kkontesta dawn il-konklużjonijiet proviżorji. B’hekk huwa kkonfermat, kif indikat fil-premessi (39) u (49) tar-Regolament proviżorju, li tnejn mill-gruppi fil-kampjun m’għandhomx il-kontijiet rispettivi tagħhom imħejjija u vverifikati skont l-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà.
Kriterju 3
(41)
Kien indikat mill-grupp Baoding Lizhong li l-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku b’mod espliċitu jirrikjedi li d-distorsjonijiet ikunu kkawżati mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq; il-grupp indika li minħabba li allegatament dejjem opera bħala grupp ta’ sjieda privata, id-distorsjonijiet ma jistgħux ikunu r-riżultat tas-sistema “preċedenti” ta’ ekonomija mhux tas-suq minħabba li l-grupp qatt ma opera bħala kumpanija tal-Istat. L-argument ma jistax ikun aċċettat. Kif stabbilit fil-każ preżenti, l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-qagħda finanzjarja tal-kumpaniji jistgħu jkunu suġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti li jintirtu mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq kemm jekk kumpanija tkun ħadmet bħala kumpanija tal-Istat u anki jekk ma tkunx.
(42)
Barra minn hekk, il-grupp Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd u CITIC Dicastal tennew l-argumenti mressqa diġà qabel l-adozzjoni tar-Regolament proviżorju u nsistew fuq il-fatt li l-vantaġġi li gawdew il-kumpaniji mhumiex sinifikanti. Madankollu, kif spjegat fil-premessa (50) tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni wriet li d-distorsjonijiet fil-qagħda finanzjarja tal-gruppi kienu sinifikanti.
(43)
Barra minn hekk, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd stqarret li l-eżenzjonijiet mit-taxxa mogħtija lil kumpaniji barranin ma jirrapreżentawx sussidju speċifiku u, skont il-każistika tad-WTO li tikkonċerna l-miżuri kompensatorji, l-oneru tal-prova tal-ispeċifiċità huwa fuq l-awtoritajiet investigattivi (4). Fis-sottomissjoni tagħha, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. tirreferi wkoll għall-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku ta’ Kontra s-Sussidji (5) li jiddikjara li “kwalunkwe determinazzjoni ta’ speċifiċità (…) għandha tkun issostanzjata b’mod ċar fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva”. Il-kumpanija ssemmi wkoll l-Artikolu 4.2(b) tar-Regolament bażiku ta’ Kontra s-Sussidji (kriterji oġġettivi jew kundizzjonijiet li jirregolaw l-eliġibilità ta’ sussidju li jimplikaw li l-ispeċifiċità ma teżistix) u l-Artikolu 10 tal-Ftehim dwar is-Sussidji u Miżuri Kompensatorji li jiddefinixxi dazju kompensatorju bħala “dazju impost bil-għan li jikkumpensa għal kwalunkwe sussidju mogħti direttament jew indirettament fuq il-manifattura, il-produzzjoni jew l-esportazzjoni ta’ merkanzija”. Fl-aħħar nett, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd tissuġġerixxi li “jekk is-Servizzi tal-Kummissjoni jridu jagħmlu tajjeb għas-sussidji mogħtija mill-gvern Ċiniż, il-proċess xieraq biex jagħmlu dan huwa permezz ta’ investigazzjoni kontra s-sussidji”.
(44)
Rigward din l-interpretazzjoni tal-leġiżlazzjoni antidumping, għandu jingħad li din mhijiex korretta għaliex il-kriterji tar-Regolament bażiku Kontra s-Sussidji ma jistgħux ikunu applikati fil-kuntest ta’ analiżi TES. Ir-Regolament bażiku Kontra s-Sussidji jipprevedi l-eżami ta’ jekk l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-qagħda finanzjarja tal-kumpaniji humiex suġġetti għal distorzjonijiet sinifikanti li jintirtu mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq u, kif iddikjarat hawn fuq, azzjonijiet li jimplikaw l-involviment tal-Istat fit-tfassil tal-ambjent tan-negozju permezz ta’ miżuri li huma tipiċi ta’ ekonomija mhux tas-suq għandhom jitqiesu bħala interferenza mill-Istat li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq.
(45)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjonijiet tal-premessi (40) sa (44) u (50) sa (52) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
Kunsiderazzjonijiet oħra
(46)
L-esportaturi tennew l-allegazzjonijiet tagħhom indirizzati fil-premessi (46) - (47) tar-Regolament proviżorju li, skont l-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku, id-determinazzjoni ta’ jekk il-produtturi jissodisfawx il-kriterji biex jingħataw it-TES għandha ssir fi żmien tliet xhur mit-tnedija tal-investigazzjoni filwaqt li, fil-każ preżenti, din id-determinazzjoni saret lil hinn minn din l-iskadenza ta’ tliet xhur. Biex jappoġġjaw l-argumenti tagħhom, l-esportaturi kkwotaw is-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża T-299/05 (6). B’mod partikolari, l-esportaturi semmew li, sa meta ntbagħat l-iżvelar dwar it-TES, il-Kummissjoni kienet irċeviet ir-risposti kollha għall-kwestjonarji antidumping mibgħuta lill-esportaturi kif ukoll ir-risposti għall-kwestjonarji mibgħuta lill-kumpaniji stabbiliti fil-pajjiż analogu, u għaldaqstant, minħabba li kellhom id-dejta li kien hemm fir-risposti għal dawk il-kwestjonarji, is-servizzi tal-Kummissjoni kellhom l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jikkalkulaw il-marġni tad-dumping skont il-metodoloġija regolari u skont il-metodoloġija tal-pajjiż analogu. L-esportaturi mbagħad jaslu għall-konklużjoni li, bħala tali, il-Kummissjoni kienet f’qagħda li tkun taf x’se jkun l-effett tad-deċiżjoni tagħha dwar it-TES fir-rigward tal-kalkolu tal-marġni tad-dumping. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, l-esportaturi ma jeskludux li d-deċiżjoni dwar it-TES ittieħdet fuq il-bażi tal-effetti dwar id-dumping
(47)
L-argument ma jistax ikun aċċettat. L-ewwel nett, kuntrarju għal dak li ġie ddikjarat, sa meta ntbagħat l-iżvelar dwar it-TES, il-Kummissjoni ma kellhiex l-informazzjoni kollha meħtieġa biex tikkalkula l-marġni tad-dumping. Tabilħaqq, fiċ-ċirkustanzi tal-każ preżenti, l-informazzjoni li kien hemm fir-risposti għall-kwestjonarji antidumping u għall-kwestjonarji mibgħuta lill-kumpaniji stabbiliti fil-pajjiż analogu, la kienet kompluta u lanqas korretta u għaldaqstant il-Kummissjoni ma kinitx f’qagħda li tikkalkula l-marġni tad-dumping f’dak il-mument. Tabilħaqq, kellhom isiru żjarat ta’ verifika biex tinġabar l-informazzjoni u d-dejta li kienu meħtieġa biex isir kalkolu preċiż tal-marġni tad-dumping. Dawn iż-żjarat bdew isiru aktar minn ġimgħatejn wara li ntbagħat l-iżvelar dwar it-TES. Għaldaqstant, fin-nuqqas tad-dejta miksuba matul iż-żjarat ta’ verifika, kien materjalment impossibbli għall-Kummissjoni li tagħmel kalkoli tad-dumping qabel jintbagħat l-iżvelar dwar it-TES u li tieħu deċiżjoni dwar it-TES fuq il-bażi tal-effetti fuq id-dumping.
(48)
It-tieni nett, l-esportaturi ma ppreżentaw l-ebda evidenza biex juru li d-deċiżjoni fir-rigward tat-TES kienet tkun differenti kieku kienet adottata fi żmien il-perijodu ta’ tliet xhur.
4.2. Konklużjoni
(49)
Il-konstatazzjoni li l-kumpaniji kollha li kienu talbu t-TES għandhom jiġu miċħuda t-TES, kif stabbilit fil-premessa (53) tar-Regolament proviżorju, hija b’hekk ikkonfermata.
4.3. Trattament individwali (TI)
(50)
Iż-żewġ gruppi fil-kampjun li proviżorjament kienu miċħuda t-TI minħabba l-interferenza mill-Istat li nstabet li kienet tali li tippermetti l-evażjoni tal-miżuri jekk esportaturi individwali jingħataw rati differenti, ikkontestaw ir-riżultat proviżorju kif stabbilit fil-premessa (55) tar-Regolament proviżorju. Baoding Lizhong tindika li m’hemm l-ebda interferenza mill-Istat u ssemmi wkoll li mill-kliem tal-Artikolu 9(5)(c) u (e) jekk ikun hemm xi interferenza mill-Istat dan mhuwiex biżżejjed biex it-TI jiġi miċħud u li l-kliem espliċitu tal-Artikolu 9(5) jippermetti li jkun hemm xi interferenza mill-Istat u xorta jingħata t-TI sakemm ikun hemm indipendenza biżżejjed mill-Istat u li l-interferenza mill-Istat ma tkunx tali li tippermetti l-evażjoni. Dan kien ikun il-każ biss kieku l-uffiċjali tal-Istat kienu jokkupaw il-maġġoranza tal-pożizzjonijiet ewlenin u setgħu jinterferixxu fid-deċiżjonijiet ta’ kuljum tan-negozju.
(51)
It-tieni grupp indika li l-maġġoranza tal-ishma tiegħu kienu f’idejn persuni privati u r-riskju ta’ evażjoni ma kienx jeżisti għaliex il-grupp iforni b’mod esklużiv il-produtturi tal-karozzi fis-suq MTO u li għal kull mudell tar-roti, il-kuntratt mal-produttur tal-karozzi jistipula b’mod speċifiku s-sit tal-produzzjoni li hija vverifikata qabel, kif ukoll matul, it-terminu tal-kuntratt.
(52)
Fir-rigward tal-allegazzjonijiet li saru minn Baoding Lizhong, ir-riskju ta’ evażjoni kien eżaminat mill-ġdid. Tabilħaqq, l-interferenza mill-Istat mhijiex tali li tippermetti l-evażjoni. Għaldaqstant, it-TI jista’ jingħata lil Baoding Lizhong.
(53)
Fir-rigward ta’ CITIC Dicastal, din hija kumpanija proprjetà tal-Istat ikkontrollata direttament mill-Istat (il-maġġoranza tal-ishma huma tal-Istat). L-interferenza mill-Istat hija tali li tippermetti l-evażjoni tal-miżuri jekk din tikseb rata ta’ dazju differenti. Fi kliem ieħor, il-produzzjoni ta’ kumpaniji oħra kkontrollati mill-Istat jistgħu jiġu diretti mill-ġdid permezz ta’ CITIC Dicastal. Fir-rigward tal-argument l-ieħor imressaq minn CITIC Dicastal, il-fatt li hija tforni b’mod esklużiv il-produtturi tal-karozzi fis-suq MTO ma jżommhiex milli tforni klijenti oħra fil-ġejjieni. Għaldaqstant jista’ jkun konkluż li t-TI għandu jiġi miċħud lil CITIC Dicastal.
4.4. Pajjiż analogu
(54)
Għadd ta’ partijiet interessati kkontestaw l-għażla tat-Turkija bħala pajjiż analogu. L-argumenti tagħhom ma jistgħux ikunu aċċettati: l-ewwel nett, minħabba li l-kummenti waslu ħafna wara l-iskadenza legali għas-sottomissjoni tal-kummenti dwar l-għażla tal-pajjiż analogu (l-iskadenza skadiet fl-24 ta’ Awwissu 2009) u t-tieni nett, minħabba li ma jistgħux jitqiesu minn perspettiva sostanzjali.
(55)
L-argumenti jistgħu jinġabru fil-qosor kif ġej:
1.
Waħda mill-kumpaniji li qed tikkopera fit-Turkija (Hayes Lemmerz) hija relatata ma’ produttur tal-UE u ż-żewġ kumpaniji li qed jikkoperaw huma membri tal-EUWA (l-assoċjazzjoni li tirrapreżenta lill-produtturi Ewropej li ssottomettiet l-ilment). Dan ma jistax jiġi aċċettat. Tabilħaqq, il-fatt li waħda mill-kumpaniji fil-Pajjiż analogu hija relatata ma’ kumpanija tal-UE u li ż-żewġ kumpaniji huma membri tal-istess assoċjazzjoni bħall-kwerelanti ma jistgħux jitqiesu bħala kriterji rilevanti biex tiġi eskluża t-Turkija bħala pajjiż analogu minħabba li l-kriterji li jridu jitqiesu meta jkun analizzat kemm huwa adattat pajjiż analogu jridu jkunu bbażati esklużivament fuq fatti bħall-grad tal-kompetizzjoni fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu u n-nuqqas ta’ differenzi sinifikanti fil-proċess tal-produzzjoni bejn il-produtturi fil-pajjiż analogu u l-esportatur ta’ Ekonomija Mhux tas-Suq.
2.
Kien argumentat ukoll li l-proċess tal-produzzjoni fiċ-Ċina mhuwiex komparabbli mat-Turkija minħabba li l-kumpaniji Ċiniżi għandhom aċċess għal materja prima aktar irħisa. Dan l-argument ma jistax jiġi kkunsidrat. Min-naħa l-oħra, l-aċċess għal aluminju li huwa orħos huwa r-riżultat ta’ distorsjoni fil-prezzijiet ikkawżata minn interferenza mill-Istat. Kif kien spjegat hawn fuq, ir-RPĊ tibbenefika minn pożizzjoni dinjija unika fir-rigward tal-aċċess għall-orħos prezzijiet possibbli għall-materja prima u ma tistax tinstab sitwazzjoni komparabbli f’pajjiżi oħra. Min-naħa l-oħra, l-investigazzjoni uriet li l-proċess tal-produzzjoni huwa prattikament identiku fiċ-Ċina u fit-Turkija.
3.
Finalment, kien indikat li m’hemmx biżżejjed kompetizzjoni fil-livell domestiku minħabba li l-produzzjoni domestika tintuża prinċipalment għall-esportazzjoni u hemm ostakli għad-dħul tal-importazzjoni minn barra l-UE. Dawn l-argumenti ma jistgħux jiġu kkunsidrati. Tabilħaqq, is-suq tal-UE huwa ħafna aktar minn sitt darbiet akbar mis-suq Tork u m’hemmx ostakli għad-dħul; għaldaqstant huwa raġonevoli li t-Turkija tibgħat lill-UE parti sostanzjali mill-produzzjoni tagħha. Barra minn hekk, hemm biżżejjed kompetizzjoni fis-suq domestiku Tork minħabba li hemm mill-inqas ħames produtturi domestiċi u m’hemmx ostakli għall-importazzjoni mill-UE.
(56)
Meta jitqies dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni proviżorja li t-Turkija hija pajjiż analogu adattat u raġonevoli, kif stipulat fil-premessa (63) tar-Regolament proviżorju hija b’hekk ikkonfermata.
4.5. Dumping
4.5.1. Kalkolu
(57)
Iż-żewġ produtturi esportaturi kkontestaw ir-riżultati proviżorji kif stabbiliti fil-premessi (57) sa (77) tar-Regolament proviżorju. Kien indikat li, skont l-Artikolu 2(11) tar-regolament bażiku antidumping, il-kalkoli tad-dumping għandhom ikunu bbażati fuq “it-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni lejn il-Komunità”, fi kliem ieħor, huma jqisu li meta jiġu kkalkulati l-marġni tad-dumping għandhom jitqiesu l-100 % tat-tranżazzjonijiet. Kien argumentat ukoll li l-aktar tranżazzjonijiet għaljin, b’mod partikolari għal waħda mill-kumpaniji investigati, ma ġewx ikkunsidrati meta ġew ikkalkulati l-marġni tad-dumping.
(58)
Fir-rigward tal-argument dwar l-għadd ta’ tranżazzjonijiet li jridu jitqiesu, kien enfasizzat li l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku Antidumping jistabbilixxi li l-kalkoli tad-dumping għandhom ikunu bbażati fuq “it-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni lejn il-Komunità” imma huma għandhom ikunu “Suġġetti għad-dispożizzjonijiet rilevanti li jirregolaw it-tqabbil ġust”. Dan ifisser li, jekk huwa impossibbli li jkun hemm tqabbil raġonevoli għal 100 % tal-prodotti, ma jkunx possibbli li jitqiesu 100 % tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. Dan huqa meqjus bħala raġonevoli sakemm il-kalkoli jkunu bbażati fuq perċentwal kbir biżżejjed tat-total tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. Fil-każ preżenti, ġew ikkunsidrati madwar 85 % tat-tranżazzjonijiet.
(59)
Rigward l-allegazzjoni li ma ġewx ikkunsidrati l-aktar tranżazzjonijiet għaljin, sar kalkolu ġdid tad-dumping sabiex dawn jiġu kkunsidrati. Numru addizzjonali ta’ tipi ta’ prodotti żdiedu ma’ dawk użati fil-kalkolu li sar fil-livell proviżorju. Dan ippermetta li fil-kalkoli jkun inkluż l-akbar għadd ta’ tranżazzjonijiet possibbli, li jiżgura wkoll li l-unità tal-prezz medju ddifferenzjat tat-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni għal kull kumpanija li tesporta jkun qrib kemm jista’ jkun lejn l-unità tal-prezz medju ddifferenzjat tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni (ta’ din il-kumpanija) li ntużat fil-kalkolu tal-marġni tad-dumping. B’dan il-mod, ġie kkunsidrat il-valur tat-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni, anki dawk l-aktar għaljin. Il-valuri normali għal dawn it-tipi ta’ prodotti addizzjonali kienu kkalkulati skont il-metodologija spjegata fil-premessa (70) tar-Regolament proviżorju. B’dan il-kalkolu ġdid, il-marġni tad-dumping naqsu, b’mod partikolari għall-YHI.
(60)
Il-metodoloġija segwita għad-determinazzjoni tal-Valur Normali, il-Prezz tal-Esportazzjoni u t-Tqabbil hija l-istess waħda deskritta fil-premessi (64) sa (75) tar-Regolament proviżorju. L-uniċi tibdiliet fil-kalkoli ġodda jirrigwardaw iż-żieda fl-għadd tat-tranżazzjonijiet li ġew ikkunsidrati u l-kunsiderazzjoni li l-prezz medju tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkolu tad-dumping għal kwalunkwe kumpanija partikolari m’għandux ikun sostanzjalment differenti mill-prezz medju tal-esportazzjoni tat-tranżazzjonijiet kollha ta’ din il-kumpanija.
(61)
Kien indikat li l-analiżi tal-Kummissjoni ma tikkunsidrax il-bidliet fir-rati tal-kambju, b’mod partikolari ż-żieda fil-valur tad-Dollaru Amerikan fuq l-Euro, u tal-ispejjeż tal-aluminju primarju u t-trasport internazzjonali. Din l-allegazzjoni hija bla bażi, minħabba li s-servizzi tal-Kummissjoni, skont il-prattiċi tagħhom, inkludew it-tipi kollha ta’ spejjeż ivverifikati fl-analiżi tagħhom tas-suq tal-prodott ikkonċernat matul il-PI.
(62)
Il-produttur Ċiniż YHI iddikjara li l-komputazzjoni tal-benefiċċji fjil-kalkulazzjoni ta’ dumping individwali ma kienx eżatt. Il-Kummissjoni aċċettat din l-allegazzjoni u għamlet kalkolu ġdid, li rriżulta f’marġni tad-dumping ta’ 23,81 %, jiġiefieri 2,14 % anqas minn dak li kien ikkalkulat qabel.
4.5.2. Il-marġni tad-dumping definittivi
Il-Kumpanija
Il-marġni tad-dumping definittiv
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Kumpaniji oħra li kkoperaw
44,23 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
67,66 %
5. DANNU
(63)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti fuq ir-riżultati proviżorji rigward id-dannu. Uħud mill-kummenti kienu repetizzjoni tal-kummenti li kienu indirizzati diġà fir-Regolament proviżorju.
(64)
L-argumenti indirizzati diġà fir-Regolament proviżorju mhumiex irrepetuti f’dan ir-Regolament.
5.1. Importazzjonijiet mir-RPĊ
(65)
Il-partijiet indikaw li l-metodoloġija tal-kalkolu tal-importazzjonijiet ma ġietx spjegata biżżejjed. Din il-kritika, madankollu, ma kinitx issostanzjata.
(66)
Għandu jkun imfakkar li fl-istadju proviżorju, il-metodoloġija kienet ibbażata fuq l-ilment imma vverifikata ma’ sorsi oħra (dejta pprovduta minn produtturi, utenti, esportaturi li kkoperaw). Minħabba l-kummenti tal-partijiet din id-dejta kienet analizzata mill-ġdid u b’hekk il-konklużjonijiet proviżorji huma kkonfermati.
(67)
Huwa mfakkar li tliet noti li taw informazzjoni ddettaljata dwar il-metodi tal-kalkolu tal-produzzjoni, l-importazzjonijiet u l-bejgħ kienu inklużi fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati fil-jum tal-pubblikazzjoni tar-Regolament proviżorju.
(68)
Minħabba li l-kodiċi NM koperti mill-investigazzjoni preżenti fihom ukoll prodotti oħra minbarra l-prodott ikkonċernat, il-maġġoranza tal-kummenti kienu jikkonċernaw il-metodoloġija użata mill-Kummissjoni biex teskludi l-prodotti mhux ikkonċernati mill-volumi rrappurtati.
(69)
Il-kodiċi NM 8708 70 50 tkopri r-roti tal-aluminju u l-partijiet u l-aċċessorji tagħhom, tal-aluminju. Id-dejta korrispondenti kienet estratta f’tunnellati metriċi mill-Comext mingħajr ebda aġġustament ieħor f’dan l-istadju, bl-ipoteżi, kif issuġġerit fl-ilment, li l-partijiet u l-aċċessorji huma ta’ importanza minuri.
(70)
Il-kodiċi NM 8708 70 10 tkopri, fost l-oħrajn, ir-roti tal-aluminju u l-partijiet u l-aċċessorji tagħhom, tal-aluminju. Hawnhekk ukoll, id-dejta korrispondenti estratta f’tunnellati metriċi mill-Comext kienet aġġustata kif jixraq f’konformità mal-metodoloġija deskritta fl-ilment.
(71)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet kienu fil-parti l-kbira kritiċi dwar dan il-mudell mingħajr, iżda, ma ssuġġerew alternattiva aktar adattata jew affidabbli. Il-kritika kienet relatata prinċipalment mal-fatt li l-partijiet ma setgħux jikkumentaw minħabba li ma kinux mgħarrfa dwar liema metodu kienet se tapplika l-Kummissjoni. Huwa mfakkar li l-verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment, li tistabbilixxi b’mod iddettaljat il-metodoloġija tal-esklużjoni, kienet disponibbli fil-fajl mhux kunfidenzjali minn meta tnediet il-proċedura. Il-Kummissjoni vverifikat id-dejta pprovduta fl-ilment u ma setgħet tistabbilixxi xejn li seta’ jimmina r-raġonevolezza tal-metodu magħżul. Barra minn hekk, minħabba l-fatt li l-partijiet ma pproponewx metodu ta’ esklużjoni alternattiv, il-kummenti tagħhom tqiesu bħala mhux issostanzjati.
(72)
It-tieni sett ta’ kummenti kien relatat mal-metodu ta’ konverżjoni tal-volumi inizjalment espressi f’tunnellati metriċi f’unitajiet għaż-żewġ kodiċi NM. Hawn ukoll il-Kummissjoni segwiet il-metodu ssuġġerit fl-ilment u li sussegwentement kien ikkorroborat mir-risposti għall-kwestjonarju tal-esportaturi Ċiniżi. Tali metodoloġija tissuġġerixxi li l-piż medju ta’ kull unità importata miċ-Ċina huwa ta’ madwar 9 kg kull rota. Il-piż ta’ kull unità tal-prodotti importati minn pajjiżi terzi oħra kien stmat li hu madwar 10 kg kull unità f’konformità mal-ilment imma vverifikat ma’ informazzjoni disponibbli li waslet matul l-investigazzjoni preżenti minn partijiet differenti.
(73)
Fis-sottomissjonijiet tagħhom postproviżorji, il-partijiet indikaw li 10 kg minflok 9 kg għandhom jintużaw bħala l-piż medju għax dan huwa l-piż medju tar-roti MTO importati. Kif kien speċifikat fir-Regolament proviżorju, il-piż medju ta’ 9 kg kien ibbażat fuq dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Għaldaqstant huwa konkluż li dan huwa l-metodu l-aktar raġonevoli ta’ konverżjoni li jirrifletti l-piż medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. Fi kwalunkwe każ, konverżjoni bbażata fuq 10 kg għar-roti MTO wriet li ma jkunx hemm impatt fuq il-konklużjonijiet finali.
(74)
Il-konklużjonijiet fil-premessi (86) sa (88) fir-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
5.1.1. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(75)
Il-konklużjonijiet miksuba minn, inter alia, id-dejta tal-Eurostat irrapportata fil-premessi (86) u (89) tar-Regolament proviżorju ġew ikkonfermati mir-risposti għall-kwestjonarju tal-produtturi esportaturi. Minħabba li d-dejta ħarġet minn sorsi differenti, naturalment ix-xejriet jistgħu ivarjaw ftit skont is-segment u l-kumpanija. Fi kwalunkwe każ, din ikkonfermat il-livelli baxxi tal-prezzijiet li kkombinati mal-livelli għoljin ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet u ż-żieda wieqfa fil-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, jenfasizzaw il-preċizjoni tal-konklużjoni ġenerali f’dan il-każ.
(76)
Id-dejta u x-xejriet kienu kkontrollati wkoll għas-segmenti MTO u AM li tqiesu separatament. Ir-Regolament proviżorju bi żball iddikjara fil-premessa (89) li l-prezzijiet għas-snin 2006 sa 2008 kellhom jiġu bbażati fuq l-Eurostat minħabba li l-kwestjonarji tal-esportaturi ma tawx id-dejta rilevanti. Id-dikjarazzjoni kien imissha relatat ma’ qasma bejn it-tranżazzjonijiet MTO u dawk AM. Il-qasma tista’ tiġi stabbilita biss fuq il-bażi ta’ tqassim ta’ tranżazzjoni bi tranżazzjoni kif ipprovdut mill-esportaturi.
(77)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-unitajiet AM, id-dejta turi livelli ftit jew wisq ċatti b’żieda żgħira fi tmiem il-perijodu. Huma varjaw minn 25 sa 34 EUR fl-2006, minn 24 sa 32 EUR fl-2007, minn 25 sa 29 EUR fl-2008 u minn 26 sa 36 EUR fil-PI. Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità dawn il-varjazzjonijiet kienu mmodifikati bi 15 % bħala massimu ‘l fuq jew ‘l isfel.
L-ambitu tal-prezzijiet għall-importazzjonijiet AM miċ-Ċina (fuq il-bażi ta’ kampjun ta’ esportaturi)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
PI
26
36
(78)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ unitajiet MTO mir-RPĊ juru tnaqqis ta’ aktar minn 15 % matul il-perijodu kkunsidrat. Ma jistgħux ikunu żvelati aktar dettalji minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità kif spjegat fis-sezzjoni dwar il-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu ta’ hawn taħt.
(79)
Parti indikat li l-prezzijiet tal-importazzjoni miċ-Ċina żdiedu bejn l-2008 u l-PI meta l-maġġoranza tal-indikaturi tad-dannu ġarrbu tnaqqis sinifikanti. Tabilħaqq kien hemm żieda nominali fil-prezzijiet tal-importazzjoni miċ-Ċina (għalkemm b’1,6 % biss). (7) Madankollu, għandu jiġi enfasizzat li matul il-perijodu kkunsidrat kollu dawn naqsu bi 8 %.
(80)
B’mod ġenerali, livelli baxxi tal-prezzijiet kienu kkonfermati għaż-żewġ segmenti, li kkombinati ma’ livelli għoljin ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet u żieda wieqfa fl-importazzjoni mir-RPĊ jikkonfermaw il-konklużjoni f’dan il-każ.
5.2. Analiżi tad-dannu separata għas-segmenti tal-MTO u AM
(81)
Wieħed mill-kummenti ewlenin li waslu wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżjonali kien li kien imissha twettqet analiżi separata tal-indikaturi kollha tad-dannu għas-segmenti MTO u AM.
(82)
F’dak ir-rigward, parti waħda rreferiet għar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1888/2006 (8) kif ukoll għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 682/2007 (9) rigward il-qamħ ħelu li joriġina fit-Tajlandja, u indikat li f’dak il-każ kien twettaq tali analiżi ta’ segmenti speċifiċi. Dik il-parti indikat ukoll li meta l-Kummissjoni ma segwitx il-każ tal-qamħ ħelu, hija kienet qed tikser ir-rekwiżiti tad-WTO
(83)
Fil-każ tal-qamħ ħelu, saret referenza għad-dispożizzjonijiet rilevanti tad-WTO li skont il-Korp tal-Appelli “meta awtoritajiet investigattivi jwettqu eżami ta’ parti minn industrija nazzjonali, huma għandhom, fil-prinċipju, jeżaminaw, bl-istess mod, il-partijiet l-oħra kollha li jiffurmaw dik l-industrija, kif ukoll jeżaminaw l-industrija bħala ħaġa sħiħa”. (10) Dan il-każ juri b’mod ċar li l-mudell segwit fil-każ preżenti huwa konformi mal-prattika tal-Istituzzjoni sa issa u konformi mal-Ftehim Antidumping tad-WTO. (11) Analiżi segmentali hija possibbli imma trid tkun akkumpanjata minn analiżi tal-industrija kollha.
(84)
Huwa mfakkar li fil-proċedura attwali fl-istadju proviżorju, iż-żewġ segmenti kienu tqiesu flimkien, madankollu, xi indikaturi għar-roti MTO u AM kienu analizzati separatament (it-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-konsum, is-sehem tas-suq). Minħabba l-kummenti sottomessi mill-partijiet, il-Kummissjoni għamlet analiżi ulterjuri u xi indikaturi addizzjonali kienu analizzati fil-livell tas-segment (ara hawn taħt). Kif jidher hawn taħt, din l-analiżi kkonfermat li x-xejriet tal-prodott ikkonċernat li tqies bħala ħaġa sħiħa, b’mod ġenerali jikkorrispondu ma’ dawk tas-segmenti MTO u AM meqjusa separatament.
5.2.1. Konsum
(85)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni tar-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq fis-segment tal-MTO u AM, meqjusa separatament. Informazzjoni aktar iddettaljata dwar il-qasma bejn l-importazzjoni tal-MTO u AM ingħatat hawn fuq fit-taqsima dwar l-importazzjoni. Id-dejta dwar il-qasma kienet ibbażata fuq diversi sorsi tal-informazzjoni pprovduti minn produtturi, utenti u produtturi esportaturi tal-UE li kkoperaw.
Unitajiet (f’000)
2006
2007
2008
PI
Konsum Totali tal-Unjoni
58 607
62 442
58 313
49 508
Indiċi 2006 = 100
100
107
99
84
Il-konsum MTO
43 573
44 009
42 076
34 915
Indiċi 2006 = 100
100
101
97
80
Il-konsum AM
15 033
18 432
16 237
14 592
Indiċi 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Il-konsum totali tal-Unjoni naqas b’16 % matul il-perijodu kkunsidrat, minn 58,6 miljun unità għal 49,5 miljun unità. L-istess xejra kienet osservata fiż-żewġ segmenti. Il-konsum tar-roti MTO naqas b’20 % minn 43,5 miljun unità għal 34,9 miljun unità, filwaqt li l-konsum tar-roti AM naqas bi 3 % minn 15 għal 14,5 miljun unità.
5.2.2. Importazzjonijiet mir-RPĊ u l-ishma tas-suq għas-segmenti MTO u AM
(87)
Ħafna kummenti semmew il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni fir-rigward tad-daqs tas-segmenti MTO u AM fis-suq tar-roti tal-aluminju tal-UE, b’mod partikolari s-sehem tas-suq tal-importazzjoni. B’mod partikolari, il-partijiet argumentaw li l-Kummissjoni kkalkulat ħażin is-sehem tas-suq tal-importazzjoni MTO. B’segwitu għal dawn il-kummenti, saret investigazzjoni ulterjuri fir-rigward tas-sehem tas-suq tar-roti MTO u AM importati. Huwa mfakkar li r-Regolament proviżorju speċifika s-sehem tas-suq tal-importazzjoni tal-MTO u AM mir-RPĊ. Dan is-sehem tas-suq kien speċifikat fuq il-bażi tal-informazzjoni fil-fajls fl-istadju proviżorju, ibbażata fuq dejta pprovduta mill-produtturi tal-UE, l-esportaturi kif ukoll il-produtturi tal-karozzi. Fuq dik il-bażi kien stabbilit li s-sehem tas-suq tal-importazzjoni MTO jikkonċerna madwar 3 % (kalkolu konservattiv) imma jista’ jasal sa 6 %.
(88)
Minħabba l-kritika espressa mill-partijiet interessati, id-dejta kollha kienet ivverifikata mill-ġdid u din il-verifika kkonfermat ir-riżultati proviżorji. Spjegazzjoni ddettaljata tal-passi investigattivi kollha u s-sorsi kollha tal-informazzjoni użati biex ikun stabbilit is-sehem taż-żewġ segmenti fl-importazzjoni mhux biss mill-pajjiż ikkonċernat imma wkoll minn pajjiżi terżi oħra, ġiet inkluża f’nota fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati. Din in-nota turi l-varjetà ta’ sorsi użati sabiex tinkiseb l-informazzjoni rilevanti.
(89)
Barra minn hekk, bi tweġiba għall-kummenti tal-partijiet li sehem tas-suq ta’ 3 % kien żgħir, għandu jiġi enfasizzat li sehem tas-suq anki ta’ 3 % ma jistax jitqies bħala żgħir f’suq sensittiv għall-prezzijiet bħal dak fil-każ attwali. Dan huwa partikolarment minnu minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet deskritt hawn taħt fil-premessa (116). Barra minn hekk, kien hemm żieda sinifikanti fil-volumi u s-sehem tas-suq tal-importazzjoni mir-RPĊ.
Il-volumi tal-importazzjoni MTO f’unitajiet ta’ 000
2006
2007
2008
PI
RPĊ
455
476
508
1 183
Indiċi 2006 = 100
100
105
112
260
Sehem tas-suq (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Il-volumi tal-importazzjoni AM f’unitajiet ta’ 000
2006
2007
2008
PI
RPĊ
3 247
4 667
5 301
4 954
Indiċi 2006 = 100
100
144
163
153
Sehem tas-suq (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Twaqqigħ tal-prezzijiet
(90)
Huwa mfakkar li fl-istadju proviżorju, it-twaqqigħ tal-prezzijiet kien ikkalkulat għall-prodott ikkonċernat meqjus bħala ħaġa waħda kif ukoll għaż-żewġ segmenti separatament. Il-qasma kienet ibbażata fuq it-tqassim ta’ tranżazzjoni bi tranżazzjoni kif ipprovdut mill-produtturi u l-esportaturi tal-UE fil-kampjun billi identifikaw il-bejgħ lill-manifatturi tal-karozzi.
(91)
Il-meded tat-twaqqigħ tal-prezzijiet żvelati fil-premessi (95) sa (98) tar-Regolament proviżorju kienu kkalkulati mill-ġdid minħabba bidliet l-aktar notevoli fil-kalkoli tad-dumping (ara hawn fuq). Dawn kienu rfinuti wkoll fir-rigward tat-tariffa doganali applikata. Jiġifieri, fl-istadju proviżorju kienet applikata rata uniformi ta’ 4,5 % dazju doganali. Dan il-mudell kien segwit fl-istadju definittiv fil-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezzijiet ġenerali (għaż-żewġ segmenti). Dan kien dovut għall-fatt li mhux l-importazzjoni MTO kollha kienet iddikjarata taħt il-kodiċi NM marbuta mar-rata aktar baxxa ta’ dazju ta’ 3 %.
(92)
Xi partijiet tennew il-kummenti tagħhom li l-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet għandu jkun ikkalkulat b’referenza biss għall-komponent tal-valur miżjud tal-prezz (bl-esklużjoni tal-prezz tal-aluminju). Kif kien iddikjarat fil-premessa (96) tar-Regolament proviżorju, l-użu ta’ tali metodoloġija tabilħaqq iżid il-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet. Minħabba li l-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet stabbilit b’referenza għall-prezz sħiħ (bħala perċentwal) kien diġa sostanzjali, dan il-metodu ma kienx segwit aktar.
(93)
It-twaqqigħ tal-prezzijiet ikkalkulat għall-prodott ikkonċernat bħala ħaġa sħiħa jvarja minn 20 % għal 38 %. It-twaqqigħ tal-prezzijiet jibqa’ sostanzjali għaż-żewġ segmenti (bejn 15 % u 29 % għall-MTO u 49 % u 63 % għall-AM).
6. IL-QAGĦDA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
6.1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-indikaturi makro u mikro tad-dannu
(94)
Parti waħda indikat li l-Kummissjoni applikat definizzjoni żbaljata tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni u li l-evalwazzjoni tad-dannu kellha tkun ibbażata fuq informazzjoni relatata unikament mal-kwerelanti u dawk li jappoġġjaw l-ilment u mhux fuq il-bażi tal-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(95)
L-industrija tal-Unjoni kienet iddefinita kif previst fl-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku. L-evalwazzjoni tas-sitwazzjoni tal-produzzjoni totali tal-Unjoni hija konformi mar-Regolament bażiku. B’hekk, l-argument li l-evalwazzjoni tad-dannu kienet ibbażata fuq definizzjoni żbaljata tal-industrija tal-Unjoni m’għandux jiġi aċċettat. Konsegwentement, ma setgħux jiġu aċċettati l-argumenti kollha rigward l-iżvilupp ta’ xejriet ta’ indikaturi tad-dannu fejn intużat id-dejta tal-produtturi fil-kampjun u li kkoperaw bħala l-bażi tal-analiżi.
(96)
Kumment ieħor aktar ġenerali kien li l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tal-kwestjonarji u l-minikwestjonarji tal-produtturi kienu defiċjenti. Il-Kummissjoni eżaminat dawn il-kummenti fid-dettal u talbet verżjonijiet mhux kunfidenzjali mtejba, fejn kien hemm il-ħtieġa. Dawn kienu inklużi fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati, u b’hekk ippermettew b’mod sħiħ id-difiża tad-drittijiet kif jixraq.
(97)
Xi partijiet allegaw li xi produtturi tal-UE imisshom kienu esklużi minħabba l-fatt li huma ma pprovdewx informazzjoni sħiħa rigward l-attivitajiet tagħhom. Il-partijiet allegaw ukoll li din l-esklużjoni kien ikollha impatt fuq ir-riżultat. Madankollu, dawn l-allegazzjonijiet mhumiex appoġġjati mill-fatti minħabba li l-produtturi tal-UE msemmija hawnhekk tabilħaqq ipprovdew l-informazzjoni kollha rilevanti. Għaldaqstant, dawn ma jistgħux jiġu aċċettati.
(98)
Importatur wieħed indika wkoll li kien imissu ġie kklassifikat bħala produttur tal-UE minħabba l-fatt li kien esternalizza l-proċess tal-manifattura għall-pajjiż ikkonċernat filwaqt li ħafna attivtajiet oħra (pereżempju d-disinn) twettqu fl-UE. Din il-kumpanija tat b’kuntratt il-proċess tal-manifattura filwaqt li żammet xi attivitajiet fl-Unjoni, eż. l-ittestjar tar-roti. Madankollu, peress li l-proċess tal-manifattura jitwettaq fil-pajjiż ikkonċernat dan l-importatur ma jistax jitqies bħala produttur tal-UE fil-proċedura antidumping. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, din l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi aċċettata.
(99)
Xi partijiet wettqu analiżi tal-indikaturi tad-dannu fuq bażi ta’ kumpanija. Tali mudell ma jistax jiġi aċċettat peress li l-analiżi tad-dannu titwettaq għall-industrija tal-UE bħala ħaġa waħda.
6.2. Indikaturi makroekonomiċi
6.2.1. Il-bejgħ u s-sehem tas-suq
(100)
Sussegwentement għall-pubblikazzjoni tar-Regolament proviżorju, il-partijiet talbu dejta bis-segmenti MTO u AM maqsumin. It-tabella ta’ hawn taħt turi d-dejta rigward il-bejgħ u s-sehem tas-suq maqsuma bejn is-segmenti MTO u AM:
2006
2007
2008
PI
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija MTO kollha tal-Unjoni f’unitajiet ta’ 000
36 820
36 240
34 932
28 719
Indiċi 2006 = 100
100
98
95
78
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija AM kollha tal-Unjoni f’unitajiet ta’ 000
8 626
10 443
7 962
7 075
Indiċi 2006 = 100
100
121
92
82
Is-sehem tas-suq MTO (%) (is-sehem tal-produtturi tal-UE tal-konsum totali MTO)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indiċi 2006 = 100
100
97
98
97
Is-sehem tas-suq AM (%) (is-sehem tal-produtturi tal-UE tal-konsum totali AM)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indiċi 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Intużaw sorsi differenti ta’ informazzjoni biex tkun stabbilita l-qasma, l-aktar notevoli d-dejta pprovduta mill-produtturi tal-UE matul l-investigazzjoni, id-dejta mill-ilment kif ukoll id-dejta miġbura fl-istadju qabel it-tnedija.
(102)
It-tabella ta’ hawn fuq turi xejra ‘l isfel fir-rigward tal-bejgħ u s-sehem tas-suq kemm għas-segment MTO kif ukoll għas-segment AM.
6.2.2. Ix-xena kuntrattwali
(103)
Kif speċifikat fil-premessa (112) tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni kompliet tikkontrolla l-offerti mogħtija matul il-PI li madankollu kienu se jitwettqu fil-ġejjieni. Id-dejta li diġà kienet fil-fajls ġiet issupplimentata b’informazzjoni ġdida li waslet mingħand il-manifatturi tar-roti tal-UE u l-produtturi tal-karozzi. Din id-dejta kkonfermat l-ordnijiet tad-daqs tax-xiri u x-xejriet fir-rigward tas-sehem tas-suq tal-fornituri Ewropej u Ċiniżi. Hija msaħħa b’argumenti sottomessi mill-produtturi tal-karozzi li ddikjaraw li s-sehem tal-importazzjoni miċ-Ċina żdied minħabba l-kompetittività u l-kwalità mseddqa u l-kapaċitajiet imtejba tal-proċessi ta’ produzzjoni.
6.3. Indikaturi mikroekonomiċi
6.3.1. L-ispiża tal-produzzjoni
(104)
Parti waħda indikat li d-dejta dwar il-profittabbiltà rrapurtata fil-premessa (117) tar-Regolament proviżorju ma tikkorrispondix ma’ dik dwar il-bejgħ u l-ispiża tal-produzzjoni fil-premessi (89) u (122) tar-Regolament proviżorju. Dan kien minħabba żball tal-kitba fil-kalkolu tal-ispiża tal-produzzjoni li wassal għall-użu ta’ sett tad-dejta żbaljat. Dan l-iżball ġie kkoreġut u ċ-ċifri tal-ispiża tal-produzzjoni qed jintwerew fit-tabella ta’ hawn taħt.
F’Euro
2006
2007
2008
PI
L-ispiża medja tal-produzzjoni (kull unità)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Il-korrezzjoni m’affettwatx ix-xejra stabbilita fl-istadju proviżorju. L-ispiża medja tal-produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perijodu kkunsidrat.
6.3.2. Il-profittabbiltà
(106)
B’risposta għat-talbiet tal-partijiet biex tingħata dejta bis-segmenti MTO u AM maqsumin, il-profittabbiltà ġiet ikkalkulata separatament għas-segmenti MTO u AM. Ix-xejriet u l-ordnijiet tad-daqs kienu kkonfermati.
F’%
2006
2007
2008
PI
It-total tal-profittabbiltà
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Il-profittabbiltà MTO
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Il-profittabbiltà AM
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Kif jidher fit-tabella ta’ hawn fuq, il-profittabbiltà kienet affettwata kemm għas-segment MTO kif ukoll għas-segment AM. Matul il-perijodu kkunsidrat, din naqset bi 8,8 punti perċentwali fis-segment MTO u b’7,6 punti perċentwali fis-segment AM. Konsegwentement, l-ordnijiet tad-daqs u x-xejriet għas-segmenti MTO u AM ikkunsidrati separatament jikkoinċidu ma’ dawk għall-prodott ikkonċernat meqjus bħala ħaġa sħiħa (tnaqqis ta’ 8,7 punti perċentwali).
6.3.3. Dħul mill-investiment
(108)
Il-partijiet enfasizzaw ineżattezzi potenzjali fil-kalkolu tad-dħul mill-investiment. Iċ-ċifri rrapurtati jqisu l-affarijiet kollha li jsawru d-dħul mill-investiment, inkluż id-deprezzament. Għaldaqstant, l-allegazzjonijiet ma jistgħux jiġu aċċettati.
6.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(109)
Il-konklużjonijiet dwar id-dannu kif stabbiliti fil-premessi (80) - (123) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati. L-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali, li kienet riflessa b’mod l-aktar notevoli fit-tnaqqis fil-profittabbiltà. Xi indikaturi tad-dannu kienu analizzati separatament għas-segmenti MTO u AM. Ix-xejriet u l-ordnijiet tad-daqs tal-iżviluppi ta’ dawn l-indikaturi jikkorrispondu ma’ dawk stabbiliti għall-prodott ikkonċernat kollu.
7. KAWŻALITÀ
7.1. Impatt tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(110)
Xi partijiet indikaw li t-tnaqqis fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien riżultat ta’ tnaqqis fil-konsum (li allegatament nissel ukoll tnaqqis fil-kapaċità). Tabilħaqq, ir-Regolament proviżorju ma kkontestax li l-konsum fis-suq tal-Unjoni kien qiegħed jiċkien. Għalkemm huwa possibbli li fatturi oħra, minbarra l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ (il-kriżi ekonomika u l-importazzjoni mit-Turkija), setgħu kkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-UE, l-impatt ta’ dawk il-fatturi l-oħra mhuwiex tali li jikser ir-rabta kawżali kif stabbilita fil-premessi (136) - (152) tar-Regolament proviżorju. Fi kwalunkwe każ, kif kien spjegat fil-premessi (126) et seq tar-Regolament proviżorju hemm rabta evidenti bejn iż-żieda sinifikanti fil-volumi tal-importazzjoni miċ-Ċina bi prezzijiet baxxi u d-dannu osservat fl-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (103) tar-Regolament proviżorju u kuntrarju għall-allegazzjonijiet tal-partijiet, il-kapaċità baqgħet stabbli matul il-perijodu kkunsidrat (notevolment bejn l-2006 u l-2008, bi tnaqqis ta’ 4 % bejn l-2008 u l-PI).
(111)
Xi partijiet semmew l-istqarrijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-websajts tagħhom fuq l-Internet u l-fatt li l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ ma ssemmietx fost il-kawżi tad-dannu. Irrispettivament minn kwalunkwe stqarrija pubblika tal-produtturi tal-Unjoni (li fi kwalunkwe każ ma jeskludux l-importazzjoni miċ-Ċina bħala kawża potenzjali tad-dannu) id-dejta fil-fajls turi b’mod ċar li hemm rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
(112)
Xi partijiet indikaw li t-tnaqqis fil-profittabbiltà kien dovut għat-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni. Għaldaqsatant, il-produtturi ma setgħux jamortizzaw l-ispejjeż fissi tagħhom fuq numru iżgħar ta’ roti prodotti. Madankollu, it-tnaqqis fil-produzzjoni kien dovut għat-telf fis-sehem tas-suq li kien dovut għall-penetrazzjoni mill-importazzjoni ta’ prodotti Ċiniżi.
(113)
Xi partijiet indikaw li l-importazzjoni mir-RPĊ ma setgħetx tkun il-kawża tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni minħabba li fis-sena 2007 kien hemm tnaqqis fil-profittabbiltà minkejja li l-prezzijiet u l-bejgħ kienu stabbli. Huwa mfakkar li bejn l-2006 u l-2007 kien hemm żieda fis-sehem tas-suq tal-importazzjoni mir-RPĊ u żieda ta’ 40 % fir-rigward tal-volumi. Fuq din il-bażi, l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi aċċettata.
(114)
Il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi (126) - (130) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
7.2. Effetti ta’ fatturi oħra
7.2.1. Qasma segmentali
(115)
Il-partijiet tennew l-allegazzjonijiet tagħhom li d-dannu lill-industrija tal-Unjoni, li tindirizza l-maġġoranza tal-bejgħ tagħha lejn is-segment MTO, ma setax ikun ikkawżat mill-importazzjoni miċ-Ċina li tikkonċentra prinċipalment fuq is-segment AM u għandha preżenza MTO limitata. Huwa mfakkar li dawn il-kummenti kienu indirizzati fir-Regolament proviżorju, fil-premessi (131) - (135).
(116)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji xi partijiet irreferew għall-premessa (133) tar-Regolament proviżorju li tgħid li “hemm indikazzjonijiet li l-produtturi tal-karozzi jużaw prezzijiet Ċiniżi biex iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-UE.” Dawk il-partijiet indikaw li l-Istituzzjonijiet ma jistgħux jibbażaw ir-riżultati tagħhom fuq indikazzjonijiet imma fuq evidenza pożittiva biss. Il-partijiet indikaw ukoll li l-ebda informazzjoni fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati ma kienet disponibbli sabiex tintuża bħala evidenza għat-tali allegazzjonijiet.
(117)
Is-sensittività kummerċjali għolja ta’ dan it-tip ta’ informazzjoni trid tkun enfasizzata mill-bidu nett. Minbarra l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, ingħatat aktar informazzjoni mill-partijiet. Din l-informazzjoni addizzjonali kkonfermat il-konklużjonijiet ibbażati fuq l-evidenza disponbibbli għall-Kummissjoni fl-istadju proviżorju li turi xejra ċara ta’ pressjoni ‘l isfel fil-prezzijiet. Il-Kummissjoni bniet ukoll fajl fir-rigward tal-aspett tal-pressjoni fuq il-prezzijiet. Sottomissjoni ddettaljata ngħatat mill-produtturi tal-Unjoni. Din tat lill-Kummissjoni perspettiva oħra rigward id-dettalji tal-proċess tal-offerti u kkonfermat il-konklużjonijiet fir-rigward tal-pressjoni ‘l isfel fuq il-prezzijiet u l-użu tal-offerti Ċiniżi bħala punt ta’ referenza biex tkun eżerċitata tali pressjoni. Tabilħaqq f’xi każijiet il-prezz fil-mira stabbilit mill-produtturi tal-karozzi (li jikkostitwixxi l-punt tat-tluq tan-negozjati) kien diġà stabbilit taħt l-ispejjeż tal-produtturi tal-Unjoni u għaldaqstant ma kienx sostenibbli mill-bidu nett. F’xi każijiet anki offerti taħt dak il-livell ma kellhomx suċċess.
(118)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni xi produtturi tal-karozzi sempliċement jindikaw lil dawk li jitfgħu l-offerti tagħhom li huma għandhom ibaxxu l-prezzijiet skont l-offerti Ċiniżi; xi oħrajn jużaw kwotazzjonijiet minn kumpaniji li ma kinux qed jipparteċipaw fl-offerta; finalment xi oħrajn ma jirrestrinġux l-offerti tagħhom u kulħadd jista’ jitfa’ offerta (anki dawk li ma jistgħu qatt jissodisfaw ir-rekwiżiti).
(119)
Il-manifatturi tal-karozzi indikaw li l-prezz mhuwiex fattur determinanti fid-deċiżjonijiet tagħhom rigward ix-xiri. Tabilħaqq l-informazzjoni fil-fajls turi li jista’ jkun hemm kunsiderazzjonijiet oħra, madankollu l-prezz għandu rwol predominanti.
(120)
Il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi (131) - (135) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
7.2.2. Impatt tal-importazzjonijiet mit-Turkija
(121)
Il-partijiet indikaw li l-Kummissjoni ssottovalutat l-impatt tal-importazzjoni mit-Turkija bħala kawża tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Huwa mfakkar li r-Regolament proviżorju fil-premessi (136) - (137) irrikonoxxa li l-prezzijiet iżjed baxxi tal-importazzjoni mit-Turkija setgħu kellhom xi impatt negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni imma mhux tali li jiksru, waħidhom, ir-rabta kawżali bejn l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(122)
L-impatt tal-importazzjoni mit-Turkija kien meqjus ukoll għal kull segment. Ġie stabbilit li 0,75 tal-importazzjoni mit-Turkija kienet MTO. Kien ikkonfermat li x-xejriet u l-ordnijiet tad-daqs stabbiliti għas-segmenti MTO u AM meta meqjusa flimkien kienu jikkorrispondu ma’ dawk għaż-żewġ segmenti meqjusa separatament. Skont l-informazzjoni fil-fajls (mogħtija minn partijiet differenti li kkoperaw) il-prezzijiet AM tal-importazzjoni mit-Turkija naqsu matul il-perijodu kkunsidrat. Fir-rigward tal-prezzijiet tal-importazzjoni MTO mit-Turkija, dawn baqgħu relattivament stabbli.
(123)
Il-partijiet enfasizzaw li l-prezzijiet tal-importazzjoni mit-Turkija naqsu b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PI. Madankollu, kif kien innotat fil-premessa (137) tar-Regolament proviżorju, id-differenza fil-prezzijiet kienet konsiderevolment inqas minn dik bejn il-prezzijiet tal-importazzjoni miċ-Ċina u l-prezzijiet tal-produtturi tal-UE.
(124)
Minħabba l-kummenti ta’ parti waħda li t-Turkija għandha tkun inkluża fl-ilment (ara l-premessi (9) et seq ta’ hawn fuq), għandu jkun innotat li n-nuqqas ta’ inklużjoni tat-Turkija ma tiksirx ir-rabta kawżali bejn l-esportazzjoni miċ-Ċina tal-prodott ikkonċernat u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Għaldaqstant, fuq din il-bażi, l-allegazzjonijiet imressqa mill-partijiet ma jistgħux jiġu aċċettati. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-premessi (136) - (137) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
7.2.3. Impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(126)
Xi partijiet indikaw li s-sehem tas-suq tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ żdied bejn l-2006 u l-2008. Għandu jkun innotat li s-sehem tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi baqa’ stabbli b’varjazzjonijiet żgħar ta’ madwar 1 %. Għaldaqstant, din l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi aċċettata.
(127)
Xi pajjiżi semmew l-importazzjoni mill-Afrika t’Isfel bħala fattur li jikkontribwixxi għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni minħabba l-volum u/jew il-prezzijiet tagħha. Kif kien spjegat fil-premessa (99) tar-Regolament proviżorju, is-sehem tas-suq tal-importazzjoni mill-Afrika t’Isfel, anki jekk żdiedet fir-rigward tal-volumi, baqa’ stabbli mill-2007 (fil-livell ta’ 1,4 % b’żieda ta’ 0,6 % bejn l-2006 u l-2007). Il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni li l-parti l-kbira ta’ din l-importazzjoni kienet maħsuba għas-suq MTO. Safejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni MTO mill-Afrika t’Isfel, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni kontradittorja. Fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, wieħed jista’ jikkonkludi li huma żdiedu minn EUR 43 sa EUR 51. Din id-dejta hija konformi wkoll ma’ informazzjoni pprovduta minn produttur wieħed tal-UE. Għaldaqstant, l-allegazzjoni fir-rigward tal-impatt tal-importazzjoni mill-Afrika t’Isfel ma tistax tiġi aċċettata.
(128)
Il-konklużjonijiet tar-Regolament proviżorju fil-premessi (136) - (138) fir-rigward tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi meħuda flimkien jew f’iżolament huma b’hekk ikkonfermati.
7.2.4. Impatt tal-kriżi ekonomika
(129)
Il-partijiet tennew l-argumenti tagħhom dwar l-impatt tal-kriżi finanzjarja. Dawk il-kummenti, l-aktar notevoli t-tnaqqis fil-produzzjoni tal-karozzi, kienu indirizzati fir-Regolament proviżorju.
(130)
Kif kien mistqarr fil-premessa (142) tar-Regolament proviżorju, ix-xejra ‘l isfel bdiet ħafna qabel il-kriżi ekonomika u seħħet fl-istess żmien tal-penetrazzjoni fis-suq mill-importazzjoni mir-RPĊ.
(131)
Il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi (139) - (144) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
7.2.5. Kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni u l-konċentrazzjoni fis-suq tal-UE
(132)
Il-partijiet indikaw li l-istruttura tal-industrija tal-Unjoni kkontribwiet għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, kif kien speċifikat fil-premessi (146) u (147) tar-Regolament proviżorju, id-dejta miġbura matul l-investigazzjoni turi li kumpaniji kbar u żgħar kienu affettwati l-istess.
7.2.6. Deċiżjonijiet rigward il-ġestjoni mill-produtturi tal-Unjoni
(133)
Xi partijiet indikaw li l-kawżi tad-dannu jinsabu fid-deċiżjonijiet ħżiena dwar il-ġestjoni meħuda mill-produtturi tal-Unjoni. Dawk il-kummenti rreferew għall-produtturi msemmija fil-premessa (124) tar-Regolament proviżorju li jew għalqu jew segwew proċeduri ta’ insolvenza. Huwa mfakkar li r-Regolament proviżorju semma 30 kumpanija filwaqt li l-kummenti tal-partijiet irreferew għal 4 biss. B’mod ġenerali dawk il-kummenti ma kinux issostanzjati. Fi kwalunkwe każ, id-dejta fil-fajls turi b’mod ċar ir-rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjoni mir-RPĊ. Din il-konklużjoni hija msaħħa mill-fatt li minkejja l-għeluq tal-kumpaniji, is-sehem tas-suq tal-kumpaniji li kien baqa’, ma żdiedx.
7.2.7. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi mill-industrija tal-UE
(134)
Xi partijiet indikaw li produttur wieħed tal-UE offra roti orħos minn pajjiżi terzi u b’hekk ikkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-UE. Madankollu, dawn l-allegazzjonijiet ma kinux ikkonfermati b’evidenza. Fuq kollox ma kienx ċar jekk tali importazzjoni kinitx taffettwa xi kwantitajiet sinifikanti. Għaldaqstant, din l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi aċċettata.
7.2.8. Prezzijiet tal-aluminju u l-kuntratti ta’ forniment tal-industrija tal-Unjoni
(135)
Kien indikat li l-ispiża medja tal-produzzjoni baqgħet stabbli minkejja l-bidliet fil-prezzijiet tal-aluminju. Il-partijiet indikaw li t-telf imġarrab mill-produtturi tal-Unjoni kien dovut għall-fatt li huma daħlu f’kuntratti ta’ medda twila ta’ żmien għall-forniment tal-aluminju li ma ħasbux għall-aġġustament fil-prezz f’konformità mat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-LME. L-informazzjoni fil-fajls sottomessi minn produtturi tal-Unjoni li kkoperaw ikkontradixxiet tali allegazzjonijiet. Għaldaqstant ma setgħux jiġu aċċettati.
7.2.9. Varjazzjonijiet fir-rati tal-kambju
(136)
Kien argumentat ukoll li d-dannu lill-produtturi tal-Unjoni jista’ jkun li jonqos bħala riżultat taż-żieda fil-valur tar-RMB imqabbel mal-EUR. Il-varjazzjoni fil-kambju timbotta ‘l fuq lill-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping li huma kkummerċjati bl-EUR sabiex tonqos id-differenza bejn il-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping u l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni.
(137)
F’dan l-ambitu għandu jkun innotat li l-investigazzjoni trid tistabbilixxi jekk l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping (fir-rigward ta’ prezzijiet u volum) ikkawżatx (jew tistax tikkawża) dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni jew jekk tali dannu materjali kienx dovut għal fatturi oħra. F’dan ir-rigward, l-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku jgħid li huwa meħtieġ li jintwera li l-livell tal-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping jikkawża dannu. Għaldaqstant, dan sempliċiment jirreferi għad-differenza bejn il-livell tal-prezzijiet, u b’hekk m’hemm l-ebda rekwiżit li jkunu analizzati l-fatturi li jaffettwaw il-livell ta’ dawk il-prezzijiet.
(138)
L-effett potenzjali tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni huwa essenzjalment eżaminat billi jkun stabbilit it-twaqqigħ tal-prezzijiet, it-tnaqqis fil-prezzijiet u t-trażżin tal-prezzijiet. Għal dan l-iskop, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni huma mqabbla, u l-prezzijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkoli tad-dannu jista’ xi kultant ikollhom jinqalbu f’munita oħra sabiex ikun hemm bażi komparabbli. Konsegwentement, l-użu tar-rati tal-kambju f’dan il-kuntest jiżgura biss li d-differenza fil-prezz tkun stabbilita fuq bażi komparabbli. Minn dan, isir ovvju li r-rata tal-kambju tista’ fil-prinċipju ma tkunx fattur ieħor tad-dannu.
(139)
Dak li jissemma hawn fuq huwa kkonfermat ukoll bil-kliem tal-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, li jirreferi għal fatturi magħrufa minbarra l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-lista ta’ fatturi magħrufa oħra f’dan l-Artikolu ma tagħmilx referenza għal xi fattur li jaffettwa l-livell tal-prezz tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping.
(140)
Madankollu, anke fil-każ li tqies dan il-fattur, minħabba l-pressjoni potenzjali fuq il-prezzijiet tal-konsumatur f’kuntest ta’ tnaqqis fis-suq, mhuwiex probabbli li l-importaturi li jixtru mill-pajjiż ikkonċernat ikunu kapaċi jżidu l-prezzijiet tal-bejgħ bl-imnut minħabba ż-żieda fil-valur tar-RMB. Barra minn hekk, huwa diffiċli ħafna li wieħed jipprevedi r-rati tal-kambju bħala tali. Finalment, seħħet żieda fil-valur tar-RMB kontra l-EUR wara l-PI. Dawn l-elementi kollha jagħmluha impossibbli li wieħed jikkonkludi li l-varjazzjonijiet tal-kambju se jkollhom effett ‘il fuq fuq il-prezzijiet tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat.
(141)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ma jistax ikun konkluż li l-iżvilupp tar-rata tal-kambju jista’ jkun fattur ieħor li jikkawża d-dannu.
7.2.10. Żieda fid-domanda għal roti tal-azzar
(142)
Xi partijiet indikaw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-fatt li fi żmien ta’ kriżi ekonomika l-konsumaturi jagħżlu roti tal-azzar li huma anqas għaljin, jew karozzi iżgħar li allegatament ikunu ta’ spiss mgħammra b’roti tal-azzar. Dan l-argument kien allegat li huwa msaħħaħ mill-fatt li l-iskemi ta’ għajnuna introdotti minn pajjiżi Ewropej differenti, inċentivaw il-bejgħ ta’ karozzi iżgħar. Min-naħa l-oħra, partijiet oħra indikaw li għalkemm l-iskemi ta’ għajnuna tabilħaqq setgħu inċentivaw il-bejgħ ta’ karozzi iżgħar, dawk il-karozzi kienu mgħammra aħjar u kellhom roti tal-aluminju.
(143)
Twettqet analiżi addizzjonali fuq il-bażi tad-dejta disponibbli, minħabba li m’hemmx statistika ġenerali rigward ir-roti tal-azzar. Id-dejta dwar il-livell tal-konsum tar-roti tal-azzar tista’ tinkiseb bit-tqabbil tad-dejta dwar il-produzzjoni tal-karozzi fl-UE (premessa (141) tar-Regolament proviżorju) u l-konsum tar-roti MTO (ara l-premessa (85) ta’ hawn fuq).
2006
2007
2008
PI
Il-produzzjoni ta’ karozzi fl-UE (f’unitajiet ta’ 000)
16 198
17 103
15 947
13 443
L-ammont ta’ roti użati fil-produzzjoni tal-karozzi (produzzjoni*4.5 rota)
72 891
76 963
71 761
60 493
Il-konsum ta’ roti tal-aluminju MTO fl-UE (f’unitajiet ta’ 000)
43 573
44 009
42 076
34 915
Il-konsum ta’ roti tal-azzar fl-UE (f’unitajiet ta’ 000)
29 318
32 954
29 685
25 578
Is-sehem tar-roti tal-aluminju MTO
59 %
57 %
58 %
57 %
Is-sehem tar-roti tal-azzar
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
It-tabella turi li l-konsum tar-roti tal-azzar naqas bi 12 % bejn l-2008 u l-PI. Is-sehem tar-roti tal-aluminju fil-produzzjoni ta’ karozzi ġodda naqas b’punt perċentwali bejn l-2008 u l-PI (il-perijodu affettwat mill-kriżi ekonomika). Is-sehem tar-roti tal-azzar fil-produzzjoni ta’ karozzi ġodda fl-UE naqas b’punt perċentwali fl-istess perijodu.
(145)
Jista’ jkun konkluż li s-sehem tar-roti tal-aluminju u tal-azzar fil-produzzjoni ta’ karozzi ġodda baqa’ stabbli. Barra minn hekk, ix-xejriet tal-konsum u l-produzzjoni tar-roti tal-aluminju wkoll ma jappoġġjawx l-argument ta’ hawn fuq. Għaldaqstant, ma setax jiġi aċċettat.
7.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(146)
L-ebda argument sottomess mill-partijiet interessati ma wera li l-impatt ta’ fatturi minbarra l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ huwa tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu kkonstatat. B’hekk il-konklużjonijiet dwar il-kawżalità fir-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
8. INTERESS TAL-UNJONI
(147)
Minħabba l-kummenti tal-partijiet, il-Kummissjoni għamlet analiżi ulterjuri rigward l-argumenti kollha marbuta mal-interess tal-Unjoni. Il-kwistjonijiet kollha ġew eżaminati u l-konklużjonijiet tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
8.1. Interess tal-importaturi
(148)
Kif tħabbar fil-premessa (160) tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni kompliet tinvestiga l-impatt tad-dazji fuq il-kumpaniji li jimportaw u jbiegħu mill-ġdid l-ARWs taħt l-isem tal-kumpanija tagħhom, li l-produzzjoni tagħhom ġiet esternalizzata lejn ir-RPĊ. Kien stabbilit li għalkemm l-impatt tad-dazji fuq tali kumpanija probabbilment ikun akbar mill-impatt fuq tipi oħra ta’ importaturi kif iddefiniti fil-premessi (159)-(160) tar-Regolament proviżorju, xorta ma jkunx sproporzjonat minħabba l-effetti globali fuq l-industrija kollha tal-Unjoni.
(149)
Fuq il-bażi tad-dejta dwar il-prezzijiet ipprovduta għall-PI minn importatur wieħed li jikkopera (esternalizzatur) kien stabbilit li l-marġni tal-qligħ miksub minn tali kumpanija jkun biżżejjed biex jinġarru l-effetti tad-dazji. Il-marġni miksuba minn dik il-kumpanija kienu ogħla mid-dazji proposti.
8.2. L-interess tal-utenti
(150)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji, il-partijiet tennew il-kummenti ġenerali dwar l-impatt tal-ispejjeż għolja tal-miżuri mingħajr ma pprovdew evidenza biex jissostanzjaw tali allegazzjonijiet. Huwa mfakkar li l-analiżi dwar l-impatt tal-ispejjeż kien ibbażat fuq dejta pprovduta mill-manifatturi tal-karozzi li kkoperaw. Tliet kumpaniji biss ipprovdew tali dejta qabel l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji u din id-dejta biss setgħet tifforma l-bażi tal-konklużjonijiet tal-Kummissjoni.
(151)
Kif kien iddikjarat fil-premessa (165) tar-Regolament proviżorju, l-impatt tal-miżuri fuq l-ispejjeż huwa limitat, bl-ogħla impatt fuq l-ispejjeż ta’ 0,223 % (jekk ikun aċċettat li l-livelli kollha tal-prezzijiet se jiżdiedu b’22,3 %). Madankollu, anki dan l-ogħla impatt fuq l-ispejjeż jidher limitat minħabba d-dħul miksub mill-produtturi tal-karozzi.
(152)
Xi partijiet indikaw li ż-żieda fl-ispejjeż minħabba l-miżuri se tisforzahom ibiddlu l-post tal-produzzjoni tagħhom. Madankollu, minħabba l-impatt limitat fuq l-ispejjeż id-deċiżjoni biex jinbidel il-post tal-produzzjoni tal-karozzi msemmija minn xi produtturi tal-karozzi tidher sproporzjonata għall-impatt stabbilit fuq l-ispejjeż. Għaldaqstant, l-allegazzjonijiet ma setgħux jiġu aċċettati.
(153)
Għandu jkun innotat ukoll li l-argumenti dwar l-impatt tal-ispejjeż għolja jikkontradixxu l-kummenti ta’ xi manifatturi tal-karozzi li huma jiddependu fuq il-provvisti Ċiniżi b’mod limitat ħafna.
(154)
B’hekk il-konklużjonijiet dwar l-impatt fuq l-ispejjeż tal-miżuri fir-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
8.3. Varjetà ta’ sorsi ta’ provvista
(155)
Il-kwerelant ssottomettiet li l-impożizzjoni tal-miżuri se jkun fl-interess tal-industrija tal-karozzi. Meta jkun żgurat li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ taħdem, dan jiżgura varjetà ta’ sorsi ta’ provvisti.
(156)
Partijiet oħra, l-aktar notevoli l-utenti, tennew l-argumenti tagħhom rigward il-kompetizzjoni fis-suq tal-UE. Huma indikaw ukoll li l-importazzjoni mir-RPĊ kienet essenzjali biex tkun koperta d-domanda fis-suq tal-UE għaliex il-produtturi tal-UE ma kinux kapaċi jipprovdu kapaċitajiet suffiċjenti. Filwaqt li r-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità baqgħet fil-livell ta’ 92 % fis-snin 2006 u 2007, kien hemm tnaqqis drammatiku għal 84 % fl-2008 u 73 % fil-PI. Din id-dejta turi b’mod ċar li hemm, speċjalment attwalment, biżżejjed kapaċitajiet liberi li jistgħu jintużaw biex tiżdied il-produzzjoni. Barra minn hekk, l-argument ta’ nuqqas ta’ kapaċitajiet fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni jikkontradixxi l-allegazzjonijiet l-oħra mill-industrija tal-karozzi jiġifieri dawk ta’ domanda sostanzjalment imnaqqsa għar-roti MTO. Għaldaqstant, l-allegazzjonijiet ma setgħux jiġu aċċettati.
(157)
Parti waħda indikat ukoll li l-produtturi Ċiniżi ma kinux qegħdin jipproduċu l-istess tipi ta’ prodotti bħall-manifatturi Ewropej tal-ARW. Dawn l-allegazzjonijiet ma setgħux jiġu aċċettati minħabba l-livell ta’ tqabbil PCN misjub f’dan il-każ (skont il-kalkolu mwettaq, kif spjegat fil-premessa (93), il-proporzjon tat-tqabbil ikun 92 % għall-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezzijiet għall-prodott ikkonċernat meqjus bħala ħaġa sħiħa u 77 % għas-segmenti MTO u AM meta meqjusa separatament).
(158)
Il-konklużjonijiet fil-premessa (166) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
8.4. Korea t’Isfel
(159)
Xi partijiet tennew il-kummenti tagħhom rigward l-impatt negattiv tad-dazji fil-każ preżenti meta kkombinati ma’ fatturi oħra, bħall-vantaġġ kompetittiv mogħti lill-manifatturi tal-karozzi tal-Korea t’Isfel fuq il-bażi tal-Ftehim ta’ Kummerċ Ħieles. Dawn il-kummenti ma kinux issostanzjati b’xi evidenza ġdida. Għandu jkun innotat li m’hemmx evidenza li l-FTA se jirriżulta f’dannu għall-industrija tal-karozzi u li fi kwalunkwe każ hemm disponibbli strument ta’ salvagwardja taħt l-FTA imsemmi bħala rimedju. Il-konklużjonijiet fil-premessi (167) u (168) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
8.5. Konklużjoni rigward l-interess tal-Unjoni
(160)
Il-konklużjonijiet fil-premessi (153) - (171) tar-Regolament proviżorju huma b’hekk ikkonfermati.
9. MIŻURI PROVIŻORJI
9.1. Livell tal-eliminazzjoni tad-dannu
(161)
Il-maġġoranza tal-kummenti li waslu kienu jikkonċernaw il-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu. Il-partijiet ikkontestaw il-metodoloġija ta’ dan il-kalkolu bħala tali u lmentaw rigward żvelar li ma kienx suffiċjenti.
9.1.1. Żvelar
(162)
Huwa mfakkar li l-metodoloġija għall-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu kien spjegat fid-dettal fin-nota inkluża fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati fid-data tal-pubblikazzjoni tal-miżuri proviżorji. Il-partijiet interessati kollha rċevew ukoll din in-nota flimkien mal-ittra tal-iżvelar mibgħuta fl-istess jum.
(163)
It-tieni nota kienet inkluża fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati fi tweġiba għal kummenti sottomessi wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji.
(164)
Huwa mfakkar li l-PCNs użati għall-kalkolu għal kull produttur tal-karozzi kienu identifikati b’mod ċar fin-nota msemmija hawn fuq. Madankollu, dejta preċiża rigward iċ-ċifri tal-prezz u l-volum ma jistgħux ikunu żvelati minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità.
(165)
Fir-rigward tal-importazzjoni miċ-Ċina, id-dejta rigward il-kwantitajiet esportati, il-valur tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni u l-prezzijiet medji ddifferenzjati tal-unitajiet tal-bejgħ ma jistgħux ikunu żvelati għaliex huma bbażati fuq tranżazzjonijiet magħmula minn żewġ esportaturi. L-iżvelar b’hekk jikser ir-rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità kif jinsabu fir-Regolament bażiku.
(166)
Fir-rigward tat-tranżazzjonijiet magħmula mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-UE, il-provvista’ ta’ aktar informazzjoni ddettaljata tkun siewja meta tingħata individwalment għal kull produttur. Madankollu dan mhuwiex possibbli minħabba li jikser r-rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità msemmija hawn fuq.
(167)
Għaldaqstant, fuq din il-bażi, jitqies li l-informazzjoni ddettaljata dwar il-metodoloġija applikata fil-kalkolu tad-dazju (inklużi inter alia l-PCNs użati u t-tqassim skont il-produttur tal-karozzi) ipprovdiet lill-partijiet b’informazzjoni biżżejjed biex ikunu jistgħu jeżerċitaw id-drittijiet ta’ difiża tagħhom.
9.1.2. Metodoloġija
(168)
Huwa mfakkar li l-bejgħ taħt il-prezz kien ikkalkulat fuq il-bażi ta’ dejta relatata max-xiri tal-ARW magħmul mill-produtturi tal-karozzi. Minħabba r-raġunijiet spjegati b’mod partikolari fil-premessi (174) - (177) tar-Regolament proviżorju, dan il-mudell iħaddan biss l-ARWs iddestinati għas-segment MTO. Il-produtturi tal-karozzi li kkoperaw mal-investigazzjoni kkonfermaw li huma jixtru l-ARWs skont il-proċeduri ta’ sejħiet għall-offerti. Minħabba n-natura tal-proċeduri ta’ sejħiet għall-offerti, il-mudelli li “jinxtraw minn żewġ sorsi” jridu jkunu l-istess fl-aspetti kollha, kemm jekk jinxtraw mir-RPĊ kif ukoll jekk jinxtraw mill-UE. Sabiex ikun żgurat l-ogħla livell possibbli ta’ tqabbil bejn il-prodotti importati miċ-Ċina u dawk tal-UE, it-tqabbil sar separatament PCN għal PCN għal kull produttur kbir tal-karozzi identifikat fid-dejta pprovduta kemm mill-produtturi tal-UE fil-kampjun kif ukoll mill-esportaturi Ċiniżi li kkoperaw. Kuntrarju għall-allegazzjonijiet ta’ xi partijiet dan il-livell ta’ dazji mhuwiex ir-riżultat ta’ xi tip ta’ aġġustament imma jirrikonoxxi li d-dazju jrid ikun stabbilit f’livell adattat biex jirrimedja d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
9.1.2.1. Informazzjoni użata bħala bażi għall-kalkolu
(169)
Il-partijiet indikaw li l-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu sar fuq il-bażi ta’ sejħiet għall-offerti għalkemm l-informazzjoni fuq is-sejħiet għall-offerti la ntalbet fl-investigazzjoni u lanqas kienet disponibbli fil-fajl disponibbli għall-konsultazzjoni minn partijiet interessati.
(170)
Għalkemm is-sejħiet għall-offerti jissemmew fid-deskrizzjoni tal-metodoloġija applikata biex ikun ikkalkulat il-livell tad-dazju, din ir-referenza kienet biss referenza għat-tip ta’ proċedura ta’ xiri applikata mill-produtturi tal-karozzi li kien jiggarantixxi li roti li jinxtraw minn żewġ sorsi jkunu l-istess u li jista’ jinkiseb livell ogħla ta’ komparabbiltà. Ma kinitx referenza għal dokumentazzjoni jew sorsi ta’ informazzjoni li fuqhom twettqu l-kalkoli.
(171)
Għall-kuntrarju, il-kalkoli twettqu skont il-prattika tas-soltu fuq il-bażi ta’ tqassim ta’ tranżazzjoni bi tranżazzjoni kif ipprovdut mill-produtturi esportaturi u l-manifatturi tal-UE fil-kampjun. It-tqabbil PCN twettaq fil-livell tal-produttur tal-karozzi, jiġifieri fi ħdan grupp ta’ tranżazzjonijiet identifikati bħala bejgħ mill-esportaturi u l-produtturi tal-UE lil dan il-produttur speċifiku tal-karozzi. Din id-dejta kienet ivverifikata kollha.
9.1.2.2. Aġġustamenti
(172)
Il-kummenti tal-partijiet kienu relatati wkoll mal-aġġustamenti magħmula fil-kalkolu. Il-Kummissjoni aċċettat uħud minn dawn il-kummenti.
(173)
Huwa mfakkar li l-prezzijiet CIF tal-esportaturi Ċiniżi kienu aġġustati ‘l fuq biż-żieda ta’ 7,6 %: 4,5 % dazju doganali flimkien ma’ 3,1 % spejjeż oħra tal-importazzjoni. Sabiex jinbena prezz fil-mira fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ attwali tal-manifatturi tal-UE, kellhom isiru żewġ żjidiet oħra:
1.
żieda ta’ 5,4 % fuq il-bażi tad-dħul biex jintlaħaq il-livell tal-ispiża tal-produzzjoni (innota li dan huwa t-telf medju ddifferenzjat għall-produtturi tar-roti tal-UE misjub għall-PI).
2.
żieda ta’ 3,2 % fuq il-bażi tad-dħul mal-ispiża tal-produzzjoni (ikkalkulata skont (1)) biex tkopri qligħ raġonevoli u tasal għal prezz fil-mira. It-3,2 % jikkorrispondu għall-qligħ miksub mill-industrija tal-Unjoni fl-2006, l-ewwel sena tal-perijodu kkunsidrat, meta r-riżultati finanzjarji tal-produtturi tal-Unjoni kienu għadhom mhumiex affettwati minn dumping li jikkawża dannu.
(174)
Fir-rigward tad-dazji doganali, fl-istadju proviżorju l-prezzijiet tal-importazzjoni ġew aġġustati ‘l fuq b’4,5 %. Dan id-dazju jikkorrispondi għad-dazju doganali applikat għall-kodiċi NM 8708 70 50. Madankollu, hija l-kodiċi NM 8708 70 10 li fil-prinċipju tikkonċerna r-roti tal-aluminju għall-użu fit-triq għall-assemblaġġ industrijali (jiġifieri MTO), u mhux il-kodiċi NM 8708 70 50 . Dazju ta’ 3 % huwa applikabbli għall-importazzjoni taħt din il-kodiċi. Minħabba l-metodoloġija użata biex ikun iddeterminat il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu, li huwa bbażat fuq is-segment MTO, u minħabba l-kummenti mill-partijiet wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji, huwa xieraq, sabiex tkun żgurata konsistenza fil-mudell, li tintuża rata tad-dazju ta’ 3 %.
(175)
Fir-rigward tal-qligħ fil-mira, il-partijiet indikaw li dan il-marġni ta’ qligħ kien ikkalkulat kemm għall-produtturi MTO kif ukoll għall-produtturi AM u għaldaqstant jista’ jkabbar il-kalkolu bbażat fuq it-tranżazzjonijiet MTO biss. Minħabba l-kummenti tal-partijiet, il-Kummissjoni aġġustat dawn il-kalkoli billi applikat rati ta’ telf u qligħ ikkalkulati għar-roti MTO biss (-5,7 % u 3,1 % rispettivament, ara l-premessa (106) et seq. ta’ hawn fuq).
(176)
Min-naħa l-oħra, il-partijiet argumentaw li l-livell tal-qligħ għandu jkun aġġustat ‘l isfel sabiex jirrifletti l-impatt tal-kriżi. Madankollu, hija prattika konsistenti li jkun applikat marġni ta’ qligħ li l-industrija kienet tikseb fin-nuqqas ta’ prattiki ta’ dumping. Kawżi oħra ta’ dannu, anki jekk jikkontribwixxu, mhumiex individwati fil-kalkolu tal-qligħ fil-mira.
(177)
Ċerti partijiet indikaw li l-metodoloġija użata biex ikun ikkalkulat il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu kienet bi ksur tal-metodoloġija preskritta mir-Regolament bażiku. Madankollu, ir-Regolament bażiku ma jippreskrivi l-ebda metodu partikolari biex ikun stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu. Il-metodu biex ikun stabbilit tali livell irid ikun eżaminat fir-rigward tal-fatti speċifiċi tal-każ. Kif kien spjegat fir-Regolament proviżorju u fi bnadi oħra f’dan ir-Regolament, il-fatti tal-każ jappoġġaw l-użu tal-metodoloġija applikata mill-Istituzzjonijiet. Barra minn hekk, irid ikun innotat li l-livelli tat-twaqqigħ tal-prezzijiet żvelati fir-Regolament proviżorju u hawn fuq fil-premessa (93) huma indikazzjoni li jekk jintuża l-mudell issuġġerit minn ċerti partijiet, il-livelli tal-bejgħ taħt il-prezz ikunu ħafna ogħla.
(178)
Meta jitqiesu dawn il-bidliet, ir-rata tad-dazju tammonta għal 22,3 %.
9.1.2.3. Applikabbiltà tad-“dazju MTO” għall-bejgħ AM
(179)
Parti waħda indikat li ma kienx xieraq li l-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu kien ibbażat biss fuq il-bejgħ MTO waqt li d-dazju kien applikabbli wkoll għar-roti AM. Madankollu, kif kien spjegat hawn fuq (u anki fil-punti (174) - (177) tar-Regolament proviżorju), dan il-mudell huwa xieraq f’dan il-każ, b’mod partikolari minħabba li 85 % tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni jirrelataw mas-segment MTO.
(180)
Il-mudell applikat mill-Kummissjoni, li permezz tiegħu l-kalkolu tal-element tal-eliminazzjoni tad-dannu kien limitat biss għall-MTO, kien l-aktar xieraq. Mudell differenti ma deherx xieraq minħabba li jwassal għal sitwazzjoni fejn sett ta’ dejta tal-esportazzjoni indirizzata l-aktar lejn l-AM ikun imqabbel ma’ dak tal-industrija tal-UE li tbiegħ prinċipalment lis-segment MTO.
(181)
Il-mudell applikat huwa ġġustifikat u raġonevoli għaliex l-għan tal-miżura huwa li telimina d-dannu għall-industrija tal-UE. Dan jiżgura li d-dazju ma kienx stabbilit f’livell ogħla minn dak meħtieġ biex ikun eliminat id-dannu.
9.1.2.4. Imprattikabbiltà u l-obbligu li jkun stabbilit dazju individwali għal dawk l-operaturi li ngħataw it-TI
(182)
Parti waħda indikat li kuntrarju għall-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, it-tieni paragrafu ma jipprevedix il-possibbiltà li ma jkunx speċifikat id-dazju individwali. Konsegwentement, hija argumentat li l-eċċezzjoni marbuta mal-imprattikabbiltà ma tistax tkun applikata fil-każ preżenti u li jibqa’ l-obbligu li tkun stabbilita rata ta’ dazju individwali għal dawk l-esportaturi li ngħataw it-TI.
(183)
Ċerti partijiet indikaw ukoll li l-imprattikabbiltà kienet dovuta biss għall-metodoloġija applikata; għaldaqstant kienet “ikkaġunata mill-Kummissjoni stess”. Il-partijiet allegaw li l-Kummissjoni kellha għad-dispożizzjoni tagħha d-dejta kollha sottomessa mill-produtturi esportaturi AM u b’hekk setgħet tinkludi l-bejgħ AM fil-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu.
(184)
Finalment, ċerti partijiet indikaw li jekk il-Kummissjoni kienet kapaċi tikkalkula t-twaqqigħ tal-prezzijiet separatament għas-segmenti MTO u AM, hija żgur kienet kapaċi tikkalkula l-bejgħ taħt il-prezz. Argument finali kien li l-prezzijiet AM jistgħu jitqabblu mal-prezzijiet MTO minħabba li l-kostruzzjoni PCN m’għamlitx distinzjoni bejn iż-żewġ segmenti.
(185)
Fir-rigward tal-ewwel argument, huwa minnu li l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku huwa bbażat fuq il-preżunzjoni li jekk operatur jingħata t-TI, ikun possibbli li jkun speċifikat dazju individwali għalih. Madankollu, f’dan il-każ partikolari, ikun imprattikabbli u/jew mhux xieraq li jsir dan. Dan minħabba, kif kien spjegat hawn fuq, li biex ikun iddeterminat il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu huwa meħtieġ li l-fokus ikun fuq il-bejgħ MTO. Barra minn hekk, fir-rigward tal-produtturi kollha li ngħataw it-TI, dazju bbażat ukoll fuq il-bejgħ AM tagħhom ikun għoli eżaġerat, jiġifieri aktar minn dak li jkun iġġustifikat fiċ-ċirkustanzi ta’ dan il-każ partikolari biex ikun eliminat id-dannu. Dan minħabba, kif kien spjegat hawn fuq, li livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ta’ 22,3 % huwa biżżejjed biex jipproteġi l-produtturi tal-Unjoni fis-suq primarju tagħhom (l-MTO). Dazju li jkun ibbażat ukoll fuq il-bejgħ AM ta’ dawk il-produtturi - li, fil-każijiet kollha tat-tliet produtturi li ngħataw it-TI, ikun ogħla - għaldaqstant ikun għoli wisq.
(186)
Issemma wkoll li r-referenza għan-nuqqas ta’ dejta affidabbli fil-premessa (182) tar-Regolament proviżorju ma kinitx relatata mal-kwalità tad-dejta pprovduta imma mat-tip ta’ dejta użata fil-kalkolu (it-tqabbil PCN għal kull produttur tal-karozzi, jiġifieri t-tqabbil tal-mudelli mixtrija mir-RPĊ u l-UE minn produttur tal-karozzi speċifiku). It-tip tal-proċedura użata biex jinxtraw ir-roti fis-segment MTO tat l-opportunità li jinkiseb livell akbar ta’ komparabbiltà. L-istess tip ta’ dejta, minħabba l-fatt li jintużaw proċeduri differenti, ma setax ikun ipprovdut għall-bejgħ AM.
(187)
L-eżerċizzju tad-determinazzjoni tad-dannu fuq il-bażi tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku huwa ġuridikament separat mid-determinazzjoni tal-livell tad-dazju. L-eżerċizzju tal-aħħar jitwettaq meta jkun ġie stabbilit id-dannu bil-għan li jkun iddeterminat livell ta’ dazju li jkun biżżejjed biex jirrimedja d-dannu. Konsegwentement, il-Kummissjoni wettqet dan il-kalkolu skont il-metodoloġija magħżula. Barra minn hekk, il-fatt li l-istruttura PCN ma kinitx tinkludi l-kriterju tal-kanali tal-bejgħ mhuwiex marbut mal-metodoloġija applikata meta kien qed ikun stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu.
(188)
L-argumenti tal-partijiet li jirrelataw mal-applikazzjoni tal-eċċezzjoni tal-imprattikabbiltà kif ukoll mal-karattru mingħajr kundizzjonijiet tal-obbligu li tkun stabbilita rata ta’ dazju individwali ma jistgħux jiġu aċċettati.
9.1.2.5. Rappreżentattività tat-tranżazzjonijiet użati
(189)
Il-kritika tal-partijiet relatat ukoll mal-fatt li l-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu kien arbitrarju għaliex għażel biss ftit tranżazzjonijiet mhux rappreżentattivi.
(190)
L-ewwel u qabel kollox, il-partijiet indikaw li l-kalkolu kien ibbażat fuq volum mhux rappreżentattiv tat-tranżazzjonijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ. Tali mudell allegatament jikkontradixxi l-Ftehim Antidumping tad-WTO (12) minħabba li ma jistax jitqies li huwa bbażat fuq evidenza pożittiva. Il-kwerelant argumenta li l-fatt li l-maġġoranza tal-bejgħ tal-industrija tal-UE kien MTO ma kien ta’ ebda importanza minħabba li l-iskop tal-kalkolu tal-bejgħ taħt il-prezz huwa li jkun iddeterminat l-ammont medju li bih il-prezz tal-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping għandu jiżdied sabiex ma jikkawżax dannu. Il-kalkolu tal-bejgħ taħt il-prezz irid ikun rappreżentattiv għall-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping u mhux għall-bejgħ tal-industrija tal-UE. Parti oħra indikat li tali mudell kien jikkontradixxi l-prattika tal-Istituzzjonijiet infushom minħabba li normalment it-twaqqigħ tal-prezzijiet u l-bejgħ taħt il-prezz individwali huma ddifferenzjati skont il-PCN fuq il-bażi tas-sehem tal-kwantitajiet tat-twaqqigħ tal-prezzijiet u l-bejgħ taħt il-prezz tal-prodotti esportati aktar milli l-kwantitajiet mibjugħa mill-industrija tal-UE
(191)
Huwa mfakkar li l-marġni tal-eliminazzjoni tad-dannu jirrifletti (ibbażat fuq il-kampjun) il-qagħda ta’ madwar 85 % tal-bejgħ tal-industrija tal-UE, li huma diretti għas-segment MTO. Kienet l-għażla tal-metodoloġija, u mhux it-teknikalitajiet tal-kalkolu bħala tali, li kienet iddeterminata mill-qagħda speċifika fis-suq tal-UE fejn il-maġġoranza tal-bejgħ huwa dirett lejn is-segment MTO. Din l-għażla wasslet lill-Kummissjoni biex tqabbel il-prezzijiet fil-livell ta’ produttur tal-karozzi, bil-kisba ta’ livell akbar ta’ komparabbiltà u fl-istess ħin tiżgura li l-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu mhuwiex eżaġerat.
(192)
Huwa mfakkar ukoll fir-rigward tar-rappreżentattività li l-proporzjon tat-tqabbil tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użat fi proporzjon mal-esportazzjoni kollha tal-esportaturi Ċiniżi fil-kampjun fis-segment MTO instab li kien aktar minn 55 %. Tali proporzjon tqies li kien rappreżentattiv meta wieħed iqis il-metodoloġija użata fil-kalkolu tal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu.
9.1.2.6. Dazju bbażat fuq it-twaqqigħ tal-prezzijiet
(193)
Parti waħda indikat li l-marġni tad-dannu kien imissu ġie bbażat fuq it-twaqqigħ tal-prezzijiet skont il-prattika stabbilita fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1531/2002 (13) li jistabbilixxi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjoni ta’ riċevituri għal televiżur bil-kulur li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, fir-Repubblika tal-Korea, fil-Malasja u fit-Tajlandja. Tabilħaqq f’dan il-każ id-dazju kien ibbażat fuq it-twaqqigħ tal-prezzijiet meta wieħed iqis il-fatt li fatturi oħra minbarra l-importazzjoni ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping kienu jidhru li kkontribwew għad-dannu lill-industrija tal-Unjoni u t-tieni nett li fuq bażi mondjali din l-industrija ma kienet irrealizzat l-ebda qligħ jew irrealizzat qligħ baxx ħafna. (14)
(194)
Għandu jkun innotat li l-fatturi li wasslu għad-deċiżjoni li l-livell tad-dazji jkun stabbilit fil-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet mhumiex applikabbli għall-każ preżenti. Kuntrarjament għall-każ tar-riċevituri għal televiżjoni bil-kulur (15) il-prodott ikkonċernat mhuwiex ikkaratterizzat minn livelli baxxi ta’ profittabbiltà. Il-profittabbiltà naqset sostanzjalment minħabba l-importazzjoni bi prezzijiet baxxi mill-pajjiż ikkonċernat L-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra baqgħet stabbli wkoll matul il-perijodu kkunsidrat.
9.2. Konklużjoni dwar il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu
(195)
Il-mudell fir-Regolament proviżorju fir-rigward tal-metodoloġija użata huwa b’hekk ikkonfermat. Meta jitqiesu l-kummenti tal-partijiet dwar l-aġġustamenti, il-livell tad-dazju kkalkulat mill-ġdid jammonta għal 22,3 %.
10. ALLEGAZZJONI TA’ EVAŻJONI
(196)
Il-partijiet allegaw li potenzjalment tista’ ssir evażjoni tal-miżuri, u enfasizzaw iż-żieda notevolment riċenti fl-importazzjoni tal-ARWs minn pajjiżi li m’għandhomx produzzjoni lokali magħrufa. Inġibdet l-attenzjoni tal-awtoritajiet kompetenti rigward dawn l-iżviluppi u l-possibilitajiet u l-kwistjoni se tkun issorveljata mill-qrib.
11. GARANZIJA
(197)
Importatur wieħed mhux relatat esprima interess li joffri dikjarazzjoni rigward il-prezz. Għalkemm ma kienet offruta l-ebda garanzija formali rigward il-prezz, huwa nnotat li l-Artikolu 8 tar-Regolament bażiku jillimita l-possibbiltà li jkunu offruti garanziji rigward il-prezz esklużivament lill-esportaturi. Il-prattika tal-Kummissjoni li ma taċċettax offerti ta’ garanziji mingħand importaturi kienet aċċettata wkoll mill-Qorti tal-Ġustizzja Ewropea, (16) li targumenta, inter alia, li l-aċċettazzjoni ta’ garanzija offruta minn importatur ikollha l-effett li tinkoraġġih ikompli jikseb provvisti bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(198)
Żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw offrew prezz b’konformità mal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu, il-prodott ikkonċernat jeżisti f’diversità ta’ tipi ta’ prodotti, li għalihom il-prezzijiet ivarjaw b’mod sinifikattiv (għal kumpanija waħda anki sa 300 %), li għaldaqstant jimponu riskju għoli ħafna ta’ kumpens trasversali. B’żieda ma’ dan, it-tipi tal-prodotti se jevolvu f’disinn u tlestija. Għalhekk ġie kkunsidrat li l-prodott mhuwiex adegwat għal prezz tal-impenn. Minbarra dan, waħda mill-kumpaniji ma rċevitx la l-Istatus ta’ Ekonomija tas-Suq u lanqas Trattament Individwali, filwaqt li għall-kumpanija l-oħra ġew identifikati problemi maġġuri ta’ verifika u l-istruttura u l-varjetà ta’ prodotti tagħha (produzzjoni ta’ MTO/AM) kienet ikkunsidrata kumplessa wisq. Għaldaqstant l-offerti ta’ mpenn ma kienux aċċettati.
12. DIKJARAZZJONI DOGANALI
(199)
L-istatistika rigward ir-roti tal-aluminju ta’ spiss hija espressa fin-numru ta’ partijiet. Madankollu, m’hemm l-ebda tali unità supplimentari għal roti tal-aluminju speċifikata fin-Nomenklatura Kkombinata stabbilita fl-Anness I għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni ta’ Dwana. (17) Għaldaqstant huwa meħtieġ li jkun ipprovdut mhux biss il-piż f’kg jew tunnellati metriċi imma anki n-numru tal-partijiet tal-prodott ikkonċernat u ta’ ċerti prodotti tal-kodiċi NM ex 8716 90 90 għall-importazzjoni jrid jitniżżel fid-dikjarazzjoni għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa.
13. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVIŻORJU
(200)
Minħabba d-daqs tal-marġni tad-dumping misjub u fid-dawl tal-livell tad-dannu kkawżat lill-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus meħtieġ li l-ammonti miksuba permezz tad-dazju proviżorju kontra d-dumping, impost mir-Regolament proviżorju jkunu miġbura definittivament,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv kontra d-dumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjoni ta’ roti tal-aluminju għall-użu fit-triq tal-vetturi bil-mutur tal-intestaturi NM 8701 sa 8705, kemm bl-aċċessorji tagħhom jew mingħajrhom u kemm mgħammra bit-tajers jew mingħajrhom, li attwalment jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50 (kodiċi TARIC 8708701010 u 8708705010) u joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiva kontra d-dumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 22,3 %.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
L-ammonti miksuba permezz tad-dazju proviżorju kontra d-dumping skont ir-Regolament (UE) Nru 404/2010 dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti roti tal-aluminju għall-użu fit-triq, li attwalment jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 8708 70 10 u ex 8708 70 50 (kodiċi TARIC 8708701010 u 8708705010) u joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, għandhom jinġabru definittivament.
Artikolu 3
Meta dikjarazzjoni għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa tiġi ppreżentata fir-rigward tal-importazzjoni ta’ roti tal-aluminju għall-użu fit-triq tal-vetturi tal-intestatura NM 8716, kemm bl-aċċessorji tagħhom jew mingħajrhom u kemm mgħammra bit-tajers jew mingħajrhom, u li attwalment jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 8716 90 90, il-kodiċi TARIC 8716909010 għandha tiddaħħal fil-qasam rilevanti ta’ dik id-dikjarazzjoni.
L-Istati Membri għandhom, fuq bażi ta’ kull xahar, jinformaw lill-Kummissjoni rigward in-numru tal-partijiet importati taħt din il-kodiċi, u l-oriġini tagħhom.
Artikolu 4
Meta dikjarazzjoni għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa hija ppreżentata fir-rigward tal-prodotti msemmija taħt l-Artikoli 1 u 3, in-numru tal-partijiet tal-prodotti importati għandhom jitniżżlu fil-qasam rilevanti ta’ dik id-dikjarazzjoni.
Artikolu 5
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-25 ta’ Ottubru 2010