NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 742/2010
ze dne 17. srpna 2010
o změně nařízení (EU) č. 1272/2009, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o nákup a prodej zemědělských produktů v rámci veřejné intervence
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 43 písm. a) a d) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Požadavky, kterým musí odpovídat obiloviny, aby byly způsobilé k veřejné intervenci, a metody použité k provedení testů pro stanovení této způsobilosti v souladu s článkem 7 nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (2) jsou stanoveny v příloze I částech I až VIII a XII uvedeného nařízení. Některé z těchto metod byly Evropským výborem pro normalizaci (CEN) pozměněny. Aby se zohlednil zejména vývoj některých metod a upřednostnily se evropské normy, je vhodné tyto metody přizpůsobit. Aby se zajistilo jednotné a trvalé použití těchto metod během jednoho období intervence, bude vhodné stanovit, že uvedené metody odpovídají metodám, které jsou v platnosti první den hospodářského roku.
(2)
Standardní metoda k určení látek, které nejsou základními zrny nezhoršené kvality, v současnosti uvedená v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, je popsána v části V uvedené přílohy. Část V bod 1, vztahující se na pšenici obecnou, pšenici tvrdou a ječmen, byla změněna v rámci evropské normy EN 15587:2008. Tato norma by měla být do daného bodu zahrnuta.
(3)
V příloze I části III nařízení (EU) č. 1272/2009 jsou definovány látky, které nejsou základními zrny nezhoršené kvality, jakož i látky, které se mají vzít v úvahu u daného typu obiloviny pro definici příměsí a nečistot. Z důvodu přesnosti a souladu s evropskou normou EN 15587:2008 je vhodné přizpůsobit určité definice a přeřadit jisté podskupiny z jedné kategorie do druhé. Následkem těchto změn týkajících se podskupin je rovněž vhodné náležitě změnit přílohu I část II, která se vztahuje k minimálním požadavkům na jakost.
(4)
Mezinárodní metoda ISO 712:1998, v současnosti uvedená v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, jako jedna z metod pro určení obsahu vlhkosti, byla změněna v rámci evropské a mezinárodní normy EN ISO 712:2009 pro obiloviny jiné než kukuřici. Je vhodné uvedenou normu převzít. Pokud jde o kukuřici, měla by být zohledněna změna v rámci evropské a mezinárodní normy EN ISO 6540:2010. Kromě toho je také vhodné vypustit z přílohy I část VI, která již není třeba, a následně přizpůsobit přílohu I část XII odst. 3.
(5)
Standardní metoda pro určení obsahu bílkovin v zrnech pšenice obecné, v současnosti uvedená v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, je uznána Mezinárodní společností pro vědu a technologii obilovin (ICC), jejíž normy jsou stanoveny pod nadpisem č. 105/2. V důsledku přezkumu provedeného Evropským výborem pro normalizaci je vhodné nahradit tuto metodu evropskou a mezinárodní normou EN ISO 20483:2006 a vztáhnout ji také na zrna pšenice tvrdé. Je také vhodné stanovit normu CEN ISO/TS 16634-2:2009 jako alternativní metodu.
(6)
Zelenyho test pro zrna pšenice obecné, určený v souladu s metodou ISO 5529:1992, v současnosti uvedenou v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, byl změněn v rámci evropské a mezinárodní normy EN ISO 5529:2009. Je vhodné uvedenou normu převzít.
(7)
Hagbergovo pádové číslo, určené v souladu s mezinárodní metodou ISO 3093:2004, v současnosti uvedenou v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, bylo změněno v rámci evropské a mezinárodní normy EN ISO 3093:2009. Je vhodné uvedenou normu převzít.
(8)
Standardní metoda pro určení míry sklovitého vzhledu pšenice tvrdé, v současnosti uvedená v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, je popsána v části VIII uvedené přílohy. V důsledku přezkumu provedeného Evropským výborem pro normalizaci je vhodné nahradit tuto metodu evropskou metodou EN 15585:2008. Je vhodné uvedenou normu převzít a vypustit v příloze I část VIII.
(9)
Standardní mezinárodní metoda pro určení objemové hmotnosti ISO 7971/2:1995, v současnosti uvedená v příloze I části IV nařízení (EU) č. 1272/2009, byla změněna v rámci evropské a mezinárodní normy EN ISO 7971/3:2009. Je vhodné uvedenou normu převzít.
(10)
Předkládané nařízení by se mělo použít od data, od kterého budou ustanovení nařízení (EU) č. 1272/2009 použitelná na obiloviny.
(11)
Aby však mohly členské státy provést změny a úpravy zavedené předkládaným nařízením, zejména pokud jde o příměsi a nečistoty a odkazy na normu EN 15587, je třeba k provedení určitých ustanovení stanovit rozumnou lhůtu. Tyto změny by se proto měly použít až počínaje hospodářským rokem 2011/12.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 1272/2009 se mění takto:
1)
Článek 7 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
u obilovin: v příloze I části III, IV, V, VII a XII,“;
b)
doplňuje se nový odstavec 3, který zní:
„3. K určení jakosti obilovin nabízených nebo předaných k intervenci se použijí metody popsané v příloze I, případně stanovené v poslední verzi příslušných evropských a/nebo mezinárodních norem platných k prvnímu dni každého hospodářského roku.“
2)
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2010.
Ustanovení čl. 1 bodu 2, pokud jde o přílohu I část II bod B, část III, část IV písm. a) a část V nařízení (EU) č. 1272/2009, se však použije ode dne 1. července 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. srpna 2010.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 742/2010
tas-17 ta’ Awwissu 2010
li jemenda r-Regolament (UE) Nru 1272/2009 li jistabbilixxi regoli komuni ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 f’dak li għandu x’jaqsam max-xiri u l-bejgħ ta’ prodotti agrikoli taħt intervent pubbliku
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 43(a) u (d) flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-rekwiżiti li jridu jiġu sodisfatti miċ-ċereali biex ikunu eliġibbli għall-intervent pubbliku u l-metodi li għandhom jintużaw sabiex jitwettqu t-testijiet ħalli tkun stabbilita din l-eliġibbiltà, f’konformità mal-Artikolu 7 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1272/2009 (2), huma inklużi fil-Partijiet I sa VIII u XII tal-Anness I għall-imsemmi Regolament. Uħud minn dawn il-metodi kienu suġġetti għal emendi min-naħa tal-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni (CEN). Sabiex jitqiesu b’mod partikolari l-iżviluppi ta’ wħud minn dawn il-metodi u sabiex tingħata prijorità lill-istandards Ewropej, dawn il-metodi għandhom jiġu adattati. Sabiex tkun żgurata applikazzjoni identika u kostanti ta’ dawn il-metodi matul l-istess perjodu ta’ intervent, għandu jiġi pprovdut li dawn il-metodi jikkorrispondu għal dawk fis-seħħ fl-ewwel jum tas-sena tas-suq.
(2)
Il-metodu standard sabiex wieħed jiddeċiedi dwar il-materjali l-oħra għajr iċ-ċereali bażiċi ta’ kwalità mhix mittiefsa, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, huwa deskritt fil-parti V ta’ dan l-Anness. Il-punt 1 tal-Parti V, dwar il-qamħ komuni, il-qamħ tat-tip durum u x-xgħir, kien aġġornat skont l-Istandard Ewropew EN 15587:2008. Dan l-standard għandu jiġi inkluż f’dan il-punt.
(3)
Il-Parti III tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009 tiddefinixxi l-materjali l-oħra għajr iċ-ċereali bażiċi ta’ kwalità mhix mittiefsa kif ukoll il-fatturi speċifiċi li għandhom jitqiesu f’kull tip ta’ ċereali biex jiġu ddefiniti l-impuritajiet. Għal finijiet ta’ preċiżjoni u ta’ konformità mal-Istandard Ewropew EN 15587:2008, ċerti definizzjonijiet għandhom jiġu adattati u ċerti sottointestaturi għandhom jiġu mċaqilqa minn kategorija għall-oħra. Konsegwentement, wara dawn il-bidliet fis-sottointestaturi, għandha wkoll tiġi emendata l-Parti II tal-Anness I dwar ir-rekwiżiti minimi tal-kwalità.
(4)
Il-metodu internazzjonali ISO 712:1998, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, bħala wieħed mill-metodi sabiex wieħed jikkalkula l-kontenut tal-indewwa, kien aġġornat, għaċ-ċereali l-oħra għajr il-qamħirrun, skont l-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 712:2009. Dan l-istandard għandu jiġi inkluż. Għall-qamħirrun, għandu jitqies l-aġġornament skont l-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 6540:2010. Barra minn hekk, għandha wkoll titħassar il-Parti VI tal-Anness I li m’għadhiex iktar valida u konsegwentement, għandu jiġi adattat il-paragrafu 3 tal-Parti XII tal-Anness I.
(5)
Il-metodu standard sabiex wieħed jikkalkula l-kontenut tal-proteini fil-qamħ komuni, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, huwa dak rikonoxxut mill-Għaqda Internazzjonali għax-Xjenza u għat-Teknoloġija taċ-Ċereali (l-IKĊ) li l-istandards tagħha huma stabbiliti fl-Intestatura Nru105/2. Wara ħidmet is-CEN, dan il-metodu għandu jiġi sostitwit bl-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 20483:2006 u għandu jiġi estiż għall-qamħ tat-tip durum. L-Istandard CEN ISO/TS 16634-2:2009 għandu wkoll jiġi pprovdut bħala metodu alternattiv.
(6)
Il-metodu sabiex wieħed jikkalkula l-indiċi tal-ammont ta’ sediment skont Zeleny għall-qamħ komuni f’konformità mal-metodu internazzjonali ISO 5529:1992, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, ġie aġġornat skont l-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 5529:2009. Dan l-istandard għandu jiġi inkluż.
(7)
Il-metodu sabiex wieħed jikkalkula l-ħin tal-waqgħa skont Hagberg f’konformità mal-metodu internazzjonali ISO 3093:2004, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, ġie aġġornat skont l-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 3093:2009. Dan l-istandard għandu jiġi inkluż.
(8)
Il-metodu standard sabiex wieħed jikkalkula r-rata tat-telf tal-aspett żġieġi tal-qamħ tat-tip durum, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, ġie deskritt fil-Parti VIII ta’ dan l-Anness. Wara ħidmet is-CEN, dan il-metodu għandu jiġi sostitwit bil-metodu Ewropew EN 15585:2008. Dan l-istandard għandu jiġi inkluż u għandha titħassar il-Parti VIII tal-Anness I.
(9)
Il-metodu standard internazzjonali ISO 7971/2:1995 sabiex wieħed jikkalkula l-piż speċifiku, attwalment imsemmi fil-Parti IV tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, ġie aġġornat skont l-Istandard Ewropew u Internazzjonali EN ISO 7971/3:2009. Dan l-istandard għandu jiġi inkluż.
(10)
Dan ir-Regolament għandu japplika mid-data meta d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 1272/2009 isiru applikabbli għaċ-ċereali.
(11)
Madankollu, sabiex l-Istati Membri jkunu jistgħu jimplimentaw l-emendi jew l-aġġornamenti introdotti b’dan ir-Regolament, b’mod partikolari fejn għandhom x’jaqsmu l-impuritajiet u r-referenzi għall-Istandard EN 15587, għandu jiġi pprovdut perjodu ta’ żmien raġonevoli għall-applikazzjoni ta’ ċerti dispożizzjonijiet. Għaldaqstant, dawn l-emendi għandhom jiġu applikati biss mis-sena tas-suq 2011/2012.
(12)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (UE) Nru 1272/2009 għandu jiġi emendat kif ġej:
1.
L-Artikolu 7 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, l-ewwel inċiż għandu jiġi sostitwit bit-test li ġej:
“-
għaċ-ċereali: fl-Anness I, il-Partijiet III, IV, V, VII u XII,”
(b)
għandu jiżdied il-paragrafu 3 li ġej:
“3. Sabiex wieħed jiddeċiedi dwar il-kwalità taċ-ċereali offruti jew imressqa għall-intervent, il-metodi li għandhom jintużaw huma dawk deskritti fl-Anness I li ġew stabbiliti, fejn meħtieġ, skont l-istandards Ewropej u/jew internazzjonali, fl-aħħar verżjoni tagħhom fis-seħħ fl-ewwel jum ta’ kull kampanja ta’ kummerċjalizzazzjoni.”
2.
L-Anness I għandu jiġi emendat skont l-Anness għal dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Lulju 2010.
Madankollu, l-Artikolu 1 (2), f’dak li jirrigwarda l-punt B tal-Parti II, il-Parti III, il-punt (a) tal-Parti IV kif ukoll il-Parti V tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1272/2009, għandu japplika mill-1 ta’ Lulju 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Awwissu 2010.