NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 651/2012
ze dne 4. července 2012
o vydávání euromincí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Závěry Rady ze dne 23. listopadu 1998 a ze dne 5. listopadu 2002 o euromincích určených ke sběratelským účelům, doporučení Komise 2009/23/ES ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (3), které schválila Rada ve svých závěrech ze dne 10. února 2009, a doporučení Komise 2010/191/EU ze dne 22. března 2010 o rozsahu působnosti a účincích eurobankovek a euromincí jako zákonného platidla (4) stanoví doporučené postupy týkající se vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu, včetně pamětních euromincí, konzultací před zničením vhodných euromincí určených k oběhu a používání sběratelských euromincí.
(2)
Protože dosud neexistují závazná ustanovení pro vydávání euromincí, mohou se postupy mezi jednotlivými členskými státy lišit, a není tak zajištěn dostatečně integrovaný rámec pro jednotnou měnu. V zájmu transparentnosti a právní jistoty je proto nutné zavést závazná pravidla pro vydávání euromincí.
(3)
Podle nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (5) mají mince znějící na euro nebo centy a odpovídající nominálním hodnotám a technickým specifikacím stanoveným Radou postavení zákonného platidla ve všech členských státech, jejichž měnou je euro. Nominální hodnoty a technické specifikace euromincí jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (6).
(4)
Členským státům, jejichž měnou je euro, by mělo být umožněno vydávat rovněž pamětní dvoueurové mince za účelem připomenutí zvláštních příležitostí, přičemž počet emisí takových mincí by měl podléhat omezením stanoveným na každý rok a pro každý vydávající členský stát. Je nezbytné zavést určité množstevní limity pro pamětní euromince, aby tyto mince i nadále představovaly pouze malou část celkového množství dvoueurových mincí v peněžním oběhu. Tyto množstevní limity by však měly umožnit vydání dostatečného množství mincí tak, aby oběh těchto pamětních euromincí byl efektivní.
(5)
Členským státům, jejichž měnou je euro, by rovněž mělo být umožněno vydávat sběratelské euromince, které nejsou určeny k peněžnímu oběhu a které by měly být snadno rozlišitelné od mincí určených k oběhu. Sběratelské euromince by měly mít postavení zákonného platidla pouze ve vydávajícím členském státě a neměly by být vydávány za účelem jejich uvedení do peněžního oběhu.
(6)
Je vhodné, aby emise sběratelských euromincí byly zohledněny v množství mincí, které schvaluje Evropská centrální banka, avšak na souhrnném základě, a nikoli pro jednotlivé emise.
(7)
Používání různých nominálních hodnot euromincí a eurobankovek podle současného návrhu by mělo být pravidelně a důkladně posuzováno příslušnými orgány na základě kritérií nákladovosti a přijatelnosti ze strany veřejnosti. Komise by měla zejména provádět posouzení dopadů dalšího vydávání jednocentových a dvoucentových mincí.
(8)
Aby se zabránilo ničení euromincí vhodných pro oběh v jednom členském státě, které by v jiném členském státě mohly být zapotřebí, měly by se členské státy před zničením takových mincí vzájemně konzultovat,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„oběžnými mincemi“ se rozumí euromince určené k peněžnímu oběhu, jejichž nominální hodnoty a technické specifikace jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 975/98;
2)
„pamětními mincemi“ se rozumí euromince určené k peněžnímu oběhu, které mají připomínat zvláštní příležitost, jak je uvedeno v článku 1h nařízení (ES) č. 975/98;
3)
„sběratelskými mincemi“ se rozumí euromince určené ke sběratelským účelům, které nejsou vydány za účelem jejich uvedení do peněžního oběhu.
Článek 2
Druhy euromincí
1. Členské státy mohou vydávat dva druhy euromincí: oběžné mince a sběratelské mince.
2. Komise provede posouzení dopadů dalšího vydávání jednocentových a dvoucentových mincí. Součástí tohoto posouzení bude analýza nákladů a přínosů, která zohlední skutečné výrobní náklady těchto mincí v porovnání s jejich reálnou hodnotou a přínosy.
Článek 3
Vydávání oběžných mincí
1. Oběžné mince se vydávají a uvádějí do peněžního oběhu v nominální hodnotě.
2. Malá část nepřesahující 5 % kumulované celkové čisté hodnoty a množství oběžných mincí vydaných členským státem, přičemž se berou v úvahu pouze roky s kladnou čistou emisí, může být uvedena na trh v hodnotě vyšší, než je nominální hodnota, je-li odůvodněna vysokou kvalitou mince, speciálním balením nebo jakýmikoli dalšími poskytnutými službami.
Článek 4
Vydávání pamětních mincí
1. Každý členský stát, jehož měnou je euro, smí vydat pouze dvě pamětní mince ročně s výjimkou případů, kdy:
a)
pamětní mince vydají společně všechny členské státy, jejichž měnou je euro, nebo
b)
pamětní mince je vydána u příležitosti dočasného uvolnění či provizorního obsazení funkce hlavy státu.
2. Celkové množství pamětních mincí uvedených do peněžního oběhu v rámci jednotlivých emisí nesmí překročit vyšší z těchto dvou limitů:
a)
0,1 % kumulovaného celkového čistého počtu dvoueurových mincí uvedených do peněžního oběhu všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, do začátku roku předcházejícího roku vydání pamětní mince; limit může být zvýšen na 2 % kumulovaného celkového čistého počtu dvoueurových mincí v peněžním oběhu ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, pokud se připomíná všeobecně známá a vysoce symbolická příležitost; v takovém případě vydávající členský stát během následujících čtyř let nepoužije zvýšeného stropu pro další vydání pamětní mince a důvody použití zvýšeného stropu vysvětlí, nebo
b)
5,0 % kumulovaného celkového čistého počtu dvoueurových mincí uvedených do peněžního oběhu dotčeným členským státem do začátku roku předcházejícího roku vydání pamětní mince.
3. Rozhodnutí, zda vydat pamětní mince se společným vzorem, jež společně vydají všechny členské státy, jejichž měnou je euro, přijme Rada. Hlasovací práva členských států, jejichž měnou je euro, ohledně účasti na euru, se pro účely přijetí tohoto rozhodnutí pozastavují.
Článek 5
Vydávání sběratelských mincí
1. Sběratelské mince mají postavení zákonného platidla pouze ve vydávajícím členském státě.
Vydávající členský stát musí být na minci uveden jasným a snadno rozpoznatelným způsobem.
2. Aby bylo možno sběratelské mince snadno rozlišit od oběžných mincí, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
jejich nominální hodnota musí být odlišná od nominálních hodnot oběžných mincí;
b)
nesmí být na nich vyobrazení podobná společným stranám oběžných mincí ani žádné národní straně oběžných mincí; pokud na nich jsou vyobrazení podobná některé národní straně oběžných mincí, musí být jejich celkový vzhled stále snadno odlišitelný;
c)
jejich barva, průměr a hmotnost se musí významně lišit od oběžných mincí alespoň ve dvou z těchto tří vlastností; rozdíl se považuje za významný, leží-li hodnoty včetně tolerancí mimo toleranční rozpětí stanovená pro oběžné mince, a
d)
nesmí mít profilovanou hranu s jemnými vroubky ani tvar „španělského květu“.
3. Sběratelské mince lze uvádět na trh v hodnotě stejné nebo vyšší než nominální hodnota.
4. Emise sběratelských mincí se zohlední na souhrnném základě v objemu emise mincí, který schvaluje Evropská centrální banka.
5. Členské státy přijmou všechna příslušná opatření s cílem odradit od používání sběratelských mincí jako platebního prostředku.
Článek 6
Konzultace před zničením oběžných mincí
Před zničením oběžných mincí, u nichž se nejedná o euromince nevhodné pro oběh ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1210/2010 ze dne 15. prosince 2010 o ověřování pravosti euromincí a o zacházení s euromincemi nevhodnými pro oběh (7), vedou členské státy vzájemné konzultace prostřednictvím příslušného podvýboru Hospodářského a finančního výboru a informují ředitele mincoven členských států, jejichž měnou je euro.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 651/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-4 ta’ Lulju 2012
dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 133 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-konklużjonijiet tal-Kunsill tat-23 ta’ Novembru 1998 u tal-5 ta’ Novembru 2002 dwar il-muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni, ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2009/23/KE tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar linji gwida komuni għall-uċuħ nazzjonali u l-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (3), approvata mill-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2009, u r-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2010/191/UE tat-22 ta’ Marzu 2010 dwar il-firxa u l-effetti tal-valuta legali tal-karti tal-flus u l-muniti tal-euro (4), jirrakkomandaw prattika fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, inklużi muniti tal-euro kommemorattivi, u konsultazzjoni qabel il-qerda ta’ muniti tal-euro li jkunu tajbin għaċ-ċirkolazzjoni u l-użu ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi.
(2)
In-nuqqas tad-dispożizzjonijiet obbligatorji għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattika differenti bejn Stat Membru u ieħor u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interessi tat-trasparenza u taċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli li jorbtu dwar il-ħruġ ta’ muniti tal-euro.
(3)
Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 974/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar l-introduzzjoni tal-euro (5), il-muniti denominati fl-euro u ċ-ċenteżmi u li jikkonformaw mad-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi stipulati mill-Kunsill għandhom l-istatus ta’ munita legali fl-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro. Id-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ta’ muniti tal-euro huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (6).
(4)
L-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom ikunu jistgħu joħorġu wkoll muniti ta’ żewġ euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni sabiex jiċċelebraw avvenimenti speċifiċi, skont il-limiti ffissati kull sena u li jkunu applikabbli għal kull Stat Membru li joħorġ il-muniti fir-rigward tan-numru ta’ ħruġ ta’ tali muniti li jinħarġu. Huwa neċessarju li jiġu stabbiliti ċerti limiti fuq il-volumi għall-muniti tal-euro kommemorattivi biex ikun żgurat li dawn il-muniti jibqgħu perċentwal żgħir mill-għadd totali tal-muniti ta’ żewġ euro fiċ-ċirkolazzjoni. Dawn il-limiti fuq il-volumi għandhom, madankollu, jippermettu l-ħruġ ta’ volum ta’ muniti biżżejjed li jiżgura li l-muniti tal-euro kommemorattivi jistgħu jiċċirkolaw b'mod effettiv.
(5)
L-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom ikunu jistgħu joħorġu muniti tal-euro għall-kolletturi, li ma jkunux maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni u li għandhom ikunu jistgħu jintgħarfu mingħajr diffikultà mill-muniti tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni. Il-muniti tal-euro għall-kolletturi għandu jkollhom status ta’ munita legali biss fl-Istat Membru li joħroġhom u ma għandhomx jinħarġu bil-ħsieb li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.
(6)
Huwa kunsiljabbli li jittieħed kont tal-ħruġ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi fil-volum ta’ muniti li jiġi approvat mill-Bank Ċentrali Ewropew, iżda dan għandu jsir fuq bażi globali milli għal kull ħarġa individwali.
(7)
L-użu ta’ denominazzjoni differenti ta’ muniti tal-euro u ta’ karti tal-flus tal-euro, kif attwalment imfasslin, għandu jiġi eżaminat perjodikament u bir-reqqa mill-istituzzjonijiet kompetenti fid-dawl tal-kriterji tal-ispejjeż u ta’ aċċettabbiltà pubblika. B'mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tagħmel stima tal-impatt fuq il-ħruġ kontinwat tal-muniti ta’ ċenteżmu u ta’ żewġ ċenteżmi.
(8)
Sabiex ikun evitat li muniti tal-euro li jkunu tajbin għaċ-ċirkolazzjoni jinqerdu minn Stat Membru wieħed waqt li jista' jkun hemm il-ħtieġa ta’ dawn il-muniti fi Stat Membru ieħor, l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lil xulxin qabel jinqerdu dawn il-muniti,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:
(1)
“muniti għaċ-ċirkolazzjoni” tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament (KE) Nru 975/98;
(2)
“muniti kommemorattivi” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw suġġett speċifiku kif speċifikat fl-Artikolu 1h tar-Regolament (KE) Nru 975/98;
(3)
“muniti għall-kolletturi” tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li ma jkunux maħruġin sabiex jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.
Artikolu 2
Tipi ta’ muniti tal-euro
1. L-Istati Membri jistgħu joħorġu żewġ tipi ta’ muniti tal-euro: muniti għaċ-ċirkolazzjoni u muniti għall-kolletturi.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel stima tal-impatt fuq il-ħruġ kontinwat tal-muniti ta’ ċenteżmu u ta’ żewġ ċenteżmi. Dik l-istima ta’ impatt għandha tinkludi analiżi fir-rigward tal-benefiċċji korrispondenti għall-ispejjeż li tqis l-ispejjeż reali tal-produzzjoni ta’ dawk il-muniti fl-isfond tal-valur u l-benefiċċji tagħhom.
Artikolu 3
Ħruġ tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni
1. Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jinħarġu u jiddaħħlu fiċ-ċirkolazzjoni fil-valur nominali tagħhom.
2. Proporzjon minuri, li ma jaqbiżx il-5 % tal-valur nett totali kumulat u tal-volum tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni maħruġin minn Stat Membru, b'kont meħud biss tas-snin ta’ ħruġ nett pożittiv, jista' jitqiegħed fis-suq b'valur nominali ogħla jekk dan ikun ġustifikat mill-kwalità speċjali tal-munita, minn preżentazzjoni f'pakkett speċjali jew minn kwalunkwe servizz addizzjonali pprovdut.
Artikolu 4
Ħruġ tal-muniti tal-euro kommemorattivi
1. Kull Stat Membru li l-munita tagħhom hija l-euro jista' joħroġ biss żewġ muniti kommemorattivi fis-sena, għajr fejn:
(a)
jinħarġu b'mod kollettiv muniti kommemorattivi mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro; jew
(b)
tinħareġ munita kommemorattiva fl-okkażjoni ta’ post temporanju vakanti jew ta’ kariga provviżorja tal-funzjoni ta’ Kap tal-Istat.
2. L-għadd totali ta’ muniti kommemorattivi imqiegħda fiċ-ċirkolazzjoni għal kull ħarġa individwali ma għandux jaqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
0,1 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro mdaħħla fiċ-ċirkolazzjoni mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro sal-bidu tas-sena qabel is-sena ta’ ħruġ tal-munita kommemorattiva; dan il-limitu jista' jogħla għal 2,0 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro tal-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro jekk ikun kommemorat suġġett ampjament rikonoxxut u ferm simboliku, li f'każ bħal dan, l-Istat Membru li jagħmel il-ħarġa għandu joqgħod lura milli jniedi munita kommemorattiva oħra li tuża l-limitu miżjud matul l-erba' snin sussegwenti u għandu jagħti r-raġunijiet għala għażel il-limitu miżjud; jew
(b)
5,0 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro mdaħħla fiċ-ċirkolazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat sal-bidu tas-sena qabel is-sena ta’ ħruġ tal-munita kommemorattiva.
3. Id-deċiżjoni jekk isirx il-ħruġ ta’ muniti kommemorattivi b'disinn komuni, maħruġin b'mod kollettiv mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro, għandu jittieħed mill-Kunsill. Id-drittijiet ta’ vot tal-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro għandhom ikunu sospiżi għall-adozzjoni ta’ din id-deċiżjoni.
Artikolu 5
Ħruġ tal-muniti għall-kolletturi
1. Il-muniti għall-kolletturi għandhom ikollhom l-istatus ta’ munita legali biss fl-Istat Membru li joħroġhom.
L-identità tal-Istat Membru li jagħmel il-ħarġa għandha tkun rikonoxxibbli b'mod ċar u faċli fuq il-munita.
2. Sabiex ikunu faċilment distingwibbli mill-muniti għaċ-ċirkolazzjoni, il-muniti għall-kolletturi għandhom jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
il-valur nominali tagħhom għandu jkun differenti mill-valuri nominali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni;
(b)
l-immaġni tagħhom m'għandhiex tkun simili għan-naħat komuni ta’ muniti għaċ-ċirkolazzjoni, u jekk l-immaġini tagħhom tkun simili għal xi naħa nazzjonali ta’ muniti għaċ-ċirkolazzjoni, l-apparenza globali tagħhom tkun xorta waħda faċilment distingwibbli;
(c)
il-lewn, id-dijametru u l-piż tagħhom għandhom ivarjaw b'mod sinifikanti mill-muniti għaċ-ċirkolazzjoni fir-rigward ta’ mill-anqas tnejn minn dawn it-tliet karatterstiċi; id-differenza għandha titqies bħala sinifikanti jekk il-valuri inklużi t-tolleranzi jkunu barra mill-firxiet ta’ tolleranzi stabbiliti għall-muniti għaċ-ċirkolazzjoni; u
(d)
xifirhom ma għandux ikollu forma ta’ arzell jew forma ta’ “fjura Spanjola”.
3. Il-muniti għall-kolletturi jistgħu jitqiegħdu fis-suq fil-valur nominali tagħhom jew f'valur ogħla.
4. Għandu jittieħed kont tal-ħarġiet tal-muniti għall-kolletturi fuq bażi globali fid-dawl tal-volum tal-ħruġ ta’ muniti li għandu jiġi approvat mill-Bank Ċentrali Ewropew.
5 L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa sabiex jiskuraġġixxu l-użu ta’ muniti għall-kolletturi bħala mezz ta’ ħlas.
Artikolu 6
Konsultazzjoni qabel il-qerda tal-muniti fiċ-ċirkolazzjoni
Qabel jinqerdu l-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li ma jkunux muniti tal-euro li mhumiex tajba għaċ-ċirkolazzjoni fis-sens tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament (UE) Nru 1210/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 2010 li jikkonċerna l-awtentikazzjoni tal-muniti tal-euro u t-trattament ta’ muniti tal-euro li mhumiex tajba għaċ-ċirkolazzjoni (7), l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lil xulxin permezz tas-sottokumitat rilevanti tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju u jinformaw lid-diretturi taz-zekek tal-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
Artikolu 7
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, l-4 ta’ Lulju 2012.