ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 10. června 2010
o pokynech pro výpočet zásob uhlíku v půdě pro účely přílohy V směrnice 2009/28/ES
(oznámeno pod číslem K(2010) 3751)
(2010/335/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a zejména na přílohu V část C bod 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/28/ES stanoví pravidla pro výpočet dopadu skleníkových plynů z biopaliv a biokapalin a z referenčních fosilních paliv při současném zohlednění emisí vyvolaných změnami v zásobě uhlíku v důsledku změn ve využívání půdy. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (2) zahrnuje odpovídající pravidla pro biopaliva.
(2)
Komise by měla své pokyny pro výpočet zásob uhlíku v půdě vypracovat na základě pokynů Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006. Uvedené pokyny byly určeny pro národní inventury skleníkových plynů a nejsou uvedeny v podobě snadno použitelné pro hospodářské subjekty. V případě, že pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů neobsahují informace nezbytné pro účely výroby biopaliv a biokapalin nebo takové informace nejsou dostupné, je proto vhodné vycházet z údajů pocházejících z jiných vědeckých zdrojů.
(3)
Pro výpočet zásob uhlíku v organické hmotě půdy je nutné zohlednit klima, půdní typ, pokryv půdy, způsob hospodaření s půdou a vstupy. Pro minerální půdy je pro tento účel vhodné použít metodiku IPCC úroveň 1 pro organický uhlík v půdě, neboť pokrývá tuto problematiku na světové úrovni. U organických půd se metodika IPCC zaměřuje zejména na ztrátu uhlíku v důsledku odvodňování půdy, přičemž sleduje pouze roční ztráty. Vzhledem k tomu, že odvodňování půdy všeobecně vede k velkým ztrátám zásob uhlíku, které nelze nahradit úsporou skleníkových plynů z biopaliv nebo biokapalin, a odvodňování rašelinišť zakazují kritéria udržitelnosti stanovená směrnicí 2009/28/ES, postačí stanovit obecná pravidla pro určování množství organického uhlíku v půdě nebo ztráty uhlíku v organických půdách.
(4)
Pro výpočet zásoby uhlíku v živé biomase a v neživé organické hmotě lze použít nepříliš složitý postup odpovídající metodice IPCC úroveň 1 pro vegetaci. V souladu s uvedenou metodikou lze oprávněně předpokládat, že při přeměně půdy dochází ke ztrátě celé zásoby uhlíku v živé biomase I v neživé organické hmotě. Neživá organická hmota má při přeměně půdy za účelem pěstování zemědělských plodin na výrobu biopaliv a biokapalin obvykle jen malý význam, měla by však být zohledněna, alespoň pokud jde o uzavřené lesy.
(5)
Při výpočtu dopadů skleníkových plynů vyvolaných přeměnou půdy by hospodářské subjekty měly mít možnost používat skutečné hodnoty zásob uhlíku spojených s referenčním využíváním půdy a s využíváním půdy po přeměně. Měly by také mít možnost používat standardní hodnoty, které by tyto pokyny měly stanovit. Není však nutné poskytovat standardní hodnoty pro nepravděpodobné kombinace klimatu a půdního typu.
(6)
Příloha V směrnice 2009/28/ES stanoví způsob výpočtu dopadů skleníkových plynů a obsahuje pravidla pro výpočet anualizovaných emisí ze změn zásoby uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy. Pokyny, jež tvoří přílohu k tomuto rozhodnutí, stanoví pravidla pro výpočet zásob uhlíku v půdě, která doplňují pravidla stanovená v příloze V,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pokyny pro výpočet zásob uhlíku v půdě pro účely přílohy V směrnice 2009/28/ES jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 10. června 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-10 ta’ Ġunju 2010
dwar il-linji gwida għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fl-art għall-għanijiet tal-Anness V tad-Direttiva 2009/28/KE
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 3751)
(2010/335/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli u li temenda u sussegwentement tħassar id-Direttivi 2001/77/KE u 2003/30/KE (1), u b’mod partikulari l-punt 10 tat-Taqsima C tal-Anness V tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2009/28/KE tistipula regoli għall-kalkolu tal-impatt tal-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett serra tal-bijokarburanti, tal-bijolikwidi u l-komparaturi tal-karburanti fossili tagħhom, li jqisu l-emissjonijiet mill-bidliet fil-ħażna tal-karbonju kkawżati minn tibdil fl-użu tal-art. Id-Direttiva 98/70/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 1998 dwar il-kwalità tal-karburanti tal-petrol u tad-diżil u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 93/12/KEE (2) tinkludi regoli korrispondenti f’dak li għandu x’jaqsam mal-bijokarburanti.
(2)
Il-Kummissjoni għandha ssejjes il-linji gwida tagħha għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fl-art fuq il-Linji Gwida tal-2006 tal-Grupp ta’ Esperti Intergovernattiv dwar it-Tibdil fil-Klima (l-IPCC) għall-Inventorji Nazzjonali tal-Gass b’Effett Serra. Dawk il-linji gwida kienu maħsubin għall-inventorji nazzjonali tal-gassijiet b’effett serra u mhumiex mogħtija f’forma li tista’ tiġi applikata faċilment mill-operaturi ekonomiċi. Għalhekk huwa xieraq li, f’każijiet fejn il-Linji Gwida tal-IPCC għall-Inventorji Nazzjonali tal-Gass b’Effett Serra ma jinkludux it-tagħrif meħtieġ għall-għanijiet tal-produzzjoni tal-bijokarburanti u tal-bijolikwidi jew f’każijiet fejn dan it-tagħrif mhuwiex aċċessibbli, wieħed iserraħ fuq għejun tad-dejta oħrajn.
(3)
Għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fil-materja organika li tinsab fil-ħamrija, huwa xieraq li wieħed iqis il-klima, it-tip ta’ ħamrija, il-kopertura tal-art, il-ġestjoni tal-art u l-elementi li jidħlu fiha. Għall-ħamrija minerali, il-metodu tal-ewwel livell tal-IPCC għall-karbonju organiku fil-ħamrija huwa metodu xieraq għal dan il-għan, minħabba li jkopri l-livell dinji. Għall-ħamrija organika, il-metodoloġija tal-IPCC tindirizza b’mod partikulari t-telf tal-karbonju minħabba t-tneħħija tal-ilma mill-ħamrija. Dan tagħmlu biss permezz tat-telf fis-sena. Minħabba li t-tneħħija tal-ilma mill-ħamrija twassal għal telf kbir tal-ħażna tal-karbonju li ma jistax jiġi kkumpensat mill-iffrankar tal-gassijiet b’effett serra mill-bijokarburanti u l-bijolikwidi, u minħabba li t-tneħħija tal-ilma mill-ħamrija tal-pit mhuwiex permess skont il-kriterji tas-sostenibbiltà stabbiliti mid-Direttiva 2009/28/KE, huwa biżżejjed li wieħed jistabbilixxi regoli ġenerali sabiex jikkalkula l-ammont ta’ karbonju organiku fil-ħamrija jew it-telf tal-karbonju fil-ħamrija organika.
(4)
Għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fil-bijomassa ħajja u fil-materja organika mejta, il-metodu x-xieraq għandu jkun approċċ ta’ kumplessità baxxa li jikkorrispondi mal-metodu tal-ewwel livell tal-IPCC għall-veġetazzjoni. Skont dik il-metodoloġija, wieħed jista’ jassumi b’mod raġonevoli li l-ħażna kollha tal-karbonju fil-bijomassa ħajja u fil-materja organika mejta tintilef mill-art hekk kif din jinbidel l-użu tagħha. Normalment, il-materja organika mejta mhijiex importanti ħafna meta l-użu tal-art jinbidel sabiex fiha jibdew jitkabbru uċuħ li minnhom jiġu prodotti l-bijokarburanti u l-bijolikwidi, iżda din għandha titqies għallinqas għall-foresti magħluqin.
(5)
Huma u jikkalkulaw l-impatt tal-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett serra tal-bidla fl-użu tal-art, l-operaturi ekonomiċi għandhom ikunu jistgħu jużaw valuri reali għall-ħażna tal-karbonju assoċjati mal-użu ta’ referenza tal-art u mal-użu tal-art wara l-bidla fl-użu. Għandhom ikunu jistgħu jużaw ukoll valuri standard, u huwa xieraq li dawn il-linji gwida jipprovduhomlhom. Madanakollu, m’hemmx bżonn li wieħed jipprovdi valuri standard għal kombinazzjonijiet mhux probabbli ta’ klima u tipi ta’ ħamrija.
(6)
L-Anness V tad-Direttiva 2009/28/KE ta l-metodu għall-kalkolu tal-impatti tal-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett serra u jinkludi regoli sabiex jiġu kkalkulati l-emissjonijiet fis-sena mill-bidliet fil-ħażna tal-karbonju kkawżati minn tibdil fl-użu tal-art. Il-linji gwida mehmużin ma’ din id-Deċiżjoni jistabbilixxu regoli għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fl-art, u b’hekk jikkompletaw ir-regoli stabbiliti fl-Anness V,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-linji gwida għall-kalkolu tal-ħażna tal-karbonju fl-art għall-għanijiet tal-Anness V tad-Direttiva 2009/28/KE huma mogħtija fl-Anness għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Ġunju 2010.