PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 510/2010
tal-14 ta' Ġunju 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjoni ta’ ċerti sistemi ta’ skannjar tal-merkanzija li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 384/96 tat-22 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (2), (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) u wara li kkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (KE) Nru 1242/2009 (3) (“ir-Regolament provviżorju”) imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjoni ta’ ċerti sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. (“ir-RPĊ”).
(2)
Il-proċediment infetaħ b’riżultat ta’ lment irreġistrat fit-2 ta’ Frar 2009 minn Smiths Detection Group Limited (“il-kwerelant”) f’isem produttur li jirrappreżenta iżjed minn 80 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti sistemi ta’ skannjar tal-merkanzija. Dan l-ilment kien fih evidenza ta’ dumping u tal-ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqiesu li kienu biżżejjed biex jiġġustifikaw il-ftuħ ta’ proċediment.
2. Il-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(3)
Wara l-iżvelar tal-fatti ewlenin u l-kunsiderazzjonijiet, li fuqhom issejset id-deċiżjoni li jkunu imposti l-miżuri antidumping provviżorji (“il-konklużjonijiet provviżorji”), diversi partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex juru l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(4)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika t-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ għas-sejbiet definittivi tagħha. B’mod partikolari, il-Kummissjoni kompliet bl-investigazzjoni tagħha fir-rigward tal-aspetti tal-konsum tal-UE. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni għamlet kuntatt mal-partijiet interessati, notevolment l-utenti u l-produtturi tal-prodott ikkonċernat, biex tivverifika d-dikjarazzjonijiet li saru mill-partijiet fir-rigward ta’ serje ta’ tranżazzjonijiet.
(5)
Ta’ min ifakkar li, kif stabbilit fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2008 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ћsara kopriet il-perjodu mill-1 ta Jannar 2004 sat-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkonċernat”).
(6)
L-uniku esportatur produttur Ċiniż li kkoopera saħaq li m’hemm ebda ġustifikazzjoni li jintuża PI ta’ 18-il xahar flok it-12-il xahar tas-soltu għall-investigazzjonijiet tal-antidumping. Skont il-kumpanija Ċiniża, il-PI kien imissu kopra biss is-sena kalendarja 2008.
(7)
Ta’ min jinnota mill-bidu li l-parti Ċiniża ma kenitx qajmet kwistjoni dwar l-użu ta’ PI ta’ 18-il xahar waqt l-istadju provviżorju tal-investigazzjoni. L-ilment sar biss wara l-adozzjoni tal-miżuri provviżorji. Madankollu, il-PI kien diġà tħabbar fl-avviż ta’ bidu tal-proċediment u fil-kwestjonarji, jiġifieri fil-bidu nett tal-investigazzjoni. Ir-raġunijiet preċiżi għall-għażla ta’ PI ta’ 18-il xahar huma spjegati fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju. Il-parti ma pprovdiet l-ebda argument li jitfa’ dubju dwar il-ġustifikazzjoni li hemm relattivament ftit tranżazzjonijiet f’dan is-suq.
(8)
Biex tkun żgurata l-komparabbiltà sħiħa taċ-ċifri marbutin mal-PI ma’ dawk tas-snin ta’ qabel, iċ-ċifri kollha li ngħataw fit-taqsimiet dwar il-ħsara u x’ikkawżaha li ngħataw għall-PI saru sena b’sena.
(9)
Il-produttur Ċiniż afferma wkoll li l-għażla tal-PI saret bil-għan li jkunu manipulati l-fatturi tal-ħsara. Din l-allegazzjoni jkollha tinċaħad.
(10)
Il-Kummissjoni ma kellhiex u ma setgħetx ikollha ħjiel fil-bidu nett tal-investigazzjoni, tad-dejta u ċ-ċifri kumplessi marbutin mal-indikaturi tal-ħsara fil-bidu tal-investigazzjoni. Din id-dejta ġiet stabbilita biss waqt l-investigazzjoni.
(11)
Fl-aħħar, ta’ min wieħed jinnota li mhijiex l-ewwel każ li fih ġie ffissat PI għal żmien li jaqbeż it-12-il xahar (pereżempju kien hemm il-PI ta’ 16-il xahar dwar il-metall tal-kalċju li oriġina mir-RPĊ u mir-Russja stabbilit mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 892/94 (4) jew il-PI ta’ 18-il xahar dwar il-karbonat tad-disodju li oriġina mill-Istati Uniti tal-Amerika stabbilit mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 823/95 (5).
(12)
Il-produttur Ċiniż iddikjara wkoll li l-firma tal-kuntratt taqbad it-tranżazzjonijiet kollha f’ċertu punt ta’ żmien kemm jekk ikun sar bejgħ permezz ta’ proċess ta’ sejħa għall-offerti u għalhekk mhemm ebda ħtieġa ta’ PI imtawwal. Dan l-argument mhuwiex konvinċenti għaliex ma jindirizzax il-problema ewlenija li l-għadd ta’ tranżazzjonijiet f’dan il-qasam tas-suq huwa relattivament żgħir. Id-data tal-iffirmar tal-kuntratt intużat biss biex ikun hemm għarfien ċar biżżejjed tal-elementi materjali tal-bejgħ kif ukoll biex ikun hemm data definita li tiddistingwi dak li għandu jifforma parti mill-PI u l-perjodi preċedenti rispettivament, u dak li għandu jitħalla barra.
(13)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-PI, il-premessa (9) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(14)
Il-partijiet interessati kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kienet ibbażata l-intenzjoni li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju tal-antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti sistemi ta’ skannjar tal-merkanzija li joriġinaw mir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti li nġabru permezz tad-dazju provviżorju. Ingħataw wkoll perjodu ta’ żmien li fih setgħu jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet tagħhom qabel dan l-iżvelar.
(15)
Il-kummenti verbali u bil-miktub imressqa mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien jixraq.
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(16)
Wara li ttieħdu l-miżuri provviżorji, id-definizzjoni tal-prodott ġiet riveduta fid-dawl tal-kummenti mill-produttur Ċiniż u wara eżami dettaljat tad-dikjarazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni. Dan il-proċess wassal għall-konklużjoni li ebda prodott tat-teknoloġija alfa jew beta ma jista’ jintuża għall-iskannjar tal-merkanzija. Għaldaqstant, huwa maħsub li hu xieraq li dawn iż-żewġ tipi ta’ teknoloġija jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Ma ġie ppreżentat ebda argument ieħor li seta’ jqajjem dubju dwar is-sejbiet provviżorji li t-teknoloġiji li fadal kollha koperti mill-ambitu tal-prodott (apparti l-alfa u l-beta) jistgħu jintużaw fi skanners tal-merkanzija u li t-tipi kollha tal-prodott iservu l-istess skop, jiġifieri l-iskannjar tal-merkanzija bl-użu tal-istess karatteristika prinċipali ewlenija, jiġifieri l-emissjoni ta’ radjazzjoni kkonċentrata għall-iskannjar tal-merkanzija. Tabilħaqq, waqt il-PI, fl-UE nbiegħu xi unitajiet tal-prodott ikkonċernat li jaħdmu bir-raġġi gamma.
(17)
Minħabba dan kollu, ġie konkluż li t-tipi ta’ sistemi kollha tal-iskannjar tal-merkanzija bbażati fuq l-użu ta’ teknoloġija tan-newtron jew ibbażati fuq l-użu tar-raġġi X b’sors ta’ raġġ X ta’ 250 KeV jew aktar, jew ibbażati fuq l-użu ta’ radjazzjoni gamma li bħalissa jidħlu taħt il-kodiċi NM ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 u ex 9030 10 00 u l-vetturi mgħammra b’dawn it-tipi ta’ sistema li bħalissa jidħlu fil-kategorija tal-kodiċi NM ex 8705 90 90 għandhom l-istess karatteristiċi ewlenin fiżiċi u tekniċi, għandhom l-istess għan ta’ użu u jikkompetu ma’ xulxin fis-suq tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, il-konklużjonijiet fil-premessi (10) sa (15) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati kemm-il darba ma jirreferux għat-teknoloġiji tar-radjazzjoni alfa u beta.
(18)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-prodott simili, il-premessa (16) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(19)
Minħabba dan kollu, huwa definittivament konkluż li t-tipi kollha ta’ sistemi ta’ skannjar tal-merkanzija definiti hawn fuq huma l-istess fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
4. ID-DUMPING
1. It-Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq (TES)
(20)
Il-produttur Ċiniż ma talabx it-trattament tal-ekonomija tas-suq (“TES”) u talab biss trattament individwali (“TI”). Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi (19) u (20) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. It-Trattament individwali (TI)
(21)
Fin-nuqqas ta’ ebda kumment dwar it-TI, il-premessi (21) sa (25) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. Il-valur normali
3.1. Il-pajjiż analogu
(22)
L-ebda parti interessata ma qajmet kwistjoni dwar l-għażla tal-Istati Uniti tal-Amerika bħala pajjiż analogu.
(23)
Il-produttur Ċiniż tenna l-kummenti tiegħu dwar in-nuqqas ta’ kooperazzjoni ta’ kumpanija waħda, stabbilita fl-Istati Uniti tal-Amerika, li hi relatata mal-kwerelant. Huwa ġab l-argument li l-kwerelant uża d-dejta marbuta mal-kumpanija fl-Istati Uniti li hi relatata miegħu biex ħadem il-kalkolu għall-valur normali fl-ilment, filwaqt li l-kwerelant iddikjara li l-kumpanija relatata fl-Istati Uniti ma kenitx tipproduċi l-prodott simili. L-esportatur produttur Ċiniż ressaq li l-parti fl-Istati Uniti relatata mal-kwerelant kien imissha ġiet obbligata li tikkoopera mal-investigazzjoni u n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-parti tagħha għandu jitqies bħala raġuni biex il-kwerelant jiġi ttrattat bħala wieħed li ma kkooperax u għaldaqstant jintemm il-proċediment. Huwa sostna wkoll li l-Kummissjoni kien messha ċċarat u vverifikat dwar jekk il-kumpanija fl-Istati Uniti hijiex produttur tal-prodott simili. Flaħħar nett, l-esportatur produttur Ċiniż qajjem kwistjoni dwar l-użu tar-regola mhux preferenzjali tal-oriġini, tal-UE, biex tindika jekk operatur ekonomiku jistax jiġi kkunsidrat bħala produttur ta’ prodott.
(24)
Rigward il-kummenti marbutin mal-użu fl-ilment ta’ dejta meħuda mill-kumpanija Amerikana relatata mal-kwerelant, huwa nnotat li l-informazzjoni dwar il-valur normali fl-ilment kienet ibbażata fuq il-prezzijiet ġenerali fl-Amerika li kienu disponibbli għall-pubbliku fis-sit tal-Internet GSA Advantages tal-Gvern Amerikan. Għal żewġ tipi ta’ prodotti tal-prodott simili ma kienx hemm dawn il-prezzijiet disponibbli għall-pubbliku u għalhekk il-valur normali ġie kkalkulat mill-kwerelant abbażi tal-informazzjoni mill-ispejjeż tal-produzzjoni tiegħu fl-UE aġġustati għal-livell ta’ għarfien tal-kwerelant dwar is-suq Amerikan.
(25)
Barra minn hekk, il-produttur Ċiniż ma pprovda l-ebda prova li titfa’ dubju fuq is-sejbiet imniżżlin fil-premessa (32) tar-Regolament provviżorju.
(26)
Il-liġi tal-antidumping tal-UE, kieku stess, ma fiha ebda regola li għandha tintemm proċedura minħabba li produttur fil-pajjiż analogu ikun iddeċieda li ma jikkooperax fl-investigazzjoni. Li l-produttur huwa relatat mal-kwerelant ma jbiddilx din il-konklużjoni. Barra dan, il-każ tal-qorti li fuqu ddependa l-uniku produttur Ċiniż, jiġifieri T-249/06 (Interpipe), mhuwiex rilevanti f’dan il-kuntest hawnhekk għaliex f’dak il-każ, il-kwistjoni li riedet titwieġeb kienet sa liema punt kienet obbligata kumpanija sussidjarja tal-produttur Komunitarju li tikkoopera għall-għan tad-determinazzjoni tal-ħsara. Dan mhuwiex l-istess bħall-preżentazzjoni tad-dejta biex jiġi stabbilit il-valur normali fil-pajjiż analogu.
(27)
Rigward l-argument dwar id-definizzjoni tal-kunċett ta’ x’inhu produttur, huwa nnotat li l-investigazzjoni stabbiliet li l-kwerelant qed jipproduċi l-prodott simili fl-UE u li din l-attività ta’ manifattura tagħti status ta’ oriġini konformi mar-regoli mhux preferenzjali tal-oriġini tal-UE. Bil-liġi m’hemm ebda ħtieġa li wieħed jipprovdi konklużjoni dwar l-istatus ta’ entitajiet legali li mhumiex qed jiġu investigati fil-proċedura li tkun qed issir, jew ta’ dawk li mhumiex stabbiliti fl-UE, jew id-dejta tagħhom ma ntużatx waqt l-investigazzjoni biex tiġi stabbilita xi sejba.
(28)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor fir-rigward tal-għażla tal-pajjiż analogu, il-premessi (26) sa (37) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(29)
Għandu jitfakkar li l-valur normali ġie kkalkulat abbażi tad-dejta pprovduta mill-produttur waħdieni li kkoopera fil-pajjiż analogu (jiġifieri l-Istati Uniti tal-Amerika) u mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, għal tip wieħed ta’ prodott li jiġi importat fl-UE, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet li bihom il-prodott simili li huwa prodott fl-Istati Uniti, jinbiegħ mill-produttur Amerikan fl-Istati Uniti stess. Il-produttur Amerikan li kkoopera ma kienx jipproduċi tipi oħra ta’ prodotti li jikkorrispondu mal-importazzjonijiet miċ-Ċina għall-UE. Biex ikollha bażi iżjed wiesgħa għall-valur normali, il-Kummissjoni eżaminat ukoll setax jiġi stabbilit il-valur normali fuq kwalunkwe bażi oħra għal tipi oħra ta’ prodotti, b’konformità mad-dispożżizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku (“kwalunkwe bażi raġonevoli oħra”). Fl-istadju provviżorju nstab li l-informazzjoni vverifikata dwar l-ispejjeż tal-industrija tal-Unjoni setgħet tintuża għal xi tipi ta’ prodotti.
(30)
Wara li ġew imposti l-miżuri provviżorji, il-produttur Ċiniż ippreżenta l-kummenti fir-rigward tal-valur normali.
(31)
Il-produttur Ċiniż ddikjara li l-valur normali kellu jiġi aġġustat ’l isfel b’ammont li kien jirrappreżenta d-differenza fl-ispiża bejn l-aċċeleraturi prodotti minnu u dawk mixtrijin minn band’oħra, billi l-kumpanija Ċiniża tipproduċi l-aċċeleraturi filwaqt li l-produttur Amerikan u l-industrija tal-Unjoni qed tixtrihom.
(32)
Rigward din it-talba, ta’ min jinnota li ma kienet akkumpanjata minn ebda prova minkejja l-fatt li l-Kummissjoni kienet talbet dawn il-provi waqt l-investigazzjoni.
(33)
Il-produttur Ċiniż talab lill-Kummissjoni biex tipprovdi l-ispeċifikazzjoni preċiża tat-tipi speċifiċi tal-mudelli użati fil-kalkolu tal-valur normali. F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-industrija tal-Unjoni u l-produttur tal-pajjiż analogu jqisu li din it-tip ta’ informazzjoni hija kunfidenzjali. Tabilħaqq, kieku wieħed kellu jagħti l-isem preċiż tal-mudelli u jitqies il-fatt li l-mudelli kienu minn serje waħda biss, u li l-karatteristiċi speċifiċi ta’ din is-serje kienu diġà ġew żvelati, u li numru limitat biss ta’ tipi ta’ mudelli ġew użati għall-kalkolu tal-valur normali, allura l-partijiet li jirċievu din l-informazzjoni kienu jkunu jistgħu jaslu għall-kalkolu tal-prezzijiet attwali li ntalbu għat-tipi speċifiċi tal-mudell jew għall-ispiża u l-prezzijiet li fuqhom ġie bbażat il-kalkolu tal-valur normali għal tipi differenti ta’ mudelli. Din l-informazzjoni hija tabilħaqq kunfidenzjali min-natura tagħha u għaldaqstant din it-talba kellha tinċaħad.
(34)
Il-produttur Ċiniż wera d-dubji tiegħu dwar il-mod ta’ kif il-Kummissjoni kienet iddeterminat il-valur normali mid-dejta tal-industrija tal-Unjoni. Huwa ta l-fehma li għandhom jintużaw il-prezzijiet attwali tal-bejgħ u mhux il-prezzijiet offerti wara s-sejħiet. L-ewwel nett, huwa xieraq li wieħed jiftakar li d-dejta mingħand l-industrija tal-Unjoni ntużat biex ikun hemm perċentwali akbar ta’ rappreżentattività tal-paragun bejn il-valur normali u l-bejgħ għall-esportazzjoni li għamel il-produttur Ċiniż. Għalhekk, sa fejn kien possibbli, għat-tipi ta’ prodott ikkonċernat li ma setax jiġi stabbilit valur normali għalihom abbażi tal-informazzjoni li kienet disponibbli fl-Istati Uniti, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni vverifikata li ttieħdet mingħand l-industrija tal-Unjoni għall-istess tipi ta’ prodotti li kienu importati miċ-Ċina.
(35)
B’hekk, ġie kkalkulat il-valur normali għal għadd ta’ tipi ta’ prodotti (għallinqas prodotti li huma differenti mis-sistemi ta’ skannjar mobbli) abbażi tal-kostijiet standard, mingħajr ma tqiesu x-xogħlijiet ċivili li seta’ kien hemm, jew kostijiet oħra fuq il-post, u billi żdied perċentwali normali għall-profitt li, fi kwalunkwe każ, kien inqas sew mill-profitt fil-mira użat biex jiġi ffissat il-margni tal-ħsara. L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni tapplika spejjeż standard għat-tipi kollha ta’ prodotti li toffri. Id-dokumenti li jikkonċernaw il-preparazzjoni ta’ dawn l-ispejjeż standard, il-mod kif jiġu kkalkulati u l-paragun tagħhom mal-ispiża reali fl-iffissar regolari tal-prezzijiet saret verifika tagħhom u nstab li kollox kien sew.
(36)
Barra minn hekk, l-istruttura tal-ispiża tal-industrija tal-Unjoni ġiet ipparagunata mal-istruttura tal-produttur Amerikan tal-prodott simili. Instab li (i) il-marġni tal-profitt tal-produttur Amerikan kien akbar mill-marġni ta’ profitt li ntuża biex jiġi kkalkulat il-valur normali abbażi tad-dejta mill-industrjija tal-Unjoni u (ii) l-istruttura tal-ispiża tal-industrija tal-Unjoni tixbaħ b’mod ġenerali lil dik tal-produttur fil-pajjiż analogu (id-differenza preċiża ma tistax tkun żvelata għal raġunijiet ta’ konfidenzjalità). Għaldaqstant, l-użu tad-dejta tal-industrija tal-Unjoni biex jiġi ddeterminat il-valur normali jidher biċ-ċar li jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(37)
Il-produttur Ċiniż kkummenta wkoll dwar l-offerta pubblika li abbażi tagħha l-produttur tal-Istati Uniti tal-prodott simili biegħ sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija mobbli fis-suq tal-Istati Uniti. Huwa sostna li jekk il-Kummissjoni uża valur normali abbażi ta’ sejħa għall-offerti li saret fl-2005 u qabbilha mal-prezz tal-esportazzjoni marbut mal-PI, dan il-paragun ma setax jitqies ġust. Din l-allegazzjoni mhijiex ikkonfermata mill-fatti stabbiliti fl-investigazzjoni. Fl-Istati Uniti, is-sejħiet pubbliċi għall-offerti jiġu organizzati biex jingħata kuntratt ta’ qafas li skontu dak li jirbaħ il-kuntratt jista’ jbiegħ prodott għal ċertu perjodu ta’ żmien. Iżda l-kuntratt ta’ qafas ma kienx fih prezzijiet. Tabilħaqq, dan il-kuntratt ġie konkluż fl-2005, iżda l-istimi individwali rispettivi għall-offerta u l-iffirmar tal-kuntratti saru fl-2007, jiġifieri fi żmien meta kien laħaq beda l-PI. Għaldaqstant, il-Kummissjoni aċċettat li din l-offerta għandha titqies li saret waqt il-PI u li għandha tifforma parti mid-dejta li ntużat għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping.
(38)
Il-produttur Ċiniż talab ukoll spjegazzjoni għalfejn il-valur normali tas-sistema mobbli, bħal dik li tinbiegħ fil-Latvja, ma kenitx ikkalkulata mill-bejgħ tal-produttur Amerikan iżda mid-dejta tal-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-Kummissjoni ma setgħetx tuża d-dejta mill-pajjiż analogu għar-raġuni li din id-dejta ma kenitx disponibbli mingħand il-produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu.
(39)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (38) sa (42) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. Il-prezz tal-esportazzjoni
(40)
Wara li ġew imposti l-miżuri provviżorji, il-produttur Ċiniż li kkoopera ressaq il-kummenti dwar il-prezz tal-esportazzjoni.
(41)
Dawn il-kummenti ġew magħmula f’rabta mat-tranżazzjonijiet fil-Pajjiżi l-Baxxi, fil-Finlandja u fil-Polonja fir-rigward ta’ elementi ta’ spiża speċifiċi. Il-kummenti li setgħu jiġu kkonfermati bid-dejta vverifikata ġew aċċettati u skont dan ġie rivedut il-kalkolu tal-marġni tad-dumping. Xi kummenti dwar għadd ta’ spejjeż tal-installazzjoni kellhom jitwarrbu. F’dan ir-rigward irid jitfakkar li, minkejja li ntalbet id-dejta attwali rilevanti dwar il-prezz ta’ elementi differenti tal-prodott ikkonċernat f’varji stadji tal-investigazzjoni, il-kumpanija qatt ma għamlet ebda sforz biex tipprovdi proposta għal analiżi konklużiva. L-ammonti li ngħataw wara l-pubblikazzjoni tas-sejbiet provviżorji jikkostitwixxu informazzjoni ġdida li mhijiex ikkonfermata minn informazzjoni dwar il-kontijiet jew provi oħra li jistgħu jiġu vverifikati.
(42)
Il-produttur Ċiniż ċċara wkoll li għamel bejgħ wieħed barra mill-offerti pubbliċi. Din id-dikjarazzjoni hija kkonfermata. B’danakollu, l-investigazzjoni stabbiliet li dan il-bejgħ ma kienx bejgħ tas-soltu. Kien tabilħaqq ta’ prodott sostitut, u l-prezz li qed tirreferi għalih kien inftiehem xi snin qabel il-PI. Il-prodott sostitut kien ta’ tip kompletament differenti minn tal-prodott oriġinali. Għaldaqstant, din ma kenitx tranżazzjoni ta’ matul il-PI, iżda l-għeluq ta’ kuntratt li kien inftiehem qabel. Għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni marbut ma’ din it-tranżazzjoni ma setax jinżamm fil-kalkolu.
(43)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (43) sa (46) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5. It-tqabbil
(44)
Il-produttur Ċiniż stqarr li l-paragun kien sar abbażi ta’ numri mqassrin tal-kontroll tal-prodotti li jinjoraw id-differenzi fiżiċi bejn il-prodotti li qed jiġu pparagunati ma’ xulxin. Barra minn hekk, il-kumpanija Ċiniża ddikjarat li l-aċċeleraturi, id-differenzi fit-tipi ta’ xasi u l-livelli ta’ enerġija kien imisshom tqiesu fil-paragun tal-prezzijiet.
(45)
Rigward l-ewwel stqarrija għandhom jiġu enfasizzati l-punti li ġejjin: fir-rigward ta’ dejta meħuda mill-industrija tal-Unjoni, huwa mfakkar li l-kalkoli saru permezz ta’ dejta li kienet marbuta direttament ma’ offerti rispettivi għal sejħiet pubbliċi għall-offerti, jiġifieri għal tipi ta’ prodotti li kienu qed jikkompetu fuq l-istess livell ta’ bejgħ fl-istess żmien u li kienu kkunsidrati bħala kumparabbli mill-awtoritajiet dwar is-sejħiet pubbliċi għall-offerti. Rigward id-dejta dderivata mill-produttur Amerikan tal-prodott simili, l-investigazzjoni wriet li t-tip ta’ prodott li ġie pparagunat issodisfa r-regoli stretti stipulati skont l-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku, jiġifieri huwa prodott simili għall-prodott li qed jiġi kkunsidrat, minn kull lat. Għaldaqstant, il-fatt li d-differenzi fiżiċi mhumiex kollha riflessi f’numru ta’ kontroll tal-prodott jew f’numru mqassar ta’ kontroll tal-prodott ma jwaqqafx lill-Kummissjoni milli tagħmel paragun tajjeb bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni. Ta’ iżjed importanza minn hekk, tqiesu d-differenzi li setgħu jaffettwaw il-komparabbiltà tal-prezzijiet. L-informazzjoni dokumentata turi li l-prodotti mibgħuta mill-esportatur produttur Ċiniż li kkoopera ħafna drabi fihom karatteristiċi żejda meta mqabbla ma’ dawk li ntużaw bħala bażi għall-valur normali. B’riżultat ta’ dan, il-valur normali ġie stabbilit b’mod konservattiv.
(46)
Fir-rigward tal-aċċeleraturi, it-tipi ta’ xasi u l-livelli tal-enerġija, għandu jkun innutat li l-aġġustamenti mitlubin huma skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku iżda ma ntweriex li d-differenzi ddikjarati fil-karatteristiċi jaffettwaw il-prezz u l-komparabbilità tal-prezz billi ma ngħatat l-ebda l-informazzjoni mill-produttur Ċiniż li setgħet tiġġustifika aġġustament.
(47)
Il-produttur Ċiniż li kkoopera ddikjara li l-aċċeleratur huwa komponent importanti tal-prodott ikkonċernat u kien imissu ġie inkluż fl-istruttura tan-numru ta’ kontroll tal-prodott. Il-Kummissjoni ma inkludietx l-aċċeleratur fl-istruttura tan-numru ta’ kontroll tal-prodott billi ebda waħda mill-partijiet ikkonċernati ma ppreżentat provi li juru li l-aċċeleratur kien fattur li jiddistingwi bejn tip u ieħor ta’ prodott.
(48)
Il-produttur Ċiniż li kkoopera talab ukoll l-identifikazzjoni u l-kwantifikazzjoni tal-aġġustamenti li saru għall-valur normali biex dan reġa’ nġab fuq bażi ex-fabbrika. Saru aġġustamenti tal-ispejjeż tal-garanzija u tal-kreditu għall-valur normali, iddeterminati abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ fil-pajjiż ta’ produzzjoni tal-produttur waħdieni fl-Istati Uniti tal-prodott simili. Saru l-aġġustamenti tal-ispejjeż tat-trasport, tal-garanzija, tat-taħriġ, tad-dokumentazzjoni u l-onorarji tal-aġenti għall-valur normali li ġew iddeterminati abbażi tad-dejta tal-industrija tal-Unjoni. Rigward it-talba għall-kwantifikazzjoni ta’ dawn l-aġġustamenti, il-Kummissjoni ma tistax tikxef din id-dejta minħabba li din l-informazzjoni hija meqjusa li hi kunfidenzjali. Jeħtieġ li wieħed jinnota li, b’mod simili, fil-kalkolu tal-prezz ex-fabbrika, id-dejta korrispondenti ma ġietx żvelata lill-industrija tal-Unjoni.
(49)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (47) u (48) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6. Il-marġni ta’ dumping
(50)
IL-produttur Ċiniż ikkritika l-fatt li xi bejgħ ġie eskluż mill-kalkolu tad-dumping. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-valuri tal-bejgħ tat-tranżazzjonijiet ikkonċernati ġew ikkunsidrati oriġinarjament għall-iffissar tal-prezzijiet tal-esportazzjoni. Iżda l-valur normali ta’ dawn it-tranżazzjonijiet ma setax ikun stabbilit. Għalhekk ma setax isir paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni.
(51)
Il-produttur Ċiniż iddikjara wkoll li l-valuri CIF tal-bejgħ imsemmi fil-premessa (50) kellhom jiġu inklużi fil-valur sħiħ CIF li serva ta’ denominatur għall-kalkoli ta’ dumping. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Il-kalkolu tad-dumping totali huwa riżultat tad-diviżjoni tat-total tad-dumping differenti li jinstab (fejn jista’ jsir paragun tal-prezzijiet) bit-total tal-valuri CIF korrispondenti. L-inklużjoni fil-kalkolu tal-valuri CIF tal-bejgħ li għalih ma jistax isir paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, minħabba li ma jkunx hemm valur normali ffissat, jikkawża żball tal-aritmetika f’dawn il-kalkoli billi n-nominatur u d-denominatur ma jkunux qed jirreferu għal tranżazzjonijiet komparabbli.
(52)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (49) u (50) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(53)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-marġni tad-dumping definittiv, espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, dazju mhux imħallas, huwa ta’ 38,8 %.
5. IL-ĦSARA
(54)
Il-kummenti dwar is-sejbiet li jikkonċernaw il-ħsara, li xi wħud minnhom ma kienu xejn ħlief repetizzjoni ta’ kummenti li diġà ġew indirizzati mir-Regolament provviżorju, waslu biss mingħand il-produttur Ċiniż.
(55)
L-argumenti dwar kummenti li diġà ġew indirizzati fir-Regolament provviżorju mhumiex imtennija f’dan ir-Regolament.
1. Rimarki ġenerali
(56)
Ta’ min wieħed ifakkar li f’dan il-każ l-informazzjoni ppreżentata tirreferi għal żewġ produtturi u esportatur produttur wieħed tal-Unjoni li essenzjalment jirrappreżentaw is-suq tal-Unjoni. Meta dan jitqies, ma jistgħux jingħataw ċifri preċiżi għall-għan ta’ protezzjoni tal-informazzjoni proprjetarja tan-negozju. Għalhekk, l-indikaturi qegħdin jingħataw f’forma ta’ indiċi jew firxiet.
(57)
Fit-tweġiba tiegħu għad-dokument ta’ notifika provviżorju, il-produttur Ċiniż talab li l-istima tal-ħsara tiġi ppreżentata fuq bażi annwali. Minkejja li dan ma jibdilx is-sustanza tad-dejta, imma jbiddel biss il-preżentazzjoni tagħha, it-talba ntlaqgħet bħala ġġustifikata u b’hekk l-analiżi li tidher hawn taħt hija ppubblikata annwalment mill-bidu sal-aħħar.
(58)
Il-produttur Ċiniż ma qablitx mad-dejta dwar il-volum tal-bejgħ għall-perjodu inkunsiderazzjoni (mill-2004 sal-aħħar tal-PI) li tidher fid-dokument ta’ notifika provviżorju speċifiku għall-kumpanija. Ta’ min jinnota li l-Kummissjoni pprovdiet analiżi preċiża u eżawrjenti tad-dejta kkumpilata lill-produttur Ċiniż. Ir-reazzjonijiet li rċieva l-produttur Ċiniż konsegwentement tqabblu mal-informazzjoni disponibbli li pprovdew l-awtoritajiet tal-Istati Membri bħala utenti tal-prodott ikkonċernat u l-produtturi fl-Unjoni. Għaldaqstant, fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni, ġew magħrufin id-dettalji tal-bejgħ miċ-Ċiniżi għall-Unjoni u l-impatt relattiv tiegħu.
(59)
Il-produttur Ċiniż sostna li fejn m’hemmx offerta mill-industrija tal-Unjoni, il-bejgħ tiegħu għandu jkun eskluż mill-analiżi tal-ħsara u kawżalità. B’danakollu ta’ min jinnota li l-istituzzjonijiet ma jistgħux isostnu li minħabba l-fatt li, waqt il-PI l-industrija tal-Unjoni ma tefgħetx offerta għal sejħa speċifika filwaqt li l-esportatur produttur Ċiniż tefa’ offerta, b’daqshekk l-industrija tal-Unjoni għamlet ħsara lilha nnifisha b’tali mod li kisret ir-rabta kawżali bejn il-ħsara u d-dumping. Barra minn hekk, dak li jkun ma jistax jipparteċipa f’sejħa għall-offerti mingħajr spejjeż (fi traduzzjonijiet, onorarji tal-aġenti, kultant ħlas biex titfa’ l-offerta, eċċ.) għaldaqstant kumpaniji ma jitfgħux offerta sakemm ma jkunux ċerti li għandhom ċans li jirbħu l-kuntratt.
(60)
Ġie sostnut ukoll li fejn il-kwerelant (Smiths Detection Group Limited) għamel offerti akbar mill-massimu tal-prezz speċifikat fis-sejħiet, dan għandu jiġi eskluż mill-analiżi tal-ħsara u kawżalità. Iżda l-investigazzjoni ma ħarġet l-ebda informazzjoni li tista’ tiġi vverifikata li tikkonferma li saru offerti bħal dawn.
(61)
Il-produttur Ċiniż sostna li hemm nuqqas ta’ simetrija tad-dejta dwar il-ħsara. Dan għaliex il-volum tal-bejgħ, is-sehem fis-suq u l-profitt jirreferu għall-bejgħ permezz tad-data tal-kuntratt filwaqt li ċerti fatturi oħra tal-ħsara oriġinaw mill-kontabilità finanzjarji tal-kwerelant u għaldaqstant għandhom mnejn ma jaqblux fiż-żmien. Fil-bidu ta’ din l-investigazzjoni, is-servizzi tal-Kummissjoni kellhom jiffissaw punt ta’ referenza ċar għall-bejgħ, li jkun applikabbli għall-kumpaniji kollha li jikkooperaw mal-proċediment. Ġie deċiż li d-data tal-kuntratt kienet tipprovdi l-aħjar punt ta’ referenza minħabba li ta’ spiss jgħaddi ħafna żmien bejn id-data tal-bidu tas-sejħa għall-offerti u d-data tal-kuntratt, kif ukoll bejn id-data tal-kuntratt u l-aħħar data tal-fattura. Barra minn hekk, jista’ jkun li jkun hemm għadd ta’ fatturi għal kuntratt wieħed u kuntratt jista’ jkun fih ħafna snin.
(62)
Meta d-data tal-kuntratt ġiet iffissata bħala l-punt ta’ referenza, ma kienx prattiku li wieħed jitlob lill-produtturi tal-Unjoni biex jimlew it-tweġibiet tagħhom għall-kwestjunarju kollu abbażi tad-dati tal-kuntratti. Kieku ntalbu jagħmlu hekk kien ikollhom jerġgħu jaħdmu l-kontabilità tagħhom mill-ġdid b’mod li mhuwiex prassi normali u li kien idaħħal numru ta’ ambigwitajiet bl-impatt negattiv konsegwenti fuq il-kwalità tal-informazzjoni. Fid-dawl li ma kienx vijabbli li jintużaw id-dati tal-fatturi bħala punt ta’ referenza, id-dejta dwar il-ħsara f’dal każ ingħatat bl-aħjar mod possibbli għal dan il-prodott.
(63)
Waqt l-għaxar xahar tal-investigazzjoni, jiġifieri fir-reazzjoni tiegħu għall-konklużjonijiet provviżorji, il-produttur Ċiniż qajjem kwistjoni wkoll dwar il-fatt li l-PI kien għal tul ta’ 18-il xahar, u ddikjara li dan kellu jkun limitat biss għas-sena kalendarja tal-2008. Din it-talba kellha tiġi miċħuda għar-raġunijiet li jiġġustifikaw perjodu ta’ 18-il xahar kif imniżżel fir-Regolament provviżorju u hawn fuq fil-premessi (5) sa (11). Barra dan, bidla bħal din kienet tfixkel il-konklużjoni f’waqtha tal-investigazzjoni għaliex kienet tinvolvi li l-kumpaniji kollha li kienu qed jikkooperaw jintalbu li jerġgħu jimlew it-tweġibiet għall-kwestjonarji abbażi ta’ PI rivedut.
(64)
Il-produttur Ċiniż wera wkoll id-dubji tiegħu dwar jekk il-bosta kumpaniji tal-UE relatati mal-kwerelant ġewx inklużi kif suppost fl-analiżi tal-ħsara magħmula mill-Kummissjoni. Iżda l-verifika tar-risposti għall-kwestjonarju tal-kwerelant saret bil-kooperazzjoni sħiħa tal-grupp kollu u l-Kummissjoni kienet sodisfatta li l-indikaturi tal-ħsara u l-kalkoli kienu analizzati kif suppost għall-grupp kollu kemm hu. Kif ġie ċċarat lill-produttur Ċiniż qabel l-adozzjoni tal-miżuri provviżorji, il-kumpaniji tal-UE li għalihom kienet qed tirreferi, jekk għandhom xi rwol fil-manifattura u l-bejgħ tal-prodott rilevanti, dan hu rwol insinifikanti. Fil-fatt, ir-rwol tagħhom huwa limitat għal ċerti funzjonijiet li jikkonċernaw il-bejgħ tal-prodott li qed jiġi investigat (pereżempju jagħmlu l-manutenzjoni) u l-bejgħ ta’ prodotti li mhumiex fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament.
(65)
Il-produttur Ċiniż fl-aħħar nett sostna li, safejn l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tissodisfa r-rekwiżiti tekniċi ta’ ċerti sejħiet għall-offerti jew ma rrispondiet xejn għas-sejħiet, ma kien hemm ebda dumping li għamel ħsara lill-industrija kkonċernata tal-UE f’dawn it-tranżazzjonijiet. Din it-talba ma setgħetx tintlaqa’.
(66)
L-ewwel nett, għandu jkun innutat li l-fatt li ma jistax jiġi ffissat valur normali għal xi tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni ma jitfax dubju fuq is-sejbien ta’ dumping li jagħmel il-ħsara, sakemm dak li jkun ibbażat fuqu l-kalkolu huwa kkunsidrat li jkun rappreżentattiv. F’dan il-każ dan kien ċertament minnu (ara l-premessa (50)). Għat-tranżazzjonijiet speċifiċi kkonċernati, għandu jkun innutat dan li ġej. It-tranżazzjoni li tirreferi għall-problemi ta’ rekwiżiti tekniċi tikkonċerna tip wieħed ta’ prodott mibjugħ fuq bażi ta’ sejħa waħda għall-offerti. Il-produttur Ċiniż minn lat wieħed, u ż-żewġ produtturi tal-Unjoni mil-lat l-ieħor, interpretaw is-sejħa għall-offerti b’modi differenti. Il-produttur Ċiniż sostna lejn l-aħħar tal-investigazzjoni, li t-tip ta’ prodott ikkonċernat kien kompletament differenti minn skanner mobbli filwaqt li l-industrija tal-Unjoni kienet ta’ opinjoni differenti. Għalhekk jidher ċar li l-industrija tal-Unjoni ħadet sehem f’din is-sejħa għall-offerti fit-twemmin li għandha toffri tip ta’ prodott speċifiku. Aktar importanti minn hekk, il-parteċipazzjoni tagħha involviet l-ispejjeż (għat-traduzzjonijiet, għall-aġent, il-ħlas tal-parteċipazzjoni. eċċ.). Għalhekk, il-fatt li fil-konklużjoni finali tal-proċess tas-sejħa għall-offerti l-industrija tal-Unjoni ma tefgħetx offerta fuq termini indaqs ma jfissirx awtomatikament li dawn l-importazzjonijiet ma kkontribwewx għall-ħsara.
(67)
Rigward it-tranżazzjonijiet li fadal, il-produttur Ċiniż jirreferi għal tranżazzjoni li ma tidħolx fl-ambitu tal-PI li, kif hemm spjegat fil-premessa (42), hija tabilħaqq għeluq ta’ kuntratt li kien magħmul qabel. Dan irrefera wkoll għal tranżazzjoni li fiha l-industrija tal-Unjoni ma pparteċipatx fis-sejħa għall-offerti. Rigward l-ewwel tranżazzjoni, ma saret ebda deċiżjoni dwar il-ħsara. Rigward it-tieni tranżazzjoni, japplikaw il-konklużjonijiet tal-premessa (59).
2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(68)
Waqt il-ħdax-il xahar tal-investigazzjoni, kumpanija Rumena ddikjarat li waqt il-PI kienet produttur tal-UE ta’ ċerti sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija. Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni dwar l-istatus attwali ta’ din il-kumpanija. Skont l-informazzjoni ppreżentata kemm mill-kumpanija kif ukoll minn operaturi oħra f’dan is-suq, inkluż il-produttur Ċiniż, ir-rabta ta’ din il-kumpanija mal-prodott simili hija relatata mill-qrib mal-attivitajiet ta’ produzzjoni ta’ produttur tal-Unjoni stabbilit tas-sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija. B’riżultat ta’ dan, fil-kuntest tal-investigazzjoni kurrenti, l-uniku bejgħ li għamlet il-kumpanija Rumena waqt il-PI huwa meqjus li sar mill-produttur tal-Unjoni ta’ sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija.
(69)
Rigward l-indikaturi makroekonomiċi, bħall-konsum, il-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-ħażniet, il-volum tal-bejgħ, is-sehem fis-suq, l-impjieg, il-produttività u l-pagi, kif ukoll il-bejgħ għall-esportazzjoni, ta’ min jinnota li dawn ġew analizzati fir-rigward tal-produtturi kollha tal-Unjoni.
(70)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, is-sejbiet previsti fil-premessi (52) sa (56) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. Il-konsum tal-Unjoni
(71)
Il-produttur Ċiniż sostna li l-livell tal-konsum tal-Unjoni kif previst fir-Regolament provviżorju ma kienx eżattament korrett. F’dan ir-rigward il-Kummissjoni kkuntattjat lill-partijiet interessati, notevolment l-utenti, bil-għan li tiġbor aktar tagħrif dwar il-konsum tal-UE waqt il-perjodu inkunsiderazzjoni. Abbażi tat-tagħrif addizzjonali li pprovdew il-partijiet interessati, huwa meqjus li l-konsum tal-UE żviluppa kif ġej:
2004
2005
2006
2007
PI
Indiċi: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti
(72)
Il-konsum tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili fl-UE żdied bi 11 % matul il-perjodu inkunsiderazzjoni.
(73)
Il-produttur Ċiniż sostna li għandha tiġi ppubblikata d-dejta dwar il-konsum attwali, u mhux it-tagħrif indiċjat. F’dan ir-rigward huwa nnotat li, kif diġà ġie spjegat biċ-ċar fil-premessa (54) tar-Regolament provviżorju, in-numru ta’ partijiet involuti fil-produzzjoni ta’ ċerti sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija huwa żgħir u b’hekk kull kxif tad-dejta reali tal-konsum jista’ jwassal għall-kxif tal-bejgħat attwali mill-partijiet, u dan it-tagħrif huwa meqjus bħala kunfidenzjali.
(74)
Tressaq ukoll li ċ-ċifra tal-konsum għandha tqies l-unitajiet kollha tal-prodott ikkonċernat li huma kkunsmati fis-suq tal-UE. F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-figuri tal-konsum tal-Unjoni jqisu l-bejgħ kollu tal-prodott li qed jiġi investigat (kemm jekk ikunu b’riżultat ta’ sejħa għall-offerti, kemm jekk ma jkunux) mill-partijiet kollha (safejn għandha t-tagħrif il-Kummissjoni). Id-dejta tqabblet u vverifikata mas-sorsi differenti disponibbli. B’danakollu l-figuri tal-konsum juru biss il-bejgħ attwali, u mhux in-numru żgħir ta’ tranżazzjonijiet li ġew irrappurtati lill-Kummissjoni, li kienu jikkonċernaw jew kiri jew għotja. Kieku ġew inklużi dawn it-tranżazzjonijiet, is-sehem Ċiniż fis-suq kien ikun akbar.
(75)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (57) u (58) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (71) sa (74) hawn fuq, huma b’dan ikkonfermati.
4. L-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Volum, prezz u sehem fis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping tal-prodott ikkonċernat
(76)
Kif inhu spjegat fil-premessi (57) u (58), ġew riveduti l-volumi u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat. L-annwalizzazzjoni tad-dejta u l-aġġornament tal-volumi kkonfermaw il-konklużjonijiet li hemm fir-Regolament li l-importazzjonijiet u s-sehem fis-suq tagħhom żdiedu b’mod sinifikanti mill-2004 ’l hawn. Il-parti Ċiniża wriet id-dubji tagħha dwar il-metodoloġija użata fl-indiċjar ta’ din id-dejta. Huwa importanti li nenfasizzaw li d-dejta li ġiet attwalment użata, bi kwalunkwe mod li ġiet indiċjata, kemm fl-istadju provviżorju kif ukoll f’dak definittiv, turi żieda sinifikanti fil-volum u fis-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat.
(77)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdied b’iżjed minn 150 % matul il-perjodu kkonċernat.
2004
2005
2006
2007
PI
Volum ta’ importazzjonijiet
100
75
250
200
267
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti
(78)
Kif intqal fil-premessa (60) tar-Regolament provviżorju, il-prezz medju tal-esportazzjoni varja ħafna skont it-tipi ta’ skanner tal-merkanzija li kienu importati u għalhekk ma setgħux iwasslu għal konklużjonijiet sinifikanti.
(79)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdied b’iżjed mid-doppju fil-perjodu kkonċernat.
2004
2005
2006
2007
PI
Sehem mis-suq tal-PRC
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indiċi: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti
(80)
Il-produttur Ċiniż sostna li għandhom jiġu eżaminati wkoll il-volumi ta’ wara l-PI (l-offerti li ntrebħu waqt il-PI li għalihom ġew iffirmati l-kuntratti wara l-PI). Skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, il-fatti ta’ wara l-PI ma jitqisux, ħlief f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Il-produttur Ċiniż ma invokax dawn iċ-ċirkostanzi eċċezzjonali. Barra minn hekk, għar-raġuni ta’ komparabbilità, kien ikun jeħtieġ li jiġu allokati mill-ġdid il-bejgħ li saru qabel il-PI. Għaldaqstant din it-talba ma ntlaqatx. Meta wieħed iqis iż-żidiet fl-importazzjoni f’termini tal-volum u tas-sehem fis-suq li jidhru hawn fuq, din id-deċiżjoni xorta waħda ma kellha l-ebda impatt fuq il-fatturi li ġew eżaminati f’dan il-każ.
(b) L-offerta ta’ bejgħ taħt il-prezz
(81)
Il-produttur Ċiniż ressaq li l-metodoloġija użata fl-istadju provviżorju f’dak li jikkonċerna l-offerti ta’ bejgħ taħt il-prezz kienet żbaljata. Fl-opinjoni tiegħu, ma kienx possibbli li l-prezzijiet attwali tal-bejgħ tiegħu jitqabblu mal-prezzijiet li toffri l-industrija tal-Unjoni għas-sejħat tal-offerti. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li din il-metodoloġija kienet meqjusa li kienet l-aktar waħda xierqa minħabba l-ħtieġa ta’ paragun ġust li involva prodott kumpless ħafna u li involva x-xiri pubbliku. Ma ġew identifikati ebda metodi vijabbli oħra mill-partijiet interessati.
(82)
Irid jingħad li minkejja li l-metodoloġija baqgħet dik deskritta hawn fuq, saru xi aġġustamenti żgħar għall-kalkolu li baxxew il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u dawn tgħarrfu lill-partijiet interessati.
(83)
Il-paragun rivedut juri li, waqt il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu mibjugħin fl-Unjoni bi prezzijiet iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni b’firxa ta’ bejn il-15 u l-20 %. Ta’ min jinnota li l-produttur Ċiniż sostna fis-sottimissjonijiet tiegħu li waħda mir-raġunijiet li għalihom kien rebaħ il-kuntratti kienet li offra speċifikazzjoni ta’ prodott superjuri. F’termini ta’ offerti ta’ bejgħ taħt il-prezz (u bejgħ bi prezzijiet imnaqqsa) dan seta’ wassal biex isiru l-aġġustamenti u biex jiġu kkalkulati marġnijiet akbar. Dan l-aġġustament ma sarx għaliex dan ma ġiex ippruvat li kien validu u ma kien hemm ebda informazzjoni biex tikkwantifikahom.
(84)
Billi ma kien hemm ebda kummenti oħra, il-bqija tal-informazzjoni fil-premessi (59) sa (62) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (76) sa (83) hawn fuq, hija b’dan ikkonfermata.
5. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
Kummenti preliminari
(85)
Ta’ min jinnota li d-dejta tal-indikaturi tal-ħsara hija ppreżentata b’mod differenti fir-Regolament definittiv biex jindirizzaw żewġ kwistjonijiet, kif iddikjarat fil-premessi (57) u (69), jiġifieri t-talba tal-produttur Ċiniż biex tiġi annwalizzata id-dejta tat-18-il xahar tal-PI u l-kumpilazzjoni fl-analiżi tal-makroindikaturi tad-dejta meħudin mit-tieni produttur tal-Unjoni.
L-indikaturi tal-ħsara
Il-produzzjoni, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2004
2005
2006
2007
PI
Il-produzzjoni
100
75
94
173
151
Il-kapaċità
100
83
90
185
200
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
100
90
104
94
76
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(86)
Matul il-perijodu kkunsidrat, il-volum ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied b’51 %. Din ix-xejra pożittiva hija dovuta prinċipalment għall-bejgħ tajjeb li sar għall-esportazzjoni tal-prodott simili. L-industrija tal-Unjoni żiedet b’aktar mid-doppju l-kapaċità tal-produzzjoni tagħha matul l-istess perjodu għall-istess raġuni. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqas b’24 %.
(87)
Meta wieħed iżomm f’moħħu li l-figuri msemmijin hawn fuq huma marbutin mal-produzzjoni, li parti sostanzjali minnha tinbiegħ fi swieq lil hinn mill-UE, dawn l-indikaturi mhumiex meqjusin bħala importanti f’dan il-każ.
Il-ħażniet
2004
2005
2006
2007
PI
Il-ħażniet
100
164
155
127
136
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(88)
Il-livell tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni wera xejra ’l fuq li qed titbiddel matul il-perjodu kkunsidrat. B’danakollu, dan ma tqiesx li kien indikatur importanti billi din l-industrija topera fuq bażi ta’ produzzjoni skont l-ordni, il-ħażniet dejjem jinżammu baxxi ħafna u parti kbira ta’ dawn il-ħażniet kienet maħsuba għas-suq tal-esportazzjoni.
Il-volum tal-bejgħ, il-prezz tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2004
2005
2006
2007
PI
Il-volum ta’ bejgħ tal-Unjoni
100
67
93
100
76
Sehem mis-suq
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
L-indiċi tas-sehem mis-suq
100
108
82
91
68
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti
(89)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkonċernat u fil-PI kien ta’ kważi 25 % inqas mill-volum oriġinali tiegħu. L-industrija tal-Unjoni tilfet mal-20 punt perċentwali mis-sehem tagħha fis-suq bejn l-2004 u t-tmiem tal-PI.
(90)
Il-konklużjonijiet fil-premessa (69) tar-Regolament provviżorju li jirrigwardaw il-prezzijiet tal-bejgħ huma kkonfermati.
(91)
Il-produttur Ċiniż tenna t-talba tiegħu li jirċievi l-informazzjoni dwar l-offerti tal-kwerelant għas-sejħiet tal-offerti li ġew milqugħa u dwar kemm tqiesu ċerti offerti fil-qafas ta’ din l-investigazzjoni. Iżda, l-għotja ta’ dan il-livell ta’ dettall ma tqiesx li kien xieraq minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità. Dan talab ukoll il-konferma li d-data tal-iffirmar tal-kuntratti tal-bejgħ li sar b’riżultat tas-sejħat għall-offerti ġiet użata bħala l-fattur determinanti fil-kalkolu tal-konsum tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, l-istituzzjonijiet jikkonfermaw li l-metodoloġija spjegata fil-premessa (57) tar-Regolament provviżorju ntużat għall-partijiet kollha. L-istess parti talbet ukoll kjarifika li d-dejta dwar il-kwerelant kienet tirreferi għaż-żewġ impjanti ta’ produzzjoni tiegħu. Dwar dan, kif intqal fil-premessa (7)(a) tar-Regolament provviżorju, huwa kkonfermat li d-dejta mressqa mill-kwerelant ġiet ikkumpilati mill-impjanti t-tnejn li huma tal-produzzjoni tiegħu.
Il-profittabilità
2004
2005
2006
2007
PI
Il-marġni ta’ profitt ta’ qabel it-taxxa
100
85
90
7
-50
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(92)
L-industrija tal-Unjoni bdiet tagħmel it-telf matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sitwazzjoni kienet partikolarment ħażina matul il-PI.
L-investimenti, il-profitt fuq l-investiment, il-likwidità u l-ħila għall-akkwist tal-kapital
2004
2005
2006
2007
PI
Investimenti
100
164
100
354
105
Ir-redditu fuq l-investiment
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likwidità
100
124
257
186
-71
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(93)
L-investimenti baqgħu baxxi matul il-perjodu kkunsidrat. Parti kbira mill-investimenti kienet iddedikata għall-manutenzjoni tal-bini operattiv tal-industrija tal-Unjoni. Il-livell ogħla ta’ investiment innutat fl-2007 jirrigwarda brevett ġdid biex tittejjeb il-prestazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Ta’ min ifakkar li dan in-negozju huwa ffukat ħafna fuq l-għarfien u mhux fuq l-investiment.
(94)
Ir-redditu fuq l-investiment, imfisser f’termini tal-profitti netti tal-industrija tal-Unjoni u l-valur nett fuq il-karta tal-investimenti tagħha, juri tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat, iżda mhuwiex indikatur tajjeb tal-ħsara għaliex jirrifletti prinċipalment assi li diġà kienu ġew deprezzati.
(95)
Il-qagħda tal-likwidità tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar b’mod drammatiku tul il-perjodu kkonċernat.
(96)
Billi l-produzzjoni tas-sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija kienet tifforma parti żgħira mill-attivitajiet tal-kwerelant, il-ħila għall-akkwist tal-kapital ma tqiesitx bħala indikatur importanti f’dan il-każ.
Ix-xogħol, il-produttività u l-pagi
2004
2005
2006
2007
PI
L-impjiegi
100
110
129
160
167
L-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem
100
98
102
106
106
Il-produttività għal kull impjegat
100
68
73
109
135
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(97)
L-impjiegi, l-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem u l-produttività għal kull ħaddiem żdiedu waqt il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dawn l-indikaturi ma jitqiesux bħala indikaturi importanti f’dan il-każ, billi ħafna mill-impjiegi huma marbutin mal-produzzjoni ta’ ċerti sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija li huma mibjugħin fis-suq għall-esportazzjoni.
Id-daqs tad-dumping
(98)
Is-sejbiet tal-premessa (76) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
Kummenti oħra
(99)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor, il-bqija tal-informazzjoni fil-premessi (64) sa (76) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (85) sa (98) hawn fuq, hija b’dan ikkonfermata.
6. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(100)
Is-sejbiet fir-Regolament provviżorju dwar il-gradi ta’ importanza differenti tal-indikaturi tal-ħsara f’din il-proċedura partikolari jibqgħu validi. Il-fatturi tal-ħsara li huma meqjusin bħala l-iżjed importanti huma kemm iħallu profitt, is-sehem fis-suq u l-offerta ta’ bejgħ taħt il-prezz billi dawn direttament jirreflettu s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’relazzjoni mal-attività tagħha fis-suq tal-Unjoni. Ir-raġunijiet li għalihom ċerti indikaturi oħra mhumiex daqstant relevanti qegħdin spjegati hawn fuq.
(101)
Fir-rigward tal-kapaċità ta’ profitt, l-industrija tal-Unjoni għamlet telf tul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem fis-suq tal-produtturi tal-Unjoni naqas b’24 %. Barra minn hekk, il-produttur Ċiniż għamel offerta ta’ bejgħ taħt il-prezz tal-kwerelant b’firxa ta’ bejn il-15 u l-20 %.
(102)
Tabilħaqq, is-sehem Ċiniż mis-suq tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni żdied b’140 % tul il-perjodu kkonċernat filwaqt li fl-istess żmien kien hemm tnaqqis sinifikanti fil-volum tal-bejgħ (- 24 %) tal-industrija tal-Unjoni u fis-sehem mis-suq (20 punt perċentwali).
(103)
Kif ġie spjegat fir-rimarki ġenerali ta’ qabel din l-analiżi tal-ħsara, id-dejta ġiet ippreżentata b’mod differenti minn dak tar-Regolament provviżorju. Jidher biċ-ċar li kemm jekk tkun ippreżentata d-dejta f’format annwalizzat kif ukoll jekk le, ma tinbidilx fis-sustanza tagħha iżda biss fil-preżentazzjoni. Iżda d-dejta dwar il-ħsara li tidher hawn fuq (fir-rispett tal-makroindikaturi) tinkludi wkoll id-dejta dwar it-tieni produttur tal-Unjoni. Għaldaqstant ġie konkluż li d-dejta riveduta li tidher hawn fuq tikkonferma l-konklużjonijiet provviżorji dwar il-ħsara, jiġifieri li kien hemm sitwazzjoni ta’ ħsara matul il-perjodu kkunsidrat fit-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
(104)
Meta jitqies dan li ntqal hawn fuq, huwa maħsub li l-konklużjonijiet rigward il-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kif stipulat fir-Regolament provviżorju ma nbidlux mit-tibdil fil-preżentazzjoni msemmi fil-premessa (85). Billi m’hemm ebda kummenti oħra f’dan ir-rigward, il-premessi (77) sa (80) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (100) sa (103) hawn fuq, huma b’dan ikkonfermati.
6. IL-KAWŻALITÀ
(105)
Il-kummenti dwar is-sejbiet rigward il-kawżalità ntbagħtu biss mill-produttur Ċiniż.
(106)
Ta’ min ifakkar li l-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u fatturi oħra ġew annwalizzati għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (85).
1. L-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(107)
Matul il-perjodu kkunsidrat, is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping żdied b’140 %, waqt li s-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 32 %. Dawn il-bidliet negattivi għall-industrija tal-Unjoni seħħew fl-isfond ta’ konsum tal-UE li żdied bejn wieħed u ieħor bi 11 % bejn l-2004 u l-PI (figura annwalizzata).
2. L-effetti ta’ fatturi oħra
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2004
2005
2006
2007
PI
Il-bejgħ ta’ esportazzjoni tal-produzzjoni tal-Unjoni
100
93
123
245
233
Il-prezz tal-bejgħ tal-esportazzjoni
100
107
60
63
70
Indiċi: 2004 = 100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(108)
Il-volum tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied matul il-perjodu kkunsidrat. L-esportazzjonijiet kienu jirrappreżentaw il-maġġoranza l-kbira (bejn 85 u 95 %) tal-volum totali tal-produzzjoni tal-Unjoni fil-PI.
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(109)
Il-produttur Ċiniż implika li l-Kummissjoni naqset milli tanalizza l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti u li nbigħu iżjed skanners tal-merkanzija lill-UE minn kumpaniji Amerikani milli mir-RPĊ waqt il-PI, iżda dan l-argument mhuwiex sostnut bil-fatti u bi provi konkreti u li jistgħu jiġu vverifikati.
(110)
Wara li ttieħdu l-miżuri provviżorji, il-Kummissjoni fittxet b’mod attiv iżjed tagħrif dwar l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti iżda fl-aħħar ikkonfermat il-figuri għall-volum tal-importazzjoni mill-Istati Uniti li kienu stabbiliti fl-istadju provviżjoru.
L-industrija tal-Unjoni ma ppreżentatx l-offerta tagħha għall-proċessi kollha tas-sejħat għall-offerti li saru matul il-PI
(111)
Il-produttur Ċiniż ikkritika l-konsegwenzi tan-nuqqas ta’ parteċipazzjoni tal-industrija tal-Unjoni f’ċerti sejħat għall-offerti. F’dan ir-rigward, ninnotaw li l-investigazzjoni qieset li mhux il-partijiet kollha (l-industrija tal-Unjoni, il-produttur Ċiniż, produtturi oħra ta’ ċerti sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija) tefgħu l-offerti tagħhom għal kull eżerċizzju ta’ sejħat għall-offerti. Ma nstab ebda fattur konvinċenti li jimplika li l-ħsara li dehret biċ-ċar waqt il-perjodu kkunsidrat irriżultat mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma pparteċipatx f’offerti li ma kenux meqjusa għażliet kummerċjali xierqa. Il-fatt li għażla kummerċjali xierqa hija fattur li jiddetermina għandux wieħed jirrispondi għal sejħa għall-offerti huwa kkonfermat mill-fatt li t-tfigħ tal-offerti jinvolvi l-ispejjeż (traduzzjonijiet, onorarji tal-aġenti, ħlas biex tiddaħħal l-offerta, eċċ.) u l-kumpaniji ma jitfgħux offerta sakemm ma jkunux ċerti li għandhom ċans li jirbħu l-kuntratt.
L-impatt ta’ fatturi mhux marbutin mal-prezz tal-prodott ikkonċernat
(112)
Il-produttur Ċiniż insista li għandhom jiġu analizzati iżjed fil-fond, biex tingħaraf il-kawża tagħhom, l-effetti inġurjużi ta’ fatturi mhux marbutin mal-prezz, bħalma huma fatturi oħra tekniċi.
(113)
Mhemmx dubju li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi teknikament li tipproduċi prodott bl-istess speċifikazzjonijiet ta’ dak Ċiniż. Iżda dan kien ikun ifisser li l-industrija tal-Unjoni kien ikollha toffri l-prodott bi prezz ogħla. Tabilħaqq, din il-kwistjoni turi l-effett sħiħ tad-dumping li qed isir mill-produttur Ċiniż. Parti mid-dumping huwa dovut għall-fatt li l-produttur Ċiniż sempliċiment joffri prodott b’iżjed karatteristiċi. Billi d-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal- 31 ta’ Marzu 2004 fuq koordinazzjoni ta’ proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi (6) tippermetti l-applikazzjoni ta’ żewġ kriterji biss li fuqhom jintrebħu l-kuntratti: “l-irħas prezz” u “l-iżjed offerta ekonomikament vantaġġjuża”, il-kuntratt kważi awtomatikament kellu jingħata lill-produttur Ċiniż li qed jagħmel id-dumping. L-offerti tal-produttur Ċiniż ma kenux jibqgħu ekonomikament vantaġġjużi kieku ma kenux l-oġġett ta’ dumping, jiġifieri kieku għall-inqas kienu iżjed għoljin biex jirriflettu l-karatteristiċi addizzjonali.
(114)
Fl-aħħar nett jeħtieġ li niġbdu l-attenzjoni għall-fatt li l-investigazzjoni wriet li l-kwerelant kien issodisfa l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi kollha fis-sejħiet għall-offerti li fihom kemm il-kwerelant kif ukoll il-produttur Ċiniż tefgħu offerta taħt l-istess kundizzjonijiet.
L-allegazzjoni ta’ prezzijiet ogħla minn dawk tal-kwerelant
(115)
Il-produttur Ċiniż afferma wkoll li kien hemm każi fejn intlaħqu l-offerti tal-produttur Ċiniż minkejja l-fatt li l-prezz li dan kien qed jitlob kien ogħla minn dak tal-kwerelant. Għaldaqstsant, tranżazzjonijiet bħal dawn imesshom jitqiesu li ma kenux kawża ta’ ħsara.
(116)
F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li l-investigazzjoni stabbiliet li jeżisti każ wieħed biss ta’ proċess ta’ sejħa għall-offerti fejn mal-ewwel daqqa ta’ għajn jidher li l-uniku produttur Ċiniż rebaħ kuntratt minkejja l-fatt li kien offra prezz iżjed għoli minn dak tal-kwerelant. Iżda l-investigazzjoni wriet li dan ma kienx minnu fir-realtà għaliex l-offerta li għamlet il-kumpanija Ċiniża inkludiet ħafna karatteristiċi addizzjonali għall-istess prezz. Kieku kellhom isiru l-aġġustamenti għal dawn il-karatteristiċi addizzjonali kollha, il-prezz tal-esportazzjoni kien ikun irħas u b’konsegwenza l-marġni tad-dumping kien ikun ogħla. Ma tressqet l-ebda informazzjoni oħra verifikabbli biex issostni l-argument li kien hemm offerti oħra fejn il-kumpanija Ċiniża offriet prezz ogħla minn tal-kwerelant.
Is-sitwazzjoni fir-rigward tal-produttur l-ieħor tal-Unjoni
(117)
Il-produttur Ċiniż ressaq li l-produttur l-ieħor tal-Unjoni kien għamel prezzijiet predatorji u b’hekk ikkawża ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni, u li din il-parti m’għandhiex ħsara minħabba l-importazzjonijiet miċ-Ċina billi hi temmet il-kooperazzjoni attiva tagħha.
(118)
L-ewwel nett, ta’ min ifakkar li l-produttur l-ieħor tal-Unjoni pprovda l-informazzjoni dwar dan il-proċediment u l-analiżi tal-ħsara hija stmata għall-industrija sħiħa tal-Unjoni. Barra minn hekk, jixraq li wieħed jinnota li l-asserzjonijiet tal-produttur Ċiniż dwar l-ipprezzar predatorju mhumiex sostnuti minn ebda prova fattwali u ma jistgħux idgħajjfu s-sejbiet tal-investigazzjoni kif ippreżentati fil-premessa (89) tar-Regolament provviżorju.
3. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(119)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (81) sa (95) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (105) sa (118) hawn fuq, huma b’dan ikkonfermati.
(120)
Fid-dawl ta’ dak li jidher hawn fuq, id-deċiżjoni provviżorja li l-ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata minn importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping hija kkonfermata.
7. L-INTERESSI TAL-UNJONI
1. L-interessi tal-utenti
(121)
Żewġ utenti li kienu diġà bagħtu r-rappreżentazzjonijiet fl-istadju provviżorju baqgħu jsostnu dak li qalu fil-kummenti oriġinali tagħhom. Huma enfasizzaw il-ħsibijiet tagħhom dwar il-kompetizzjoni u l-iżviluppi teknoloġiċi jekk jiġu imposti miżuri definittivi. Iżda t-tħassib tagħhom ġie indirizzat fir-Regolament provviżorju u ma ġie ppreżentat xejn ġdid li seta’ jikkonferma li l-kompetizzjoni u l-iżviluppi teknoloġiċi jistgħu jġarrbu l-ħsara, għall-inqas mhux fuq medda ta’ żmien qasira għal medja, mill-impożizzjoni ta’ dazju definittiv.
2. Konklużjoni dwar l-interessi tal-Unjoni
(122)
Iż-żewġ rappreżentazzjonijiet ta’ hawn fuq ma biddlux il-konklużjonijiet provviżorji. Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (96) sa (113) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
8. IL-MIŻURI DEFINITTIVI TAL-ANTIDUMPING
1. Il-livell tat-tneħħija tal-ћsara
(123)
Il-produttur Ċiniż ressaq il-kummenti tiegħu dwar il-kalkolu ta’ bejgħ bi prezz imnaqqas. Fejn kien meħtieġ saru l-aġġustamenti fl-istadju definittiv.
(124)
Il-produttur Ċiniż ressaq talba marbuta mal-marġni tal-ħsara li kienet tixbaħ lil dik imniżżla fil-premessa (51) ta’ dan ir-Regolament. Din it-talba kellha tinċaħad rifjutata għall-istess raġunijiet imsemmija fil-premessa (51).
(125)
Il-produttur Ċiniż talab ukoll il-kjarifiki dwar il-metodu użat biex jiġi ffissat il-marġni ta’ profitt ta’ qabel it-taxxa, u b’mod partikolari, għal liema sena jirreferi dan il-marġni. F’dan ir-rigward, huwa nnotat li l-fissazzjoni tal-profitti ta’ qabel it-taxxa inkisbet b’riżultat ta’ analiżi tad-dejta dwar is-snin finanzjarji 2006 u 2007.
(126)
Bil-kalkoli magħmulin fuq il-marġni tad-dumping definittiv u fuq il-livell tat-tneħħija tal-ħsara rriżulta li dan tat-tieni ġie iżjed baxx minn tal-ewwel. Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (114) sa (117) tar-Regolament provviżorju, kif immodifikati fil-premessi (123) sa (126) ta’ dan ir-Regolament, huma b’dan ikkonfermati.
2. Il-miżuri definittivi
(127)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa dwar id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interessi tal-Unjoni, u b’konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, dazju anti-dumping definittiv għandu jiġi impost fil-livell tal-marġnijiet l-aktar baxxi ta’ dumping u ta’ ħsara misjuba, skont ir-regola ta’ inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif xieraq fil-livell tal-ħsara li nstab. Dan ġie kkalkulat għal 34 %, waqgħa sinifikanti mill-istadju provviżorju, meta r-rata tad-dazju ġiet iffissata fil-livell tad-dumping li nstab.
(128)
Fuq din il-bażi, ir-rata tad-dazju definittiv antidumping għar-RPĊ hija ta’ 34 %.
(129)
Konformi mal-premessa (120) tar-Regolament provviżorju, biex ikun hemm sorveljanza attenta għall-effikaċja tal-miżuri, l-awtoritajiet rilevanti tal-Istati Membri huma mitluba li jipprovdu lill-Kummissjoni, fuq bażi kunfidenzjali u perjodika, l-informazzjoni dwar il-proċeduri tas-sejħiet pubbliċi għall-offerti tal-UE li jwassal għall-bejgħ ta’ sistemi tal-iskannjar tal-merkanzija.
9. IL-ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(130)
Fid-dawl tal-wisa’ tal-marġni ta’ dumping misjub u minħabba l-livell tal-ħsara kkaġunata lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti miġbura permezz tad-dazju tal-antidumping provviżorju impost mir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru b’mod definittiv sal-limitu tad-dazju impost definittivament minn dan ir-Regolament preżenti. Billi d-dazju definittiv huwa anqas mid-dazju provviżorju, l-ammonti miġbura li huma aktar mir-rata definittiva tad-dazju għandhom jinħelsu.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju definittiv tal-antidumping fuq sistemi għall-iskannjar tal-merkanzija, ibbażati fuq l-użu ta’ teknoloġija tan-newtron jew ibbażati fuq l-użu ta’ raġġi X b’sors ta’ raġġi X ta’ 250 KeV jew aktar jew ibbażati fuq l-użu ta’ radjazzjonijiet gamma, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 u ex 9030 10 00 (kodiċijiet TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 u 9030100091) u l-vetturi bil-mutur mgħammra b’dawn is-sistemi li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8705 90 90 (kodiċi TARIC 8705909010) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv tal-antidumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 34 %.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti li jinġabru permezz tad-dazju provviżorju tal-antidumping skont ir-Regolament (UE) Nru 1242/2009 fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti sistemi ta’ skannjar tal-merkanzija, ibbażati fuq l-użu ta’ teknoloġija neutron jew ibbażati fuq l-użu ta’ raġġi X b’sors ta’ raġġi X ta’ 250 KeV jew aktar jew ibbażati fuq l-użu tar-radjazzjoni gamma, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 u ex 9030 10 00 (kodiċijiet TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 u 9030100091) u l-vetturi bil-mutur mgħammra b’dawn is-sistemi li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8705 90 90 (kodiċi TARIC 8705909010) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għandhom jinġabru definittivament bir-rata tad-dazju definittiv imposta skont l-Artikolu 1. L-ammonti miġbura li huma aktar mir-rati tad-dazju definittiv tal-antidumping għandhom jinħelsu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-14 ta’ Ġunju 2010.