ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. dubna 2011,
kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(oznámeno pod číslem K(2011) 2772)
(2011/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na článek 10a této směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 10a směrnice vyžaduje, aby prováděcí opatření k plně harmonizovanému přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celém Společenství v možném rozsahu určila předem stanovené referenční hodnoty, aby se přidělování bezplatných povolenek na emise uskutečňovalo způsobem, který motivuje ke snižování emisí skleníkových plynů a k energeticky účinným technikám, přičemž tam, kde jsou příslušná zařízení k dispozici, se zohlední nejúčinnější techniky, náhražky, alternativní výrobní procesy, vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny, účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů, využívání biomasy a zachytávání a ukládání oxidu uhličitého. V zájmu řádného fungování trhu musí být množství přidělených povolenek určeno před začátkem obchodovacího období.
(2)
Při stanovení zásad pro určování předem stanovených referenčních úrovní v jednotlivých odvětvích nebo pododvětvích je výchozím bodem průměrný výkon, kterého v daném odvětví nebo pododvětví dosáhlo 10 % nejúčinnějších zařízení EU v letech 2007 a 2008. Aby se při výrobním procesu v daném odvětví nebo pododvětví dosáhlo maximálního snížení emisí skleníkových plynů a maximální energetické účinnosti, vychází se při výpočtu referenčních úrovní z produktů, a nikoli ze vstupů.
(3)
Komise za účelem stanovení referenčních úrovní konzultovala příslušné zúčastněné subjekty, včetně dotčených odvětví a pododvětví. Informace nezbytné pro stanovení referenčních úrovní, údaje zařízení týkající se výroby, emisí a využívání energie byly shromaždovány od února 2009 od průmyslových sdružení, členských států, z veřejně a obchodně dostupných zdrojů a prostřednictvím průzkumu otevřeného účasti zařízení.
(4)
Komise v možném rozsahu stanovila referenční úrovně pro produkty, jakož i meziprodukty obchodované mezi zařízeními, které jsou výsledkem činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES. V zásadě by měla být stanovena referenční úroveň pro každý jednotlivý produkt. V případě, že produkt představuje přímou náhradu jiného produktu, měla by se na oba tyto produkty vztahovat stejná referenční úroveň produktu (product benchmark) a odpovídající definice produktu.
(5)
Komise došla k závěru, že stanovení referenční úrovně pro produkt bylo možné v případě, kdy byly pro účely přidělování povolenek na emise k dispozici definice a klasifikace produktu umožňující ověření údajů o výrobě a jednotné uplatňování referenční úrovně produktu v celé Unii, a to s přihlédnutím ke komplexní povaze výrobních postupů. Nerozlišovalo se podle zeměpisného umístění ani použitých technologií, surovin nebo paliv, aby nebyly narušeny komparativní výhody uhlíkové výkonnosti v rámci hospodářství Unie a aby byla podpořena harmonizace přechodného přidělování bezplatných povolenek na emise.
(6)
Hodnoty referenčních úrovní (benchmark values) by měly zahrnovat veškeré přímé emise spojené s výrobou, včetně emisí spojených s výrobou měřitelného tepla použitého k výrobě, bez ohledu na to, zda bylo měřitelné teplo uvolněno na místě nebo jiným zařízením. Emise spojené s výrobou elektřiny a vývozem měřitelného tepla, včetně emisí spojených s výrobou alternativního tepla nebo elektřiny v případě exotermických procesů nebo výroby elektřiny bez přímých emisí, jejichž vzniku bylo zabráněno, byly při stanovování hodnot referenčních úrovní odečteny. V případě, kdy odpočet emisí spojených s vývozem měřitelného tepla nebyl možný, toto teplo by nemělo být způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise.
(7)
S cílem zajistit, aby referenční úrovně vedly ke snížení emisí skleníkových plynů u některých výrobních postupů, u nichž přímé emise způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise a nepřímé emise související s výrobou elektřiny, které nejsou na základě směrnice 2003/87/ES způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise, jsou do určité míry vzájemně zaměnitelné, byly pro účely stanovení hodnot referenčních úrovní zohledněny celkové emise včetně nepřímých emisí spojených s výrobou elektřiny, aby se zajistily rovné podmínky pro zařízení s vysokou spotřebou paliva a elektřiny. Pro účely přidělení povolenek na emise na základě dotčených referenčních úrovní bude zohledněn pouze podíl přímých emisí na celkových emisích, aby se zabránilo přidělení bezplatných povolenek na emise spojené s výrobou elektřiny.
(8)
Při stanovení hodnot referenčních úrovní Komise vyšla z aritmetického průměru emisí skleníkových plynů, jichž v letech 2007 a 2008 dosáhlo 10 % nejúčinnějších zařízení, pokud jde o emise těchto plynů, pro něž byly shromážděny údaje. Komise kromě toho v souladu s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES u všech odvětví, pro něž je v příloze I stanovena referenční úroveň produktů, analyzovala na základě dodatečných informací získaných z několika zdrojů a na základě specializované studie analyzující nejúčinnější techniky a potenciál ke snížení emisí na evropské a mezinárodní úrovni, zda tyto výchozí body dostatečně odrážejí nejúčinnější techniky, náhražky, alternativní výrobní procesy, vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů, využívání biomasy a zachytávání a ukládání oxidu uhličitého, tam, kde jsou příslušná zařízení k dispozici. Údaje použité ke stanovení hodnot referenčních úrovní byly shromážděny ze široké škály zdrojů za účelem pokrytí maximálního počtu zařízení, jež v letech 2007 a 2008 vyráběla produkt, pro nějž byla stanovena referenční úroveň. Zaprvé byly příslušnými evropskými odvětvovými sdruženími nebo jejich jménem na základě stanovených pravidel, tzv. „odvětvových knih pravidel“, shromážděny údaje o emisích skleníkových plynů zařízení, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi a jež vyrábějí produkty, pro něž byla stanovena referenční úroveň. Jako pomůcku pro tyto knihy pravidel poskytla Komise pokyny týkající se kritérií kvality a ověřování pro údaje použité pro stanovení referenčních úrovní v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (EU-ETS). Zadruhé, s cílem doplnit údaje shromážděné evropskými odvětvovými sdruženími, získávali konzultanti jménem Evropské komise údaje od zařízení, na něž se údaje odvětví nevztahovaly. Údaje a analýzy pak poskytly i příslušné orgány členských států.
(9)
S cílem zajistit, aby hodnoty referenčních úrovní byly založeny na správných a shodných údajích, Komise provedla za podpory konzultantů důkladné kontroly shody odvětvových knih pravidel, jakož i kontroly věrohodnosti výchozích hodnot odvozených z údajů. Jak je uvedeno v pokynech týkajících se kvality a ověřování, údaje byly ověřeny v nezbytném rozsahu nezávislými ověřovateli.
(10)
V případech, kdy je v určitém zařízení vyráběno několik produktů a přiřazení emisí k jednotlivým produktům nebylo shledáno možným, byla v rámci shromažďování údajů a stanovování referenčních úrovní zohledněna pouze zařízení vyrábějící jeden produkt. To se týká referenčních úrovní produktů u vápna, dolomitu, lahví a nádob z bezbarvého skla, lahví a nádob z barevného skla, obkladových cihel, dlažebních kostek, sprejově sušeného prášku, nenatíraného bezdřevého papíru, hedvábného papíru, testlineru a papíru na zvlněnou vrstvu, nenatírané kartonové lepenky i natírané kartonové lepenky. S cílem zvýšit význam a zkontrolovat věrohodnost výsledků byly hodnoty pro stanovení průměrného výkonu 10 % nejúčinnějších zařízení porovnány s dokumentací o nejúčinnějších technikách.
(11)
V případě, že nebyly k dispozici žádné údaje nebo údaje shromážděné v souladu s metodikou stanovování referenčních úrovní, byly ke stanovení hodnot referenčních úrovní použity informace o současných úrovních emisí a spotřeby a nejúčinnějších technikách, získané hlavně z referenčních dokumentů o nejlepších dostupných technikách (BREF) vypracovaných v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění (2). Zejména v důsledku nedostatku údajů o čištění odpadních plynů, vývozu tepla a výrobě elektřiny byly hodnoty referenčních úrovní produktu u koksu a horkého kovu odvozeny z výpočtu přímých a nepřímých emisí na základě informací o příslušných energetických tocích obsažených v příslušných dokumentech BREF a na základě výchozích emisních faktorů stanovených v rozhodnutí Komise 2007/589/ES ze dne 18. července 2007, kterým se stanoví pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (3). Pokud jde o referenční úroveň produktu u sintrované rudy, byly rovněž opraveny údaje na základě příslušných energetických toků stanovených v příslušných dokumentech BREF, přičemž bylo zohledněno spalování odpadních plynů v daném odvětví.
(12)
V případě, že stanovení referenční úrovně produktu nebylo možné, avšak vyskytly se skleníkové plyny způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise, tyto povolenky by měly být přiděleny na základě generických nouzových přístupů. Byla vytvořena hierarchie tří nouzových přístupů s cílem dosáhnout maximálního snížení emisí skleníkových plynů a maximální energetické účinnosti alespoň pro některé části dotčených výrobních procesů. Referenční úroveň tepla (heat benchmark) je použitelná na procesy při spotřebě tepla, během kterých je použito měřitelné teplonosné médium. Referenční úroveň paliva (fuel benchmark) je použitelná v případě, že se spotřebovává neměřitelné teplo. Hodnoty referenčních úrovní tepla a paliva byly stanoveny na základě zásad transparentnosti a jednoduchosti za použití referenční účinnosti široce dostupného paliva, které lze považovat za druhé nejlepší z hlediska emisí skleníkových plynů při zohlednění energeticky účinných technik. Pokud jde o emise z procesů, povolenky na emise by měly být přiděleny na základě historických emisí. V zájmu toho, aby přidělování bezplatných povolenek na tyto emise představovalo dostatečný impuls pro snížení emisí skleníkových plynů, a aby se zabránilo rozdílnému zacházení s emisemi z procesů, které se přidělují na základě historických emisí, a emisemi v rámci systémových hranic referenční úrovně produktu, měla by být pro stanovení počtu bezplatných povolenek na emise vynásobena historická úroveň činnosti každého zařízení koeficientem, který se rovná 0,9700.
(13)
Od roku 2013 by veškeré přidělování bezplatných povolenek podle článku 10a směrnice 2003/87/ES mělo probíhat v souladu s těmito pravidly. K zavedení přechodného systému stanoveného v čl. 10a odst. 11 směrnice 2003/87/ES, podle něhož by se bezplatně přidělované povolenky na emise měly snížit z 80 % množství, které odpovídá povolenkám, jež mají být přiděleny v roce 2013, na 30 % tohoto množství v roce 2020 s cílem dosáhnout toho, aby v roce 2027 nebyly přiděleny žádné bezplatné povolenky, se použijí koeficienty stanovené v příloze VI. V případech, kdy bylo odvětví či pododvětví zahrnuto na seznam sestavený rozhodnutím Komise 2010/2/EU ze dne 24. prosince 2009, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (4), se tyto koeficienty nepoužijí. Přidělení povolenek na základě tohoto rozhodnutí bude zohledněno při sestavování budoucích seznamů odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(14)
Aby se usnadnil sběr údajů od provozovatelů a výpočet povolenek na emise, které mají být přiděleny členskými státy, každé zařízení by mělo být v případě nutnosti rozděleno na dílčí zařízení (sub-installations). Členské státy by měly ověřit, zda jsou emise příslušným dílčím zařízením správně přiděleny a zda se jednotlivá dílčí zařízení mezi sebou nepřekrývají.
(15)
Členské státy by měly zajistit, aby údaje shromážděné od provozovatelů a použité pro účely přidělení byly úplné, jednotné a vykazovaly nejvyšší možnou míru přesnosti. Měly by být ověřeny nezávislým ověřovatelem, aby bylo zajištěno, že přidělování bezplatných povolenek na emise je založeno na přesvědčivých a spolehlivých údajích. Toto rozhodnutí by mělo stanovit konkrétní minimální požadavky na shromažďování a ověřování údajů s cílem umožnit harmonizované a jednotné uplatňování pravidel týkajících se přidělování.
(16)
Množství povolenek, které mají být bezplatně přiděleny stávajícím zařízením, by mělo vycházet z údajů o historické produkci. S cílem zajistit, aby referenční období co nejlépe reprezentovalo průmyslové cykly, zahrnovalo relevantní období, pro něž jsou dostupné kvalitní údaje, a omezovalo dopad zvláštních okolností, jako je dočasné uzavření zařízení, byly historické úrovně činnosti založeny na střední hodnotě výroby za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, nebo (v případě vyšších úrovní) na střední hodnotě výroby za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010. Je rovněž vhodné zohlednit veškeré rozsáhlé změny kapacity, ke kterým v příslušném období došlo. U nových účastníků na trhu by se stanovení úrovní činnosti mělo zakládat na standardním využití kapacity vycházejícím z informací specifických pro dané odvětví nebo na využití kapacity specifickém pro dané zařízení.
(17)
Informace shromážděné členskými státy by měly usnadnit uplatňování tohoto rozhodnutí příslušnými orgány a Komisí.
(18)
S cílem zamezit narušení hospodářské soutěže a zajistit řádné fungování trhu s uhlíkem by členské státy měly zajistit, aby při určování množství povolenek přidělených jednotlivým zařízením nedocházelo k dvojímu započtení ani k dvojímu přidělení. V této souvislosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost případům, kdy je produkt, pro který je stanovena referenční úroveň, vyráběn ve více než jednom zařízení, kdy je více než jeden produkt, pro který je stanovena referenční úroveň, vyráběn v témže zařízení nebo kdy jsou mezi hranicemi zařízení vyměňovány meziprodukty.
(19)
S cílem zajistit, aby systém obchodování s emisemi vedl v průběhu času ke snížení emisí, směrnice 2003/87/ES stanoví, že množství povolenek vydané v celé Unii se lineárně snižuje. Vzhledem k tomu, že toto klesající množství povolenek vydané v celé Unii je bráno v úvahu při stanovení maximálního ročního počtu povolenek podle čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, všechny bezplatné povolenky na emise přidělené na základě tohoto rozhodnutí zařízením, na něž se tento maximální roční počet podle čl. 10a odst. 5 nevztahuje, by měly být upraveny stejným lineárním způsobem jako množství povolenek vydané v celé Unii, přičemž jako referenční rok se použije rok 2013.
(20)
Opravný koeficient, který je jednotný pro všechna odvětví a který lze uplatnit v každém roce období 2013-2020 na zařízení, jež nejsou označena jako výrobce elektřiny a nejsou novými účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, by měl být stanoven na základě předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených v období 2013 až 2020 a vypočítaných pro tato zařízení podle tohoto rozhodnutí, včetně zařízení, která mohou být podle článku 27 uvedené směrnice vyloučena. Toto množství bezplatných povolenek na emise přidělené za každý rok daného období by mělo být porovnáno s ročním počtem povolenek, který se vypočítá v souladu s čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES pro zařízení, jež nejsou výrobcem elektřiny ani novými účastníky na trhu, přičemž se zohlední příslušný podíl ročního celkového množství pro celé Společenství určeného podle článku 9 uvedené směrnice a příslušné množství emisí, které spadají do systému Unie až od roku 2013.
(21)
V případě, že je mezi dvěma nebo více zařízeními uskutečňována výměna měřitelného tepla, přidělení bezplatných povolenek na emise by mělo být založeno na spotřebě tepla jednotlivých zařízení a mělo by být při něm zohledněno riziko úniku uhlíku. Aby se zajistilo, že množství bezplatných povolenek na emise, které mají být přiděleny, je nezávislé na struktuře, která zajišťuje dodávku tepla, povolenky na emise by měly být přiděleny spotřebiteli tepla.
(22)
S cílem posílit význam dostupných údajů o výkonu zařízení, na něž se vztahuje systém Unie, z hlediska emisí skleníkových plynů vycházejí referenční úrovně produktu pro sulfitovou buničinu, termomechanickou a mechanickou buničinu, jakož i sběrový papír z informací v dokumentech BREF o nejúčinnějších technikách týkajících se používání fosilních startovacích paliv, fosilních paliv (u sulfitové buničiny, termomechanické a mechanické buničiny) a tepelné energie (u sběrového papíru). S cílem získat významnou hodnotu referenční úrovně vychází referenční úroveň produktu pro novinový papír rovněž z nejúčinnějších technik odrážejících používání tepelné energie.
(23)
S cílem zohlednit dodatečné emise skleníkových plynů, které nejsou zohledněny v údajích pro stanovení hodnot referenčních úrovní u některých zařízení, zejména emise methanu, a zajistit, aby při přidělování bezplatných povolenek na emise na základě referenční úrovně produktu byla zohledněna účinnost procesů z hlediska emisí skleníkových plynů a aby toto přidělování nemotivovalo ke zvyšování těchto emisí, jednotlivé údaje zařízení na křivce referenční úrovně pro kyselinu dusičnou byly opraveny na základě informací o průměrných hodnotách těchto emisí poskytnutých průmyslem a na základě informací získaných z dokumentů BREF. Referenční úroveň produktu pro kyselinu dusičnou tuto opravu zohledňuje.
(24)
Aby se zohlednily rozdíly v konfiguracích rafinérií, referenční úroveň produktů v odvětví rafinérií by měla být založena na přístupu „vážené tuny CO2“ (dále jen „CWT“). Jediným produktem rafinérií je tudíž CWT, jejíž výroba byla vypočítána na základě definovaných obecných výrobních jednotek, z nichž každá byla vážena emisním faktorem pro destilaci surové ropy, označovaným jako koeficient CWT a představujícím intenzitu emisí CO2 při průměrné úrovni energetické účinnosti, a to pro stejný standardní druh paliva u každé výrobní jednotky pro spalování a pro průměrné emise z procesů výrobní jednotky. Na tomto základě byly údaje použité pro stanovení referenční úrovně produktu získány srovnáním aktuálních emisí s celkovým počtem CWT každé rafinérie. Přidělení bezplatných povolenek na emise rafinériím je poté opraveno tak, že se vyloučí využívání a výroba elektřiny, aby byl zajištěn soulad s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
(25)
Vzhledem k široké škále vlastností produktu, jichž může být dosaženo, se referenční úrovně produktu pro vápno a dolomit vztahují ke standardnímu složení, pokud jde o oxid vápenatý a oxid hořečnatý. Co se týče emisí ze spalování, byly použity údaje týkající se specifických emisí ze spalování při výrobě těchto standardních produktů na základě rozhodnutí 2007/589/ES.
(26)
Vzhledem k tomu, že řada referenčních úrovní produktu, např. referenční úrovně čpavku a uhličitanu sodného, předpokládá, že veškeré emise CO2 z výrobních procesů jsou vypouštěny do atmosféry, emise by měly být monitorovány a vykazovány v souladu s nařízením o monitorování a vykazování emisí z činností uvedených v příloze I, které má být přijato do 31. prosince 2011 podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2003/87/ES, za předpokladu, že veškeré emise CO2 vzniklé během těchto výrobních procesů byly vypuštěny do atmosféry, a to bez ohledu na možné využití CO2 jako vstupní suroviny v chemických výrobních procesech.
(27)
Referenční úroveň pro provoz ethylenové jednotky nezahrnuje tzv. doplňkovou frakci, chemické látky vysoké hodnoty, které nejsou produkovány v hlavním procesu, ani související emise. Doplňková frakce by nicméně měla být případně zohledněna pro účely přidělení bezplatných povolenek na emise za použití specifických emisních faktorů.
(28)
Aby byly zajištěny rovné podmínky pro výrobu aromatických látek v rafinériích a chemických závodech, přidělování bezplatných povolenek na emise pro aromatické látky by mělo být založeno na přístupu CWT a měla by být použita referenční hodnota referenční úrovně produktu rafinérií.
(29)
Vzhledem k tomu, že při výrobě monomeru vinylchloridu je vodík používán do určité míry jako palivo nahrazující konvenční paliva, jako je zemní plyn, čímž se snižují přímé emise z procesu spalování, ale rovněž s ohledem na to, že použití vodíku jako vstupní suroviny se upřednostňuje z důvodu jeho účinnosti z hlediska celkových emisí skleníkových plynů, nahlíží se v rámci referenční úrovně monomeru vinylchloridu na vodík používaný jako palivo tak, jako by se jednalo o zemní plyn.
(30)
Aby se zajistily rovné podmínky pro výrobu vodíku a syntetického plynu v rafinériích a chemických závodech, referenční úroveň pro tyto produkty by měla být založena na přístupu CWT a hodnotě referenční úrovně rafinérií. Obě referenční úrovně produktu se týkají definované objemové koncentrace vodíku.
(31)
Vzhledem k tomu, že v odvětví energetiky by se od roku 2013 mělo stát výlučné dražení povolenek pravidlem a zároveň s ohledem na schopnost tohoto odvětví přesouvat zvýšené náklady na oxid uhličitý, a dále k tomu, že na výrobu elektřiny by neměly být přidělovány bezplatné povolenky, s výjimkou přechodného přidělování bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny a na výrobu elektřiny z odpadních plynů, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat na bezplatné přidělování povolenek na emise vznikající při výrobě či spotřebě elektřiny. Nicméně podle čl. 10a odst. 6 směrnice 2003/87/ES odvětví nebo pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, mohou obdržet kompenzaci nákladů spojených s emisemi skleníkových plynů, které se promítají do cen elektřiny, na základě finančních opatření přijatých členskými státy v souladu s platnými a připravovanými pravidly státní podpory, která Komise v této oblasti přijme.
(32)
Je rovněž vhodné, aby referenční úrovně produktu zohledňovaly účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů a emise spojené s využíváním této energie. Proto byl pro účely stanovení hodnot referenčních úrovní pro produkty, při jejichž výrobě vznikají odpadní plyny, ve značné míře zohledněn obsah uhlíku v těchto odpadních plynech. V případě, že jsou odpadní plyny vyváženy z výrobního procesu mimo systémové hranice referenční úrovně příslušného produktu a spáleny za účelem výroby tepla mimo systémové hranice postupu, pro který je stanovena referenční úroveň v příloze I, související emise by měly být zohledněny prostřednictvím přidělení dodatečných povolenek na emise na základě referenční úrovně tepla nebo paliva. Vzhledem k obecné zásadě, že žádné povolenky na emise by neměly být bezplatně přiděleny na výrobu elektřiny, aby se předešlo neopodstatněnému narušení hospodářské soutěže na trzích s elektřinou dodávanou pro potřeby průmyslových zařízení, a s ohledem na cenu uhlíku, která je nedílnou součástí ceny elektřiny, je vhodné, aby v případě, kdy jsou odpadní plyny vyváženy z výrobního procesu mimo systémové hranice referenční úrovně příslušného produktu a spáleny za účelem výroby elektřiny, nebyly přiděleny žádné dodatečné povolenky za vyšší podíl uhlíku, než je obsah uhlíku v odpadním plynu, který je zohledněn v referenční úrovni příslušného produktu.
(33)
Referenční úrovně produktu rovněž zohledňují historické emise ze spalování odpadních plynů spojených s výrobou příslušného produktu. Paliva používaná pro bezpečnostní spalování by měla být považována za paliva používaná pro výrobu neměřitelného tepla, aby se zohlednila závazná povaha tohoto spalování.
(34)
Je třeba realizovat výrazné investice do opatření zaměřených na boj proti změně klimatu a snížení uhlíkové intenzity hospodářství. Toto rozhodnutí by proto mělo být uplatňováno způsobem, který podpoří investice do čistých technologií v každém odvětví a pododvětví. Podle směrnice 2003/87/ES mohou v budoucnosti tento cíl doplnit další politiky a opatření, které mohou podpořit účinné využívání povolenek za účelem vytvoření dostatečných investic do energeticky účinnějších technologií. Zejména v případě, že konečný roční počet povolenek bezplatně přidělených všem stávajícím zařízením stanoveným v souladu s tímto rozhodnutím je výrazně nižší než maximální roční počet povolenek stanovený v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, by změna tohoto rozhodnutí mohla motivovat k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů v souladu s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES tím, že se povolenky přidělí zařízením schopným zavádět nové technologie, jež emise skleníkových plynů dále sníží.
(35)
Investice do rozsáhlého rozšíření kapacity, které umožňují novým účastníkům na trhu přístup k rezervě stanovené v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, by měly být jednoznačné a měly by dosahovat určité výše, aby se zabránilo předčasnému vyčerpání rezervy povolenek na emise vytvořené pro nové účastníky na trhu, narušení hospodářské soutěže, zbytečné administrativní zátěži a aby bylo zajištěno rovné zacházení se zařízeními ve všech členských státech. Je proto vhodné stanovit prahovou hodnotu pro rozsáhlou změnu kapacity o 10 % instalované kapacity zařízení a vyžadovat, aby změna instalované kapacity měla za následek významně vyšší či nižší úroveň činnosti dotčeného zařízení. Nicméně při posuzování toho, zda je této prahové hodnoty dosaženo, by mělo být zohledněno dílčí rozšíření či snížení kapacity.
(36)
Vzhledem k omezenému množství povolenek v rezervě pro nové účastníky na trhu je vhodné posoudit, zda v případě, kdy se novým účastníkům na trhu vydá velké množství těchto povolenek, je zajištěn náležitý a spravedlivý přístup ke zbývajícím povolenkám v této rezervě. V závislosti na výsledcích uvedeného posouzení lze případně zavést čekací systém. Návrh tohoto systému a definice jeho kritérií způsobilosti by měly zohlednit různé povolovací postupy v členských státech, měly by bránit zneužití a neměly by vytvářet motivaci k zadržování povolenek v rezervě po nepřiměřeně dlouhé období.
(37)
S cílem zajistit, aby bezplatné povolenky na emise nebyly přidělovány zařízením, jež ukončila provoz, by toto rozhodnutí mělo stanovit opatření, která taková zařízení definují a zakazují vydávání povolenek, pokud nelze prokázat, že dané zařízení výrobu v určité a přiměřené době obnoví.
(38)
S cílem upravit množství povolenek na emise, které mají být přiděleny zařízení, jež částečně ukončilo provoz, byly stanoveny konkrétní prahové hodnoty, které srovnávají omezenou úroveň činnosti s počáteční úrovní činnosti. Množství povolenek na emise, které mají být přiděleny, by mělo být odpovídajícím způsobem upraveno počínaje rokem následujícím po roce, během něhož zařízení částečně ukončilo provoz. V případě, že takové zařízení opět dosáhne úrovně činnosti, která přesahuje prahové hodnoty, by původní množství povolenek na emise, které má být přiděleno, mělo být v závislosti na úrovni provozu zařízení částečně nebo dokonce zcela obnoveno.
(39)
V příslušných případech byly zohledněny pokyny pro výklad přílohy I směrnice 2003/87/ES.
(40)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle směrnice 2003/87/ES od roku 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se vztahuje na přidělování bezplatných povolenek na emise podle kapitoly III (stacionární zařízení) směrnice 2003/87/ES v obchodovacích obdobích od roku 2013, s výjimkou přechodného přidělování bezplatných povolenek na emise v souvislosti s modernizací výroby elektřiny podle článku 10c směrnice 2003/87/ES.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„stávajícím zařízením“ jakékoli zařízení, které poprvé provádí jednu či více činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES nebo činnost, na niž se vztahuje systém Unie, v souladu s článkem 24 uvedené směrnice, a které
i)
obdrželo povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů před 30. červnem 2011, nebo
ii)
skutečně provozuje činnost, do 30. června 2011 obdrželo všechna příslušná environmentální povolení, případně včetně povolení stanoveného ve směrnici 2008/1/ES, a které do 30. června 2011 splnilo všechna ostatní kritéria definovaná ve vnitrostátním právním řádu dotčeného členského státu, na jejichž základě by toto zařízení získalo povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů;
b)
„dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu (product benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise související s výrobou produktu, pro nějž byla stanovena referenční úroveň v příloze I;
c)
„dílčím zařízením pro referenční úroveň tepla (heat benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise, které nejsou spojeny s dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu a které souvisejí s výrobou, dovozem (ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se vztahuje systém Unie) nebo s výrobou i dovozem (ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se vztahuje systém Unie) měřitelného tepla, jež se
-
spotřebovává v rámci hranic zařízení při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny nebo jež se
-
vyváží do zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, s výjimkou tepla vyvezeného za účelem výroby elektřiny;
d)
„dílčím zařízením pro referenční úroveň paliva (fuel benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise, které nejsou spojeny s dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu a které souvisejí s výrobou neměřitelného tepla spalováním paliva, jež je spotřebováváno při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování;
e)
„měřitelným teplem“ čistý tok tepla dopravovaný prostřednictvím zjistitelných potrubí nebo vedení pomocí prostředku pro přenos tepla, jako je zejména pára, horký vzduch, voda, ropa, tekuté kovy a soli, pro něž je nebo by mohl být instalován měřič tepla;
f)
„měřičem tepla“ měřič tepla ve smyslu přílohy MI-004 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES (5) nebo jakékoliv jiné zařízení sloužící k měření a zaznamenávání množství vyrobené tepelné energie na základě objemových průtoků a teplot;
g)
„neměřitelným teplem“ jiné teplo než teplo měřitelné;
h)
„dílčím zařízením pro emise z procesů (process emissions sub-installation)“ emise skleníkových plynů uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES kromě oxidu uhličitého, k nimž dochází mimo systémové hranice referenční úrovně produktu uvedeného v příloze I, nebo emise oxidu uhličitého, k nimž dochází mimo systémové hranice referenční úrovně produktu uvedeného v příloze I, v důsledku některé z následujících činností a emise ze spalování částečně zoxidovaného uhlíku, který vzniká v důsledku následujících činností za účelem výroby měřitelného tepla, neměřitelného tepla nebo elektřiny, za předpokladu, že se odečtou emise, které by vznikly při spalování takového množství zemního plynu, jež je rovno technicky využitelnému energetickému obsahu spáleného částečně zoxidovaného uhlíku:
i)
chemická nebo elektrolytická redukce sloučenin kovů v rudách, koncentrátech a druhotných surovinách,
ii)
odstraňování nečistot z kovů a sloučenin kovů,
iii)
rozklad uhličitanů s výjimkou uhličitanů k čistění spalin,
iv)
chemické syntézy, při nichž se na reakci podílí materiál obsahující uhlík a jejichž hlavním účelem není výroba tepla,
v)
použití přísad nebo surovin obsahujících uhlík, jejichž hlavním účelem není výroba tepla,
vi)
chemická nebo elektrolytická redukce oxidů polokovů a oxidů nekovů, jako jsou oxidy křemíku a fosfáty;
i)
„rozsáhlým rozšířením kapacity“ rozsáhlé navýšení počáteční instalované kapacity dílčího zařízení, v jehož důsledku dojde ke všem těmto okolnostem:
i)
dojde k jedné či více identifikovatelným fyzickým změnám týkajícím se jeho technické konfigurace a fungování, které nepředstavují pouhé nahrazení stávající výrobní linky, a
ii)
dílčí zařízení lze provozovat při kapacitě, která je alespoň o 10 % vyšší než počáteční instalovaná kapacita dílčího zařízení před provedením změny, nebo
iii)
dílčí zařízení, jehož se fyzická změna týká, má výrazně vyšší úroveň činnosti, v jejímž důsledku jsou dodatečně přiděleny povolenky na emise v množství přesahujícím 50 000 povolenek za rok, což představuje alespoň 5 % předběžného ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených tomuto dílčímu zařízení před provedením změny;
j)
„rozsáhlým snížením kapacity“ jedna nebo více zjistitelných fyzických změn vedoucích k rozsáhlému snížení počáteční instalované kapacity a úrovně činnosti dílčího zařízení v rozsahu, jenž je považován za rozsáhlé rozšíření kapacity;
k)
„rozsáhlou změnou kapacity“ buď rozsáhlé rozšíření kapacity, nebo rozsáhlé snížení kapacity;
l)
„navýšenou kapacitou“ rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou dílčího zařízení a instalovanou kapacitou téhož dílčího zařízení poté, co u něj bylo provedeno rozsáhlé rozšíření kapacity, která se určí na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu;
m)
„sníženou kapacitou“ rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou dílčího zařízení a instalovanou kapacitou téhož dílčího zařízení poté, co u něj bylo provedeno rozsáhlé snížení kapacity, která se určí na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu;
n)
„zahájením běžného provozu“ ověřený a schválený první den nepřetržitého devadesátidenního období, nebo v případě, že obvyklý výrobní cyklus v daném odvětví nepředpokládá nepřetržitou výrobu, první den devadesátidenního období rozděleného na výrobní cykly specifické pro dané odvětví, během něhož je zařízení v provozu a využívá alespoň 40 % kapacity, pro niž je jeho technické vybavení konstruováno, případně s přihlédnutím k provozním podmínkám specifickým pro dané zařízení;
o)
„zahájením změněného provozu“ ověřený a schválený první den nepřetržitého devadesátidenního období, nebo v případě, že obvyklý výrobní cyklus v daném odvětví nepředpokládá nepřetržitou výrobu, první den devadesátidenního období rozděleného na výrobní cykly specifické pro dané odvětví, během něhož je změněné dílčí zařízení v provozu a využívá alespoň 40 % kapacity, pro niž je jeho technické vybavení konstruováno, případně s přihlédnutím k provozním podmínkám specifickým pro dané zařízení;
p)
„bezpečnostním spalováním“ spalování pilotních paliv a velmi kolísavého množství plynů ze zpracování nebo zbytkových plynů v jednotce vystavené atmosférickým narušením, které je výslovně vyžadováno z bezpečnostních důvodů v příslušných povoleních pro zařízení;
q)
„soukromou domácností“ obytná jednotka, kterou si osoby jednotlivě nebo ve skupinách zařídí tak, aby jim mohlo být poskytováno měřitelné teplo;
r)
„ověřovatelem“ příslušná, nezávislá osoba nebo ověřovací subjekt odpovědný za provádění a vykazování procesu ověřování v souladu s podrobnými požadavky stanovenými členským státem podle přílohy V směrnice 2003/87/ES;
s)
„přiměřeným ujištěním“ vysoká, nikoli však absolutní míra ujištění kladně vyjádřená v ověřovacím posudku a udávající, že údaje, jež podléhají ověření, neobsahují významnou nesprávnost;
t)
„mírou ujištění“ míra jistoty, s níž ověřovatel v závěrech ověření uvede, že bylo prokázáno, že údaje předložené k danému zařízení neobsahují nebo obsahují významnou nesprávnost;
u)
„významnou nesprávností“ podstatná neprávnost (opomenutí, nesprávná prohlášení a chyby s výjimkou přípustné nejistoty) v předložených údajích, která by podle odborného posudku ověřovatele mohla mít vliv na následné použití těchto údajů příslušným orgánem při výpočtu přidělených povolenek na emise.
Článek 4
Příslušný orgán a zaokrouhlování
1. Členské státy přijmou k provedení pravidel tohoto rozhodnutí příslušná správní opatření, včetně jmenování příslušného orgánu či orgánů v souladu s článkem 18 směrnice 2003/87/ES.
2. Veškeré výpočty týkající se množství povolenek provedené v souladu s tímto rozhodnutím se zaokrouhlují směrem nahoru na nejbližší povolenku.
KAPITOLA II
STÁVAJÍCÍ ZAŘÍZENÍ
Článek 5
Určení zařízení
1. Každý členský stát určí všechna zařízení nacházející se na jeho území, která jsou způsobilá pro přidělení bezplatných povolenek podle článku 10a směrnice 2003/87/ES.
2. Každý členský stát rovněž určí všechny výrobce elektřiny produkující teplo a malá zařízení, která mohou být vyloučena ze systému Unie na základě článku 27 směrnice 2003/87/ES.
Článek 6
Rozdělení na dílčí zařízení
1. Pro účely tohoto rozhodnutí členské státy rozdělí všechna zařízení způsobilá pro bezplatné přidělení povolenek na emise podle článku 10a směrnice 2003/87/ES na jedno nebo více těchto dílčích zařízení:
a)
dílčí zařízení pro referenční úroveň produktu;
b)
dílčí zařízení pro referenční úroveň tepla;
c)
dílčí zařízení pro referenční úroveň paliva;
d)
dílčí zařízení pro emise z procesů.
Dílčí zařízení musí v co největší možné míře odpovídat fyzickým částem zařízení.
U dílčích zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčích zařízení pro referenční úroveň paliva a dílčích zařízení pro emise z procesů členské státy jasně rozliší na základě kódů NACE a Prodcom, zda příslušný proces spadá, nebo nespadá do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
Jestliže zařízení, na něž se vztahuje systém Unie, vyrobilo a vyvezlo měřitelné teplo do zařízení nebo jiného subjektu, na který se systém Unie nevztahuje, členské státy předpokládají, že příslušný proces dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla spojený s tímto teplem nespadá do odvětví ani pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, ledaže příslušný orgán zjistí, že spotřebitel měřitelného tepla pochází z odvětví nebo pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
2. Součet vstupů, výstupů a objemu emisí jednotlivých dílčích zařízení nesmí přesáhnout vstupy, výstupy a celkový objem emisí zařízení.
Článek 7
Shromažďování základních údajů
1. Pro každé stávající zařízení způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise podle článku 10a směrnice 2003/87/ES, včetně zařízení, která jsou v provozu pouze příležitostně, zejména zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, a zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu členské státy za všechny roky v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 nebo případně od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010, během kterých bylo zařízení v provozu, shromáždí od provozovatele veškeré příslušné informace a údaje týkající se jednotlivých parametrů uvedených v příloze IV.
2. Členské státy shromáždí údaje pro každé dílčí zařízení zvlášť. V případě potřeby si členské státy mohou od provozovatele vyžádat další údaje.
V případě, že 95 % vstupů, výstupů a příslušných emisí dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, nebo v případě, že 95 % vstupů, výstupů a příslušných emisí dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, mohou členské státy zprostit provozovatele povinnosti poskytnout údaje umožňující rozlišit, zda se jedná o riziko úniku uhlíku.
3. Členské státy od provozovatele požadují, aby předložil počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení pro referenční úroveň produktu, již určí tímto způsobem:
a)
počáteční instalovaná kapacita se v zásadě stanoví jako průměr dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 za předpokladu, že dílčí zařízení bylo provozováno při této zátěži 720 hodin měsíčně a 12 měsíců v roce;
b)
pokud není možné určit počáteční instalovanou kapacitu podle písmena a), provede se pokusné ověření kapacity dílčího zařízení pod dohledem ověřovatele, aby se zajistilo, že použité parametry jsou typické pro dotčené odvětví a že výsledky pokusného ověření jsou reprezentativní.
4. Pokud u dílčího zařízení došlo v období od 1. ledna 2005 do 30. června 2011 k rozsáhlé změně kapacity, členské státy požádají provozovatele, aby kromě počáteční instalované kapacity daného dílčího zařízení, určené v souladu s odstavcem 3, do zahájení změněného provozu předložil také navýšenou nebo případně sníženou kapacitu, jakož i instalovanou kapacitu dílčího zařízení, u něhož došlo k rozsáhlé změně kapacity, určenou na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu. Členské státy mají za to, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlé změně kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých dalších rozsáhlých změn kapacity.
5. Členské státy získají, zaznamenají a zdokumentují údaje způsobem, který umožní jejich náležité využití příslušným orgánem.
Členské státy mohou provozovatele požádat, aby k předložení údajů použil elektronickou šablonu, nebo za tímto účelem mohou specifikovat formát souboru. Členské státy však provozovateli umožní použít jakoukoli specifikovanou elektronickou šablonu nebo formát souboru uveřejněný Komisí pro účely shromažďování údajů podle tohoto článku, s výjimkou případů, kdy specifikovaná šablona či formát souboru členského státu vyžaduje přinejmenším zadání stejných údajů.
6. Vstupy, výstupy a příslušné emise, pro něž jsou dostupné pouze údaje pro zařízení jako celek, se poměrně přidělí příslušným dílčím zařízením takto:
a)
v případě, že jsou produkty vyráběny jeden po druhém ve stejné výrobní lince, vstupy, výstupy a příslušné emise se přidělí sekvenčně na základě doby využití za rok u každého dílčího zařízení;
b)
v případě, že není možné vstupy, výstupy a příslušné emise přidělit podle písmena a), přidělí se na základě hmotnosti či objemu jednotlivých vyráběných produktů nebo odhadů založených na poměru volné reakční entalpie souvisejících chemických reakcí či na základě jiného vhodného distribučního klíče, který lze podepřít důkladnou vědeckou metodikou.
7. Členské státy od provozovatelů požadují, aby předkládali úplné a jednotné údaje a aby zajistili, že se dílčí zařízení mezi sebou nepřekrývají a že nedochází k dvojímu započtení. Členské státy zejména zajistí, aby provozovatelé prováděli hloubkovou kontrolu a předkládali údaje vykazující nejvyšší možnou míru přesnosti tak, aby bylo možné podat přiměřené ujištění o integritě údajů.
Za tímto účelem členské státy zajistí, aby každý provozovatel rovněž předložil zprávu o metodice obsahující zejména popis zařízení, použitou metodiku kompilace, různé zdroje údajů, jednotlivé kroky výpočtu a případně též předpoklady a metodiku použitou k přiřazení emisí příslušným dílčím zařízením v souladu s odstavcem 6. Členské státy mohou provozovateli nařídit, aby prokázal přesnost a úplnost poskytnutých údajů.
8. V případě, že údaje chybějí, členské státy si od provozovatele vyžádají náležité odůvodnění.
Členské státy požadují, aby provozovatel veškeré chybějící údaje nahradil konzervativními odhady, založenými zejména na osvědčené praxi v odvětví a nejaktuálnějších vědeckých a technických poznatcích, před ověřením nebo nejpozději během ověření ověřovatelem.
V případě, že jsou údaje částečně k dispozici, se konzervativním odhadem rozumí, že extrapolovaná hodnota nesmí překročit 90 % hodnoty získané s využitím dostupných údajů.
Pokud nejsou k dispozici žádné údaje o měřitelných tocích tepla u dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, může být odvozena náhradní hodnota z příslušného energetického vstupu, který se vynásobí naměřenou účinností výroby tepla ověřenou ověřovatelem. V případě, že takové údaje o účinnosti nejsou dostupné, uplatní se na odpovídající energetický vstup výroby měřitelného tepla referenční účinnost 70 %.
9. Každý členský stát zpřístupní na požádání údaje shromážděné podle odstavců 1 až 6 Komisi.
Článek 8
Ověřování
1. V rámci postupu shromažďování údajů v souladu s článkem 7 členské státy přijmou pouze údaje, které byly ověřovatelem označeny za uspokojivé. Postup ověřování se zaměří na zprávu o metodice a vykázané parametry uvedené v článku 7 a v příloze IV. Ověřování se týká spolehlivosti, věrohodnosti a přesnosti údajů poskytnutých provozovatelem a musí vyústit v ověřovací posudek, v němž je s přiměřeným ujištěním uvedeno, že předložené údaje neobsahují významné nesprávnosti.
2. Členské státy zajistí, aby ověřovatel byl nezávislý na provozovateli, vykonával své činnosti kvalitně, objektivně a profesionálně a rozuměl všem těmto bodům:
a)
ustanovením tohoto rozhodnutí, jakož i příslušným normám a pokynům;
b)
požadavkům právních a správních předpisů týkajícím se ověřovaných činností;
c)
vytváření veškerých informací týkajících se jednotlivých parametrů nebo zdrojů emisí v zařízení, zejména pokud jde o shromažďování, měření, výpočet a vykazování údajů.
3. Kromě požadavků stanovených v rozhodnutí 2007/589/ES členské státy zajistí, aby byly splněny všechny tyto minimální požadavky:
a)
ověřovatel ověření naplánoval a provedl na základě odborně-skeptického přístupu a s vědomím toho, že mohou existovat okolnosti vedoucí k významným nesprávnostem informací a předložených údajů;
b)
ověřovatel potvrdil pouze vykázané parametry stanovené s vysokou mírou jistoty. Vysoká míra jistoty předpokládá, že provozovatel nutně prokáže, že:
i)
vykázané parametry neobsahují nesrovnalosti,
ii)
shromažďování parametrů bylo provedeno v souladu s platnými normami nebo pokyny,
iii)
příslušné záznamy o zařízení jsou úplné a jednotné;
c)
ověřovatel zahájil proces ověřování strategickou analýzou všech relevantních činností prováděných v zařízení a má přehled o všech činnostech a jejich významu pro přidělování povolenek;
d)
ověřovatel zohlednil informace obsažené v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů nebo v jiných příslušných environmentálních povoleních, jako je povolení stanovené ve směrnici 2008/1/ES, zejména při posuzování počáteční instalované kapacity dílčích zařízení;
e)
ověřovatel analyzoval inherentní a kontrolní rizika spojená s rozsahem a komplexností činností provozovatele a spojená s parametry přidělování, která by mohla vést k významným nepřesnostem, a na základě této analýzy rizik vypracoval plán ověření;
f)
ověřovatel případně provedl prohlídku na místě za účelem kontroly provozu měřidel a systémů monitorování, provedl dotazování a shromáždil dostatečné informace a důkazy. Jestliže ověřovatel usoudil, že kontrola na místě není vhodná, musí být schopen své rozhodnutí obhájit před příslušným orgánem;
g)
ověřovatel uskutečnil plán ověřování tím, že shromáždil údaje v souladu se stanovenými metodami odběru vzorků, rekapitulačními kontrolami, přezkoumáním dokladů, analytickými postupy a postupy přezkoumání údajů, včetně všech dalších příslušných důkazů, na nichž ověřovatel založí svůj ověřovací posudek;
h)
ověřovatel si od provozovatele vyžádal jakékoli chybějící údaje nebo doplnění chybějících částí revizních záznamů, vysvětlení odchylek v parametrech či údajích o emisích nebo revizi výpočtů nebo úpravu vykazovaných údajů;
i)
ověřovatel připravil zprávu o interním ověřování. Tato zpráva o ověřování zaznamenává důkazy o tom, že strategická analýza, analýza rizika a plán ověřování byly provedeny úplně, a poskytuje dostatečné informace na podporu ověřovacích posudků. Zpráva o interním ověřování musí rovněž umožnit potenciální vyhodnocení auditu příslušným orgánem a akreditačním orgánem;
j)
ověřovatel vydal posudek s ohledem na to, zda vykázané parametry obsahují významnou nepřesnost a zda na základě zjištění obsažených ve zprávě o interním ověřování existují jiné problémy, jež mají význam pro ověřovací posudek;
k)
ověřovatel předložil metodiku ověřování, svá zjištění a ověřovací posudek ve zprávě o ověřování určené provozovateli, kterou provozovatel se zprávou o metodice a vykázanými parametry předloží příslušnému orgánu.
4. Členské státy nepřidělí bezplatné povolenky na emise zařízení v případě, že údaje týkající se tohoto zařízení nebyly v rámci ověřování označeny za uspokojivé.
Členské státy se mohou rozhodnout přidělit bezplatné povolenky určitému zařízení, jehož údaje nebyly v rámci ověřování označeny za uspokojivé, pouze pokud jsou přesvědčeny, že chybějící údaje, které vedly k danému posudku ověřovatele, jsou důsledkem mimořádných a nepředvídatelných okolností, kterým se nedalo předejít ani v případě, že by byla vynaložena veškerá náležitá péče, a které jsou mimo kontrolu provozovatele dotčeného zařízení, zejména takových okolností, jako jsou přírodní katastrofy, válka, hrozba válkou, teroristické činy, revoluce, povstání, sabotáž nebo vandalismus.
5. Po ověření členské státy zejména zajistí, aby se jednotlivá dílčí zařízení mezi sebou vzájemně nepřekrývala a nedocházelo k dvojímu započtení.
Článek 9
Historická úroveň činnosti
1. U stávajících zařízení členské státy určí historickou úroveň činnosti každého zařízení za základní období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, nebo - v případě vyšší úrovně činnosti - za základní období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 na základě údajů shromážděných podle článku 7.
2. Historická úroveň činnosti týkající se produktů se u každého produktu, pro nějž byla stanovena referenční úroveň podle přílohy I, vztahuje ke střední hodnotě roční historické výroby tohoto produktu v dotčeném zařízení během základního období.
3. Historická úroveň činnosti týkající se tepla se vztahuje ke střední hodnotě ročního historického dovozu (ze zařízení, na které se vztahuje systém Unie), výroby nebo dovozu (ze zařízení, na které se vztahuje systém Unie) i výroby měřitelného tepla, jež se spotřebovává v rámci hranic zařízení při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny nebo jež se vyváží do zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, s výjimkou tepla vyvezeného za účelem výroby elektřiny během základního období a je vyjádřena v terajoulech za rok.
4. Historická úroveň činnosti týkající se paliva se vztahuje ke střední hodnotě roční historické spotřeby paliv použitých při výrobě neměřitelného tepla spotřebovaného při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování, během základního období a je vyjádřena v terajoulech za rok.
5. U emisí z procesů, které vznikly v souvislosti s výrobou produktů v dotčeném zařízení během základního období uvedeného v odstavci 1, se historická úroveň činnosti týkající se procesů vztahuje ke střední hodnotě ročních historických emisí z procesů a je vyjádřena v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého.
6. Pro účely stanovení středních hodnot podle odstavců 1 až 5 se zohledňují pouze kalendářní roky, během nichž bylo zařízení v provozu alespoň jeden den.
Pokud bylo zařízení během příslušného základního období v provozu méně než dva kalendářní roky, historické úrovně činnosti se vypočítají na základě počáteční instalované kapacity jednotlivých dílčích zařízení určené v souladu s metodikou stanovenou v čl. 7 odst. 3, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity určeným v souladu s čl. 19 odst. 2.
7. Odchylně od odstavce 2 členské státy určí historickou úroveň činnosti týkající se produktů u produktů, na něž se vztahují referenční úrovně produktu uvedené v příloze III, na základě střední hodnoty roční historické výroby podle vzorců uvedených v téže příloze.
8. Stávající zařízení, která jsou v provozu pouze příležitostně, zejména včetně zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, a zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu, která nebyla v provozu alespoň jeden den v daném kalendářním roce během základního období, se zohlední při stanovování středních hodnot podle odstavce 1 za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
je jasně prokázáno, že zařízení je v provozu pouze příležitostně, zejména je-li pravidelně provozováno jako rezervní či pohotovostní kapacita nebo je-li pravidelně provozováno podle sezónního rozvrhu;
b)
na zařízení se vztahuje povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů a všechna další příslušná povolení k provozu zařízení, která jsou vyžadována vnitrostátním právním řádem členského státu;
c)
je technicky možné zahájit provoz v krátké době a je pravidelně prováděna údržba.
9. U stávajícího zařízení, u něhož v období od 1. ledna 2005 do 30. června 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření či rozsáhlému snížení kapacity, je historickými úrovněmi činnosti součet středních hodnot stanovených podle odstavce 1 bez rozsáhlé změny kapacity a historických úrovní činnosti navýšené či snížené kapacity.
Historickými úrovněmi činnosti navýšené či snížené kapacity je rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou jednotlivých dílčích zařízení, u nichž došlo k rozsáhlé změně kapacity určené v souladu s čl. 7 odst. 3, do zahájení změněného provozu a instalovanou kapacitou po rozsáhlé změně kapacity určené v souladu s čl. 7 odst. 4, který se vynásobí průměrným historickým využitím kapacity dotčeného zařízení v letech před zahájením změněného provozu.
Článek 10
Přidělování povolenek na úrovni zařízení
1. Na základě údajů shromážděných v souladu s článkem 7 členské státy pro každý rok vypočítají množství povolenek na emise bezplatně přidělených od roku 2013 každému stávajícímu zařízení na jejich území podle odstavců 2 až 8.
2. Pro účely tohoto výpočtu členské státy nejprve pro každé dílčí zařízení zvlášť stanoví předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise, a to tímto způsobem:
a)
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise za daný rok hodnotě této referenční úrovně produktu, jak je uvedeno v příloze I, která se vynásobí příslušnou historickou úrovní činnosti týkající se produktů;
b)
u
i)
dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise za daný rok hodnotě referenční úrovně produktu pro měřitelné teplo, jak je uvedeno v příloze I, která se vynásobí příslušnou historickou úrovní činnosti týkající se tepla za spotřebu měřitelného tepla,
ii)
dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise za daný rok hodnotě referenční úrovně paliva, jak je uvedeno v příloze I, která se vynásobí příslušnou historickou úrovní činnosti týkající se paliva za spotřebované palivo,
iii)
dílčího zařízení pro emise z procesů odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise za daný rok historické úrovni činnosti týkající se procesů vynásobené hodnotou 0,9700.
3. Je-li měřitelné teplo vyváženo do soukromých domácností a předběžné roční množství povolenek na emise určené v souladu s odst. 2 písm. b) bodem i) na rok 2013 je nižší než střední hodnota ročních historických emisí spojená s výrobou měřitelného tepla vyvezeného daným dílčím zařízením do soukromých domácností v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, předběžné roční množství povolenek na emise na rok 2013 se upraví o příslušný rozdíl. V jednotlivých letech období 2014-2020 se předběžné roční množství povolenek na emise určené v souladu s odst. 2 písm. b) bodem i) upraví za předpokladu, že předběžné roční množství povolenek na emise na daný rok je nižší než procentní podíl výše uvedené střední hodnoty ročních historických emisí. Uvedený procentní podíl činí 90 % v roce 2014 a každý následující rok se sníží o 10 procentních bodů
4. Pro účely provedení čl. 10a odst. 11 směrnice 2003/87/ES se koeficienty uvedené v příloze VI použijí na předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým dílčím zařízením podle odstavce 2 tohoto článku za daný rok v případě, že procesy v těchto dílčích zařízeních spadají do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
V případě, že procesy v těchto dílčích zařízeních spadají do odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, koeficientem, který se použije pro roky 2013 a 2014, je hodnota 1. Odvětví či pododvětví, u nichž je koeficientem pro roky 2015 až 2020 hodnota 1, se určí podle čl. 10a odst. 13 směrnice 2003/87/ES.
5. V případě, že alespoň 95 % historické úrovně činnosti dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, má se za to, že značné riziko úniku uhlíku hrozí dílčímu zařízení jako celku.
V případě, že alespoň 95 % historické úrovně činnosti dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, má se za to, že značné riziko úniku uhlíku nehrozí dílčímu zařízení jako celku.
6. Předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělené dílčím zařízením, která získala měřitelné teplo od dílčích zařízení vyrábějících produkty, na které se vztahují referenční úrovně kyseliny dusičné uvedené v příloze I, se sníží o roční historickou spotřebu tohoto tepla během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1, která se vynásobí hodnotou referenční úrovně tepla pro toto měřitelné teplo, jak je uvedeno v příloze I.
7. Předběžným celkovým ročním množstvím povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením je souhrn předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise všech dílčích zařízení, které se vypočítá podle odstavců 2, 3, 4, 5 a 6.
V případě, že zařízení zahrnuje dílčí zařízení vyrábějící buničinu (sulfátovou krátkovláknitou buničinu, sulfátovou dlouhovláknitou buničinu, termomechanickou a mechanickou buničinu, sulfitovou buničinu nebo další druhy buničiny, na které se nevztahuje referenční úroveň produktu), která vyvážejí měřitelné teplo do jiných technicky propojených dílčích zařízení, v předběžném celkovém ročním množství bezplatně přidělených povolenek na emise se zohlední - aniž je tím dotčeno předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jiným dílčím zařízením dotčeného zařízení - předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise, pouze pokud jsou produkty z buničiny vyrobené tímto dílčím zařízením uvedeny na trh a nejsou v tomtéž zařízení ani v jiných technicky propojených zařízeních zpracovávány na papír.
8. Při stanovování předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením členské státy zajistí, aby emise nebyly započteny dvakrát a aby množství přidělených povolenek nebylo záporné. Emise se nezapočítávají dvakrát zejména v případě, že zařízení dováží meziprodukt, na nějž se vztahuje referenční úroveň produktu podle definice příslušných systémových hranic stanovené v příloze I, při stanovování předběžného celkového ročního množství bezplatných povolenek na emise přidělených oběma dotčeným zařízením.
9. Konečným celkovým ročním množstvím povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým stávajícím zařízením je s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje čl. 10a odst. 3 směrnice 2003/87/ES, předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určené v souladu s odstavcem 7, jež se vynásobí opravným koeficientem, který je jednotný pro všechna odvětví a stanoví se v souladu s čl. 15 odst. 3.
U zařízení, na něž se vztahuje čl. 10a odst. 3 směrnice 2003/87/ES a která jsou způsobilá pro přidělování bezplatných povolenek na emise, odpovídá konečné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise předběžnému celkovému ročnímu množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určenému v souladu s odstavcem 7, které se každoročně upraví o lineární koeficient uvedený v čl. 10a odst. 4 směrnice 2003/87/ES, přičemž referenčním množstvím je předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení na rok 2013.
Článek 11
Přidělování povolenek na provoz ethylenové jednotky
Odchylně od čl. 10 odst. 2 písm. a) odpovídá předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dílčímu zařízení pro referenční úroveň produktu v souvislosti s výrobou chemických látek vysoké hodnoty (dále jen „HVC“) hodnotě referenční úrovně produktu pro provoz ethylenové jednotky uvedené v příloze I, která se vynásobí historickou úrovní činnosti stanovenou v souladu s přílohou III a podílem celkových přímých emisí včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto celkových přímých emisí a příslušných nepřímých emisí za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vypočítají v souladu s čl. 14 odst. 2. K výsledku tohoto výpočtu se připočítá střední hodnota historické produkce vodíku z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách vodíku, která se vynásobí 1,78 tuny oxidu uhličitého na tunu vodíku, střední hodnota historické produkce ethylenu z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách ethylenu, která se vynásobí 0,24 tuny oxidu uhličitého na tunu ethylenu, a střední hodnota historické produkce dalších chemických látek vysoké hodnoty jiných než vodík a ethylen z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách HVC, která se vynásobí 0,16 tuny oxidu uhličitého na tunu HVC.
Článek 12
Přidělování povolenek na monomer vinylchloridu
Odchylně od čl. 10 odst. 2 písm. a) odpovídá předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dílčímu zařízení v souvislosti s výrobou monomeru vinylchloridu (dále jen „VCM“) hodnotě referenční úrovně VCM, která se vynásobí historickou úrovní činnosti pro výrobu VCM, vyjádřenou v tunách, a podílem přímých emisí vyprodukovaných při výrobě VCM včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vypočítají v souladu s čl. 14 odst. 2 a které jsou vyjádřeny v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto přímých emisí a emisí spojených s výrobou vodíku pro účely výroby VCM za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které jsou vyjádřeny v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého a vypočítány na základě historické spotřeby tepla při spalování vodíku vyjádřené v terajoulech (TJ), vynásobeným 56,1 tuny oxidu uhličitého na TJ.
Článek 13
Toky tepla mezi zařízeními
V případě, že dílčí zařízení pro referenční úroveň produktu zahrnuje měřitelné teplo dovezené ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému dílčímu zařízení pro referenční úroveň produktu stanovené podle čl. 10 odst. 2 písm. a) se sníží o množství tepla historicky dovezeného ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se v daném roce systém Unie nevztahuje, vynásobené hodnotou referenční úrovně tepla pro měřitelné teplo stanovenou v příloze I.
Článek 14
Vzájemná zaměnitelnost paliva a elektřiny
1. U každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu uvedeného v příloze I při zohlednění vzájemné zaměnitelnosti paliva a elektřiny odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě příslušné referenční úrovně produktu uvedené v příloze I, která se vynásobí historickou úrovní činnosti týkající se produktů a podílem celkových přímých emisí včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto celkových přímých emisí a příslušných nepřímých emisí za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely výpočtu podle odstavce 1 se příslušné nepřímé emise vztahují k příslušné spotřebě elektřiny, jak je uvedeno v definici procesů a emisí zahrnutých v příloze I, během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřené v megawatthodinách, při výrobě dotčeného produktu, která se vynásobí 0,465 tuny oxidu uhličitého na megawatthodinu a je vyjádřena v tunách oxidu uhličitého.
Pro účely výpočtu podle odstavce 1 se emise z čistého dovezeného tepla vztahují k množství měřitelného tepla spotřebovaného při výrobě dotčeného produktu a dovezeného ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie, během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vynásobí hodnotou referenční úrovně tepla uvedenou v příloze I.
KAPITOLA III
ROZHODNUTÍ O PŘIDĚLENÍ POVOLENEK
Článek 15
Vnitrostátní prováděcí opatření
1. V souladu s čl. 11 odst. 1 směrnice 2003/87/ES předloží členské státy Komisi do 30. září 2011 seznam zařízení na svém území, na která se vztahuje směrnice 2003/87/ES, včetně zařízení vymezených podle článku 5, pomocí elektronické šablony, kterou Komise poskytne.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje k jednotlivým stávajícím zařízením zejména tyto informace:
a)
identifikaci zařízení a jeho hranic pomocí identifikačního kódu zařízení uvedeného v CITL;
b)
identifikaci každého dílčího zařízení v rámci zařízení;
c)
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu počáteční instalovanou kapacitu spolu s ročními objemy výroby dotčeného produktu v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008;
d)
u každého zařízení a dílčího zařízení informace o tom, zda spadá do odvětví či pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU;
e)
u každého dílčího zařízení předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013-2020 stanovené v souladu s čl. 10 odst. 2;
f)
kromě informací uvedených v písmenu d) se u dílčích zařízení, která nespadají do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013-2020, které se snižuje o stejné množství z 80 % v roce 2013 na 30 % v roce 2020, stanovené v souladu s čl. 10 odst. 4;
g)
u každého dílčího zařízení předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013-2020 stanovené v souladu s čl. 10 odst. 6.
V seznamu se rovněž uvedou všichni výrobci elektřiny produkující teplo a malá zařízení, která mohou být vyloučena ze systému Unie na základě článku 27 směrnice 2003/87/ES.
3. Poté, co Komise obdrží seznam uvedený v odstavci 1 tohoto článku, posoudí zahrnutí jednotlivých zařízení do seznamu a příslušné předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise.
Poté, co všechny členské státy oznámí předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013-2020, stanoví Komise opravný koeficient, který je jednotný pro všechna odvětví a který je uveden v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES. Tento opravný koeficient se stanoví srovnáním souhrnu předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených zařízením, která nejsou výrobcem elektřiny, na každý rok období 2013-2020, aniž se použijí koeficienty uvedené v příloze VI, s ročním množstvím povolenek, které se vypočítá v souladu s čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES pro zařízení, jež nejsou výrobcem elektřiny ani novými účastníky na trhu, přičemž se zohlední příslušný podíl celkového ročního množství povolenek pro celou Unii stanoveného podle článku 9 uvedené směrnice a příslušné množství emisí, které je zahrnuto do systému Unie až od roku 2013.
4. Pokud Komise nezamítne zapsání zařízení na tento seznam, včetně příslušného předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených tomuto zařízení, dotčený členský stát následně stanoví konečné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na každý rok období 2013-2020 v souladu s čl. 10 odst. 9 tohoto rozhodnutí.
5. Poté, co členské státy určí konečné roční množství povolenek pro všechna stávající zařízení na svém území, předloží Komisi seznam konečných ročních množství bezplatně přidělených povolenek na emise na období 2013-2020, stanovených v souladu s čl. 10 odst. 9.
Článek 16
Změny rizika úniku uhlíku
Do tří měsíců od schválení seznamu uvedeného v čl. 10a odst. 13 směrnice 2003/87/ES na jednotlivé roky období 2015-2020 nebo od schválení doplnění seznamu stanoveného rozhodnutím 2010/2/EU na roky 2013 a 2014 každý členský stát reviduje seznam uvedený v čl. 15 odst. 1 tohoto rozhodnutí, přičemž jasně uvede změny týkající se rizika úniku uhlíku, které hrozí zařízením a dílčím zařízením, a související změny v předběžném ročním množství bezplatně přidělených povolenek, a předloží tento seznam Komisi.
KAPITOLA IV
NOVÍ ÚČASTNÍCI NA TRHU A VYŘAZENÍ Z PROVOZU
Článek 17
Žádost o bezplatné přidělení povolenek
1. Po předložení žádosti novým účastníkem na trhu členské státy určí na základě současných pravidel množství povolenek, které mají být bezplatně přiděleny, jakmile dotčené zařízení zahájí běžný provoz a určí se jeho počáteční instalovaná kapacita.
2. Členské státy přijímají pouze žádosti předložené příslušnému orgánu do jednoho roku od zahájení běžného provozu dotčeného zařízení nebo dílčího zařízení.
3. Členské státy rozdělí dotčené zařízení na dílčí zařízení v souladu s článkem 6 tohoto rozhodnutí a požádají provozovatele, aby společně s žádostí uvedenou v odstavci 1 předložil příslušnému orgánu ke každému dílčímu zařízení zvlášť všechny příslušné informace a údaje o jednotlivých parametrech uvedených v příloze V. V případě potřeby si členské státy mohou od provozovatele vyžádat údaje podrobnější.
4. U zařízení uvedených v čl. 3 písm. h) směrnice 2003/87/ES, s výjimkou zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření, členské státy požádají provozovatele, aby určil počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení podle metodiky stanovené v čl. 7 odst. 3, přičemž vyjde z referenčního devadesátidenního období, na jehož základě se stanoví zahájení běžného provozu. Členské státy tuto počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení schválí před výpočtem povolenek, které se danému zařízení přidělují.
5. Členské státy přijmou pouze údaje předložené podle tohoto článku, které byly ověřovatelem označeny za uspokojivé v souladu s požadavky stanovenými v článku 8, s cílem zajistit vykázání údajů spolehlivých a správných.
Článek 18
Úrovně činnosti
1. U zařízení uvedených v čl. 3 písm. h) směrnice 2003/87/ES, s výjimkou zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření, členské státy stanoví úrovně činnosti jednotlivých zařízení takto:
a)
úrovní činnosti týkající se produktů je u každého produktu, pro nějž je stanovena referenční úroveň produktu podle přílohy I, počáteční instalovaná kapacita dotčeného zařízení pro výrobu tohoto produktu, která se vynásobí koeficientem standardního využití kapacity;
b)
úrovní činnosti týkající se tepla je počáteční instalovaná kapacita pro dovoz (ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie), výrobu nebo dovoz (ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie) i výrobu měřitelného tepla, jež se spotřebovává v rámci hranic zařízení při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny nebo jež se vyváží do zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, s výjimkou tepla vyvezeného za účelem výroby elektřiny, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity;
c)
úrovní činnosti týkající se paliva je počáteční instalovaná kapacita dotčeného zařízení pro spotřebu paliv použitých při výrobě neměřitelného tepla spotřebovaného při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity;
d)
úrovní činnosti týkající se emisí z procesů je počáteční instalovaná kapacita pro produkci emisí z procesů výrobní jednotky, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity.
2. Koeficient standardního využití kapacity uvedený v odst. 1 písm. a) stanoví a uveřejní Komise na základě údajů shromážděných členskými státy v souladu s článkem 7 tohoto rozhodnutí. U každé referenční úrovně produktu stanovené v příloze I se jedná o 80. percentil koeficientů průměrného ročního využití kapacity všech zařízení vyrábějících dotčený produkt. Koeficient průměrného ročního využití kapacity jednotlivých zařízení vyrábějících dotčený produkt odpovídá průměrné roční produkci v období 2005-2008 vydělené počáteční instalovanou kapacitou.
Příslušný koeficient využití kapacity uvedený v odst. 1 písm. b) až d) stanoví členské státy na základě náležitě podložených a nezávisle ověřených informací o plánovaném běžném provozu, údržbě, běžném výrobním cyklu, energeticky účinných technikách a typickém využití kapacity zařízení v dotčeném odvětví ve srovnání s informacemi specifickými pro dané odvětví.
Při určování příslušného koeficientu využití kapacity uvedeného v odst. 1 písm. d) v souladu s předchozí větou členské státy rovněž zohlední náležitě podložené a nezávisle ověřené informace o intenzitě emisí vstupů a o účinných technikách snižování emisí skleníkových plynů.
3. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření kapacity, členské státy stanoví v souladu s odstavcem 1 úrovně činnosti pouze s ohledem na navýšenou kapacitu dílčích zařízení, jichž se rozsáhlé rozšíření kapacity týká.
U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému snížení kapacity, členské státy stanoví v souladu s odstavcem 1 úrovně činnosti pouze s ohledem na sníženou kapacitu dílčích zařízení, jichž se rozsáhlé snížení kapacity týká.
Článek 19
Přidělování povolenek novým účastníkům na trhu
1. Pro účely přidělování povolenek na emise novým účastníkům na trhu, s výjimkou povolenek přidělených zařízením uvedeným v čl. 3 písm. h) třetí odrážce směrnice 2003/87/ES, vypočítají členské státy předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených od zahájení běžného provozu zařízení u každého dílčího zařízení zvlášť takto:
a)
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise na daný rok hodnotě této referenční úrovně produktu vynásobené úrovní činnosti týkající se produktů;
b)
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě referenční úrovně tepla pro toto měřitelné teplo uvedené v příloze I a vynásobené úrovní činnosti týkající se tepla;
c)
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě referenční úrovně paliva uvedené v příloze I a vynásobené úrovní činnosti týkající se paliva;
d)
u každého dílčího zařízení pro emise z procesů odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise na daný rok úrovni činnosti týkající se procesů vynásobené hodnotou 0,9700.
Pro výpočet předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise se obdobně použije čl. 10 odst. 4 až 6 a odst. 8 a články 11, 12, 13 a 14 tohoto rozhodnutí.
2. Na nezávisle ověřené emise nového účastníka na trhu, které vznikly před zahájením běžného provozu, se přidělí dodatečné povolenky na základě historických emisí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého.
3. Předběžným celkovým ročním množstvím bezplatně přidělených povolenek na emise je souhrn předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise všech dílčích zařízení, které se vypočítá podle odstavce 1, a dodatečných povolenek uvedených v odstavci 2. Použije se druhá věta čl. 10 odst. 7.
4. Členské státy neprodleně oznámí Komisi předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise. Povolenky na emise z rezervy vytvořené pro nové účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES se přidělí na základě zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ vzhledem k doručení tohoto oznámení.
Komise může předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení zamítnout. Pokud Komise toto předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise nezamítne, členské státy stanoví konečné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise.
5. Konečné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise odpovídá předběžnému celkovému ročnímu množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určenému v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které se každoročně upraví o lineární redukční koeficient uvedený v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, přičemž referenčním množstvím je předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení na rok 2013.
6. Jakmile novým účastníkům na trhu byla vydána nebo má být do roku 2020 vydána polovina množství povolenek vyhrazených pro nové účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, a to bez ohledu na množství povolenek, jež jsou k dispozici podle čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES, Komise posoudí, zda by měl být zaveden čekací systém, aby bylo zajištěno spravedlivé řízení přístupu k rezervě.
Článek 20
Přidělování povolenek novým účastníkům na trhu po rozsáhlém rozšíření kapacity
1. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření kapacity, členské státy po podání žádosti provozovatelem, a aniž je dotčeno přidělování povolenek zařízení podle článku 10, stanoví na základě metodiky uvedené v článku 19 počet povolenek na emise, které mají být s ohledem na rozšíření bezplatně přiděleny.
2. Členské státy provozovatele požádají, aby na podporu rozhodnutí o přidělení povolenek předložil společně s žádostí důkaz o tom, že byla splněna kritéria pro rozsáhlé rozšíření kapacity, a poskytl informace uvedené v čl. 17 odst. 3. Členské státy provozovatele zejména požádají, aby předložil údaje o navýšené kapacitě a instalované kapacitě dílčího zařízení poté, co u něj bylo rozsáhlé rozšíření kapacity označeno ověřovatelem v souladu s požadavky stanovenými v článku 8 za uspokojivé. Členské státy vycházejí z toho, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlém rozšíření kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých následných rozsáhlých změn kapacity.
Článek 21
Rozsáhlé snížení kapacity
1. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému snížení kapacity, členské státy stanoví množství, o něž se s ohledem na toto snížení kapacity sníží počet bezplatně přidělených povolenek. Za tímto účelem členské státy provozovatele zejména požádají, aby předložil údaje o snížené kapacitě a instalované kapacitě dílčího zařízení poté, co u něj bylo rozsáhlé snížení kapacity označeno ověřovatelem v souladu s požadavky stanovenými v článku 8 za uspokojivé. Členské státy vycházejí z toho, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlém snížení kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých následných rozsáhlých změn kapacity.
2. Členské státy sníží předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených každému dílčímu zařízení o předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému dílčímu zařízení vypočítané v souladu s čl. 19 odst. 1 s ohledem na rozsáhlé snížení kapacity.
Členské státy poté určí předběžné celkové roční množství povolenek dotčeného zařízení podle metodiky uplatněné na určení předběžného celkového ročního množství povolenek před rozsáhlým snížením kapacity a konečné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení v souladu s čl. 10 odst. 9.
3. Množství povolenek přidělených dotčenému zařízení se odpovídajícím způsobem upraví od roku následujícího po roce, v němž ke snížení kapacity došlo, nebo od roku 2013, jestliže k rozsáhlému snížení kapacity došlo před 1. lednem 2013.
Článek 22
Ukončení provozu zařízení
1. Má se za to, že zařízení ukončilo provoz, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a)
skončila platnost povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, platného povolení podle směrnice 2008/1/ES nebo jiného příslušného environmentálního povolení;
b)
povolení uvedená v písmenu a) byla odebrána;
c)
provoz zařízení není technicky možný;
d)
zařízení není v provozu, ačkoli dříve v provozu bylo, a obnovení provozu není technicky možné;
e)
zařízení není v provozu, ačkoli dříve v provozu bylo, a provozovatel není s to prokázat, že toto zařízení obnoví provoz nejpozději do šesti měsíců poté, co byl ukončen. Členské státy mohou toto období prodloužit až na 18 měsíců, je-li provozovatel schopen prokázat, že zařízení nemůže obnovit provoz do šesti měsíců v důsledku mimořádných a nepředvídatelných okolností, kterým se nedalo předejít ani v případě, že by byla vynaložena veškerá náležitá péče, a které jsou mimo kontrolu provozovatele dotčeného zařízení, zejména takových okolností, jako jsou přírodní katastrofy, válka, hrozba válkou, teroristické činy, revoluce, povstání, sabotáž nebo vandalismus.
2. Ustanovení odst. 1 písm. e) se nevztahuje na zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, ani na zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
provozovatel je držitelem povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů a všech dalších příslušných povolení;
b)
je technicky možné zahájit provoz bez provedení fyzických změn zařízení;
c)
je prováděna pravidelná údržba.
3. V případě, že zařízení ukončilo provoz, dotčený členský stát tomuto zařízení od roku následujícím po roce, v němž byl provoz ukončen, již nevydá povolenky na emise.
4. Členské státy mohou přerušit vydávání povolenek na emise zařízením uvedeným v odst. 1 písm. e), dokud se neprokáže, že zařízení obnoví provoz.
Článek 23
Částečné ukončení provozu zařízení
1. Má se za to, že zařízení částečně ukončilo provoz, za předpokladu, že dílčí zařízení, které přispívá minimálně k 30 % konečného ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených tomuto zařízení nebo k přidělení více než 50 000 povolenek, omezí úroveň své činnosti v daném kalendářním roce alespoň o 50 % v porovnání s úrovní činnosti použitou pro výpočet povolenek přidělených dílčímu zařízení v souladu s článkem 9 nebo případně s článkem 18 (dále jen „počáteční úroveň činnosti“).
2. Přidělování povolenek na emise zařízení, které částečně ukončilo provoz, se upraví od roku následujícím po roce, v němž zařízení částečně ukončilo provoz, nebo od roku 2013, jestliže k částečnému přerušení provozu došlo před 1. lednem 2013, takto:
jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 50 % až 75 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dílčí zařízení obdrží polovinu původně přidělených povolenek.
Jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 75 % až 90 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dílčí zařízení obdrží 25 % původně přidělených povolenek.
Jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 90 % či více v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dotčenému dílčímu zařízení se nepřidělí žádné bezplatné povolenky.
3. Jestliže úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 dosáhne úrovně vyšší než 50 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, zařízení, které částečně ukončilo provoz, obdrží povolenky, jež mu byly původně přiděleny, od roku následujícího po kalendářním roce, v němž úroveň činnosti překročila prahovou hodnotu 50 %.
4. Jestliže úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 dosáhne úrovně vyšší než 25 % ve srovnání s počáteční úrovní činnosti, zařízení, které částečně ukončilo provoz, obdrží polovinu povolenek, jež mu byly původně přiděleny, od roku následujícího po kalendářním roce, v němž úroveň činnosti překročila prahovou hodnotu 25 %.
Článek 24
Změny provozu zařízení
1. Členské státy zajistí, aby všechny příslušné informace týkající se veškerých plánovaných nebo skutečných změn kapacity, úrovně činnosti a provozu zařízení provozovatel předložil příslušnému orgánu do 31. prosince každého roku.
2. Pokud dojde ke změně kapacity zařízení, úrovně činnosti nebo provozu, která má dopad na přidělování povolenek zařízení, členské státy předloží Komisi pomocí elektronické šablony, kterou Komise poskytne, veškeré příslušné informace, včetně revidovaného předběžného ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení určeného v souladu s tímto rozhodnutím dříve, než stanoví konečné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise. Komise může revidované předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení zamítnout.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
Článek 25
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 27. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ April 2011
li tiddetermina regoli tranżitorji madwar l-Unjoni kollha għal allokazzjoni armonizzata mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2772)
(2011/278/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/61/KE (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 10a tagħha,
Billi:
(1)
L-Artikolu 10a tad-Direttiva jirrikjedi li l-miżuri ta’ implimentazzjoni mal-Komunità kollha u kompletament armonizzati għall-allokazzjoni ta’ kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas għandhom, safejn ikun fattibbli, jiddeterminaw parametri referenzjarji ex-ante sabiex jiżguraw li l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet isseħħ b’mod li tagħti inċentivi għat-tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra u għal tekniki effiċjenti fl-użu tal-enerġija, billi jitqiesu t-tekniki l-aktar effiċjenti, is-sostituti, il-proċessi alternattivi tal-produzzjoni, il-koġenerazzjoni b’effiċjenza għolja, l-irkupru effiċjenti tal-enerġija mill-gassijiet ta’ skart, l-użu tal-bijomassa u tal-ġabra u l-ħażna tad-diossidu tal-karbonju, meta dawn il-faċilitajiet huma disponibbli, u ma għandhomx jipprovdu inċentivi biex jiżdiedu l-emissjonijiet. L-allokazzjonijiet għandhom jiġu stabbiliti qabel il-perjodu tal-iskambju sabiex is-suq ikun jista’ jiffunzjona sewwa.
(2)
Fid-definizzjoni tal-prinċipji għall-istabbiliment tal-parametri referenzjarji ex-ante f’setturi jew subsetturi individwali, il-punt tal-tluq għandu jkun ir-rendiment medju tal-installazzjonijiet li jiffurmaw l-ogħla 10 % tal-aktar installazzjonijiet effiċjenti f’settur jew subsettur fl-UE fis-snin 2007-2008. Il-parametri referenzjarji għandhom jiġu kkalkolati għall-prodotti aktar milli għad-dħul, sabiex ikun immassimizzat it-tnaqqis tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra u l-iffrankar mill-effiċjenza tal-enerġija matul kull proċess ta’ produzzjoni tas-settur jew subsettur ikkonċernat.
(3)
Sabiex tistabbilixxi l-parametri referenzjarji, il-Kummissjoni kkonsultat mal-partijiet interessati rilevanti, inklużi s-setturi u subsetturi kkonċernati. L-informazzjoni meħtieġa għall-istabbiliment tal-parametri referenzjarji, id-dejta mill-installazzjonijiet rigward il-produzzjoni, l-emissjonijiet u l-użu tal-enerġija, minn Frar tal-2009 bdiet tinġabar mingħand l-assoċjazzjonijiet tal-industrija, l-Istati Membri, is-sorsi disponibbli pubblikament u kummerċjalment u permezz ta’ servej li stieden lill-installazzjonijiet biex jipparteċipaw.
(4)
Safejn huwa fattibbli, il-Kummissjoni żviluppat parametri referenzjarji għall-prodotti, kif ukoll għall-prodotti intermedjarji li huma skambjati bejn l-installazzjonijiet, prodotti minn attivitajiet elenkati fl-Anness I għad-Direttiva 2003/87/KE. Fil-prinċipju, għandu jkun definit parametru referenzjarju wieħed għal kull prodott. Meta prodott huwa sostitut dirett ta’ prodott ieħor, it-tnejn għandhom ikunu koperti mill-istess parametru referenzjarju ta’ prodott u d-definizzjoni ta’ prodott relatata.
(5)
Il-Kummisssjoni qieset li l-istabbiliment ta’ parametru referenzjarju għal prodott kien fattibbli meta, jekk wieħed iqis il-kumplessità tal-proċessi tal-produzzjoni, id-definizzjonijiet u l-klassifikazzjonijiet tal-prodotti kienu disponibbli biex tkun tista’ ssir verifika tad-dejta tal-produzzjoni u applikazzjoni uniformi tal-parametru referenzjarju tal-prodott madwar l-Unjoni kollha għall-finijiet tal-allokazzjoni tal-kwoti tal-emissjonijiet. Ma sar l-ebda divrenzjar fuq il-bażi tal-ġeografija jew fuq il-bażi tat-teknoloġiji, materja prima jew fjuwils użati, sabiex ma jkunux imxekkla l-vantaġġi komparattivi fl-effiċjenza tal-karbonju mifruxa fl-ekonomija tal-Unjoni, u biex tisseddaq l-armonizzazzjoni tal-allokazzjoni transizzjonali mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet.
(6)
Il-valuri tal-parametri referenzjarji għandhom ikopru l-emissjonijiet diretti kollha relatati mal-produzzjoni, inklużi l-emissjonijiet relatati mal-produzzjoni ta’ sħana li tista’ titkejjel użata għall-produzzjoni, irrispettivament minn jekk is-sħana li tista’ titkejjel kinitx prodotta fuq il-post jew minn installazzjoni oħra. L-emissjonijiet relatati mal-produzzjoni tal-elettriku u mal-esportazzjoni tas-sħana li tista’ titkejjel, inklużi l-emissjonijiet evitati ta’ produzzjoni alternattiva tas-sħana u l-elettriku fil-każijiet ta’ proċessi eżotermiċi jew il-produzzjoni tal-elettriku mingħajr emissjonijiet diretti, kienu mnaqqsa meta ġew stabbiliti l-valuri tal-parametri referenzjarji. Fil-każ fejn it-tnaqqis tal-emissjonijiet relatati mal-esportazzjoni tas-sħana li titkejjel ma kinitx fattibbli, din is-sħana ma għandhiex tkun eliġibbli għall-allokazzjoni mingħajr ħlas ta’ kwoti tal-emissjonijiet.
(7)
Sabiex ikun żgurat li l-parametri referenzjarji iwasslu għal tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra, għal xi proċessi tal-produzzjoni fejn l-emissjonijiet diretti eliġibbli għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet u l-emissjonijiet mhux diretti mill-produzzjoni tal-elettriku mhux eliġibbli għal allokazzjoni mingħajr ħlas fuq il-bażi tad-Direttiva 2003/87/KE sa ċertu punt jistgħu jinbidlu, l-emissjonijiet totali inklużi l-emissjonijiet mhux diretti relatati mal-produzzjoni tal-elettriku ġew ikkunsidrati għad-determinazzjoni tal-valuri tal-parametri referenzjarji biex ikunu żgurati kundizzjonijiet ekwi għall-fjuwil u l-installazzjonijiet li jużaw l-elettriku b’mod intensiv. Għall-finijiet tal-allokazzjoni tal-kwoti tal-emissjonijiet fuq il-bażi tal-parametri referenzjarji ikkonċernati, se jitqies biss is-sehem tal-emissjonijiet diretti fl-emissjonijiet totali sabiex ikun evitat il-provvediment ta’ allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għall-emissjonijiet relatati mal-elettriku.
(8)
Għad-determinazzjoni tal-valuri tal-parametri referenzjarji, il-Kummissjoni użat bħala l-punt tat-tluq il-medja aritmetrika tar-rendiment tal-gassijiet serra tal-installazzjonijiet li jiffurmaw l-ogħla 10 % tal-aktar installazzjonijiet effiċjenti tal-gassijiet serra fl-2007 u fl-2008 li għalihom inġabret id-dejta. Barra minn hekk, il-Kummissjoni, skont l-Artikolu 10a(1) tad-Direttiva 2003/87/KE, analizzat għas-setturi kollha, li għalihom huwa stipulat fl-Anness I parametru referenzjarju ta’ prodott, fuq il-bażi ta’ informazzjoni addizzjonali li waslet mingħand diversi sorsi u fuq il-bażi ta’ studju ddedikat li janalizza t-tekniki l-aktar effiċjenti u l-potenzjal ta’ tnaqqis fil-livell Ewropew u internazzjonali, jekk dawn il-punti tat-tluq jirriflettux biżżejjed it-tekniki l-aktar effiċjenti, is-sostituti, il-proċessi alternattivi tal-produzzjoni, il-koġenerazzjoni b’effiċjenza għolja, l-irkupru effiċjenti tal-enerġija mill-gassijiet ta’ skart, l-użu tal-bijomassa u tal-ġabra u l-ħażna tad-diossidu tal-karbonju, meta dawn il-faċilitajiet huma disponibbli. Id-dejta użata biex jiġu stabbiliti l-valuri tal-parametri referenzjarji inġabret minn firxa wiesgħa ta’ sorsi sabiex ikun kopert il-massimu tal-installazzjonijiet li kienu qed jipproduċu prodott b’parametru referenzjarju fis-snin 2007 u 2008. L-ewwel nett, id-dejta dwar ir-rendiment tal-gassijiet serra tal-installazjonijiet ETS li jipproduċu prodott b’parametru referenzjarju inġabret mill-assoċjazzjonijiet Ewropew tas-setturi rispettivi jew f’isimhom fuq il-bażi ta’ regoli definiti, l-hekk imsejħa “kotba tar-regoli settorjali”. Bħala referenza għal dawn il-kotba tar-regoli, il-Kummissjoni pprovdiet gwida rigward il-kriterji tal-kwalità u l-verifika għad-dejta tal-parametri referenzjarji għall-EU-ETS. It-tieni nett, biex ikun ikkumplimentat il-ġbir tad-dejta mill-assoċjazzjonijiet Ewropej tas-settur, konsulenti f’isem il-Kummissjoni Ewropea ġabru dejta mill-installazzjonijiet mhux koperti mid-dejta tal-industrija u saħansitra awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri pprovdew dejta u analiżi.
(9)
Biex tiżgura li l-valuri tal-parametri referenzjarji ikunu bbażati fuq dejta korretta u konformi, il-Kummissjoni, appoġġjata mill-konsulenti, wettqet kontrolli fil-fond rigward il-kotba tar-regoli settorjali kif ukoll kontrolli rigward il-plawsibilità tal-valuri tal-punti tat-tluq miksuba mid-dejta. Kif huwa indikat fil-gwida dwar il-kwalità u l-verifika, id-dejta kienet ivverifikata sa fejn hu meħtieġ minn verifikaturi indipendenti.
(10)
Meta diversi prodotti jiġu prodotti f’installazzjoni waħda u l-assenjament ta’ emissjonijiet lill-prodotti individwali ma kienx meqjus bħala fattibbli, l-installazzjonijiet ta’ prodott wieħed ġew koperti mill-ġbir tad-dejta u inklużi fl-istabbiliment tal-parametri referenzjarji. Dan jikkonċerna l-parametri referenzjarji ta’ prodott għall-ġir, il-ġir dolomitiku, il-fliexken u l-vażetti tal-ħġieġ bla kulur, il-fliexken u l-vażetti tal-ħġieġ ikkulurit, il-briks tal-faċċata, l-unitajiet tal-pavimentar, l-isprej ta’ trab ta’ sustanzi mnixxfin, karta fina mhux miksija, karta assorbenti, testliner u kartun tal-fluting, kartun mhux miksi kif ukoll kartun miksi. Biex iżżid is-sinifikat u tikkontrolla l-plawsibilità tar-riżultati, il-valuri għall-medja tar-rendiment tal-ogħla 10 % tal-aktar installazzjonijiet effiċjenti tqabblu mal-letteratura tat-tekniki l-aktar effiċjenti.
(11)
Fil-każ li ma kienet disponibbli l-ebda dejta jew l-ebda dejta ma nġabret f’konformità mal-metodoloġija tal-parametri referenzjarji, l-informazzjoni rigward il-livelli attwali ta’ emissjonijiet u konsum u dwar it-tekniki l-aktar effiċjenti, prinċipalment miksuba mid-Dokumenti ta’ Referenza dwar l-Aħjar Tekniki Disponibbli (BREF) stabbiliti skont id-Direttiva 2008/1/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Jannar 2008 dwar il-prevenzjoni u l-kontroll integrati tat-tniġġiż (2) intużat biex jinkisbu l-valuri tal-parametri referenzjarji. B’mod partikolari, minħabba nuqqas ta’ dejta rigward it-trattament tal-gassijiet ta’ skart, l-esportazzjoni tas-sħana u l-produzzjoni tal-elettriku, il-valuri għall-parametri referenzjarji ta’ prodott għall-kokk u l-metall sħun inkisbu minn kalkoli tal-emissjonijiet diretti u indiretti fuq il-bażi tal-informazzjoni dwar il-flussi tal-enerġija rilevanti pprovduti mill-BREF rilevanti u l-fatturi tal-emissjonijiet definiti minn qabel stipulati fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/589/KE tat-18 ta’ Lulju 2007 li tistabbilixxi linji ta’ gwida dwar il-monitoraġġ u r-rapportaġġ tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3). Għall-parametru referenzjarju ta’ prodott għall-minerali sinterizzati, id-dejta ġiet ukoll korretta fuq il-bażi ta’ flussi ta’ enerġija rilevanti pprovduti mill-BREF, waqt li tqieset il-kombustjoni tal-gassijiet ta’ skart fis-settur.
(12)
Meta l-kisba ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott ma kinitx fattibbli, imma jkun hemm gassijiet serra eliġibbli għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet, dawn il-kwoti għandhom ikunu allokati fuq il-bażi ta’ mudelli ġeneriċi ta’ riżerva. Ġiet żviluppata ġerarkija ta’ tliet mudelli ta’ riżerva sabiex ikun immassimizzat it-tnaqqis tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra u l-iffrankar mill-enerġija għal mill-inqas xi partijiet mill-proċessi ta’ produzzjoni kkonċernati. Il-parametru referenzjarju tas-sħana huwa applikabbli għall-proċessi tal-konsum tas-sħana meta jintuża trasportatur tas-sħana li jista’ jitkejjel. Il-parametru referenzjarju tal-fjuwil huwa applikabbli meta tiġi kkunsmata sħana li ma tistax titkejjel. Il-valuri tal-parametri referenzjarji tas-sħana u l-fjuwil inkisbu fuq il-bażi tal-prinċipji tat-trasparenza u s-simpliċità, bl-użu tal-effiċjenza ta’ referenza ta’ fjuwil disponibbli b’mod wiesa’ li jista’ jitqies bħala t-tieni l-aħjar fir-rigward tal-effiċjenza fil-gassijiet serra, meta jitqiesu t-tekniki effiċjenti fl-enerġija. Għall-emissjonijiet minn proċessi, il-kwoti tal-emissjonijiet għandhom ikunu allokati fuq il-bażi tal-emissjonijiet storiċi. Sabiex ikun żgurat li l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għal tali emissjonijiet tipprovdi inċentivi biżżejjed għat-tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra u biex tkun evitata kwalunkwe differenza fit-trattament tal-emissjonijiet minn proċess li huma allokati fuq il-bażi tal-emissjonijiet storiċi u dawk fi ħdan il-konfini tas-sistema ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott, il-livell storiku tal-attività ta’ kull installazzjoni għandu jkun immultiplikat b’fattur ugwali għal 0,9700 biex ikun stabbilit in-numru tal-kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas.
(13)
Mill-2013 ’l quddiem, l-allokazzjonijiet kollha mingħajr ħlas skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE għandhom isiru skont dawn ir-regoli. Biex jingħata effett lis-sistema tranżizzjonali prevista fl-Artikolu 10a(11) tad-Direttiva 2003/87/KE, li jgħid li l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għandha tonqos minn 80 % tal-ammont li jikkorrispondi mal-kwoti li se jkunu allokati fl-2013 għal 30 % ta’ dan l-ammont fl-2020 bil-għan li ma jkun hemm l-ebda allokazzjoni mingħajr ħlas fl-2027, japplikaw il-fatturi stipulati fl-Anness VI. Meta settur jew subsettur ikun tqiegħed fil-lista stabbilita permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE tal-24 ta’ Diċembru 2009 li tiddetermina, skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, lista tas-setturi u s-subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta’ rilaxx tal-karbonju [tnixxija tal-karbonju] (4), dawn il-fatturi ma japplikawx. L-allokazzjonijiet taħt din id-Deċiżjoni sejrin jitqiesu meta jkunu determinati l-listi futuri tas-setturi jew subsetturi li jitqiesu bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju.
(14)
Biex jitħaffef il-ġbir tad-dejta mingħand l-operaturi u l-kalkoli tal-kwoti tal-emissjonijiet li sejrin jiġu allokati lill-Istati Membri, kull installazzjoni għandha tkun diviża f’subinstallazzjonijiet kull meta jkun meħtieġ. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-emissjonijiet ikunu attribwiti lis-subinstallazzjonijiet rilevanti b’mod korrett u li ma jkunx hemm duplikazzjoni bejn is-subinstallazzjonijiet.
(15)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-dejta miġbura mingħand l-operaturi u użata għall-fini tal-allokazzjoni tkun sħiħa, konsistenti u tippreżenta l-ogħla preċiżjoni li tista’ tinkiseb. Din għandha tkun ivverifikata minn verifikatur indipendenti sabiex ikun żgurat li l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet tkun ibbażata fuq dejta soda u affidabbli. Din id-deċiżjoni għandha tipprevedi rekwiżiti minimi speċifiċi għall-ġbir u l-verifika tad-dejta biex titħaffef l-applikazzjoni armonizzata u konsistenti tar-regoli tal-allokazzjoni.
(16)
L-ammont tal-kwoti li sejrin jiġu allokati mingħajr ħlas lill-installazzjonijiet eżistenti għandu jkun ibbażat fuq dejta tal-produzzjoni storika. Sabiex ikun żgurat li l-perjodu ta’ referenza ikun safejn hu possibbli rappreżentattiv taċ-ċikli industrijali, li jkopri perjodu rilevanti meta dejta ta’ kwalità tajba tkun disponibbli u li jnaqqas l-impatt ta’ ċirkostanzi speċjali, bħall-għeluq temporanju tal-installazzjonijiet, il-livelli storiċi ta’ attività kienu bbażati fuq il-produzzjoni medjana matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sal-31 ta’ Diċembru 2008, jew, meta hija ogħla, fuq il-produzzjoni medjana matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2010. Huwa xieraq ukoll li titqies kwalunkwe bidla sinifikanti fil-kapaċità li seħħet fil-perjodu rilevanti. Għal parteċipanti ġodda, id-determinazzjoni tal-livelli ta’ attività għandha tkun ibbażata fuq l-użu tal-kapaċità standard ibbażata fuq informazzjoni ta’ settur speċifiku jew fuq l-użu tal-kapaċità speċifika għall-installazzjoni.
(17)
L-informazzjoni miġbura mill-Istati Membri għandha tħaffef l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni mill-awtoritajiet kompetenti u mill-Kummissjoni.
(18)
Sabiex ikun evitat kull xkiel għall-kompetizzjoni u biex ikun żgurat funzjonament ordnat tas-suq tal-karbonju, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li meta tiġi ddeterminata l-allokazzjoni tal-installazzjonijiet individwali ma jkun hemm ebda għadd doppju u ma ssir ebda allokazzjoni doppja. F’dan il-kuntest, l-Istati Membri għandhom jagħtu attenzjoni partikolari lil dawk il-każijiet fejn prodott b’parametru referenzjarju ikun prodott f’aktar minn installazzjoni waħda, fejn aktar minn prodott b’parametru referenzjarju wieħed huwa prodott fl-istess installazzjoni jew fejn prodotti intermedjarji ikunu skambjati minn konfini ta’ installazzjoni għal konfini oħra.
(19)
Biex ikun żgurat li s-sistema ta’ skambju ta’ kwoti tal-emissjonijiet biż-żmien twassal għat-tnaqqis, id-Direttiva 2003/87/KE tipprevedi li l-kwantità ta’ kwoti ġewwa l-Unjoni tonqos b’mod lineari. Minħabba li din il-kwantità li qed tonqos ġewwa l-Unjoni titqies meta jkun stabbilit l-ammont massimu annwali ta’ kwoti skont l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE, il-kwoti tal-emissjonijiet kollha tal-emissjonijiet mingħajr ħlas allokati fuq il-bażi ta’ din id-Deċiżjoni lill-installazzjonijiet li mhumiex koperti minn dan l-ammont massimu annwali msemmi fl-Artikolu 10a(5) għandhom ikunu aġġustati bl-istess mod lineari bħall-kwantità ta’ kwoti ġewwa l-Unjoni kollha, permezz tas-sena 2013 bħala referenza.
(20)
Il-fattur ta’ korrezzjoni uniformi u bejn is-setturi li huwa applikabbli kull sena tal-perjodu li jkopri mill-2013 sal-2020 għall-installazzjonijiet li mhumiex identifikati bħala ġeneraturi tal-elettriku, u li mhumiex installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq, skont l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE, għandu jkun stabbilit fuq il-bażi tal-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu li jkopri mill-2013 sal-2020 ikkalkolat għal dawn l-installazzjonijiet skont din id-Deċiżjoni, inklużi l-installazzjonijiet li jistgħu jkunu esklużi skont l-Artikolu 27 ta’ dik id-Direttiva. Dan l-ammont ta’ kwoti ta’ emissjonijiet mingħajr ħlas allokati kull sena tal-perjodu għandhom jitqabblu mal-ammont annwali ta’ kwoti kkalkolat skont l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE għall-installazzjonijiet li mhumiex identifikati bħala ġeneraturi tal-elettriku u li mhumiex installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq, waqt li jitqies is-sehem rilevanti tal-kwantità totali annwali fil-Komunità kollha, kif stabbilit skont l-Artikolu 9 ta’ dik id-Direttiva, u l-ammont rilevanti tal-emissjonijiet li huma inklużi biss fl-iskema tal-Unjoni mill-2013 ’il quddiem.
(21)
Meta sħana li titkejjel tiġi skambjata bejn żewġ installazzjonijiet jew aktar, l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għandha tkun ibbażata fuq il-konsum tas-sħana tal-installazzjoni u għandha tqis ir-riskju tat-tnixxija tal-karbonju. Għaldaqstant, biex ikun żgurat li n-numru ta’ kwoti ta’ emissjonijiet mingħajr ħlas li sejrin ikunu allokati jkun indipendenti mill-istruttura tal-forniment tas-sħana, il-kwoti tal-emissjonijiet għandhom ikunu allokati lill-konsumatur tas-sħana.
(22)
Biex jisseddaq is-sinifikat tad-dejta disponibbli dwar ir-rendiment tal-installazzjonijiet, fir-rigward tal-gassijiet serra, koperti mill-iskema tal-Unjoni, il-parametri referenzjarji ta’ prodott għall-polpa tas-sulfit, polpa termomekkanika u polpa mekkanika kif ukoll għall-karta rkuprata huma bbażati fuq l-informazzjoni BREF dwar it-tekniki l-aktar effiċjenti li jirriflettu l-użu tal-fjuwils fossili tal-bidu, l-użu tal-fjuwils fossili (għall-polpa tas-sulfit, polpa termomekkanika u polpa mekkanika) u l-enerġija termali (għall-karta rkuprata). Il-parametru referenzjarju ta’ prodott għall-karta tal-gazzetti ġie bbażat ukoll fuq it-tekniki l-aktar effiċjenti li jirriflettu l-użu tal-enerġija termali biex jinkiseb il-valur sinifikanti ta’ parametru referenzjarju.
(23)
Sabiex jitqiesu l-emissjonijiet ta’ gassijiet serra addizzjonali mhux riflessi fid-dejta li tintuża fid-determinazzjoni tal-valuri tal-parametri referenzjarji għal xi installazzjonijiet, b’mod partikolari emissjonijiet tal-metanu, u biex ikun żgurat li l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet fuq il-bażi tal-parametri referenzjarji ta’ prodott tikkunsidra l-effiċjenza tal-gassijiet serra u ma tipprovdix inċentivi għal żieda fl-emissjonijiet, il-punti tad-dejta individwali tal-installazzjonijiet fuq il-kurva tal-parametru referenzjarju għall-aċidu nitriku ġew ikkoreġuti fuq il-bażi tal-informazzjoni dwar il-medja ta’ dawn l-emissjonijiet ipprovduta mill-industrija u l-informazzjoni miksuba mill-BREF. Il-parametru referenzjarju għall-aċidu nitriku jirrifletti din il-korrezzjoni.
(24)
Sabiex jitqiesu d-differenzi fil-konfigurazzjoni tar-raffineriji, il-parametru referenzjarju ta’ prodott għas-settur tar-raffineriji għandu jkun ibbażat fuq il-mudell tat-“tunnellata peżata bis-CO2”(minn hawn ’il quddiem “CWT”). B’hekk, il-prodott uniku tar-raffinerija huwa s-CWT u l-produzzjoni tagħha ġiet ikkalkolata fuq il-bażi tal-unitajiet ta’ proċess ġeneriku definit li kull waħda minnhom ġiet peżata b’fattur ta’ emissjoni marbut mad-distilazzjoni mhux raffinata, iddenotat bħala l-fattur CWT u li jirrappreżenta l-intensità tal-emissjoni tas-CO2 fil-livell medju tal-effiċjenza fl-enerġija, għall-istess tip ta’ fjuwil standard għal kull unità ta’ proċess għall-kombustjoni, u għall-emissjonijiet minn proċess medji tal-unità ta’ proċess. Fuq din il-bażi, il-punti tad-dejta użati għall-istabbiliment tal-parametru referenzjarju ta’ prodott inkisbu mit-tqabbil tal-emissjonijiet attwali mas-CWT totali ta’ kull raffinerija. L-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet lir-raffineriji hija mbagħad ikkoreġuta biex din teskludi l-użu u l-produzzjoni tal-elettriku sabiex ikun hemm konsistenza mal-Artikolu 10a(1) tad-Direttiva 2003/87/KE.
(25)
Minħabba l-firxa wiesgħa tal-kwalitajiet tal-prodotti li jistgħu jinkisbu, il-parametri referenzjarji ta’ prodotti għall-ġir u l-ġir dolomitiku jirreferu għal kompożizzjoni standard li tikkonċerna l-ossidu tal-kalċju u l-ossidu tal-manjeżju. Fir-rigward tal-emissjonijiet tal-kombustjoni, intużat dejta għal emissjonijiet tal-kombustjoni speċifiċi tal-produzzjoni ta’ dawn il-prodotti standard fuq il-bażi tad-Deċiżjoni 2007/589/KE.
(26)
Waqt li bosta parametri referenzjarji, bħal dak tal-ammonja u l-karbonat tas-sodju, jassumu li s-CO2 li jinħoloq mill-proċessi jintrema fl-atmosfera, l-emissjonijiet għandhom ikunu kkontrollati u rrapportati skont ir-regolament għall-kontroll u r-rapportar tal-emissjonijiet mill-attivitajiet elenkati fl-Anness I, li sejjer jiġi adottat sal-31 ta’ Diċembru 2011 skont l-Artikolu 14(1) tad-Direttiva 2003/87/KE, bil-premessa li s-CO2 kollu prodott matul il-proċessi tal-produzzjoni intrema fl-atmosfera, irrispettivament minn kwalunkwe użu potenzjali tas-CO2 bħala alimentazzjoni fil-proċessi ta’ produzzjoni kimika.
(27)
Il-parametru referenzjarju tal-ikkrekkjar bil-fwar ma jkoprix l-hekk imsejħa alimentazzjoni supplimentari, kimiċi ta’ valur għoli li mhumiex prodotti fil-proċess ewlieni kif ukoll l-emissjonijiet relatati, iżda, fejn huwa applikabbli, l-alimentazzjoni supplimentari għandha titqies għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet bl-użu ta’ fatturi speċifiċi tal-emissjoni.
(28)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet ekwi għall-produzzjoni tal-aromatiċi fir-raffineriji u fl-impjanti kimiċi, l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għall-aromatiċi għandha tkun ibbażata fuq il-mudell CWT u għandu jkun applikat il-valur tal-parametru referenzjarju ta’ prodott tar-raffineriji.
(29)
Meta jitqies li fil-produzzjoni tal-monomer tal-klorur tal-vinil, l-idroġenu jintuża sa ċertu punt bħala fjuwil li jissostitwixxi l-fjuwils konvenzjonali bħalma huwa l-gass naturali, biex b’hekk jitnaqqsu l-emissjonijiet diretti tal-proċess ta’ kombustjoni, iżda meta titqies ukoll li l-użu tal-idroġenu bħala alimentazzjoni huwa preferibbli fit-termini tal-effiċjenza totali tal-gassijiet serra, il-parametru referenzjarju tal-monomer tal-klorur tal-vinil ikopri l-użu tal-idroġenu bħala fjuwil bħallikieku kien gass naturali.
(30)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet ekwi għall-produzzjoni tal-idroġenu u l-gass tas-sinteżi fir-raffineriji u fl-impjanti kimiċi, il-parametru referenzjarju għal dawn il-prodotti għandu jkun ibbażat fuq il-mudell CWT u l-valur tal-parametru referenzjarju tal-parametru referenzjarju tar-raffineriji. Iż-żewġ parametri referenzjarji tal-prodott jirreferu għal konċentrazzjoni volumetrika definita tal-idroġenu.
(31)
Minħabba li l-bejgħ sħiħ bl-irkant għandu jkun ir-regola mill-2013 ’il quddiem għas-settur tal-enerġija, meta titqies l-abbiltà tiegħu li jgħaddi l-ispiża ogħla tad-diossidu tal-karbonju, u li ma għandha ssir l-ebda allokazzjoni mingħajr ħlas fir-rigward tal-produzzjoni tal-elettriku, ħlief għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tranżizzjonali għall-immodernizzar tal-ġenerazzjoni tal-elettriku u l-elettriku prodott mill-gassijiet ta’ skart, din id-Deċiżjoni ma għandhiex tkopri l-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet relatati mal-produzzjoni jew il-konsum tal-elettriku. Madankollu, skont l-Artikolu 10a(6) tad-Direttiva 2003/87/KE, is-setturi jew subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju jistgħu jingħataw kumpens minħabba l-ispejjeż relatati mal-emissjonijiet tal-gassijiet serra mgħoddija lilhom fil-prezzijiet tal-elettriku permezz ta’ miżuri finanzjarji adottati mill-Istati Membri skont ir-regoli applikabbli ta’ għajnuna mill-Istat u li sejrin jiġu adottati mill-Kummissjoni f’dan il-qasam.
(32)
Huwa wkoll xieraq li l-parametri referenzjarji ta’ prodott iqisu l-irkupru effiċjenti tal-enerġija mill-gassijiet ta’ skart u l-emissjonijiet relatati mal-użu tagħhom. Għal dan il-għan, għad-determinazzjoni tal-valuri tal-parametri referenzjarji ta’ prodotti li l-produzzjoni tagħhom tiġġenera l-gassijiet bħala skart, tqies sew il-kontenut tal-karbonju ta’ dawn il-gassijiet ta’ skart. Meta l-gassijiet ta’ skart ikunu esportati mill-proċess tal-produzzjoni lil hinn mill-konfini tas-sistema tal-parametru referenzjarju tal-prodott rilevanti u jinħarqu għall-produzzjoni tas-sħana ’l barra mill-konfini tas-sistema ta’ parametru referenzjarju ta’ proċess hekk kif iddefinit fl-Anness I, l-emissjonijiet relatati għandhom jitqiesu permezz tal-allokazzjoni ta’ kwoti tal-emissjonijiet addizzjonali fuq il-bażi tal-parametru referenzjarju tas-sħana jew tal-fjuwil. Minħabba l-prinċipju ġenerali li jgħid li l-ebda kwota tal-emissjonijiet ma għandha tkun allokata mingħajr ħlas fir-rigward ta’ kwalunkwe produzzjoni tal-elettriku, biex ikun evitat kull xkiel mhux xieraq għall-kompetizzjoni fis-swieq tal-elettriku fornut lill-installazzjonijiet industrijali u billi jitqies il-prezz tal-karbonju inerenti fl-elettriku, huwa xieraq li, meta l-gassijiet ta’ skart ikunu esportati mill-proċess tal-produzzjoni lil hinn mill-konfini tas-sistema tal-parametru referenzjarju ta’ prodott rilevanti u jinħarqu għall-produzzjoni tal-elettriku, l-ebda kwota addizzjonali ma tkun allokata lil hinn mis-sehem tal-kontenut tal-karbonju tal-gass tal-iskart meqjus fil-parametru referenzjarju ta’ prodott rilevanti.
(33)
Il-parametri referenzjarji ta’ prodott iqisu wkoll l-emissjonijiet storiċi li jirriżultaw mill-ivvampjar tal-gassijiet ta’ skart relatati mal-produzzjoni ta’ prodott partikolari u l-fjuwil użat għall-ivvampjar għas-sikurezza għandu jitqies bħala fjuwil użat għall-produzzjoni ta’ sħana li ma titkejjilx sabiex titqies in-natura mandatorja ta’ dan l-ivvampjar.
(34)
Hemm bżonn ta’ sforzi ta’ investiment sostanzjali biex ikun miġġieled it-tibdil fil-klima u biex titnaqqas l-intensità tal-karbonju tal-ekonomiji. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni għandha tkun applikata b’tali mod li jitkattar l-investiment fit-teknoloġiji nodfa f’kull settur u subsettur. Skont id-Direttiva 2003/87/KE, politiki u miżuri oħra jistgħu fil-futur jissupplimentaw dan l-għan u jinkoraġġixxu l-użu effettiv tal-kwoti sabiex ikunu ġġenerati investimenti sostanzjali f’teknoloġiji aktar effiċjenti fl-użu tal-enerġija. B’mod partikolari, jekk l-ammont annwali finali tal-kwoti allokati mingħajr ħlas għall-installazzjonijiet eżistenti ddeterminat skont din id-Deċiżjoni jaqa’ b’mod sinifikanti taħt l-ammont annwali massimu tal-kwoti msemmi fl-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE, emenda għal din id-Deċiżjoni tista’ tipprovdi inċentivi għal aktar tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra skont l-Artikolu 10a(1) tad-Direttiva 2003/87/KE billi jkunu allokati kwoti lill-installazzjonijiet li kapaċi jimplimentaw teknoloġiji innovattivi li jnaqqsu aktar l-emissjonijiet tal-gassijiet serra.
(35)
L-investimenti f’estensjonijiet sinifikanti tal-kapaċità li jagħtu aċċess għar-riserva lill-installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq previsti fl-Artikolu 10a(7) tad-Direttiva 2003/87/KE ma għandhomx ikunu ambigwi u għandhom ikunu ta’ ċerta skala sabiex ikun evitat eżawriment bikri tar-riserva ta’ kwoti tal-emissjonijiet maħluqa għall-installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq, biex ikun evitat xkiel għall-kompetizzjoni, biex ikun evitat kwalunkwe piż amministrattiv mhux xieraq u biex ikun żgurat trattament ugwali lill-installazzjonijiet fl-Istati Membri kollha. Għaldaqstant huwa xieraq li l-limitu għal bidla sinifikanti fil-kapaċità jkun iddefinit bi 10 % tal-kapaċità installata tal-installazzjoni u jkun meħtieġ li l-bidla fil-kapaċità installata tagħti bidu għal livell ta’ attività ogħla jew inqas b’mod sinifikanti tal-installazzjoni kkonċernata. Madankollu, għandhom jitqiesu estensjonijiet jew tnaqqis inkrimentali fil-kapaċità meta jkun evalwat jekk intlaħaqx dan il-livell.
(36)
Minħabba n-numru limitat ta’ kwoti fir-riżerva għal operaturi ġodda, huwa xieraq li jiġi evalwat, meta ammont konsiderevoli ta’ dawn il-kwoti jinħareġ lil operaturi ġodda, jekk aċċess ġust u ekwu għall-kwoti li jifdal għal din ir-riżerva jkunx garantit. Fid-dawl tal-eżitu ta’ din il-valutazzjoni, tista’ tiġi pprovduta l-possibbiltà għal sistema ta’ kju. It-tfassil u d-definizzjoni tal-kriterji tal-eliġibbiltà ta’ tali sistema għandhom iqisu l-prattiki differenti ta’ għoti ta’ permess fl-Istati Membri, jevitaw kull abbuż u ma jipprovdux inċentivi għal riżervi ta’ kwoti matul perjodu ta’ żmien mhux raġonevoli.
(37)
Biex ikun żgurat li l-ebda kwota tal-emissjonijiet ma tkun allokata mingħajr ħlas lil installazzjoni li tkun waqqfet l-attivitajiet tagħha, din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi miżuri li jiddefinixxu tali installazzjonijiet u tipprojbixxi l-ħruġ ta’ kwoti, sakemm ma jkunx stabbilit li l-installazzjoni tkun sejra terġa’ tibda l-attivitajiet tagħha fi żmien speċifiku u raġonevoli.
(38)
Sabiex in-numru tal-kwoti tal-emissjonijiet li għandhom jiġu allokati lil installazzjoni li waqqfet parzjalment l-attivitajiet tagħha jkun addattat, ġew iddefiniti limiti speċifiċi li jqabblu l-livell tal-attività mnaqqas mal-livell tal-attività inizjali. In-numru tal-kwoti tal-emissjonjiet li jridu jiġu allokati għandu mbagħad ikun aġġustat kif jixraq mis-sena li ssegwi s-sena li fiha l-installazzjoni tkun waqqfet parzjalment l-attivitajiet tagħha. Meta tali installazzjoni terġa’ tilħaq livell ta’ attività ogħla mil-limiti, in-numru inizjali tal-kwoti tal-emissjonijiet li jridu jiġu allokati għandu jkun imdaħħal parzjalment jew anki kompletament skont il-livell ta’ tħaddim tal-installazzjoni.
(39)
Fejn applikabbli, tqieset il-gwida għall-interpretazzjoni tal-Anness I tad-Direttiva 2003/87/KE.
(40)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Is-Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi regoli tranżizzjonali għall-Unjoni kollha għall-allokazzjoni armonizzata mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet taħt id-Direttiva 2003/87/KE mill-2013 ’il quddiem.
Artikolu 2
L-ambitu
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet taħt il-Kapitolu III (installazzjonijiet stazzjonarji) tad-Direttiva 2003/87/KE f’perjodi ta’ skambji mill-2013 ’il quddiem bl-eċċezzjoni tal-allokazzjoni tranżizzjonali mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet għall-immodernizzar tal-ġenerazzjoni tal-elettriku skont l-Artikolu 10c tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“installazzjoni eżistenti” tfisser kwalunkwe installazzjoni li twettaq waħda jew aktar mill-attivitajiet elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2003/87/KE jew xi attività inkluża fl-iskema tal-Unjoni għall-ewwel darba skont l-Artikolu 24 ta’ dik id-Direttiva li
(i)
kisbet permess għall-emissjoni tal-gassijiet serra qabel it-30 ta’ Ġunju 2011 jew,
(ii)
li qiegħda fil-fatt topera, li kisbet il-permessi ambjentali rilevanti kollha, inkluż permess previst fid-Direttiva 2008/1/KE fejn applikabbli sat-30 ta’ Ġunju 2011 u ssodisfat sat-30 ta’ Ġunju 2011, il-kriterji l-oħrajn kollha ddefiniti fl-ordni legali nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat li fuq il-bażi tiegħu l-installazzjoni kienet tkun intitolata li tirċievi l-permess tal-gassijiet serra.
(b)
“subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott” tfisser id-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti relatati mal-produzzjoni ta’ prodott li għalih kien stipulat parametru referenzjarju fl-Anness I;
(c)
“subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana” tfisser id-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti mhux koperti minn subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott relatata mal-produzzjoni, l-importazzjoni minn installazzjoni jew entità oħra koperta mill-iskema tal-Unjoni, jew mit-tnejn li huma, ta’ sħana li:
-
hija kkunsmata fil-konfini tal-installazzjoni għall-produzzjoni ta’ prodotti, għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li mhix użata għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew għat-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku, jew
-
esportati lejn installazzjoni jew entità oħra mhux koperta mill-iskema tal-Unjoni bl-eċċezzjoni tal-esportazzjoni għall-produzzjoni tal-elettriku;
(d)
“subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil” tfisser id-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti mhux koperti minn subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott relatata mal-produzzjoni ta’ sħana li ma titkejjilx permezz ta’ kombustjoni tal-fjuwil li hija kkunsmata għall-produzzjoni ta’ prodotti, għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li mhix użata għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew għat-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku, inkluż l-ivvampjar għas-sikurezza;
(e)
“sħana li titkejjel” tfisser fluss ta’ sħana netta ttrasportata permezz ta’ pajpijiet jew tubi identifikabbli li jużaw mezz ta’ trasferiment tas-sħana, bħal, b’mod partikolari, il-fwar, l-arja sħuna, l-ilma, iż-żejt, il-metalli likwidi u l-imluħa, li għalih huwa jew jista’ jkun installat miter tas-sħana;
(f)
“miter tas-sħana” tfisser miter tas-sħana fil-kuntest tat-tifsira tal-Anness MI-004 tad-Direttiva 2004/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) jew kwalunkwe apparat ieħor li jkejjel u jirreġistra l-ammont ta’ enerġija tas-sħana prodotta fuq bażi tal-volumi u t-temperaturi tal-flussi;
(g)
“sħana li ma titkejjilx” tfisser is-sħana l-oħra kollha għajr is-sħana li titkejjel;
(h)
“subinstallazzjoni ta’ emissjonijiet minn proċess” tfisser l-emissjonijiet tal-gassijiet serra elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2003/87/KE għajr id-diossidu tal-karbonju, li jseħħu ’l barra mill-konfini tas-sistema ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott elenkat fl-Anness I, jew l-emissjonijiet tad-diossidu tal-karbonju li jseħħu ’l barra mill-konfini tas-sistema ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott elenkat fl-Anness I, minħabba xi waħda mill-attivitajiet u emissjonijiet li ġejjin u li jirriżultaw mill-kombustjoni ta’ karbonju mhux kompletament ossidizzat prodott bħala riżultat tal-attivitajiet li ġejjin għall-iskop tal-produzzjoni ta’ sħana li titkejjel, sħana li ma titkejjilx jew elettriku sakemm l-emissjonijiet li kieku jirriżultaw mill-kombustjoni ta’ ammont ta’ gass naturali, ekwivalenti għall-kontenut tal-enerġija li tista’ teknikament tintuża tal-karbonju maħruq mhux ossidizzat kompletament, jiġu mnaqqsa:
(i)
ir-riduzzjoni kimika jew elettrolitika tal-komposti tal-metalli fil-minerali, konċentrazzjonijiet u materjali sekondarji;
(ii)
it-tneħħija tal-impuritajiet mill-metalli u l-komposti tal-metalli;
(iii)
id-dekompożizzjoni tal-karbonati, minbarra dawk għat-tindif tal-gassijiet li joħorġu mit-trombi taċ-ċmieni;
(iv)
is-sinteżi kimika fejn il-materjal bil-karbonju jipparteċipa fir-reazzjoni, għal skop primarju li mhuwiex il-ġenerazzjoni tas-sħana;
(v)
l-użu ta’ karbonju li fih additivi jew materja prima għal skop primarju li mhuwiex dak tal-ġenerazzjoni tas-sħana;
(vi)
it-tnaqqis kimiku jew elettrolitiku ta’ ossidi metallojdi jew ossidi mhux tal-metall bħal ossidi tas-silikon u fosfati tas-silikon;
(i)
“estensjoni sinifikanti tal-kapaċità” tfisser żieda sinifikanti fil-kapaċità installata inizjali li biha jseħħu dawn kollha li ġejjin:
(i)
bidla fiżika identifikabbli waħda jew aktar relatata mal-konfigurazzjoni teknika u mal-funzjonament tagħha għajr is-sempliċi sostituzzjoni ta’ linja ta’ produzzjoni eżistenti, u
(ii)
is-subinstallazzjoni tista’ titħaddem b’kapaċità li hija mill-inqas 10 % ogħla meta mqabbla mal-kapaċità installata inizjali tas-subinstallazzjoni qabel il-bidla, jew
(iii)
is-subinstallazzjoni li magħha jirrelataw il-bidliet fiżiċi jkollha livell ogħla ta’ attività b’mod sinifikanti li jirriżulta minn allokazzjoni addizzjonali ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ aktar minn 50 000 kwoti kull sena li jirrappreżentaw mill-inqas 5 % tan-numru annwali preliminari tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati bla ħlas għal din is-subinstallazzjoni qabel il-bidla.
(j)
“tnaqqis sinifikanti tal-kapaċità” tfisser bidla jew bidliet fiżiċi identifikabbli li jwasslu għal tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità installata inizjali ta’ subinstallazzjoni u l-livell ta’ attività tagħha ta’ daqs li jitqies li jikkostitwixxi estensjoni sinifikanti tal-kapaċità;
(k)
“bidla sinifikanti tal-kapaċità” tfisser jew estensjoni sinifikanti tal-kapaċità jew tnaqqis sinifikanti tal-kapaċità;
(l)
“kapaċità miżjuda” tfisser id-differenza bejn il-kapaċità installata inizjali ta’ subinstallazzjoni u l-kapaċità installata ta’ dik l-istess subinstallazzjoni wara li sseħħ estensjoni sinifikanti ddeterminati fuq il-bażi tal-medja tal-ogħla żewġ volumi ta’ produzzjoni fix-xahar fl-ewwel 6 xhur wara l-bidu tal-attività mibdula;
(m)
“kapaċità mnaqqsa” tfisser id-differenza bejn il-kapaċità installata inizjali ta’ subinstallazzjoni u l-kapaċità installata ta’ dik l-istess subinstallazzjoni wara li jseħħ tnaqqis sinifikanti ddeterminata fuq il-bażi tal-medja tal-ogħla żewġ volumi ta’ produzzjoni fix-xahar fl-ewwel 6 xhur wara l-bidu tal-attività mibdula;
(n)
“bidu ta’ attività normali” tfisser l-ewwel jum ivverifikat u approvat ta’ perjodu kontinwu ta’ 90 jum, jew, meta ċ-ċiklu ta’ produzzjoni eżistenti fis-settur kkonċernat ma jipprevedix produzzjoni kontinwa, l-ewwel jum f’perjodu ta’ 90 jum maqsum f’ċikli ta’ produzzjoni ta’ setturi speċifiċi, li matulhom l-installazzjoni tħaddem mill-inqas 40 % tal-kapaċità li t-tagħmir ikun imfassal biex jakkomoda, filwaqt li jkunu meqjusa, fejn applikabbli, il-kundizzjonijiet operattivi speċifiċi għall-installazzjoni.
(o)
“bidu ta’ attività mibdula” tfisser l-ewwel jum ivverifikat u approvat ta’ perjodu kontinwu ta’ 90 jum, jew, meta ċ-ċiklu ta’ produzzjoni eżistenti fis-settur ikkonċernat ma jipprevedix produzzjoni kontinwa, l-ewwel jum f’perjodu ta’ 90 jum maqsum f’ċikli ta’ produzzjoni ta’ setturi speċifiċi, li matulhom is-subinstallazzjoni mibdula tħaddem mill-inqas 40 % tal-kapaċità li t-tagħmir ikun imfassal biex jakkomoda filwaqt li jkunu meqjusa, fejn applikabbli, il-kundizzjonijiet ta’ operazzjoni speċifiċi għas-subinstallazzjoni;
(p)
“l-ivvampjar għas-sikurezza” tfisser il-kombustjoni ta’ fjuwils pilota u ta’ ammonti li jvarjaw ħafna ta’ gassijiet tal-proċess jew residwi f’unità miftuħa għal disturbi atmosferiċi, espliċitament meħtieġa għal raġunijiet ta’ sikurezza permezz ta’ permessi rilevanti għall-installazzjoni;
(q)
“unità domestika privata” tfisser unità residenzjali li fiha l-persuna jagħmlu arranġamenti, individwalment jew fi gruppi, biex ikollhom sħana li tista’ titkejjel;
(r)
“verifikatur” tfisser persuna jew korp jew kompetenti, indipendenti, bir-responsabbiltà tat-twettiq u r-rappurtar dwar il-proċess tal-verifika, skont ir-rekwiżiti ddettaljati stabbiliti mill-Istat Membru skont l-Anness V tad-Direttiva 2003/87/KE.
(s)
“assigurazzjoni raġonevoli” tfisser livell għoli iżda mhux assolut ta’ assigurazzjoni, espressa b’mod pożittiv fl-opinjoni ta’ verifika, jekk id-data soġġetta għall-verifika hijiex ħielsa minn dikjarazzjonijiet żbaljati materjali;
(t)
“livell ta’ assigurazzjoni” tfisser il-grad li għalih il-verifikatur huwa kunfidenti fil-konklużjonijiet ta’ verifika li ġie ppruvat jekk id-data sottomessa għall-installazjoni hijiex ħielsa minn dikjarazzjonijiet żbaljati materjali jew le;
(u)
“dikjarazzjoni żbaljata materjali” tfisser dikjarazzjoni żbaljata sostanzjali (ommissjonijiet, rappreżentazzjonijiet żbaljati u żbalji, mingħajr ma titqies l-inċertezza permissibbli) fid-dejta sottomessa li, skont il-ġudizzju professjonali tal-verifikatur, tista’ taffettwa l-użu sussegwenti tad-dejta mill-awtorità kompetenti fil-kalkolu tal-allokazzjoni tal-kwoti ta’ emissjonijiet.
Artikolu 4
Awtorità kompetenti u l-arrotondament
1. L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-arranġamenti amministrattivi xierqa, inkluża l-ħatra tal-awtorità jew awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 18 tad-Direttiva 2003/87/KE, għall-implimentazzjoni tar-regoli ta’ din id-Deċiżjoni.
2. Il-kalkoli kollha relatati man-numru tal-kwoti mwettqa skont din id-Deċiżjoni għandhom ikunu arrotondati sal-kwota sħiħa li jmiss.
KAPITOLU II
INSTALLAZZJONIJIET EŻISTENTI
Artikolu 5
Informazzjoni għall-identifikazzjoni tal-installazzjonijiet
1. Kull Stat Membru għandu jidentifika l-installazzjonijiet kollha li huma fit-territorju tiegħu u li huma eliġibbli għal allokazzjoni mingħajr ħlas skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE.
2. Kull Stat Membru għandu jidentifika wkoll il-ġeneraturi u l-installazzjonijiet żgħar tal-elettriku kollha li jipproduċu s-sħana, li jistgħu jkunu esklużi mill-iskema tal-Unjoni skont l-Artikolu 27 tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 6
Diviżjoni f’subinstallazzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, l-Istati Membri għandhom jaqsmu kull installazzjoni eliġibbli għall-allokazzjoni mingħajr ħlas ta’ kwoti tal-emissjonijiet skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE f’subinstallazzjoni waħda jew aktar minn dawn li ġejjin, kif meħtieġ:
(a)
subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott;
(b)
subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana;
(c)
subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil;
(d)
subinstallazzjoni tal-emissjonijiet minn proċess
Is-subinstallazzjonijiet għandhom jikkorrispondu, sa fejn hu possibbli, mal-partijiet fiżiċi tal-installazzjoni
Għas-subinstallazzjonijiet ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, is-subinstallazzjonijiet ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil u s-subinstallazzjonijiet tal-emissjonijiet minn proċess, l-Istati Membri għandhon jiddistingwu b’mod ċar fuq il-bażi tan-NACE u l-Kodiċi Prodcom bejn jekk il-proċess rilevanti iservix jew le, settur jew subsettur meqjus espost għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE.
Meta installazzjoni inkluża fl-iskema tal-Unjoni tkun ipproduċiet u esportat sħana li tista’ titkejjel lejn installazzjoni jew entità oħra mhux inkluża fl-iskema tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw li l-proċess rilevanti tas-subinstallazzjoni tal-parametru referenzjarju tas-sħana għal din is-sħana ma jservix settur jew subsettur li jitqies li jkun espost għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit fid- Deċiżjoni 2010/2/UE sakemm l-awtorità kompetenti ma tkunx sodisfatta li l-konsumatur tas-sħana li tista’ titkejjel jappartjeni f’settur jew sottosettur li jitqies li jkun espost għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit fid-Deċiżjoni 2010/2/UE.
2. It-total tad-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet ta’ kull subinstallazzjoni ma għandux jaqbeż it-total tad-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet tal-installazzjoni.
Artikolu 7
Il-ġbir tad-dejta bażi ta’ referenza
1. Għal kull installazzjoni eżistenti eliġibbli għal allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emisjonijiet skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE, inklużi installazzjonijiet li jitħaddmu biss perjodikament, b’mod partikolari, l-installazzjonijiet li jinżammu f’riserva jew għal xi emerġenza u l-installazzjonijiet li jitħaddmu fuq skeda staġjonali, l-Istati Membri għandhom, għas-snin kollha tal-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2005 u l-31 ta’ Diċembru 2008, jew l-1 ta’ Jannar 2009 u l-31 ta’ Diċembru 2010 fejn ikun meħtieġ, li matulhom l-installazzjoni kienet qiegħda titħaddem, jiġbru mingħand l-operatur l-informazzjoni u d-dejta kollha rilevanti rigward kull parametru elenkat fl-Anness IV.
2. L-Istati Membri għandhom jiġbru b’mod separat id-dejta għal kull subinstallazzjoni. Jekk ikun meħtieġ, l-Istati Membri jistgħu jirrikjedu li l-operatur jissottometti aktar dejta.
Meta 95 % tad-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti tas-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, tas-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil jew tas-subinstallazzjoni tal-emissjonijiet minn proċess, iservu setturi jew subsetturi meqjusa bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE jew meta 95 % tad-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrespondenti tas-subinstallazzjoni tal-parametru referenzjarju tas-sħana, tas-subinstallazzjoni tal-parametru referenzjarju tal-fjuwil jew tas-subinstallazzjoni tal-proċess tal-emissjonijiet iservu settur jew subsettur espost li mhumiex meqjusa bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-operatur milli jipprovdi dejta li tippermetti d-distinzjoni f’termini tal-espożizzjoni tat-tnixxija tal-karbonju.
3. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu lill-operatur biex jissottometti l-kapaċità installata inizjali ta’ kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjaru ta’ prodott, iddeterminat kif ġej:
(a)
fil-prinċipju, il-kapaċità installata inizjali għandha tkun il-medja tat-2 l-ogħla volumi ta’ produzzjoni kull xahar fil-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sal-31 ta’ Diċembru 2008 jekk wieħed jassumi li s-subinstallazzjoni ilha topera f’din it-tagħbija għal 720 siegħa kull xahar għal 12-il xahar kull sena;
(b)
Meta ma jkunx possibbli li jiddeterminaw il-kapaċità installata inizjali skont il-punt (a), għandha tiġi mwettqa verifika sperimentali tal-kapaċità tas-subinstallazzjoni taħt is-sorveljanza ta’ verifikatur sabiex tiżgura li l-parametri użati jkunu tipiċi għas-settur ikkonċernat u li r-riżultati tal-verifika sperimentali jkunu rappreżentattivi.
4. Meta tkun saret bidla sinifikanti fil-kapaċità ta’ subinstallazzjoni bejn l-1 ta’ Jannar 2005 u t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-operatur jissottometti flimkien mal-kapaċità installata inizjali ta’ dik is-subinstallazzjoni, stabbilita skont il-paragrafu 3, sal-bidu tal-operazzjoni mibdula, il-kapaċità miżjuda jew, fejn applikabbli, imnaqqsa kif ukoll il-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li tkun saret bidla sinifikanti fil-kapaċità ddeterminata fuq il-bażi tal-medja tat-2 l-ogħla volumi ta’ produzzjoni fl-ewwel 6 xhur wara l-bidu tal-attività mibdula. L-Istati Membri għandhom jikkunsidraw din il-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li kellhom bidla sinifikanti fil-kapaċità bħala l-kapaċità installata inizjali tas-subinstallazzjoni meta jevalwaw kwalunkwe bidla oħra sinifikanti fil-kapaċità.
5. L-Istati Membri għandhom jiksbu, jirreġistraw u jiddokumentaw id-dejta b’mod li jkun jista’ jsir użu xieraq minnha mill-awtorità kompetenti.
L-Istati Membri jistgħu jirrikjedu lill-operatur li juża mudell elettroniku jew jispeċifikaw format ta’ fajl għas-sottomissjoni tad-dejta. Madankollu, l-Istati Membri għandhom jaċċettaw l-użu mill-operatur ta’ kwalunkwe speċifikazzjoni ta’ mudell elettroniku jew format ta’ fajl ippubblikat mill-Kummissjoni għall-fini ta’ ġbir ta’ dejta skont dan l-Artikolu, sakemm l-ispeċifikazzjoni ta’ mudell jew format ta’ fajl ma tirrikjedix mill-inqas id-dħul tal-istess dejta.
6. Id-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti li għalihom hija disponibbli biss dejta għall-installazzjoni sħiħa, għandhom ikunu attribwiti proporzjonalment lis-subinstallazzjonijiet rilevanti, kif ġej:
(a)
meta prodotti differenti jkunu mmanifatturati wieħed wara l-ieħor fl-istess linja ta’ produzzjoni, id-dħul, il-prodotti u l-emissjonijiet korrispondenti għandhom jiġu attribwiti b’mod sekwenzjali fuq il-ħin tal-użu kull sena għal kull subinstallazzjoni;
(c)
fejn ma jkunx possibbli li jiġu attribwiti dħul, prodotti u emissjonijiet korrispondenti skont il-punt (a), dawn għandhom ikunu attribwiti fuq il-bażi tal-massa jew il-volum tal-prodotti individwali prodotti jew stimi fuq il-bażi tal-proporzjon tal-entalpiji liberi ta’ reazzjoni ta’ dawk ir-reazzjonijiet kimiċi involuti jew fuq bażi ta’ formola adattata ta’ distribuzzjoni li hija korraborata minn metodoloġija xjentifika soda.
7. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operaturi jissottomettu dejta kompleta u konsistenti u li jiżguraw li ma jkunx hemm sovrapprożizzjonijiet bejn is-subinstallazzjonijiet u ma jkun hemm ebda għadd doppju. L-Istati Membri għandhom, b’mod partikolari, jiżguraw li l-operaturi jeżerċitaw diliġenza xierqa u jissottomettu dejta li tippreżenta l-ogħla preċiżjoni li tista’ tinkiseb sabiex jippermettu assigurazzjoni raġonevoli dwar l-integrità tad-dejta.
Għal dan il-għan, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li kull operatur jissottometti wkoll rapport tal-metodoloġija li jkun fih, b’mod partikolari, deskrizzjoni tal-installazzjoni, il-metodoloġija tal-kompilazzjoni applikata, is-sorsi differenti tad-dejta, l-istadji tal-kalkulazzjoni u, fejn ikun applikabbli, il-premessi magħmula u l-metodoloġija applikata biex ikunu attribwiti l-emissjonijiet lis-subinstallazzjonijiet rilevanti skont il-paragrafu 6. Huma jistgħu jordnaw lill-operatur li juri l-preċiżjoni u l-kompletezza tad-dejta pprovduta.
8. Meta d-dejta tkun nieqsa, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jiġġustifika kif jixraq kwalunkwe nuqqas ta’ dejta.
L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jissostitwixxi d-dejta nieqsa kollha bi stimi konservattivi, b’mod partikolari, ibbażati fuq l-aħjar prattika tal-industrija, tagħrif xjentifiku u tekniku riċenti qabel jew, mhux aktar tard minn, waqt il-verifika mill-verifikatur.
Meta d-dejta tkun disponibbli parzjalment, stima konservattiva tfisser li l-valur estrapolat għandu jkun mhux aktar minn 90 % tal-valur miksub permezz tad-dejta disponibbli.
Meta l-ebda dejta dwar flussi tas-sħana li titkejjel għall-parametru referenzjarju tas-sħana tas-subinstallazzjoni ma tkun disponibbli, valur indikatur jista’ jinkiseb mid-dħul tal-enerġija korrispondenti immultiplikat bl-effiċjenza mkejla tal-produzzjoni tas-sħana kif ivverifikata mill-verifikatur. Fil-każ li l-ebda tali dejta ta’ effiċjenza ma tkun disponibbli, għandha tkun applikata effiċjenza ta’ referenza ta’ 70 % fuq id-dħul korrispondenti ta’ enerġija tal-produzzjoni tas-sħana li tista’ titkejjel.
9. Fuq talba, kull Stat Membru għandu jagħmel id-dejta miġbura fuq il-bażi tal-paragrafu 1 sa 6 disponibbli għall-Kummissjoni.
Artikolu 8
Verifika
1. Fil-proċess tal-ġbir tad-dejta skont l-Artikolu 7, l-Istati Membri għandhom jaċċettaw biss id-dejta li tkun ġiet ivverifikata bħala sodisfaċenti minn verifikatur. Il-proċess tal-verifika għandu jirrelata mar-rapport tal-metodoloġija u l-parametri rrapportati msemmija fl-Artikolu 7 u l-Anness IV. Il-verifika għandha tindirizza l-affidabbiltà, il-kredibbiltà u l-preċiżjoni tad-dejta pprovduta mill-operatur u għandha tasal għal opinjoni ta’ verifika li tiddikjara b’assigurazzjoni raġonevoli jekk id-dejta sottomessa hijiex ħielsa minn dikjarazzjonijiet żbaljati materjali jew le.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-verifikatur ikun indipendenti mill-operatur, iwettaq l-attivitajiet tiegħu b’mod professjonali tajjeb u oġġettiv, u jifhem kull waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni, kif ukoll l-istandards u l-gwida rilevanti;
(b)
ir-rekwiżiti leġiżlattivi, regolatorji, u amministrattivi rilevanti għall-attivitajiet li jkunu qed jiġu vverifikati;
(c)
il-ġenerazzjoni tal-informazzjoni kolha relatata ma’ kull parametru jew sors ta’ emissjonijiet fl-installazzjoni, b’mod partikolari, relatati mal-ġbir, il-kejl, il-kalkulazzjoni u l-irrappurtar tad-dejta.
3. Minbarra r-rekwiżiti stipulati fid-Deċiżjoni 2007/589/KE, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti minimi kollha li ġejjin huma ssodisfati:
(a)
il-verifikatur ippjana u wettaq il-verifika bl-attitudni ta’ xettiċiżmu professjonali filwaqt li jirrikonoxxi li jistgħu jeżistu ċirkostanzi li jwasslu biex l-informazzjoni u d-dejta sottomessa fir-rapporti ikunu materjalment iddikjarati ħżiena;
(b)
il-verifikatur ivvalida parametri rrapportati ddeterminati bi grad għoli ta’ ċertezza. Grad għoli ta’ ċertezza jirrikjedi li l-operatur juri li:
(i)
il-parametri rrapportati huma ħielsa mill-inkonsistenzi;
(ii)
il-ġbir tal-parametri twettaq skont l-istandards jew il-gwida applikabbli;
(iii)
ir-rekords rilevanti tal-installazzjoni huma kompleti u konsistenti.
(c)
il-verifikatur beda l-proċess ta’ verifika b’analiżi strateġika tal-attivitajiet rilevanti kollha li twettqu fl-installazzjoni u għandu deskrizzjoni ġenerali tal-attivitajiet kollha u s-sinifikat tagħhom għall-finijiet ta’ allokazzjoni;
(d)
il-verifikatur ikkunsidra l-informazzjoni li tinsab fil-permess tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra jew f’permessi ambjentali rilevanti oħra, bħall-permess ipprovdut fid-Direttiva 2008/1/KE, b’mod partikolari meta jevalwa l-kapaċità installata inizjali tas-subinstallazzjonijiet;
(e)
il-verifikatur analizza r-riskji inerenti kollha u r-riskji ta’ kontroll relatati mal-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-operaturi u relatati mal-parametri tal-allokazzjoni li jistgħu jwasslu għal dikjarazzjonijiet materjali ħżiena u nuqqas ta’ konformità u fassal pjan ta’ verifika wara din l-analiżi tar-riskju;
(f)
il-verifikatur wettaq żjara fuq il-post, meta kien jixraq, biex jispezzjona l-operat tal-miters u s-sistemi ta’ kontroll, iwettaq intervisti, u jiġbor informazzjoni u evidenza biżżejjed; Jekk il-verifikatur deherlu li żjara fuq il-post mhijiex xierqa, huwa għandu jkun kapaċi jiġġustifika kompletament id-deċiżjoni tiegħu lill-awtorità xierqa;
(g)
il-verifikatur wettaq il-pjan ta’ verifika billi ġabar dejta skont il-metodi ddefiniti ta’ teħid ta’ kampjuni, test ta’ proċess mill-bidu sal-aħħar (walkthrough test), reviżjonijiet ta’ dokumenti, proċeduri analitiċi u proċeduri ta’ reviżjoni tad-dejta, inkluża kwalunkwe evidenza addizzjonali rilevanti, li fuqha tkun se tiġi bbażata l-opinjoni ta’ verifika tal-verifikatur;
(h)
il-verifikatur talab lill-operatur biex jipprovdi kwalunkwe dejta nieqsa jew jimla t-taqsimiet neqsin tar-rekord ta’ verifika, jispjega l-varjazzjonijiet fil-parametri jew fid-dejta tal-emissjonijiet, jew jirrevedi l-kalkoli, jew jaġġusta d-dejta rrapportata;
(i)
il-verifikatur ħejja rapport ta’ verifika interna. Ir-rapport ta’ verifika għandu jirreġistra evidenza li turi li l-analiżi strateġika, l-analiżi tar-riskju u l-pjan ta’ verifika twettqu b’mod sħiħ, u għandu jipprovdi biżżejjed informazzjoni biex jappoġġja l-opinjonijiet ta’ verifika. Ir-rapport ta’ verifika interna għandu jħaffef ukoll l-evalwazzjoni potenzjali tal-verifika mill-awtorità kompetenti, u mill-korp ta’ akkreditazzjoni.
(j)
il-verifikatur għamel ġudizzju rigward jekk il-parametri rrapportati fihomx xi dikjarazzjoni materjalment ħażina u jekk hemmx kwistjonijiet rilevanti oħra għall-opinjoni ta’ verifika ibbażata fuq ir-riżultati li jinsabu fir-rapport ta’ verifika interna;
(k)
il-verifikatur ippreżenta l-metodoloġija tal-verifika, ir-riżultati tiegħu u l-opinjoni tal-verifika f’rapport ta’ verifika, li jkun indirizzat lill-operatur, li għandu jkun ippreżentat mill-operatur mar-rapport tal-metodoloġija u l-parametri rrapportati lill-awtorità kompetenti.
4. L-Istati Membri ma għandhomx jallokaw kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas lil installazzjoni meta d-dejta relatata ma’ din l-installazzjoni ma tkunx ġiet ivverifikata bħala sodisfaċenti.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jallokaw kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas lil installazzjoni meta d-dejta relatata ma’ din l-installazzjoni ma tkunx ġiet ivverifikata bħala sodisfaċenti, jekk ikunu sodisfatti li d-dejta nieqsa li twassal għall-ġudizzju tal-verifikatur tkun dovuta għal ċirkostanzi eċċezzjonali u mhux prevedibbli li ma setgħux jiġu evitati anki li kieku kienet eżerċitata l-attenzjoni xierqa kollha u li huma lil hinn mill-kontroll tal-operatur tal-installazzjoni kkonċernata, b’mod partikolari minħabba ċirkostanzi bħal diżastri naturali, gwerra, theddid ta’ gwerra, atti terroristiċi, rivoluzzjoni, irvellijiet, sabutaġġ jew atti ta’ vandaliżmu.
5. Meta ssir il-verifika, l-Istati Membri għandhom, b’mod partikolari, jiżguraw li mhemmx duplikazzjoni bejn is-subinstallazzjonijiet u mhemmx għadd doppju.
Artikolu 9
Il-livell storiku ta’ attività
1. Għall-installazzjonijiet eżistenti, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-livelli storiċi ta’ attività għal kull installazzjoni għall-perjodu ta’ referenza mill-1 ta’ Jannar 2005 sal-31 ta’ Diċembru 2008, jew, meta jkunu ogħla, għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Diċembru 2010, fuq il-bażi tad-dejta miġbura skont l-Artikolu 7.
2. Il-livell storiku ta’ attività relatat mal-prodott għandu, għal kull prodott li għalih kien stabbilit parametru referenzjarju ta’ prodott kif imsemmi fl-Anness I, jirreferi għall-produzzjoni medjana annwali storika ta’ dan il-prodott fl-installazzjoni kkonċernata matul il-perjodu ta’ referenza.
3. Il-livell storiku ta’ attività relatat mas-sħana għandu jirreferi għall-importazzjoni minn installazzjoni koperta mill-iskema tal-Unjoni, il-produzzjoni medjana annwali storika, jew it-tnejn li huma, waqt il-perjodu ta’ referenza, ta’ sħana li titkejjel u li tiġi kkunsmata għall-produzzjoni ta’ prodotti, għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li ma tintużax għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew it-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku, jew esportata għal installazzjonijiet jew entità oħra mhux koperta mill-iskema tal-Unjoni, bl-eċċezzjoni tal-esportazzjoni għall-produzzjoni tal-elettriku espressa f’terajoule kull sena.
4. Il-livell storiku ta’ attività relatat mal-fjuwil għandu jirreferi għall-konsum medjan annwali storiku ta’ fjuwils użati għall-produzzjoni tas-sħana li ma titkejjilx u li tiġi kkunsmata għall-produzzjoni ta’ prodotti, għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li ma tintużax għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew għat-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku, inkluż l-ivvampjar għas-sikurezza, matul il-perjodu ta’ referenza u espressa f’terajoule kull sena.
5. Għal emissjonijiet minn proċess, li seħħew fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti fl-installazzjoni kkonċernata matul il-perjodu ta’ referenza msemmi fil-paragrafu 1, il-livell storiku ta’ attività relatat ma’ proċess għandu jirreferi għal emissjonijiet minn proċess medjani annwali storiċi espress bħala tunnellati metriċita’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju.
6. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-valuri medjani msemmija fil-paragrafi 1 sa 5 għandhom jitqiesu biss is-snin kalendarji li matulhom l-installazzjoni kienet qiegħda topera għal mill-inqas jum.
Jekk l-installazzjoni kienet qiegħda topera għal inqas minn sentejn kalendarji matul iż-żewġ perjodi ta’ referenza relevanti, il-livelli storiċi ta’ attività għandhom ikunu kkalkolati fuq il-bażi tal-kapaċità installata inizjali determinata skont il-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 7(3) ta’ kull subinstallazzjoni mmultiplikata bil-fattur tal-utilizazzjoni tal-kapaċità rilevanti ddeterminat skont l-Artikolu 18(2).
7. B’deroga mill-paragrafu 2, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-livell storiku ta’ attività relatat mal-prodott għall-prodotti li għalihom japplikaw il-parametri referenzjarji ta’ prodott imsemmijin fl-Anness III fuq il-bażi tal-produzzjoni medjana annwali storika skont il-formuli stipulati f’dan l-istess anness.
8. Installazzjonijiet eżistenti li jitħaddmu biss perjodikament, inklużi, b’mod partikolari, l-installazzjonijiet li jinżammu f’riserva jew bħala stennija u l-installazzjonijiet li jitħaddmu fuq skeda staġjonali, u li ma kinux qed joperaw għal mill-inqas jum f’sena kalendarja partikolari matul il-perjodu ta’ referenza, għandhom jitqiesu fid-determinazzjoni tal-valuri medjani msemmija fil-paragrafu 1, meta jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jintwera b’mod ċar li l-installazzjoni tintuża perjodikament, b’mod partikolari, titħaddem regolarment bħala stennija jew kapaċità ta’ riserva jew titħaddem regolarment fuq skeda staġjonali;
(b)
l-installazzjoni hija koperta minn permess għall-emissjonijiet tal-gassijiet serra u l-permessi l-oħrajn rilevanti kollha rekwiżiti fl-ordni legali nazzjonali tal-Istat Membru biex titħaddem l-installazzjoni;
(c)
huwa teknikament possibbli li tibda taħdem wara avviż ta’ ftit ħin u titwettaq manutenzjoni b’mod regolari.
9. Meta installazzjoni eżistenti kellha estensjoni sinifikanti tal-kapaċità jew tnaqqis sinifikanti tal-kapaċità bejn l-1 ta’ Jannar 2005 u t-30 ta’ Ġunju 2011, il-livelli storiċi ta’ attività tal-installazzjoni kkonċernata għandhom ikunu t-total tal-valuri medjani determinati f’konformità mal-paragrafu 1 mingħajr il-bidla sinifikanti fil-kapaċità u l-livelli storiċi ta’ attività tal-kapaċità miżjuda jew imnaqqsa.
Il-livelli storiċi ta’ attività tal-kapaċità miżjuda jew imnaqqsa għandhom ikunu d-differenza bejn il-kapaċitajiet installati inizjali ta’ kull subinstallazzjoni li kellhom bidla sinifikanti fil-kapaċità determinata skont l-Artikolu 7(3) sal-bidu tal-attività mibdula u l-kapaċità installata wara l-bidla sinifikanti fil-kapaċità determinata skont l-Artikolu 7(4) mmultiplikata bl-utilizzazzjoni tal-kapaċità storika medja tal-installazzjoni kkonċernata tas-snin qabel il-bidu tal-attività mibdula.
Artikolu 10
L-allokazzjoni fil-livell ta’ installazzjoni
1. Fuq il-bażi tad-dejta miġbura skont l-Artikolu 7, l-Istati Membri għandhom, għal kull sena, jikkalkolaw in-numru ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas mill-2013 ’il quddiem lil kull installazzjoni eżistenti fit-territorju tagħhom skont il-paragrafi 2 sa 8.
2. Għall-fini ta’ din il-kalkolazzjoni, l-Istati Membri għandhom l-ewwel jiddeterminaw in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull subinstallazzjoni separatament kif ġej:
(a)
għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi mal-valur ta’ dan il-parametru referenzjarju ta’ prodott hekk kif imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell storiku ta’ attività relatat mal-prodott rilevanti;
(b)
għal:
(i)
is-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi għall-valur tal-parametri referenzjarji tas-sħana li tista’ titkejjel kif imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell storiku ta’ attività relatat mas-sħana għall-konsum tas-sħana li titkejjel;
(ii)
is-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi mal-valur tal-parametri referenzjarji tal-fjuwil kif imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell storiku ta’ attività relatat mal-fjuwil għall-fjuwil ikkunsmat;
(iii)
is-subinstallazzjoni ta’ emissjonijiet minn proċess, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi mal-livell storiku ta’ attività relatat mal-proċess immultiplikat b’0,9700.
3. Sa fejn is-sħana li titkejjel tkun esportata lejn unitajiet domestiċi privati u n-numru annwali preliminari ta’ kwoti ta’ emissjonijiet determinati skont il-paragrafu 2(b)(i), għall-2013 ikun inqas mill-emissjonijiet storiċi medjani marbuta mal-produzzjoni tas-sħana li titkejjel esportata lejn unitajiet domestiċi privati mis-subinstallazzjoni fil-perjodu ta’ żmien bejn l-1 ta’ Jannar 2005 sal-31 ta’ Diċembru 2008, in-numru annwali preliminari tal-kwoti ta’ emissjonijiet għall-2013 għandu jkun aġġustat bid-differenza. F’kull sena mill-2014 sal-2020, in-numru annwali preliminari tal-kwoti ta’ emissjonijiet determinati skont il-paragrafu 2(b)(i), għandu jkun aġġustat sal-punt li n-numru annwali preliminari tal-kwoti ta’ emissjonijiet għal dik is-sena jkun anqas mill-perċentwal tal-emissjonijiet storiċi annwali medjani msemmija aktar ’il fuq. Il-perċentwal għandu jkun 90 % fl-2014 u jinżel b’10 punti perċentwali kull sena sussegwenti.
4. Għall-fini tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 10a(11) tad-Direttiva 2003/87/KE, il-fatturi msemmija fl-Anness VI għandhom ikunu applikati għan-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas stabbiliti għal kull subinstallazzjoni skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għas-sena kkonċernata meta l-proċessi f’dawk is-subinstallazzjonijiet iservu setturi jew subsetturi meqjusa bħala mhux esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit mid-Deċiżjoni 2010/2/UE.
Meta l-proċessi f’dawk is-subinstallazzjonijiet iservu setturi jew subsetturi meqjusa bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit mid-Deċiżjoni 2010/2/UE, il-fattur li għandu jkun applikat għas-snin 2013 u 2014 għandu jkun 1. Is-setturi jew subsetturi li għalihom il-fattur huwa 1 għas-snin 2015 sa 2020 għandhom ikunu stabbiliti skont l-Artikolu 10a(13) tad-Direttiva 2003/87/KE.
5. Meta mill-inqas 95 % tal-livell tal-attività storika tas-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, ta’ subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil jew ta’ subinstallazzjoni tal-emissjonijiet minn proċess iservu settur jew subsettur meqjusa bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit permezz tad-Deċiżjoni 2010/2/UE, is-subinstallazzjonijiet bħala ħaġa sħiħa titqies bħala esposta għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju.
Meta mill-inqas 95 % tal-livell tal-attività storika tas-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, ta’ subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil jew ta’ subinstallazzjoni tal-emissjonijiet minn proċess iservu setturi jew subsetturi mhux meqjusa bħala esposti għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit permezz tad-Deċiżjoni 2010/2/UE, is-subinstallazzjonijiet bħala ħaġa sħiħa ma titqiesx bħala esposta għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju.
6. In-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal subinstallazzjonijiet li rċevew sħana li titkejjel minn subinstallazzjonijiet li jipproduċu prodotti koperti mill-parametri referenzjarji tal-aċidu nitriku msemmija fl-Anness I għandu jitnaqqas bil-konsum storiku annwali ta’ dik is-sħana matul il-perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 9(1) immultiplikat bil-valur tal-parametru referenzjarju tas-sħana għal din is-sħana li titkejjel kif imsemmi fl-Anness I.
7. L-ammont annwali totali preliminari rivedut ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni għandu jkun is-somma tan-numri annwali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas tas-subinstallazzjonijiet kollha kkalkolati skont il-paragrafi 2, 3, 4, 5 u 6.
Meta installazzjoni tħaddan subinstallazzjonijiet li jipproduċu l-polpa (polpa tal-kraft b’fibra qasira, polpa tal-kraft b’fibra twila, polpa termomekkanika u polpa mekkanika, polpa tas-sulfit jew polpa oħra mhux koperta minn parametru referenzjarju ta’ prodott) li jesportaw sħana li titkejjel lejn subinstallazzjonijiet oħra teknikament konnessi, l-ammont totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu, bla ħsara għan-numri annwali preliminari ta’ kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal subinstallazzjonijiet oħra tal-installazzjoni kkonċernata, jitqies biss l-ammont preliminari tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas sal-punt li l-prodotti tal-polpa prodotti minn din is-subinstallazzjoni jkunu mibjugħa fis-suq u mhux ipproċessati f’karta fl-istess installazzjoni jew f’installazzjonijiet oħra konnessi teknikament.
8. Meta jiddeterminaw l-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-emissjonijiet ma jingħaddux darbtejn u li l-allokazzjoni ma tkunx negattiva. B’mod partikolari, meta prodott intermedjarju li huwa kopert b’parametru referenzjarju ta’ prodott skont id-definizzjoni tal-konfini tas-sistema rispettivi stipulati fl-Anness I jiġi importat minn installazzjoni, l-emissjonijiet ma għandhomx jingħaddu darbtejn meta jkun stabbilit l-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas liż-żewġ installazzjonijiet kkonċernati.
9. L-ammont annwali totali finali ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni eżistenti, għajr l-installazzjonijiet koperti mill-Artikolu 10a(3) tad-Direttiva 2003/87/KE, għandu jkun l-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni eżistenti skont il-paragrafu 7 immultiplikat bil-fattur ta’ korrezzjoni transettorjali kif stabbilit skont l-Artikolu 15(3).
Għal installazzjonijiet koperti mill-Artikolu 10a(3) tad-Direttiva 2003/87/KE, u eliġibbli għall-allokazzjoni ta’ kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas, l-ammont annwali totali finali ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jikkorrispondi għall-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni eżistenti skont il-paragrafu 7 u aġġustat kull sena bil-fattur lineari msemmi fl-Artikolu 10a(4) tad-Direttiva 2003/87/KE, bl-użu tal-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għall-installazzjoni kkonċernata għall-2013 bħala referenza.
Artikolu 11
L-allokazzjoni fir-rigward tal-ikkrekkjar bil-fwar
B’deroga mill-Artikolu 10(2)(a), in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas stabbiliti għal subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott fir-rigward tal-produzzjoni ta’ kimiċi ta’ valur għoli (minn hawn ’il quddiem “HVC”) għandu jikkorrispondi mal-valur tal-parametru referenzjarju ta’ prodott tal-ikkrekkjar bil-fwar imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell storiku ta’ attività stabbilit skont l-Anness III u mmultiplikat bil-kwozjent tat-total tal-emissjonijiet diretti inklużi l-emissjonijiet mis-sħana importata netta fuq il-perjodu tal-linja bażi msemmija fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni espress bħala tunnellati metriċita’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju u s-somma ta’ dawn l-emissjonijiet diretti totali u l-emissjonijiet indiretti rilevanti fuq il-perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni kkalkolat skont l-Artikolu 14(2). Mar-riżultat ta’ dan il-kalkolu, għandhom jiżdiedu 1.78 tunnellati ta’ diossidu tal-karbonju għal kull tunnellata ta’ idroġenu mmultiplikati mal-produzzjoni storika medjana tal-idroġenu mill-alimentazzjoni supplimentari espress f’tunnellati ta’ idroġenu, 0.24 tunnellati ta’ diossidu tal-karbonju għal kull tunnellata ta’ etilen immultiplikati mal-produzzjoni storika medjana tal-etilen mill-alimentazzjoni supplimentari espress f’tunnellati ta’ etilen u 0.16 tunnellati ta’ diossidu tal-karbonju għal kull tunnellata ta’ HVC immultiplikati mal-produzzjoni storika medjana ta’ kimiċi ta’ valur għoli minbarra l-idroġenu u l-etilen minn alimentazzjoni supplimentari espressa f’tunnellati ta’ HVC.
Artikolu 12
L-allokazzjoni fir-rigward tal-monomer tal-klorur tal-vinil
B’deroga mill-Artikolu 10(2)(a), in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal subinstallazzjoni fir-rigward tal-produzzjoni tal-monomer tal-klorur tal-vinil (minn hawn ’il quddiem “VCM”) għandu jikkorrispondi mal-valur tal-parametru referenzjarju ta’ VCM immultiplikat bil-livell storiku ta’ attività għall-produzzjoni tal-VCM espress bħala tunnellati metriċi u mmultiplikat bil-kwozjent tat-total tal-emissjonijiet diretti għall-produzzjoni tal-VCM inklużi emissjonijiet minn sħana netta importata fuq il-perjodu bażi msemmi fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni, ikkalkolata skont l-Artikolu 14(2), espress bħala tunnellati metriċi ta’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju u t-total ta’ dawn l-emissjonijiet diretti u l-emissjonijiet relatati mal-idroġenu għall-produzzjoni tal-VCM fuq il-perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni espress bħala tunnellati metriċi ta’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju ikkalkolat fuq il-bażi tal-konsum storiku tas-sħana li jirriżulta mill-kombustjoni tal-idroġenu espress bħala terajoules (TJ) immultiplikati b’56,1 tunnellati metriċi ta’ diossidu tal-karbonju kull TJ.
Artikolu 13
Il-flussi tas-sħana bejn l-installazzjonijiet
Meta subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott tinkludi sħana li titkejjel importata minn installazzjoni jew entità oħra mhux inkluża fl-iskema tal-Unjoni, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għas-subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-prodott ikkonċernat determinat skont l-Artikolu 10(2)(a) għandu jkun imnaqqas bl-ammont tas-sħana storikament importata minn installazzjoni jew entità oħra mhux inkluża fl-iskema tal-Unjoni fis-sena kkonċernata immultiplikat bil-valur tal-parametru referenzjarju tas-sħana għas-sħana li titkejjel stipulat fl-Anness I.
Artikolu 14
Il-kapaċità ta’ skambju tal-fjuwil u l-elettriku
1. Għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott imsemmija fl-Anness I f’kunsiderazzjoni tal-possibbiltà ta’ skambju tal-fjuwil u l-elettriku, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jikkorrispondi għall-valur tal-parametru referenzjarju ta’ prodott rilevanti stipulat fl-Anness I u mmultiplikat bil-livell storiku ta’ attività relatata mal-prodott u mmultiplikat bil-kwozjent tat-total tal-emissjonijiet diretti inklużi l-emissjonijiet mis-sħana importata netta fuq il-perjodu ta’ referenza msemmija fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni espress bħala tunnellati metriċi ta’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju u t-total ta’ dawn l-emissjonijiet diretti totali u l-emissjonijiet indiretti storiċi mill-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fuq il-perjodu tal-linja bażi msemmija fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni.
2. Għall-finijiet tal-kalkoli skont il-paragrafu 1, l-emissjonijiet indiretti rilevanti jirreferu għall-konsum tal-elettriku rilevantikif speċifikat fid-definizzjoni tal-proċessi u l-emissjonijiet koperti fl-Anness I matul il-perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni espress f’sigħat ta’ megawatt għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat immultiplikat b’0,465 tunnellati ta’ diossidu tal-karbonju kull siegħa ta’ megawatt u espress bħala tunnellati ta’ diossidu tal-karbonju.
Għall-finijiet tal-kalkolu skont il-paragrafu 1, l-emissjonijiet mis-sħana netta importata jirreferu għall-ammont ta’ sħana li titkejjel għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat importat minn installazzjonijiet koperti mill-iskema tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 9(1) ta’ din id-Deċiżjoni immultiplikat bil-valur tal-parametru referenzjarju tas-sħana kif imsemmi fl-Anness I.
KAPITOLU III
ID-DEĊIŻJONIJIET TA’ ALLOKAZZJONI
Artikolu 15
Miżuri nazzjonali ta’ Implimentazzjoni
1. Skont l-Artikolu 11(1) tad-Direttiva 2003/87/KE, sat-30 ta’ Settembru 2011, l-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni lista ta’ installazzjonijiet koperti mid-Direttiva 2003/87/KE fit-territorju tagħhom, inklużi installazzjonijiet identifikati skont l-Artikolu 5, permezz ta’ mudell elettroniku pprovdut mill-Kummissjoni.
2. Għal kull installazzjoni eżistenti, il-lista msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun fiha, b’mod partikolari:
(a)
informazzjoni għall-identifikazzjoni tal-installazzjoni u l-konfini tagħha permezz tal-kodiċi ta’ identifikazzjoni tal-installazzjoni fis-CITL;
(b)
informazzjoni għall-identifikazzjoni ta’ kull subinstallazzjoni ta’ installazzjoni;
(c)
għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-prodott il-kapaċità installata inizjali flimkien mal-volumi ta’ produzzjoni annwali tal-prodott ikkonċernat fil-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2005 sal-31 ta’ Diċembru 2008;
(d)
għal kull installazzjoni u subinstallazzjoni, informazzjoni dwar jekk tinsabx f’settur jew f’subsettur meqjus espost għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit mid-Deċiżjoni 2010/2/UE;
(e)
għal kull installazzjoni u subinstallazzjoni n-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu 2013 sa 2020 kif stabbilit skont l-Artikolu 10(2);
(f)
b’żieda mal-punt(d), għal subinstallazzjonijiet li ma jservux settur jew subsettur meqjus espost għal riskju sinifikanti ta’ tnixxija tal-karbonju kif stabbilit mid-Deċiżjoni 2010/2/UE, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu 2013 sa 2020 jonqsu b’ammonti ugwali minn 80 % tal-kwantità fl-2013 sa 30 % fl-2020 kif stabbilit skont l-Artikolu 10(4);
(g)
għal kull installazzjoni l-ammonti annwali totali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu 2013 sa 2020 kif stabbilit skont l-Artikolu 10(6).
Il-lista għandha tidentifika ukoll il-ġeneraturi tal-elettriku kollha li jipproduċu s-sħana, u l-installazzjonijiet żgħar li jistgħu jkunu esklużi mill-iskema tal-Unjoni skont l-Artikolu 27 tad-Direttiva 2003/87/KE.
3. Mal-wasla tal-lista msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-inklużjoni ta’ kull installazzjoni fil-lista u l-ammonti annwali totali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas relatati.
Man-notifika minn kull Stat Membru tal-ammonti annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu 2013 sa 2020, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-fattur ta’ korrezzjoni transettorjali uniformi kif imsemmi fl-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE. Dan għandu jkun stabbilit mit-tqabbil tas-somma tal-ammonti annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil installazzjonijiet li mhumiex ġeneraturi tal-elettriku kull sena matul il-perjodu mill-2013 sal-2020 mingħajr l-applikazzjoni tal-fatturi msemmija fl-Anness VI bl-ammonti annwali ta’ kwoti li huwa kkalkolat skont l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE għal installazzjonijiet li mhumiex ġeneraturi tal-elettriku jew installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq, waqt li jitqies is-sehem rilevanti tal-kwantità totali annwali fl-Unjoni kollha, kif stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva, u l-ammont ta’ emissjonijiet rilevanti li huma inklużi biss fl-iskema tal-Unjoni mill-2013 ’il quddiem.
4. Jekk il-Kummissjoni ma twarrabx l-iskrizzjoni ta’ installazzjoni f’din il-lista, inklużi l-ammonti annwali totali preliminari korrispondenti ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil din l-installazzjoni, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipproċedi għad-determinazzjoni tal-ammont annwali finali ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal kull sena matul il-perjodu mill-2013 sal-2020 skont l-Artikolu 10(9) ta’ din id-Deċiżjoni.
5. Wara d-determinazzjoni tal-ammont annwali finali għall-installazzjonijiet kollha li jaqgħu fit-territorju tagħhom, l-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni lista tal-ammonti annwali finali tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas matul il-perjodu 2013 sa 2020 kif determinat skont l-Artikolu 10(9).
Artikolu 16
Tibdil fl-espożizzjoni tat-tnixxija tal-karbonju
Fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tal-lista msemmija fl-Artikolu 10a(13) tad-Direttiva 2003/87/KE għas-snin 2015 sa 2020, jew mill-adozzjoni ta’ kwalunkwe addizzjoni mal-lista determinata mid-Deċiżjoni 2010/2/UE għas-snin 2013 u 2014, kull Stat Membru għandu jirrevedi l-lista msemmija fl-Artikolu 15(1) ta’ din id-Deċiżjoni u b’mod ċar jindika t-tibdil fl-espożizzjoni ta’ dik li tqieset bħalatnixxija tal-karbonju tal-installazzjonijiet u s-subinstallazzjonijiet u l-ammont annwali preliminari tal-allokazzjonijiet mingħajr ħlas relatati meta applikabbli u jissottomettiha lill-Kummissjoni.
KAPITOLU IV
INSTALLAZZJONIJIET LI JIDĦLU ĠODDA FIS-SUQ U INSTALLAZZJONIJIET LI JAGĦLQU
Artikolu 17
Applikazzjoni għal allokazzjoni mingħajr ħlas
1. Meta ssir applikazzjoni għal installazzjoni li tidħol ġdida fis-suq, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw fuq il-bażi tar-regoli preżenti l-ammont tal-kwoti li għandhom ikunu allokati mingħajr ħlas meta l-installazzjoni kkonċernata tkun bdiet l-attività normali u l-kapaċità installata inizjali tagħha tkun ġiet determinata.
2. L-Istati Membri għandhom jaċċettaw biss applikazzjonijiet li huma sottomessi lill-awtorità kompetenti fi żmien sena wara l-bidu tal-operazzjoni normali tal-installazzjoni jew subinstallazzjoni kkonċernata.
3. L-Istati Membri għandhom jiddividu l-installazzjoni ikkonċernata f’subinstallazzjonijiet skont l-Artikolu 6 ta’ din id-Deċiżjoni u għandhom jirrikjedu lill-operatur li jissottometti, flimkien mal-applikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, l-informazzjoni u d-dejta rilevanti kollha rigward kull parametru elenkat fl-Anness V separatament għal kull subinstallazzjoni lill-awtorità kompetenti. Jekk ikun meħtieġ, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jissottometti aktar dejta mhux miġbura f’daqqa.
4. Għall-installazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(h) tad-Direttiva 2003/87/KE, bl-eċċezzjoni tal-installazzjonijiet li kellhom estensjoni sinifikanti wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jiddetermina l-kapaċità installata inizjali ta’ kull subinstallazzjoni skont il-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 7(3) billi jintuża perjodu kontinwu ta’ 90 jum fuq il-bażi ta’ liema l-bidu tal-operazzjoni normali huwa ddeterminat bħala referenza. L-Istati Membri għandhom japprovaw din il-kapaċità installata inizjali ta’ kull subinstallazzjoni qabel jikkalkulaw l-allokazzjoni lill-installazzjoni
5. L-Istati Membri għandhom jaċċettaw biss dejta sottomessa skont dan l-Artikolu li tkun ġiet ivverifikata bħala sodisfaċenti minn verifikatur, skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 8, biex jiżguraw li tkun irrapportata dejta affidabbli u korretta.
Artikolu 18
Il-livelli ta’ attività
1. Għal installazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(h) tad-Direttiva 2003/87/KE, bl-eċċezzjoni ta’ installazzjonijiet li kellhom estenzjoni sinifikanti wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-livelli ta’ kull installazzjoni kif ġej:
(a)
il-livell ta’ attività relatat mal-prodott għandu, għal kull prodott li għalih kien stabbilit parametru referenzjarju ta’ prodott kif imsemmi fl-Anness I, ikun il-kapaċità tal-produzzjoni inizjali installata għall-produzzjoni ta’ dan il-prodott tal-installazzjoni kkonċernata immultiplikata bil-fattur ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità standard rilevanti;
(b)
il-livell ta’ attività relatat mas-sħana għandu jkun il-kapaċità installata inizjali għall-importazzjoni minn installazzjonijiet koperti mill-iskema tal-Unjoni, il-produzzjoni, jew it-tnejn li huma, tas-sħana li titkejjel ikkunsmata fil-konfini tal-installazzjoni għall-produzzjoni ta’ prodotti,għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li ma tkunx użata għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew it-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku jew esportata lejn installazzjoni jew entità oħra mhux koperta mill-iskema tal-Unjoni bl-eċċezzjoni tal-esport għall-produzzjoni tal-elettriku mmultiplikata bil-fattur ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità rilevanti;
(c)
il-livell ta’ attività relatat mal-fjuwil għandu jkun il-kapaċità installata inizjali tal-konsum tal-fjuwils użati għall-produzzjoni ta’ sħana li ma titkejjilx ikkunsmata għall-produzzjoni ta’ prodotti,għall-produzzjoni tal-enerġija mekkanika li ma tkunx użata għall-produzzjoni tal-elettriku, għat-tisħin jew għat-tkessiħ bl-eċċezzjoni tal-konsum għall-produzzjoni tal-elettriku, inkluż l-ivvampjar tas-sigurtà tal-installazzjoni kkonċernata mmultiplikata bil-fattur ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità rilevanti;
(d)
il-livell ta’ attività relatat malproċess tal-emissjonijiet għandu jkun il-kapaċità installata inizjali għall-produzzjoni tal-emissjonijiet minn proċess tal-unità ta’ proċess immultiplikata bil-fattur tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità rilevanti.
2. Il-fattur ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità standard imsemmi fil-paragrafu 1(a) għandu jkun stabbilit u ppubblikat mill-Kummissjoni fuq il-bażi tal-ġbir tad-dejta mwettaq mill-Istati Membri skont l-Artikolu 7 ta’ din id-Deċiżjoni. Għal kull parametru referenzjarju tal-prodott stabbilit fl-Anness I, għandu jkun it-80 perċentili tal-fatturi medji annwali tal-kapaċità ta’ utilizzazzjoni tal-installazzjonijiet kollha li jipproduċu l-prodott ikkonċernat. Il-fattur medju annwali tal-kapaċità ta’ utilizzazzjoni għal kull installazzjoni li tipproduċi l-prodott ikkonċernat għandu jikkorrispondi għall-produzzjoni medja annwali tal-perjodu 2005 sa 2008 diviż bil-kapaċità installata inizjali.
Il-fattur tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità rilevanti msemmi fil-paragrafi 1(b) sa (d) għandu jkun stabbilit mill-Istati Membri fuq il-bażi tal-informazzjoni ssostanzjata kif jixraq u vverifikata b’mod indipendenti rigward l-attività normali, il-manutenzjoni, iċ-ċiklu ta’ produzzjoni komuni, it-tekniki effiċjenti fl-użu tal-enerġija u l-utilizzazzjoni tipika maħsuba tal-kapaċità tal-installazzjoni fis-settur ikkonċernat meta mqabbel ma’ informazzjoni speċifika għas-settur.
Meta jiddeterminaw il-fattur rilevanti tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità msemmi fil-paragrafu 1(d) skont is-sentenza preċedenti, l-Istati Membri għandhom iqisu wkoll informazzjoni ssostanzjata kif jixraq u vverifikata indipendentament rigward l-intensità tal-emissjonijiet tat-tidħil u t-tekniki effiċjenti fil-gassijiet serra.
3. Għall-installazzjonijiet li kellhom estenzjoni sinifikanti tal-kapaċità wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw skont il-paragrafu 1 il-livelli ta’ attività biss għall-kapaċità miżjuda tas-subinstallazzjonijiet li għalihom tirrelata l-estensjoni sinifikanti tal-kapaċità.
Għall-installazzjonijiet li kellhom tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw skont il-paragrafu 1 il-livelli ta’ attività biss għall-kapaċità mnaqqsa tas-subinstallazzjonijiet li għalihom jirrelata t-tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità.
Artikolu 19
L-allokazzjonijiet lill-installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq
1. Għall-finijiet tal-allokazzjoni tal-kwoti tal-emissjonijiet lil installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq, bl-eċċezzjoni tal-allokazzjonijiet lill-installazzjonijiet imsemmija fit-tielet inċiż tal-Artikolu 3(h) tad-Direttiva 2003/87/KE, l-Istati Membri għandhom jikkalkulaw in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas mal-bidu tal-attività normali tal-installazzjoni għal kull subinstallazzjoni separatament, kif ġej:
(a)
għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju ta’ prodott, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi mal-valur ta’ dak il-parametru referenzjarju ta’ prodott immultiplikat bil-livell ta’ attività relatat mal-prodott;
(b)
għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tas-sħana, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jikkorrispondi mal-valur tal-parametru referenzjarju tas-sħana għal din is-sħana li titkejjel kif imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell ta’ attività relatat mas-sħana;
(c)
għal kull subinstallazzjoni ta’ parametru referenzjarju tal-fjuwil, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jikkorrispondi mal-valur tal-parametru referenzjarju tal-fjuwil kif imsemmi fl-Anness I immultiplikat bil-livell ta’ attività relatat mal-fjuwil;
(d)
għal kull subinstallazzjoni ta’ emissjonijiet minn proċess, in-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal sena partikolari għandu jikkorrispondi mal-livell storiku ta’ attività relatat mal-proċess immultiplikat b’0,9700.
L-Artikolu 10(4) sa (6) u (8), 11, 12, 13 u 14 ta’ din id-Deċiżjoni għandu japplika mutatis mutandis għall-kalkolu tan-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas.
2. Għal emissjonijiet ivverifikati b’mod indipendenti tal-installazzjoni li daħlet ġdida fis-suq u li seħħew qabel il-bidu tal-attività normali, għandhom jiġu allokati kwoti addizzjonali fuq il-bażi ta’ emissjonijiet storiċi espressi bħala tunnellati metriċi ta’ ekwivalenti tad-diossidu tal-karbonju.
3. L-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jkun it-total tan-numri annwali preliminari tas-subinstallazzjonijiet kollha tal-kwoti tal-allokazzjonijiet tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas u kkalkolati skont il-paragrafu 1 u l-kwoti addizzjonali msemmija fil-paragrafu 2. Għandha tapplika t-tieni sentenza tal-Artikolu 10(7).
4. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni mingħajr dewmien rigward l-ammont annwali preliminari totali ta’ kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas. L-allokazzjonijiet tal-emissjonijiet mir-riżerva tal-installazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq maħluqa skont l-Artikolu 10a(7) tad-Direttiva 2003/87/KE għandhom ikunu allokati fuq il-bażi ta’ min jiġi l-ewwel, jinqeda l-ewwel fir-rigward tal-irċevuta ta’ din in-notifika.
Il-Kummissjoni tista’ tirrifjuta l-ammont preliminari annwali totali tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għall-installazzjoni kkonċernata. Jekk il-Kummissjoni ma tirrifjutax dan l-ammont preliminari annwali totali tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipproċedi għad-determinazzjoni tal-ammont annwali finali ta’ kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas.
5. L-ammont annwali finali ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għandu jikkorrispondi mal-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lil kull installazzjoni stabbilit skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu aġġustat kull sena bil-fattur lineari ta’ tnaqqis msemmi fl-Artikolu 10a(7), tad-Direttiva 2003/87/KE billi jintuża l-ammont annwali totali preliminari ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għall-installazzjoni kkonċernata tas-sena 2013 bħala referenza.
6. Meta nofs l-ammont tal-allokazzjonijiet imwarrba għal installazzjonijiet li jidħlu ġodda fis-suq skont l-Artikolu 10a(7) tad-Direttiva 2003/87/KE minkejja l-ammont tal-allokazzjonijiet disponibbli skont l-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE, ikun inħareġ jew se jinħareġ sal-2020 għall-installazzjonijiet li jidħlu ġodda fis-suq, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk għandhiex tiddaħħal sistema ta’ tqegħid fil-kju biex ikun żgurat li l-aċċess għar-riserva ikun ġestit b’mod ġust.
Artikolu 20
Allokazzjoni bħala installazzjoni li daħlet ġdida fis-suq wara estensjoni sinifikanti tal-kapaċità
1. Meta installazzjoni tkun saritilha estensjoni sinifikanti tal-kapaċità wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom, mal-applikazzjoni mill-operatur u mingħajr preġudizzju għall-allokazzjoni lil installazzjoni skont l-Artikolu 10, jiddeterminaw fuq il-bażi tal-metodoloġija stipulata fl-Artikolu 19 in-numru tal-kwoti tal-emissjonijiet mingħajr ħlas li sejrin jiġu allokati, fir-rigward tal-estensjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jissottometti flimkien mal-applikazzjoni evidenza li turi li l-kriterji għal estensjoni sinifikanti tal-kapaċità ġew issodisfati u għandhom jipprovdu l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 17(3) bħala appoġġ għal kwalunkwe deċiżjoni dwar l-allokazzjonijiet. B’mod partikolari, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jissottometti l-kapaċità miżjuda u l-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li kellha estensjoni sinifikanti fil-kapaċità ivverifikata bħala sodisfaċenti minn verifikatur, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 8. L-Istati Membri għandhom jikkunsidraw din il-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li kellha estensjoni sinifikanti fil-kapaċità bħala l-kapaċità installata inizjali tas-subinstallazzjoni meta jevalwaw kwalunkwe bidla sussegwenti sinifikanti fil-kapaċità.
Artikolu 21
Tnaqqis sinifikanti tal-kapaċità
1. Meta installazzjoni jkollha tnaqqis sinifikanti tal-kapaċità wara t-30 ta’ Ġunju 2011, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw l-ammont li bih jitnaqqas in-numru tal-kwoti li se jkunu allokati mingħajr ħlas, fir-rigward ta’ dan it-tnaqqis. B’mod partikolari, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-operatur jissottometti l-kapaċità miżjuda u l-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li kellha estensjoni sinifikanti fil-kapaċità ivverifikata bħala sodisfaċenti minn verifikatur, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 8. L-Istati Membri għandhom jikkunsidraw din il-kapaċità installata tas-subinstallazzjoni wara li kellha tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità bħala l-kapaċità installata inizjali tas-subinstallazzjoni meta jevalwaw kwalunkwe bidla sussegwenti sinifikanti fil-kapaċità.
2. L-Istati Membri għandhom inaqqsu n-numru annwali preliminari tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għal kull subinstallazzjoni bin-numru annwali preliminari ta’ kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għas-subinstallazzjoni kkonċernata kkalkolata skont l-Artikolu 19(1) safejn huwa kkonċernat it-tnaqqis fil-kapaċità.
L-Istati Membri għandhom imbagħad jiddeterminaw l-ammont annwali totali preliminari tal-installazzjoni kkonċernata skont il-metodoloġija applikata sabiex jiddeterminaw l-ammont annwali totali preliminari qabel it-tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità u l-ammont annwali totali finali tal-kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lill-installazzjoni kkonċernata skont l-Artikolu 10(9).
3. L-allokazzjoni lil installazzjoni għandha tkun aġġustata kif jixraq mis-sena li ssegwi dik li fiha jkun seħħ it-tnaqqis fil-kapaċità jew mill-2013, jekk it-tnaqqis sinifikanti fil-kapaċità seħħ qabel l-1 ta’ Jannar 2013.
Artikolu 22
Il-waqfien tal-operazzjonijiet ta’ installazzjoni
1. Installazzjoni titqies li waqqfet l-operazzjonijiet tagħha meta tkun issodisfata kwalunkwe waħda minn dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-permess tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra,il-permess fis-seħħ skont id-Direttiva 2008/1/KE jew meta kwalunkwe permess ambjentali rilevanti ieħor ikun skada;
(b)
il-permessi msemmija fil-punt (a) ġew irtirati;
(c)
l-attività tal-installazzjoni huwa teknikament impossibbli;
(d)
l-installazzjoni mhijiex topera, iżda kienet topera qabel u huwa teknikament impossibbli li terġa’ tibda taħdem;
(e)
l-installazzjoni mhijiex topera, iżda kienet topera qabel u l-operatur ma jistax jistabbilixxi li din l-installazzjoni se terġa’ tibda taħdem sa massimu ta’ 6 xhur wara li tkun waqqfet l-attività tagħha. L-Istati Membri jistgħu jestendu dan il-perjodu sa massimu ta’ 18-il xahar jekk l-operatur jista’ jistabbilixxi li l-installazzjoni ma tistax terġa’ tibda taħdem fi żmien 6 xhur minħabba ċirkostanzi eċċezzjonali u imprevedibbli li ma setgħux jiġu evitati anki jekk id-diliġenza dovuta tkun ġiet eżerċitata u li huma lil hinn mill-kontroll tal-operatur tal-installazzjoni kkonċernata, b’mod partikolari minħabba ċirkostanzi bħal diżastri naturali, gwerra, theddid ta’ gwerra, atti terroristiċi, rivoluzzjonijiet, rewwixti, sabutaġġ jew atti ta’ vandaliżmu.
2. Il-paragrafu 1(e) ma għandux japplika għall-installazzjonijiet li jinżammu f’riserva jew għal xi emerġenza u l-installazzjonijiet li jitħaddmu fuq skeda staġjonali, meta jiġu ssodisfatti l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-operatur għandu permess għall-emissjonijiet tal-gassijiet serra u l-permessi l-oħra rilevanti kollha;
(b)
huwa teknikament possibbli li tibda taħdem mingħajr ma jsir tibdil fiżiku fl-installazzjoni;
(c)
titwettaq manutenzjoni regolari.
3. Meta installazzjoni tkun waqfet taħdem, l-Istat Membru kkonċernat ma għandux joħroġ kwoti tal-emissjonijiet lil din l-installazzjoni mis-sena li ssegwi s-sena li fiha l-installazzjoni tkun waqqfet l-attivitajiet tagħha.
4. L-Istati Membri jistgħu jissospendu l-ħruġ tal-kwoti tal-emissjonijiet lil installazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1(e) sakemm ma jkunx stabbilit li l-installazzjoni tkun se terġa’ tibda l-operazzjonijiet.
Artikolu 23
Waqfien parzjali tal-operazzjonijiet ta’ installazzjoni
1. Installazzjoni titqies li waqqfet parzjalment l-operazzjonijiet, sakemm subinstallazzjoni waħda, li tikkontribwixxi mill-inqas 30 % lill-ammont annwali finali tal-installazzjoni ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas, jew għall-allokazzjoni ta’ iktar minn 50 000 kwota, tnaqqas il-livell ta’ attività tagħha f’sena kalendarja partikolari b’mill-inqas 50 % meta mqabbel mal-livell ta’ attività użat għall-kalkolu tal-allokazzjoni tas-subinstallazzjoni skont l-Artikolu 9 jew, fejn applikabbli, mal-Artikolu 18 (minn hawn ’il quddiem “il-livell ta’ attività inizjali”).
2. L-allokazzjoni tal-kwoti tal-emissjonjiet lil installazzjoni li tkun waqqfet parzjalment l-operazzjonijiet tagħha għandhom jiġu aġġustati kif ġej mis-sena li ssegwi s-sena li fiha tkun waqqfet parzjalment l-attivitajiet tagħha, jew mill-2013, jekk iċ-ċessjoni parzjali tkun seħħet qabel l-1 ta’ Jannar 2013, kif ġej:
Jekk il-livell ta’ attività tas-subinstallazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 jitnaqqas b’50 % sa 75 % mqabbel mal-livell ta’ attività inizjali, is-subinstallazzjoni għandha tirċievi biss nofs il-kwoti allokati inizjalment.
Jekk il-livell ta’ attività tas-subinstallazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 jitnaqqas b’75 % sa 90 % mqabbel mal-livell ta’ attività inizjali, is-subinstallazzjoni għandha tirċievi biss 25 % tal-kwoti allokati inizjalment.
Jekk il-livell ta’ attività tas-subinstallazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 jitnaqqas b’90 % jew aktar imqabbel mal-livell ta’ attività inizjali, ma għandha tiġi allokata l-ebda kwota mingħajr ħlas fir-rigward tas-subinstallazzjoni kkonċernata.
3. Jekk il-livell ta’ attività tas-subinstallazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 jilħaq livell ta’ attività ta’ aktar minn 50 % meta mqabbel mal-livell ta’ attività inizjali, l-installazzjoni li tkun waqqfet parzjalment l-operazzjonijiet għandha tirċievi l-kwoti inizjalment allokati lilha mis-sena li ssegwi s-sena kalendarja li fiha l-livell ta’ attività jaqbeż il-limitu ta’ 50 %.
4. Jekk il-livell ta’ attività tas-subinstallazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 tilħaq livell ta’ attività ta’ aktar minn 25 % meta mqabbel mal-livell ta’ attività inizjali, l-installazzjoni li tkun waqqfet parzjalment l-operazzjonijiet għandha tirċievi l-kwoti inizjalment allokati lilha mis-sena li ssegwi s-sena kalendarja li fiha l-livell ta’ attività jaqbeż il-limitu ta’ 25 %.
Artikolu 24
Tibdil fl-operat ta’ installazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni rilevanti kollha rigward kwalunkwe tibdil ippjanat jew effettiv fil-kapaċità, il-livell ta’ attività u l-operat ta’ installazzjoni tkun sottomessa mill-operatur sal-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena.
2. Meta jkun hemm tibdil fil-kapaċità, il-livell ta’ attività jew l-operat ta’ installazzjoni li għandu impatt fuq l-allokazzjoni tal-installazzjoni, l-Istati Membri għandhom jissottomettu, permezz ta’ mudell elettroniku pprovdut mill-Kummissjoni, l-informazzjoni rilevanti kollha, inkluż l-ammont annwali totali preliminari rrivedut ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas lill-installazzjoni kkonċernata stabbilit skont din id-Deċiżjoni, lill-Kummissjoni qabel id-determinazzjoni tal-ammont annwali totali finali ta’ kwoti tal-emissjonijiet allokati mingħajr ħlas. Il-Kummissjoni tista’ tirrifjuta l-ammont preliminari totali annwali rivedut tal-kwoti ta’ emissjonijiet allokati mingħajr ħlas għall-installazzjoni kkonċernata.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 25
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ April 2011.