ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta' Ġunju 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(notifikata bid-dokument C(2012) 4194)
(It-test bl-Ispanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/198/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-għajnuna C 37/09 (ex N 226/09) (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-15 ta’ April 2009, l-awtoritajiet Spanjoli nnotifikaw, għal raġunijiet ta' sigurtà legali, żewġ kuntratti ffirmati fil-15 ta’ Diċembru 2006 bejn, minn naħa, Bizkailur S.A. (minn hawn 'il quddiem, “Bizkailur”) u Diputación Foral de Bizkaia (minn hawn 'il quddiem imsejħa “Diputación”), u min-naħa l-oħra, l-intrapriżi privati Habidite Technologies País Vasco S.A. (minn hawn 'il quddiem “Habidite”), il-Grupo Empresarial Afer S.L (minn hawn ’il quddiem "il-Grupo Afer"), u l-Grupo Habidite.
(2)
Fit-2 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2), tat-Trattat fir-rigward tal-kuntratti notifikati (minn hawn 'il quddiem "id-Deċiżjoni ta’ ftuħ") (3). Id-Deċiżjoni ta’ ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-12 ta’ Marzu 2010 (4).
(3)
L-awtoritajiet Spanjoli ma ppreżentaw l-ebda osservazzjoni dwar id-Deċiżjoni ta’ ftuħ. Habidite ppreżentat il-kummenti tagħha dwar id-Deċiżjoni ta’ ftuħ permezz ta' ittra tad-9 ta’ April 2010. Dawn il-kummenti ntbagħtu lill-awtoritajiet Spanjoli permezz ta’ ittra tal-15 ta’ April 2010, li min-naħa tagħhom wieġbu permezz ta' ittra fit-12 ta’ Mejju 2010. L-ebda parti terza ma ppreżentat osservazzjonijiet dwar id-Deċiżjoni ta’ ftuħ.
(4)
Fis-6 ta’ Settembru 2010, Habidite talbet aċċess għad-dokumenti li joriġinaw mill-awtoritajiet Spanjoli b’konformità mar-Regolament (KE) 1049/2001 (5). Il-Kummissjoni kkonsultat lill-awtoritajiet Spanjoli dwar din it-talba fl-10 ta’ Settembru 2010. Fit-13 ta’ Settembru, dawn l-awtoritajiet wieġbu li huma ma opponewx għall-għoti tal-aċċess għad-dokumenti msemmija lil Habidite, li bagħtuhomlom fis-7 ta’ Ottubru 2010.
(5)
Il-Kummissjoni talbet tagħrif addizzjonali lill-awtoritajiet Spanjoli permezz ta’ ittri tat-28 ta’ Ġunju 2010, li għaliha l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fis-26 ta’ Ġunju 2010, u tat-8 ta’ Diċembru 2010, li għaliha wieġbu fl-14 ta’ Jannar 2011.
(6)
Habidite ppreżentat kummenti addizzjonali u tagħrif ieħor fis-27 ta’ Ġunju 2010, li għalihom l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fit-3 ta’ Novembru 2011; fis-6 ta’ April 2011 (reġistrati bħala riċevuti fit-13 ta’ April 2011), li għalihom l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fit-30 ta' Mejju 2011 (reġistrati bħala riċevuti fis-6 ta’ Ġunju 2011); u s-7 ta’ Lulju 2011. Is-servizzi tal-Kummissjoni ltaqgħu fit-3 ta' Frar 2011 fi Brussell mar-rappreżentati ta' Habidite, fuq talba ta' din tal-aħħar.
II. SFOND
Il-partijiet kontraenti
(7)
Iż-żewġ kuntratti li huma s-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni ġew konklużi fil-15 ta' Diċembru 2006 bejn, minn naħa, Bizkailur u Diputación, u min-naħa l-oħra, Habidite, il-Grupo Afer u l-Grupo Habidite.
(8)
Bizkailur hija intrapriża li hija proprjetà 100 % ta’ Diputación, li l-għan soċjali tagħha kien li tixtri u tadatta art għall-promozzjoni ta’ proġetti industrijali u akkomodazzjonijiet soċjali fil-provinċja ta’ Bizkaia. F’Ġunju 2010, Bizkailur ingħaqdet, flimkien ma’ kumpaniji pubbliċi oħra bi skopijiet simili tal-attività, fl-Azpiegiturak S.A.U. attwali, proprjetà 100 % taDiputación u li għandha l-istess linja ta’ attivitajiet (6).
(9)
Habidite, flimkien ma’ intrapriżi oħra relatati tal-Grupo Habidite, tifforma parti mill-grupp privat Afer, bl-uffiċċju prinċipali tagħha f’Ortuella, Bizkaia (7). Fid-data tan-notifikat, il-Grupo Afer kien magħmul minn total ta’ tlettax-il intrapriża tas-settur tal-kostruzzjoni u setturi kontigwi (8). F’dak iż-żmien, l-intrapriżi kollha tal-Grupo Afer kienu fil-maġġoranza tagħhom, proprjetà ta’ […] (*). Skont iDiputación u Habidite, meta ġew konklużi ż-żewġ kuntratti notifikati, la Habidite u lanqas il-Grupo Afer ma kienu intrapriżi fi kriżi skont il-punti 9, 10 u 11 tal-Linji Gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-istat għas-salvataġġ u għar-ristrutturar ta' intrapriżi f'diffikultà (9) (minn hawn 'il quddiem, “il-Linji Gwida dwar l-R&R”).
Il-proġett Habidite
(10)
Il-kuntratti notifikati ġew konklużi biex jappoġġjaw proġett ġdid ta' investiment li għandha twettaq Habidite: il-ħolqien ta’ fabbrika ta’ moduli tal-kostruzzjoni (minn hawn 'il quddiem “il-fabbrika Habidite”) f'Alonsotegi, li tinsab fir-reġjun tal-Gran Bilbao li, meta kkonkludew il-kuntratti notifikati, kien reġjun megħjun skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat (10). Il-fabbrika Habidite għandha toħloq 1 100 impjieg ġdid f’dan ir-reġjun megħjun.
(11)
Il-fabbrika l-ġdida kellha tipproduċi l-“moduli Habidite”, jiġifieri, moduli tal-kostruzzjoni prefabbrikati li għandhom jintużaw għall-immuntar dirett ta’ djar u bini. Il-moduli Habidite kellhom ikunu prodotti b’teknoloġija tal-linja tal-immuntar simili għal dik użata fl-industrija awtomobilistika u, wara, ikunu trasportati u mmuntati direttament fil-post futur tagħhom. Il-prodott kien meqjus innovattiv, mhux biss minħabba t-teknoloġija unika ta’ produzzjoni użata, iżda wkoll għall-iffrankar ta’ ħin u ta’ riżorsi li nkisbu fl-immuntar tal-prodott finali (bini u abitazzjonijiet) u għall-użu ta’ materjali li kienu jippermettu l-iffrankar tal-enerġija. L-intrapriża kienet ippreżentat bosta applikazzjonijiet għall-privattivi b’rabta mal-prodott (11).
(12)
Skont it-tagħrif provdut mid-Diputación, fil-ħin tal-iffirmar taż-żewġ kuntratti notifikati, l-ispejjeż ta' dan il-proġett ta' investiment f'Alonsotegi kienu stmati madwar EUR 55 miljun, kif ġej:
Art
EUR 4,8 miljun
Kostruzzjoni industrijali
EUR 22,5 miljun
Urbanizzazzjoni
EUR 4,04 miljun
Installazzjonijiet
EUR 24,0 miljun
Total
EUR 55,34 miljun
(13)
Il-produzzjoni annwali tal-fabbrika futura kienet stmata li se tkun ta' 3 500 dar matul l-ewwel snin tal-funzjonament tal-fabbrika, u 4 500 dar ladarba tintlaħaq il-kapaċità sħiħa tal-produzzjoni.
Qafas legali tal-akkomodazzjoni soċjali fil-País Vasco
(14)
Biex wieħed jifhem il-kuntest li fih ġew konklużi l-kuntratti notifikati fil-15 ta' Diċembru 2006, huwa meħtieġ li jiġi deskritt fil-qasir il-qafas legali applikabbli għall-għoti ta’ akkomodazzjonijiet soċjali fil-País Vasco.
(15)
Il-prezzijiet medji tas-suq immobiljari f’din il-komunità awtonoma kienu aktar għoljin mill-bqija ta’ Spanja qabel ma bdiet il-kriżi fl-2008 u baqgħu hekk sad-data ta’ din id-Deċiżjoni. L-awtoritajiet tal-País Vasco għandhom il-ħsieb li jiggarantixxu l-aċċess għad-djar għal dawk iċ-ċittadini l-aktar żvataġġati billi joffrulhom akkomodazzjonijiet soċjali skont ir-reġim protett (akkomodazzjonijiet protetti) u f’reġim semiprotett (akkomodazzjonijiet ipprezzati). In-natura ta’ kull waħda minn dawn il-kategoriji ta’ akkomodazzjoni soċjali hija spjegata fil-premessi (16) sa (19).
(16)
Il-Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo (12) (minn hawn ’il quddiem, il-Liġi Reġjonali 2/2006”) stabbilixxiet li:
a)
40 % tal-bini urban ta’ użu residenzjali se jkun għal akkomodazzjonijiet protetti u akkomodazzjonijiet ipprezzati, b’rata ta’ 20 % għal kull wieħed (l-Artikolu 80(2) tal-Liġi Reġjonali 2/2006);
b)
f’kull settur tal-art urbana għal użu preferibbilment residenzjali, 55 % se tkun riżervata għal akkomodazzjonijiet protetti u 20 % għal akkomodazzjonijiet ipprezzati (l-Artikolu 80(3) tal-Liġi Reġjonali 2/2006).
(17)
L-akkomodazzjonijiet ta’ protezzjoni uffiċjali tar-reġim ipprezzat (akkomodazzjonijiet ipprezzati) jaqgħu f’kategorija intermedjarja bejn l-akkomodazzjonijiet ta' protezzjoni uffiċjali u l-akkomodazzjonijiet li jinbiegħu b'mod liberu fis-suq. Il-prezzijiet tal-akkomodazzjonijiet ipprezzati huma limitati skont il-Liġi Reġjonali 2/2006 għal massimu ta’ 1,7 drabi tal-prezzijiet massimi tal-akkomodazzjonijiet protetti. Il-prezzijiet massimi ta’ dawn tal-aħħar fil-provinċja ta’ Bizkaia huma stabbiliti abbażi ta’ Ordni tal-1.8.2004 tad-Dipartiment tad-Djar u l-Affarijiet Soċjali (Departamento de Vivienda y Asuntos Sociales) (13), li stabbilixxa prezz inizjali regolat li wara kellu jkun aġġornat annwalment skont id-Dipartiment tad-Djar u l-Affarijiet Soċjali abbażi tal-Uffiċċju Nazzjonali tal-Istatistika (Instituto Nacional de Estadística) Spanjol.
(18)
Skont iDiputación, fl-2006, meta ġew konklużi l-kuntratti notifikati, il-prezzijiet massimi li rriżultaw minnhom għall-akkomodazzjonijiet protetti kienu dawn li ġejjin:
-
EUR 1 351,86/m2 fil-muniċipalijiet elenkati fl-Anness I tal-Ordni tal-1.8.2004;
-
EUR 1 307,94/m2 fil-muniċipalijiet elenkati fl-Anness I tal-Ordni tal-1.8.2004;
-
EUR 1 181,54/m2 fil-bqija tal-muniċipalijiet;
-
EUR 472,40/m2 għall-annessi (garaxxijiet/utility room, eċċ.).
Il-prezzijiet tal-akkomodazzjonijiet kienu limitati għal massimu ta’ 1,7 drabi tal-prezzijiet indikati qabel.
(19)
Id-Diputación tistqarr li, meta Bizkailur ikkonkludiet il-kuntratti notifikati, dik ta' qabel aġixxiet skont il-Liġi 7/1985, tat-2 ta’ April 1985, regolatorja tal-Bażi tar-Reġim Lokali (il-Liġi 7/1985) (14), li tagħti lill-muniċipalitajiet il-kapaċità li jamministraw il-kompiti ta’ interess lokali, inkluż l-offerta tal-akkomodazzjonijiet soċjali (l-Artikolu 25). Abbażi tal-Artikolu 109(2), tar-Real Decreto 1372/1986 u l-Artikolu 79 tal-Liġi 7/1985 (fil-verżjoni konsolidata tiegħu), il-muniċipalitajiet ittrasferew lil Bizkailur, b’xejn jew għal kunsiderazzjoni, l-assi meħtieġa biex jitwettqu l-objettivi fir-rigward tal-akkomodazzjoni soċjali. Fil-ħin li ġew konklużi l-kuntratti notifikati (15 ta’ Diċembru 2006), dawn l-objettivi kienu definiti fi pjan adottat mid-Diputación fl-2004 għall-offerta ta’ akkomodazzjoni soċjali f’Bizkaia matul il-perjodu 2004-2007: il-Pjan Floral ta’ azzjoni fir-rigward tal-abitazzjonijiet 2004-2007 (minn hawn ’il quddiem, “Il-Pjan Floral”). Skont id-Diputación, il-Pjan Floral kien jipprevedi li Bizkailur twettaq total ta’ 3 000 akkomodazzjoni f’reġim protett bejn l-2004 u l-2007.
Il-kuntratti notifikati
(20)
Skont l-ewwel kuntratt, magħruf bħala “Medida 1” (Miżura 1) fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ u minn hawn 'il quddiem magħruf bħala “il-Ftehim dwar l-art”, id-Diputación u Bizkailur intrabtu li din tal-aħħar tixtri u tadatta għal użu industrijali superfiċje ta’ 101 130 m2 (81 600 m2 għal użu industrijali tal-fabbrika, 5 300 m2 għal uffiċini u 14 300 m2 għal użu industrijali ieħor), fiż-żona industrijali ta’ Montealegre fil-muniċipalità ta’ Alonsotegi, mhux aktar tard minn 24 xahar mid-data tal-iffirmar tal-Kuntratt (it-tieni parti, l-Artikolu 1(ii), tal-kuntratt). Bizkailur kienet se tittrasferixxi lil Habidite s-sjieda tal-art adattata fi żmien 12-il xahar mid-data tal-iffirmar tal-kuntratt (it-tieni parti, l-Artikolu 1(iii), tal-kuntratt), “ħielsa minn kwalunkwe spiża jew kontribuzzjoni”, għal prezz ekwivalenti "għall-prezz effettiv imġarrab minn Bizkailur għax-xiri tagħha" (it-tieni parti, l-Artikolu 1(vi), tal-kuntratt). Habidite se tħallas dan il-prezz f’erba’ pagamenti ugwali għal 25 %, fl-aħħar tat-terminu tar-raba’, il-ħames, is-sitt u s-seba’ sena mill-finalizzazzjoni tad-dokument ta’ trasferiment.
(21)
Skont it-tieni kuntratt, imsejjaħ “Medida 2” (Miżura 2) fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ u minn hawn 'il quddiem magħruf bħala "il-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet", Diputación, direttament jew permezz ta’ Bizkailur, diġà kienet xtrat lil Habidite, total ta’ 1 500 akkomodazzjoni, li minnhom 750 se jkollhom superfiċje ta’ inqas minn 75 m2. Diputación jew Bizkailur se jiksbu permess ta’ 1 500 akkomodazzjoni bejn Mejju 2007 u l-aħħar ta’ Ġunju 2010, biex ikunu jistgħu jagħtu total ta’ 1 500 akkomodazzjoni f’Mejju 2011.
(22)
L-akkomodazzjonijiet b’kuntratt inbnew fuq art għad-dispożizzjoni ta’ Habidite għal Bizkailur u nbiegħu wara bħala akkomodazzjonijiet skont ir-reġim semiprotett (bħala akkomodazzjonijiet ipprezzati), direttament minn Diputación jew minn Bizkailur, minn Habidite stess skont id-dispożizzjonijiet dwar il-prezzijiet massimi applikabbli (ara l-premessi minn 0 sa 0). Li kieku kienu Diputación jew Bizkailur dawk li biegħu l-akkomodazzjonijiet b'kuntratt, Habidite ma kinitx kieku tikseb sjieda tal-art li fuqha kellhom jinbnew l-akkomodazzjonijiet. F’każijiet bħal dawn, il-kompitu ta’ Habidite ikun limitat esklussivament għall-bini tal-akkomodazzjonijiet.
(23)
Il-kuntratt kien jippermetti wkoll, fuq bażi eċċezzjonali, li għal xi wħud mill-akkomodazzjonijiet imsemmija fil-kuntratt, Habidite jew il-Grupo Afer jaġixxu wkoll bħala promoturi (l-Artikolu (f), tal-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet). F’dawn il-każijiet eċċezzjonali, Habidite jew Afer kienu se jirċievu minn qabel is-sjieda tal-artijiet meħtieġa għall-kostruzzjoni tal-akkomodazzjonijiet, imbagħad iwettqu l-kostruzzjoni u, finalment, jimpenjaw ruħhom biex ibigħu l-akkomodazzjonijiet bħala akkomodazzjonijiet ipprezzati. F’każijiet bħal dawn, Habidite jew Afer iżommu biss il-prezz stipulat għall-akkomodazzjonijiet kif inhu indikat fil-premessa (24), filwaqt li l-parti korrispondenti tal-prezz għall-art se tiġi trasferita lil Diputación u/jew lil Bizkailur.
(24)
Skont l-Artikolu A(e), tal-kuntratt dwar id-djar, il-prezz miksub minn Habidite għall-1 500 akkomodazzjoni se jkun dan li ġej:
a)
djar ta’ aktar minn 75 m2 ta’ superfiċje abitabbli: 83 % tal-prezz applikat minn Bizkailur, flimkien mal-100 % tal-prezz miksub għall-annessi (garaxxijiet, utility room);
b)
djar ta’ inqas minn 75 m2 ta’ superfiċje abitabbli: 83,30 % tal-prezz applikat minn Bizkailur, flimkien mal-100 % tal-prezz miksub għall-annessi (garaxxijiet, utility room).
(25)
Għaldaqstant, Bizkailur tkun żammet is-17 % jew is-16,70 % li jkun għad baqa’, rispettivament, mill-prezz miksub għall-akkomodazzjonijiet (ħlief għall-annessi, il-garaxx, il-utility room, eċċ., li l-prezz totali tal-bejgħ tagħhom ikun għal Habidite).
(26)
F’ipoteżi provduta mid-Diputación, għal dar ta' 75 m2 mibjugħa bħala akkomodazzjoni ipprezzata fl-2006, Habidite tkun kisbet: EUR 143 060,58 (83 % tal-75 m2 × EUR 1 351 × 1,7), flimkien ma’ EUR 28 107,6 għall-annessi (100 % ta’ 35 m2 × EUR 472,4), tal-prezz totali ta’ EUR 200 459,5 li bih Bizkailur tkun biegħet l-akkomodazzjoni ipprezzata.
(27)
Skont l-Artikolu A(g), tal-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet, fuq bażi eċċezzjonali, iDiputación jew Bizkailur setgħu jbiegħu bi prezz tas-suq parti mill-1 500 abitazzjoni b’kuntratt ma' Habidite, li f'dak il-każ, din tal-aħħar kienet tikseb l-istess perċentwali tal-prezz tal-bejgħ stipulat fl-Artikolu A(e) u msemmi qabel fil-premessa (24).
(28)
IDiputación u Bizkailur ma wettqux proċedura miftuħa qabel ma kkonkludew il-kuntratt ma’ Habidite dwar l-abitazzjonijiet.
Sospensjoni tal-proġett Habidite
(29)
Il-proġett Habidite spiċċa ġie abbandunat de facto. Skont iDiputación, ir-raġuni prinċipali kienet għaliex Bizkailur kienet se ġġarrab spejjeż ogħla għal dawk li kienu previsti inizjalment għax-xiri u l-adattament għal użu industrijali tal-artijiet li fihom installat il-fabbrika Habidite.
(30)
IDiputación infurmat (15) li bejn Mejju 2007 u April 2008, Bizkailur kienet xtrat 205 487,73 m2 ta’ art għal dan il-proġett, li għalihom kienet ħallset total ta' EUR 4,7 miljun. Skont iDiputación kien meħtieġ li jinxtraw 95 000 m2 li l-prezz addizzjonali tagħhom kien stmat għal madwar EUR 2,6 miljun. Fir-rigward tal-ispejjeż ta' adattament tal-artijiet għal użu industrijali, f'Marzu 2009 dawn kienu stmati għal EUR 28,5 miljun.
(31)
Is-sjieda tal-artijiet li diġà nxtraw minn Bizkailur għal dan il-proġett ma ġietx trasferita lil Habidite.
III. ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(32)
Fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ, tat-2 ta' Diċembru 2009 (16), il-Kummissjoni qieset li l-kuntratt dwar l-art u l-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet deher li kellu għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Tratatt. Barra minn hekk, l-għajnuna ma dehritx li hija kompatibbli mat-Trattat skont l-ebda waħda mir-regoli rilevanti dwar għajnuna mill-Istat.
L-eżistenza ta’ għajnuna
(33)
Fir-rigward tal-kuntratt dwar l-art, il-Kummissjoni kkonkludiet fuq bażi preliminari li l-kundizzjonijieti stabbiliti għall-ħlas lura mill-benefiċjarju tal-art għax-xiri u l-adattament kienu simili għal self mingħajr interessi, li ta lil Habidite vantaġġ li kieku ma kinitx tista' tikseb fis-suq.
(34)
Fir-rigward tal-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet, id-Deċiżjoni ta’ ftuħ innutat li l-prezz li Bizkailur kienet se tħallas għall-1 500 akkomodazzjoni ma deherx li huwa rata normali tas-suq, meta wieħed iqis li l-benefiċjarju kien ikkalkula fil-pjan tiegħu stess tan-negozju li l-prezz medju li kien se jinkiseb minn Bizkailur kien se jkun ta’ EUR 2 012,19/m2, filwaqt li l-prezz medju stmat li kien se jinkiseb mis-suq kien ta’ EUR 1 762,6/m2.
(35)
Il-Kummissjoni wriet ukoll serje ta’ indikazzjonijiet li juru vantaġġ favur Habidite fid-dawl tas-sentenza tat-Tribunal fil-każ P&O Ferries (17). a) il-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet ma ġiex iffirmat permezz ta’ proċedura miftuħa; b) iDiputación Foral de Bizkaia u Bizkailur la talbu u lanqas urew il-ħtieġa li joffru akkomodazzjoni soċjali; u c) il-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet qies il-possibbiltà li parti mill-1 500 akkomodazzjoni mixtrija minn Habidite tinbiegħ fis-suq. Barra minn hekk, il-Kummissjoni nnutat li x-xiri ta’ parti konsiderevoli tal-produzzjoni tal-fabbrika l-ġdida matul l-ewwel snin tal-funzjonament tagħha naqqas ir-riskji li normalment joħloq proġett ġdid ta' investiment. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-kriterju tal-użu ta’ riżorsi tal-istat u tal-imputabbiltà lill-Istat, id-deċiżjoni nnutat, b’rabta mal-għajnuna possibbli inkluża fiż-żewġ kuntratti, li Bizkailur kienet intrapriża tal-awtoritajiet pubbliċi 100 % u kontrollata minnhom, li kienet twettaq kompiti assenjati mill-Istat. B’rabta mal-kwistjoni tal-għażla, kien nnutat li l-kuntratti kienu ta' benefiċċju b'mod ċar u esklussiv għal Habidite u għall-Grupo Afer. Fir-rigward tat-tagħwiġ tal-kompetizzjoni u l-effett ta’ skambji kummerċjali, kien nnutat li Habidite kienet taħdem fis-settur tal-kostruzzjoni, fejn il-kompetizzjoni hija intensa ħafna u għajnuna lil intrapriża tista' tkun ta' detriment għall-intrapriżi ta' Stati Membri oħra.
Il-Kompatibbiltà
(36)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ kien hemm dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna potenzjalment inkluża fil-kuntratti notifikati mat-Trattat skont il-kriterji ta' kompatibbiltà stabbiliti fil-Linji gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-perjodu ta’ bejn l-2007 u l-2013 (18), ir-Regolament (KE) Nru 800/2008 tal-Kummissjoni. tas-6 ta’ Awwissu 2008, li jiddikjara ċerti kategoriji ta’ għajnuna bħala kompatibbli mas-suq komuni skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat (19), qafas temporanju għal miżuri ta' għajnuna mill-Istat biex isostnu l-aċċess għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika preżenti (20).
IV. OSSERVAZZJONIJIET RIĊEVUTI MILL-AWTORITAJIET SPANJOLI
(37)
L-awtoritajiet Spanjoli ma ppreżentaw l-ebda osservazzjoni dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ (ara l-premessa 3), iżda pprovdew tagħrif addizzjonali bi tweġiba għat-talbiet tal-Kummissjoni wara d-deċiżjoni ta’ ftuħ u wieġbu wkoll għal xi wħud mill-argumenti ta’ Habidite. Dawn it-tweġibiet u t-tagħrif addizzjonali hemm taqsira tagħhom fil-premessi minn 48 sa 54.
V. OSSERVAZZJONIJIET RIĊEVUTI MINN PARTIJIET TERZI
(38)
Kif inhu indikat fil-premessi (2) u (5), fid-9 ta’ April 2010 Habidite kkummentat dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ u bagħtet tagħrif addizzjonali u kummenti fis-27 ta' Lulju 2010 u s-6 ta' April u s-7 ta' Lulju 2011. F’dawn is-sottomissjonijiet, Habidite, minn naħa kkummentat dwar elementi fattwali li l-Kummissjoni ma kinitx taf dwarhom meta adottat id-Deċiżjoni ta' ftuħ, u min-naħa l-oħra, ippreżentat argumenti biex tirrifjuta l-eżistenza ta’ għajnuna fil-kuntratti notifikati. Dawn l-argumenti u l-elementi fattwali addizzjonali ppreżentati minn Habidite hemm taqsira tagħhom fil-premessi (39) sa (47).
Elementi fattwali
(39)
L-ewwel nett, Habidite infurmat li kienet iffirmat it-tielet kuntratt fl-istess data li ġew iffirmati l-kuntratti dwar l-art u l-akkomodazzjonijiet (il-15 ta’ Diċembru 2006). Permezz ta' dan it-tielet kuntratt (minn hawn ’il quddiem "il-kuntratt dwar għajnuna għat-taħriġ"), iDiputación intrabtet li tipprovdi lil Habidite għajnuna għat-taħriġ għall-1 100 persunal ġdid b’kuntratt fil-fabbrika ta’ Habidite. B'mod partikolari, iDiputación intrabtet li tkopri l-ispejjeż ta’ taħriġ tal-1 100 ħaddiem, filwaqt li Habidite min-naħa tagħha, intrabtet li żżomm l-1 100 impjegat ġdid minn tal-inqas għal ħames snin. Il-kuntratt dwar għajnuna għat-taħriġ ġie wkoll sospiż de facto minħabba l-falliment tal-proġett ta' Habidite (ara l-premessi (29) sa (31)).
(40)
It-tieni nett, Habidite pprovdiet dokumentazzjoni li kienet tindika li kienet ingħatat il-proġett Habidite, permezz ta' deċiżjoni tal-Gvern Bask (Gobierno Vasco) fit-30 ta' Diċembru 2008, għajnuna reġjonali għal ammont totali ta' EUR 6 miljun, fir-rigward tal-iskema ta' għajnuna reġjonali XR 175/2007, benefiċjarja ta' eżenzjoni ta' kategorija (21).
(41)
It-tielet nett, Habidite infurmat li, wara s-sospensjoni tal-proġett Habidite, hija interveniet permezz tal-ittri tas-6 ta’ Frar u tas-17 ta’ Settembru 2009, għal proċediment ta’ tilwim amministrattiv għal inadempjenza, min-naħa taDiputación u Bizkailur tal-obbligi assunti skont it-tliet kuntratti. Habidite infurmat ukoll li hija kellha l-intenzjoni li tkompli l-ilmenti tagħha quddiem il-qrati Spanjoli kompetenti.
Eżistenza ta’ għajnuna u kompatibbiltà
(42)
Habidite targumenta li l-kuntratti dwar l-art u l-akkomodazzjonijiet ma jissodisfawx il-kriterji kumulattivi biex jitqiesu li jimplikaw għajnuna mill-istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(43)
Fir-rigward tal-elementi tal-kunċett ta’ għajnuna mill-istat apparti mill-element ta’ vantaġġ, Habidite ppreżentat l-argumenti li ġejjin, li huma komuni għaż-żewġ kuntratti notifikati:
a)
L-ebda wieħed miż-żewġ kuntratti ma jinvolvi trasferiment ta’ riżorsi tal-istat, meta wieħed iqis li dawn jirreferu għal tranżazzjonijiet distakkati ("arm's length") fis-suq, ma jimplikawx telf ta’ riżorsi pubbliċi (skont is-sentenza tal-Qorti fil-kawża PreussenElektra (22)).
b)
Il-fatt li l-kuntratt dwar l-akkomodazzjonijiet ma ġiex attribwit wara proċedura miftuħa ma jfissirx li ma ssodisfax il-kriterju ta' selezzjoni. Skont ir-Real Decreto Legislativo no 781/1986, tat-8 ta’ April 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (23) u l-Artikolu 31 tad-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-31 ta' Marzu 2004, fuq kordinazzjoni ta' proċeduri għall-għoti ta' kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi (24), dawn il-kuntratti jistgħu jiġu konklużi wkoll direttament, jiġifieri, mingħajr proċedura miftuħa, meta jkunu ġustifikati min-natura teknika tal-proġett jew mill-protezzjoni ta’ drittijiet ta’ esklussività.
c)
In-natura unika tal-moduli prefabbrikati ta’ Habidite, f'termini tal-karatteristiċi tal-prodott u t-teknoloġija tal-immutar, teskludi l-possibbiltà li jkun hemm tagħwiġ fil-kompetizzjoni jew li jiġi affettwat il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Fil-kawżi N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman u N-04059 TDR Capital/Agelco, l-awtorità Spanjola tal-kompetizzjoni ddefinixxiet is-swieq rilevanti bħala “produzzjoni, bejgħ u kiri ta’ moduli tal-kostruzzjoni”. Skont din id-definizzjoni, in-natura unika ta’ dawn il-moduli ta' Habidite timplika li din ma għandhiex kompetituri diretti li jistgħu jsofru żvantaġġ miż-żewġ kuntratti. Min-naħa l-oħra, fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-kawża M2473 Finnforest/Moelven Industrier (25), ġie stabbilit li s-suq tal-kostruzzjonijiet modulari huwa lokali jew reġjonali, minħabba li l-ispejjeż tat-trasport jagħmlu li l-kompetizzjoni fuq distanzi twal ma tkunx vijabbli. Fi kwalunkwe każ, il-prezzijiet ta’ Habidite kienu ħafna kompetittivi, meta wieħed iqis il-karatteristiċi teknoloġiċi tal-prodott.
(44)
Habidite ppreżentat ukoll argumenti dettaljati speċifiċi sabiex tikkontesta li kwalunkwe wieħed miż-żewġ kuntratti notifikati kien taha vantaġġ.
(45)
Fir-rigward tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet, Habidite ssostni, essenzjalment, li ma setgħetx tikseb kwalunkwe vantaġġ minħabba li l-prezzijiet tal-bejgħ stipulati ma kinux ogħla mil-livelli tas-suq, anzi, fil-verità, inqas. B’mod partikolari:
a)
Il-prezzijiet li Habidite kienet se tikseb għall-abitazzjonijiet skont il-kuntratt kienu, skont id-definizzjoni, inqas mil-livelli tas-suq, meta wieħed iqis li Bizkailur kienet se tbigħ l-abitazzjonijiet fil-livelli tal-prezzijiet regolati, inferjuri għal dawk tas-suq, stabbiliti mil-liġi dwar l-abitazzjonijiet ipprezzati (ara l-premessi 0 sa 0).
b)
Il-prezz medju ta’ EUR 2 010,19/m2 li Bizkailur kienet se tikseb għall-abitazzjonijiet mibnija minn Habidite kien komparabbli mal-prezzijiet medji li Bizkailur kienet ħallset dak iż-żmien skont kuntratti simili għall-kostruzzjoni ta' abitazzjonijiet protetti u abitazzjonijiet ipprezzati. Pereżempju, skont Habidite, fl-2007 Bizkailur ħallset EUR 2 277/m2, għall-kostruzzjoni ta’ abitazzjonijiet soċjali f'Lemoiz, f'Ziérbana EUR1 964/m2, u f’Areatza EUR 2 021/m2. Fl-2007, il-prezz medju tal-abitazzjonijiet ta’ 84 m2 mibjugħa bħala VPOT (abitazzjonijiet protetti jew ipprezzati) f'erba’ muniċipalitajiet ta’ Bizkaia kien ta’ EUR 1 808,69/m2 (26).
c)
Fi kwalunkwe każ, skont il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet (ara l-premessi (24) u (25)), Habidite kienet kisbet it-83 % u t-83,30 % (rispettivament għall-abitazzjonijiet ta’ superfiċje akbar u iżgħar minn 75 m2) tal-prezz medju ta’ EUR 2 010,19/m2. F'dan ir-rigward, ta’ min jinnota li fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ kien indikat b’mod żbaljat li ċ-ċifra ta’ EUR 2 010,19/m2 kienet il-prezz li kienet se tikseb Habidite skont dan il-kuntratt.
d)
Il-prezz medju li Bizkailur kienet se tikseb għall-abitazzjonijiet mibnija minn Habidite kien ħafna inqas għal-livelli tal-prezzijiet tal-abitazzjonijiet mibjugħa b’mod ħieles fis-suq fil-provinċja. Fl-2007, il-prezz medju tas-suq fil-provinċja ta’ Bizkaia kien ta’ EUR 2 921,9/m2 (27).
(46)
B’rabta mal-kuntratt dwar l-art, Habidite ssostni li ma kienet kisbet l-ebda vantaġġ għaliex skont il-fehim tagħha, kieku kellha tħallas lura lil Bizkailur mhux biss l-ispejjeż attwali mġarrba fix-xiri u l-adattament tal-art kif kien stipulat fil-kuntratt, iżda wkoll l-ispejjeż ta’ finanzjament marbuta ma’ din l-operazzjoni.
(47)
Barra minn hekk, Habidite kkontestat l-ispejjeż stmati mid-Diputación għax-xiri u l-adattament tal-artijiet. Skont il-kuntratt dwar l-artijiet, Bizkailur kellha biss tixtri 101 403 m2 għal dan il-proġett, u mhux biss 205 000 m2 li tindika Diputación. Barra minn hekk, l-ispejjeż għall-adattament ta’ 254 785 m2 ta’ art għal użu industrijali, li skont iDiputación telgħu għal EUR 28,5 miljun, huma qarrieqa. Dawn l-ispejjeż jidhru li jikkorrispondu aktar mal-ispejjeż li Diputación ġarrbet fi proġett ieħor, jiġifieri, il-kostruzzjoni tas-segment Kastrexana-Arbuio-Sodupe del Corredor del Kadagua. Habidite ssostni wkoll li l-artijiiet miksuba għall-proġett Habidite intużaw illegalment biex jintrema skart, bħalma nwtera permezz tal-Qorti Ġenerali (Juzgado de Primera Instancia) ta’ Barakaldo fis-sentenza tagħha nru 148/2010, tal-1 ta’ Settembru 2010.
VI. TAGĦRIF ADDIZZJONALI U TWEĠIBIET RIĊEVUTI MILL-AWTORITAJIET SPANJOLI GĦALL-OSSERVAZZJONIJIET TA' HABIDITE
(48)
Bi tweġiba għall-mistoqsijiet tal-Kummissjoni, iDiputación ikkonfermat li l-proġett Habidite ġie sospiż u ma kinux twettqu l-obbligi kuntrattwali ta’ Habidite fil-kuntratt dwar l-artijiet u l-abitazzjonijiet.
(49)
Fir-rigward tal-kuntratt dwar għajnuna għat-taħriġ (ara l-premessa (39)), iDiputación tenfasizza li l-impenn tagħha li tipprovdi għajnuna għat-taħriġ għall-1 100 ħaddiem tal-fabbirka Habidite kien ikkundizzjonat, skont l-Artikolu 10 tal-kuntratt, rigward il-leġiżlazzjoni rilevanti, li kienet tinkludi, b’mod impliċitu notifika eventwali lill-Kummissjoni jew lill-awtorità ta’ konformità bil-liġijiet applikabbli dwar l-għajnuna mill-istat. IDiputación ikkonfermat li l-għajnuna għat-taħriġ imsemmi tħallset.
(50)
Meta Diputación ġiet mistoqsija dwar ir-rabta bejn iż-żewġ kuntratti notifikati u l-għajnuna reġjonali mogħtija fl-2008 mill-Gvern Bask u jekk iż-żewġ settijiet ta’ miżuri kienux jirreferu għall-istess proġett ta' investiment, iDiputación ma eskludietx li l-proġett ta’ investiment kien se jkun l-istess wieħed, iżda enfasizzat li dan ma kienx ifisser neċessarjament li l-ispejjeż tal-investiment eliġibbli li l-Gvern Bask qies fl-2008 għall-għajnuna ta’ EUR 6 miljun kienu l-istess spejjeż eliġibbli tal-proġett kif kien ippreżentat fl-2006 meta ffirmaw il-kuntratti notifikati. F’dan ir-rigward, iDiputación tirreferi għat-tagħrif ipprovdut mill-Gvern Bask u minn Habidite.
(51)
Dak li għandu x’jaqsam mal-ħlas lura dovut minn Habidite, skont il-kuntratt dwar l-art u, b'mod partikolari, dwar l-argument ta' Habidite li fehmet li l-obbligi tagħha ta' ħlas lura kienu jinkludu l-ispejjeż ta’ finanzjament marbuta max-xiri u l-adattament tal-art, iDiputación tirreferi għall-kliem preċiż tal-kuntratt dwar l-art li l-Artikolu 1 tiegħu jaqra kif ġej: “il-prezz li għandu jitħallas minn (Habidite) ikun ekwivalenti għall-ispiża effettiva mġarrba minn Bizkailur S.A. […] fix-xiri tal-art definita fi […]”.
(52)
Fl-aħħar nett, skont it-tagħrif li għandha Diputación meta ġew iffirmati ż-żewġ kuntratti notifikati la Habidite u lanqas il-Grupo Afer ma kienu meqjusa bħala intrapriżi fi kriżi skont il-punti 9, 10 u 11 tal-Linji gwida R&R.
(53)
Min-naħa tiegħu, il-Gvern Bask ipprovda tagħrif dwar l-għajnuna reġjonali ta’ EUR 6 miljun mogħtija lil Habidite fit-30 ta’ Diċembru 2008, inklużi l-ispejjeż eliġibbli li kienu meqjusa mill-għoti ta’ din l-għajnuna. Il-kategoriji tal-isepejjeż eliġibbli huma dettaljati fit-tabella ta’ hawn taħt:
Investiment totali (miljuni ta' EUR)
90,42
Nefqa ta’ R + R
13,71
Nefqa eliġibbli, li mihhom:
76,71
IT
2,85
Art
5,5
Kostruzzjonijiet
34,76
Tagħmir tekniku
19,14
Makkinarju
11,94
Impjanti oħra
0,737
Tagħmir tal-IT
0,965
Art u kostruzzjonijiet eċċessivi
3,9
Nefqa totali eliġibbli
72,8
Għajnuna mogħtija
6
(54)
Din l-għajnuna ma ġietx imħallsa lura. Skont il-punt 65 tal-Linji Gwida Komunitarji dwar għajnuna reġjonali mill-Istat 2007-2013 (28), fid-19 ta’ Frar 2009 l-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw lill-Kummissjoni skeda informattiva dwar l-għajnuna mogħtija għal proġetti kbar ta’ investiment mhux notifikabbli skont skema ta' għajnuna reġjonali awtorizzata (29).
VII. VALUTAZZJONI
Miżuri mhux koperti f’din id-Deċiżjoni
(55)
Din id-Deċiżjoni ma tindirizzax: a) il-kuntratt dwar għajnuna għat-taħriġ iffirmat mid-Diputación u Habidite fil-15 ta’ Diċembru 2006, u b) l-għajnuna reġjonali ta’ EUR 6 miljun mogħtija lill-grupp Habidite mill-Gvern Bask fit-30 ta' Diċembru 2008, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi (56) sa (59).
(56)
Fir-rigward tal-kuntratt dwar għajnuna għal taħriġ iffirmat mid-Diputación u Habidite fl-istess data li ġew iffirmati l-kuntratti notifikati (ara l-premessi (39) u (49)), il-Kummissjoni tinnota li din il-miżura ma ġietx notifikata mill-awtoritajiet Spanjoli u ma kinitx inkluża fid-Deċiżjoni ta' ftuħ. Skont il-prattika stabbilita, l-għajnuna mill-istat tingħata fil-mument li fih ikun hemm ftehim ġudizzjarju li jorbot u mhux kundizzjonali għall-ħlas lura (30). L-Artikolu 10 tal-kuntratt dwar għajnuna għal taħriġ (ara l-premessa (49)) jikkundizzjona l-ftehim li titħallas l-għajnuna għal taħriġ għat-twettiq tal-leġiżlazzjoni rilevanti, inklużi l-leġiżlazzjonijiet tal-Unjoni dwar għajnuna mill-istat. B’riżultat ta’ dan, l-impenn li titħallas l-għajnuna għat-taħriġ stabbilita f’dan il-kuntratt ma tistax titqies mhux kundizzjonali fil-ħin tal-iffirmar tal-kuntratt. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw li l-għajnuna għat-taħriġ imsemmija ma tħallsitx lura. Fi kwalunkwe każ, meta wieħed iqis li l-proġett Habidite ta’ Alonsotegi ma twettaqx, huwa improbabbli li din l-għajnuna titħallas lura fil-futur.
(57)
Din id-Deċiżjoni lanqas ma tqis l-għajnuna reġjonali ta’ EUR 6 miljun mogħtija mill-Gvern Bask lil Habidite fit-30 ta’ Diċembru 2008 (ara l-premessi (40) u (50)). Madankollu, wieħed għandu jinnota li ż-żewġ kuntratti notifikati analizzati f’din id-Deċiżjoni bħall-għajnuna reġjonali mogħtija fl-2008 jirreferu għall-istess proġett ta' investiment, jiġifieri l-ħolqien ta' fabbrika ta' moduli ta' Habidite f'Alonsotegi. Din l-affermazzjoni ma kinitx speċifikament ikkontestata la mill-Gvern Bask u lanqas mid-Diputación (ara, għal dan l-għan, il-premessa (50)).
(58)
Skont il-punt 66 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali mill-Istat għall-perjodu ta’ bejn l-2007-2013 (31), l-awtoritajiet Spanjoli għandhom jiżguraw it-twettiq tad-dispożizzjonijiet dwar kumulazzjoni ta’ għajnuna reġjonali applikabbli mogħtija fl-2008.
(59)
Barra minn hekk, wieħed għandu jiftakar li, skont it-tagħrif mogħti mid-Diputación (ara l-premessa (30)), ix-xiri tal-art meħtieġa għal dan il-proġett ta’ investiment beda f’Mejju 2007 u nxtraw biċċiet ta’ art oħra suċċessivi sa April 2008. Għaldaqstant il-proġett diġà kien beda jitwettaq f'Mejju 2007. Skont il-punt 38 tal-Linji Gwidi dwar l-għajnuna reġjonali għall-perjodu ta’ bejn l-2007 u l-2013 (32), bl-għan li l-għajnuna reġjonali tipproduċi effett ta’ inċentiv fuq l-investiment, l-għajnuna reġjonali tista' tingħata biss skont reġimi ta’ għajnuna meta l-benefiċjarju jkun ippreżenta applikazzjoni għal għajnuna u l-awtoritajiet kompetenti jkunu kkonfermaw bil-miktub li, qabel ma jinbeda x-xogħol fuq il-proġett, din tissodisfa l-kundizzjonijiet ta' eliġibbiltà stabbiliti fir-reġim.
Liġi applikabbli
(60)
Qabel ma tiġi vvalutata l-eżistenza ta’ għajnuna u l-kompatibbiltà tagħha mat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tiddetermina r-regoli ta’ għajnuna mill-istat applikabbli ratione temporis.
(61)
Il-kuntratt dwar l-art u l-abitazzjonijiet kienu ffirmati fil-15 ta’ Diċembru 2006, iżda ma kinux ġew innotifikati lill-Kummissjoni għal reviżjoni sa April 2009. Skont il-prattika stabbilita (33) fil-premessa (56), l-għajnuna mill-istat tingħata fil-mument li fih ikun hemm ftehim ġudizzjarju li jorbot u mhux kundizzjonali għall-ħlas lura. Fil-każ taż-żewġ kuntratti notifikati, dan il-ftehim ġudizzjarju li jorbot u mhux kundizzjonali ġie adotatta fil-15 ta’ Diċembru 2006, meta Diputación u Bizkailur iffirmawh. Għlahekk, kwalunkwe għajnuna inkluża fiż-żewġ kuntratti hija illegali billi din ingħatat bi ksur tal-obbligu tan-notifika stabbilita fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(62)
Skont il-ġurisprudenza CELF/SIDE (34), kwalunkwe notifika jew dikjarazzjoni sussegwenti ta’ kompatibbiltà ma tevitax li l-għajnuna mogħtija li tikser l-obbligi tan-notifika jew tas-sospensjoni tkun illegali. Kif hemm imsemmi fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuna illegali mill-istat (35), ir-regoli applikabbli għall-għajnuna illegali huma dawk li kienu fis-seħħ meta ngħatat l-għajnuna, jiġifieri, f'dan il-każ fil-15 ta' Diċembru 2006. Dawn il-prinċipji huma kkonfermati wkoll fil-punti 63 u 105 tal-Linji gwida dwar l-għajnuna reġjonali mill-istat għall-perjodu ta' bejn l-2007 u l-2013 (36). Għaldaqstant fil-ħin tal-valutazzjoni tal-eżistenza tal-għajnuna u l-kompatibbiltà tagħha, il-Kummissjoni se tibbaża fuq ir-regoli tal-għajnuna mill-istat fis-seħħ fil-15 ta’ Diċembru 2006, id-data tal-iffirmar taż-żewġ kuntratti notifikati.
VII.1 L-eżistenza ta’ għajnuna
(63)
Sabiex jiġi determinat jekk il-miżuri inkwistjoni jimplikawx għajnuna mill-istat, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk dawn jissodisfawx il-kundizzjonijiet kumulattivi stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Din id-dispożizzjoni tistipula li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Dawn il-kriterji kumulattivi huma eżaminati fil-premessi (64) sa (107) għal kull wieħed miż-żewġ kuntratti notifikati.
VII.1.1 Miżura 1: Kuntratt dwar l-art
L-użu ta’ riżorsi tal-istat u imputabbiltà lill-Istat
(64)
Wieħed mill-kriterji biex jiġi determinat jekk miżura tikkostitwixxix għajnuna mill-istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, huwa l-użu tar-riżorsi tal-istat, permezz ta’ ħlas lura jew bħala dħul mitluf mill-Istat. Barra minn hekk, skont il-ġurisprudenza stabbilita, ir-riżorsi tal-intrapriżi pubbliċi jew privati li l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jeżerċitaw kontroll, dirett jew indirett fuqhom, huma meqjusa wkoll bħala riżorsi tal-istat, sa fejn dawn ir-riżorsi jibqgħu taħt il-kontroll pubbliku, u għalhekk għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti (37). F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota dan li ġej fil-premessi (65) u (66).
(65)
L-ewwel nett, il-kuntratt dwar l-art ġie ffirmat b’mod konġunt mid-Diputación u Bizkailur. Il-kuntratt għandu bosta indikazzjonijiet ċari li, fil-qafas ta’ dan il-ftehim, Bizkailur aġixxiet bħalha “l-ispalla” taDiputación. Il-kuntratt dwar l-art ġie ffirmat, f'isem iDiputación u Bizkailur, mid-Diputado General de Bizkaia. Il-punt 2 tal-Preambolu ta’ dan il-kuntratt jistabbilixxi li Diputación, bħala sid 100 % ta' Bizkailur, fost l-għanijiet tal-politika pubblika tagħha għandha l-promozzjoni ta’ proġetti ġodda u innovattivi ta’ investiment, il-ħolqien ta’ impjiegi u l-iffaċilitar tal-aċċess għall-akkomodazzjoni soċjali miċ-ċittadini tal-provinċja ta' Bizkaia. Il-punt 5 tal-Preambolu jistabbilixxi li l-kuntratt jiġi ffirmat sabiex jinkisbu bl-aħjar mod, direttament jew permezz ta’ kumpaniji pubbliċi bħal Bizkailur, l-għanijiet ta’ politika ekonomika u soċjali msemmija fil-punt 2 tal-Preambolu.
(66)
It-tieni nett, ir-riżorsi li Bizkailur kienet se tuża sabiex tissodisfa l-obbligi tagħha ta’ xiri u adattament għal użu industrijali l-art għall-istabbiliment tal-impjant tal-fabbrika Habidite f’Alonsotegi kienu taħt il-kontroll ta' Diputación. Mill-1999 ’il quddiem, Bizkailur kienet il-propjetarja ta’ Diputación 100 % u kienet kontrollata minnha (38). Huma preżenti l-indikazzjonijiet li ġejjin: "organiċi" u “strutturali” stabbiliti fil-ġurisprudenza Stardust Marineli jservu biex jiġi determinat jekk l-attivitajiet ta’ Bizkailur fil-kuntratt dwar l-art kinux imputabbli lill-Istat (39):
a)
iDiputación iddefinixxiet l-għan tal-attivitajiet ta' Bizkailur fil-qafas tal-kuntratt dwar l-art;
b)
għall-għanijiet tal-kuntratt, Bizkailur aġixxiet b’mod speċifiku f’isem iDiputación;
c)
in-natura speċifika tal-attivitajiet ta’ Bizkailur, li l-mira esklussiva kienet li tikseb għanijiet ta’ politika pubblika, turi li din l-intrapriża ma kinitx operatur normali tas-suq li tikkompeti skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(67)
Fid-dawl tal-indikaturi li jinsabu fil-premessi (65) u (66), jista’ jiġi konkluż li fil-każ tal-kuntratt dwar l-art, il-kriterju tal-użu ta’ riżorsi tal-istat u ta’ imputabbiltà lill-Istat ġew sodisfati.
Vantaġġ selettiv
(68)
Il-Kummissjoni eżaminat il-modalitajiet u l-kundizzjonijiet għall-ħlas lura tal-art li Diputación u Bizkailur għandhom jipprovdu għall-proġett ta’ Habidite f’Alonsotegi, skont kif inhuma stabbiliti fit-Tieni Parti tal-Artikolu 1(vi) u (vii) tal-kuntratt dwar l-art (ara wkoll il-premessa 0), u, abbażi ta' dan, tosserva l-premessi (69) sa (83).
(69)
Skont it-Tieni Parti tal-Artikolu 1(vi) tal-kuntratt dwar l-art, il-prezz li Habidite għandha tħallas għax-xiri u l-adattament tal-art għal użu industrijali minn Bizkailur kienet “l-ispiża effettiva mġarrba minn Bizkailur […] fix-xiri tal-art […]”. Habidite argumentat (ara l-premessa (46)) li, fl-opinjoni tagħha, dan kieku kien jinkludi wkoll l-ispejjeż ta’ finanzjament. Madankollu, tali interpretazzjoni ma tistax tiġi aċċettata. Ir-referenza għall-“ispiża effettiva mġarrba fix-xiri tal-art” hija ċara biżżejjed li ma teħtieġx interpretazzjoni addizzjonali: din tinkludi biss il-prezz imħallas effettivament minn Bizkailur għax-xiri tal-art.
(70)
Għaldaqstant, għandu jiġi konkluż li, l-ewwel nett, dan il-kliem jeskludi b’mod ċar l-ispejjeż effettivi mġarrba minn Bizkailur fl-adattament tal-art għal użu industrijali.
(71)
It-tieni nett, il-modalitajiet ta’ ħlas lura stipulati fit-tieni parti, l-Artikolu 1(vi), tal-kuntratt dwar l-art - jiġifieri, "perjodu ta’ konċessjoni" ta' erba' snin u l-ħlas lura sussegwenti mqassam f'erba' ħlasijiet annwali ta’ 25 % tal-prezz imħallas effettivament minn Bizkailur għax-xiri tal-art - fil-prattika huma ekwivalenti għal self mingħajr interessi. Ma jistax jiġi interpretat li l-kliem tal-Artikolu 1(vii) tal-Kuntratt dwar l-art jinkludi wkoll in-nefqa ta’ finanzjament ta’ self ekwivalenti, jiġifieri, l-interessi li kreditur tas-suq ikun żamm lil Habidite għal self simili. Effettivament, huwa dubjuż li operatur privat f’sitwazzjoni simili bħal dik ta’ Bizkailur ikun aċċetta li ma jitlobx ħlas lil Habidite għall-ispejjeż ta' adattament tal-art u, min-naħa l-oħra, li jkun kiseb perjodu ta' konċessjoni ta' erba' snin għall-ħlas lura tal-prezz imħallas għax-xiri tal-art, u ħlas lura totali fi żmien seba’ snin mid-data tat-trasferiment tas-sjieda tal-art lil Habidite, mingħajr ma jkollu l-ebda interess għal dan il-finanzjament.
(72)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet tal-premessi (69) sa (71), għandu jiġi konkluż li, permezz tal-kuntratt dwar l-art, Habidite kisbet vantaġġ li ma kinitx tkun tista' tikseb f'kundizzjonijiet normali tas-suq. Dan il-vantaġġ jikkonsisti miż-żewġ komponenti li ġejjin:
a)
l-interessi mhux riċevuti dwar self ekwivalenti għat-total tal-ispejjeż imġarrba minn Bizkailur fix-xiri tal-art skont il-kuntratt imsemmi, jiġifieri, self għal seba' snin, perjodu ta' konċessjoni ta' erba' snin u erba’ ħlasijiet indaqs ta' ħlas lura annwali (kull wieħed minnhom ikun 25 % tal-ammont ta' ħlas lura); u
b)
l-ispejjeż imġarrba minn Bizkailur għall-adattament għal użu industrijali tal-qatgħa ta’ art ta' superfiċje totali minn tal-inqas ta’ 101 403 m2 meħtieġa għal dan il-proġett, skont dak li hemm stipulta fl-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art (jiġifieri minn tal-inqas 81 600 m2 għall-fabbrika, 5 300 m2 għall-uffiċċji u annessi, u 14 300 m2 għal użu industrijali).
(73)
B’rabta mal-ewwel komponent, jiġifieri, l-interessi mhux imħallsa b’rabta mal-ħlas lura tal-prezz tax-xiri tal-art, il-Kummissjoni tikkalkula li dawn ammontaw għal ekwivalenti ta’ għotjiet nett (EGN) ta’ 13,21 % tal-prezz imħallas għax-xiri tal-art minn Bizkailur. Din l-ESN ġiet ikkalkulata kif inhu indikat fil-premessi (74) sa (77).
(74)
Fl-ewwel fażi, it-tip ta’ interess applikabbli għal self simili kien determinat abbażi tar-rati ta’ referenza ta’ 4,36 % applikabbli fi Spanja f'Diċembru 2006, kif inhu indikat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-rati ta’ referenza (40).
(75)
Fit-tieni fażi, abbażi tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u ta’ skont tal-1997 (41) (minn hawn ’il quddiem, "il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-1997"), li kienet fis-seħħ meta ġie ffirmat il-kuntratt dwar l-art, ma hemmx bżonn li jiżdied ebda suppliment għal din it-tip ta’ referenza sabiex jirrifletti l-profil ta’ riskju tal-kreditu ta’ Habidite. Skont il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-1997, ir-rati ta’ referenza kienu meqjusa bħala riflessjoni tal-livell medju tar-rati ta’ interess applikati fl-Istati Membri differenti għas-self fuq terminu medju jew twil (minn ħames sa għaxar snin) appoġġati minn garanziji normali. Ir-Regolament (KE) Nru 794/2004 tal-Kummissjoni ma mmodifikax b’mod speċifiku dan il-prinċipju ġenerali (42).Fin-nuqqas ta' tagħrif dirett dwar il-klassifika tar-riskju tal-kreditu ta' Habidite jew tal-Grupo Afer dak iż-żmien, il-Kummissjoni tqis li tista' tassumi li f'dak iż-żmien Habidite kienet intrapriża normali b’kollateralizzazzjoni normali. Fil-fatt, kemm iDiputación kif ukoll Habidite qabblu li jikkunsidraw li Habidite u l-Grupo Afer ma kienux għaldaqstant intrapriżi fi kriżi skont il-punti 9, 10 u 11 tal-Linji Gwida R&R (ara l-premessa (52)).
(76)
Fit-tielet fażi, ġie aġġustat l-ekwivalenti tal-għotja netta tal-għajnuna inkluża fil-ftehim ta’ ħlas lura sabiex titqies it-taxxa tal-korporattivi li l-benefiċjarju kellu jħallas, li dak iż-żmien fi Spanja din kienet ta’ 35 %.
(77)
Skont l-elementi msemmija fil-premessi (74) sa (76), fit-tabella li ġejja, huwa stabbilit l-ESN ta’ dan is-self issussidjat:
Ammont ta’ self
100 %
Tul tas-self
7 snin
Perjodu ta’ konċessjoni tal-ħlas lura
4 snin
Rata ta’ referenza
4,36 %
Marġni/suppliment
Rata totali ta’ interess applikabbli
4,36 %
Ekwivalenti tal-għotja netta tal-għajnuna
20,33 %
Taxxa korporattiva
35 %
Ekwivanelti tal-għotja netta (wara t-taxxi)
13,21 %
(78)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-ispiża effettiva tax-xiri tal-art għal dan il-proġett, li hija l-bażi li fuqha għandu jiġi applikat l-ESN sabiex jiġi determinat l-ammont ta’ għajnuna, hija s-suġġett ta’ kontroversja bejn il-partijiet. Kif inhu indikat fil-premessa (3), iDiputación issostni li sa Settembru 2009, Bizkailur kienet ħallset EUR 4,7 miljun għax-xiri ta’ 205 000 m2, u kien stmat li kien hemm bżonn ta’ EUR 2,6 miljun aktar biex jinxtraw 95 000 m2 li kien għad baqa’ għal dan il-proġett. Min-naħa l-oħra, Habidite tikkonferma li Bizkailur ma kellhiex għalfejn tixtri superfiċje daqstant kbira għal dan il-proġett, billi l-kuntratt dwar l-art kien jistipula total ta’ 101 403 m2 biss (ara l-premessa (47)).
(79)
B’rabta ma’ din il-kontroversja, il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li, b’konformità mal-kliem tal-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art, is-superfiċje għall-proġett kellha tkun ta’ “mill-inqas”101 403 m2 b’kollox. It-tieni nett, abbażi tat-tagħrif mogħti mill-partijiet tul il-proċediment ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni ma setgħetx tifforma opinjoni korretta dwar dan is-suġġett. Madankollu, meta jitqies il-fatt li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art ma tħallsitx lura u li mhuwiex meħtieġ li tinħareġ ordni għal irkupru, il-kwistjoni tal-prezz eżatt li Habidite kellha tħallas lura għax-xiri tal-art tista’ titħalla miftuħa. Għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, huwa biżżejjed li jiġi definit element ta’ għajnuna li ġejja mill-kundizzjonijiet ta’ ħlas lura stabbiliti fil-kuntratt dwar l-art.
(80)
Dan il-komponent ta’ għajnuna huwa definit bħala 13,21 % tal-ispejjeż li għandhom jitħallsu lura lil Bizkailur għax-xiri tal-art meħtieġa għall-proġett Habidite, skont it-tieni parti tal-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art. Għaldaqstant l-ammont determinat jikkorrispondi mal-interessi li ma ngħatawx minn Bizkailur u li kieku kien jimponi operatur tas-suq għal self għal seba’ snin, perjodu ta’ konċessjoni ta’ erba’ snin u erba’ ħlasijiet indaqs ta’ ħlas lura annwali (kull wieħed minnhom ikun 25 % tal-ammont ta' ħlas lura). Il-bażi tal-kalkolu ta’ dan il-komponent ta’ għajnuna hija l-ispiża effettiva li għandha ġġarrab Bizkailur għax-xiri tal-art stabbilit fit-tieni parti tal-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art.
(81)
Għandhom isiru kunsiderazzjonijiet simili b’rabta mat-tieni komponent ta’ għajnuna tal-kuntratt dwar l-art, jiġifieri għall-ispejjeż ta’ adattament tal-art għal użu industrijali, li, skont il-kuntratt, ma kellhomx jitħallsu lura lil Bizkailur (ara l-premessi (69) u (70) f’dan ir-rigward). F’dan il-każ ukoll, hemm nuqqas ta’ qbil bejn il-partijiet dwar l-ammont. Skont iDiputación, f’Marzu 2009 dawn l-ispejjeż kienu madwar EUR 28,5 miljun (ara l-premessa (30)). Madankollu Habidite tqis li din l-istima hija mkabbra (ara l-premessa (47)), parti minnha minħabba li Bizkailur xtrat aktar superfiċje milli kien meħtieġ skont il-kuntratt dwar l-art għal dan il-proġett, u l-parti l-oħra għaliex użat parti mill-art li diġà kienet mixtrija għall-proġett għal skopijiet differenti, bħal pereżempju r-rimi ta’ skart.
(82)
Għal darba oħra, meta wieħed iqis li l-għajnuna ma tħallsitx lura u li mhuwiex meħtieġ li din tiġi rkuprata, huwa biżżejjed li jiġi definit il-komponent ta’ għajnuna inkluż fil-kuntratt dwar l-art għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni: dan jikkonsisti fl-ispejjeż totali li kieku kienet iġġarrab Bizkailur biex tadatta l-qatgħa ta’ art tal-proġett għal użu industrijali, kif inu definit fit-tieni parti tal-Artikolu 1(iii) tal-kuntratt dwar l-art; spejjeż li, b’konformità mal-kliem tat-tieni parti tal-Artikolu 1(iii) ta’ dan il-kuntratt, Habidite ma għandhiex tħallas lura lil Bizkailur.
(83)
Il-Kummissjoni kkonkludiet ukoll li l-vantaġġ deskritt fil-premessi (68) sa (77) li huwa magħmul miż-żewġ komponenti deskritti fil-premessi (80) u (82), għandu jitqies bħala selettiv sa fejn dan ingħata, skont il-kuntratt dwar l-art, lil benefiċjarju partikolari, jiġifieri Habidite u l-Grupo Afer li jappartjeni lilhom.
Tagħwiġ tal-kompetizzjoni
(84)
Kif inhu indikat fil-premessa (43), Habidite allegat li l-kuntratti notifikati ma għawġux il-kompetizzjoni għaliex: a) is-suq rilevanti huwa limitat għall-"manifattura, il-bejgħ u l-kiri ta' kostruzzjonijiet modulari", u b) il-karatteristiċi uniċi tal-moduli prefabbrikati ta' Habidite jwasslu lill-intrapriża biex ma jkollhiex kompetituri.
(85)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti mressqa minn Habidite. Anki jekk il-moduli prefabrikati ta' Habidite jistgħu jitqiesu bħala prodott singulari minħabba l-karatteriatiċi tagħhom, f'dan il-każ, is-suq tal-prodott rilevanti għandu jiġi definit f'sens aktar wiesa' bħala s-suq tal-kostruzzjoni u l-bejgħ ta' abitazzjonijiet b'mod ġenerali - inklużi kemm l-abitazzjonijiet mibjugħa fis-suq ħieles kif ukoll l-abitazzjonijiet fis-segment tas-suq regolat (abitazzjonijiet soċjali).
(86)
Kif tikkonferma Habidite stess, il-prezzijiet tal-abitazzjonijiet li kienu se jinbiegħu lil Bizkailur jistgħu jitqabblu mal-abitazzjonijiet mibjugħa fis-suq ħieles, jew ma’ dawk eventwalment mibjugħa f’reġim protett jew semiprotett. Il-fatt li Bizkailur kienet iffirmat kuntratti wkoll ma’ manifatturi oħra apparti Habidite għal abitazzjonijiet oħra biex tbigħhom f’reġim semiprotett juri li f’dak iż-żmien kien hemm manifatturi oħra li tabilħaqq kienu qed jikkompetu ma’ Habidiet fil-forniment ta’ abitazzjonijiet lil Bizkailur għall-bejgħ f’reġim protett jew semiprotett.
(87)
Tabilħaqq, fil-pjan ta’ negozju ppreżentat lill-Gvern Bask b’appoġġ għall-applikazzjoni ta’ għajnuna reġjonali tagħha għas-sena 2008 (datata f’Novembru 2008, pp. 10-12), Habidite stess tindika li kienet ikkompetiet ma’ bennejja ta’ djar tradizzjonali f’bosta swieq reġjonali ta' Spanja fejn kellha l-ħsieb li tbigħ il-prodotti tagħha (inklużi, b’mod partikolari, il-País Vasco, Navarra, Cantabria, La Rioja, Madrid u Cataluña, iżda wkoll sa ċertu punt f’komunitajiet oħra awtonomi Spanjoli). Hija kienet stmat li s-sehem kollu tagħha tas-suq fis-suq Spanjol (suq ħieles, aktar proġetti ta’ abitazzjoni soċjali) se jiżdied minn 0,4 % fl-2011 għal 1 % fil-perjodu ta’ bejn l-2012 u l-2016. Pereżempju għas-sena 2011, Habidite kienet ikkalkulat li l-għadd totali ta’ abitazzjonijiet mibjugħa fis-suq Spanjol kollu kienu se jkunu ta’ madwar 320 000 abitazzjoni li minnhom Habidite kien se jkollha 1 403 abitazzjoni fl-2011, jiġifieri sehem ta’ 0,4 % tas-suq. F’dak li jirrigwarda b’mod partikolari s-suq tal-País Vasco, Habidite kienet ikkalkulat sehem tas-suq ta’ 0,5 % fl-2011 u sa 2,8 % mill-2014, filwaqt li tassumi li d-domanda totali tal-abitazzjoni f’dan ir-reġjun kienet ta’ 8 000 abitazzjoni kull sena għall-perjodu ta’ bejn l-2011 u l-2016.
(88)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita, wieħed għandu jqis li l-għajnuna tgħawweġ il-kompetizzjoni jekk issaħħaħ il-qagħda finanzjarja u l-possibiltajiet tal-intrapriża li qed tibbenefika fir-rigward kompetituri li ma jirċevux għajnuna (43). Fid-dawl ta’ dan il-prinċipju u tal-kunsiderazzjonijiet ta’ qabel, għandu jiġi konkluż li l-għajnuna mogħtija lil Habidite u lill-Grupo Afer permezz tal-kuntratt dwar l-art kien ikollha effetti ta’ tgħawwiġ fuq il-kompetizzjoni minħabba li kienet tippermetti lil Habidite tnaqqas l-ispejjeż tal-investiment li normalment huma mġarrba mill-intrapriża stess u, konsegwenza ta’ dan, tikseb vantaġġ kompetittiv fuq il-kompetituri reali u potenzjali.
Effett fuq il-kummerċ fl-UE
(89)
B’mod simili għal dak li ġie nnutat qabel fil-premessi (84) sa (87), ma jistax jiġi aċċettat l-argument ta’ Habidite li s-suq ġeografiku rilevanti huwa biss lokali jew reġjonali f'dak li jirrigwarda b'mod partikolari l-abitazzjonijiet prefabbrikati, minħabba l-ispejjeż marbuta mat-trasport tal-elementi prefabrikati. Minħabba li l-País Vasco jinsab ġeografikament qrib Stati Membri oħra u l-prossimità tiegħu għall-baħar, huwa probabbli li l-ispejjeż addizzjonali tat-trasport ma kinux deċiżivi biex jiġu eliminati l-kompetitturi possibbli ta' Habidite f'din il-komunità awtonoma. Bil-kontra, huwa possibbli li l-ispejjeż tat-trasport jistgħu ma jirrappreżentawx ostaklu għal Habidite fil-ħin tal-kompetizzjoni għall-kostruzzjoni ta’ djar fl-Istati Membri fil-viċin.
(90)
Skont l-istess ġurisprudenza msemmija qabel fil-premessa (88), meta l-għajnuna tal-istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ intrapriża b’rabta ma' kompetituri oħra fil-kummerċ fl-Unjoni, għandu jitqies li dawn tal-aħħar ikunu żvantaġġati mill-għajnuna. L-għajnuna tista' tkun tali li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni inklużi anki jekk l-intrapriża benefiċjarja stess ma twettaqx attivitiajiet transfruntieri (44).
(91)
Abbażi ta’ dak li hemm fil-premessi (89) u (90), il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li huwa probabbli li l-għajnuna li tinsab fil-kuntratt dwar l-art taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
VII.1.2 Miżura 2: Il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet
(92)
Il-kunsiderazzjonijiet magħmula fil-premessi (64)-(67), (84)-(88) u (89)-(90) dwar il-kriterji tal-użu ta’ riżorsi tal-istat u l-imputabbiltà tal-Istat, it-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u l-impatt fuq il-kummeċ fl-Unjoni fid-definizzjoni ta’ għajnuna mill-istat huma wkoll applikabbli, mutatis mutandis, għall-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet. Konsegwenza ta’ dan, fil-premessi (93) sa (96) huwa analizzat biss il-kriterju tal-vantaġġ selettiv.
Vantaġġ selettiv
(93)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessa (45), Habidite allegat li l-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet ma taha l-ebda vantaġġ, minħabba li, essenzjalment, il-prezzijiet li kellha tħallas Bizkailur għall-1 500 abitazzjoni li kellha tibni Habidite skont dan il-kuntratt kienu fil-verità inqas mil-livelli tas-suq.
(94)
B'mod partikolari, Habidite ssostni, l-ewwel nett, li l-1 500 abitazzjoni li kellhom jitlestew mill-intrapriża skont dan il-kuntratt kellhom jinbiegħu minn Bizkailur bħala abitazzjonijiet ipprezzati għal prezz massimu limitat mil-liġi reġjonali fis-seħħ għal 1,7 drabi tal-prezz stabbilit mill-Ordni tal-Gvern Bask tal-1.8.2004, wara indiċjar abbażi tal-Indiċi tal-Prezzijiet tal-Konsumatur (IPC) stabbiliti mill-Uffiċċju Nazzjonali tal-Istatistika (ara l-premessi 0 u (17) f'dan ir-rigward). Għaldaqstnat, il-prezz medju li Bizkailur kienet se tikseb għall-1 500 abitazzjoni kien ta' EUR 2 010,19/m2, li huwa inqas mill-prezz medju ta’ EUR 2 921,9 m2 tal-abitazzjonijiet mibjugħa f’reġim ħieles fil-provinċja ta’ Bizkaia fl-2007. Barra minn hekk, Habidite kienet se tikseb biss 83 %, u 83,30 % fil-każ li s-750 abitazzjoni ta’ inqas minn 75 m2, tal-EUR 2 010,19 m2 li kisbet Bizkailur stess għall-bejgħ tal-abitazzjonijiet f’reġim semiprotett.
(95)
It-tieni nett, Habidiet issostni li l-prezz li kieku kisbet ta’ Bizkailur skont il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet għall-1 500 abitazzjoni kien komparabbli mal-prezzijiet miksuba minn intrapriżi oħra tal-kostruzzjoni li kienu ffirmaw kuntratti simili ma’ Bizkailur f'dan il-perjodu (fil-premessa (45) hemm eżempji dwar dan).
(96)
Fl-aħħar, Habidite allegat ukoll li, skont id-Decreto Ley 78/1986 u l-Artikolu 31 tad-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-31 ta’ Marzu 2004, fuq kordinazzjoni ta' proċeduri għall-għoti ta' kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi, dawn il-kuntratti jistgħu jiġu ffirmati wkoll direttament, jiġifieri, mingħajr proċedura miftuħa, meta jkun ġustifikat min-natura teknika tal-proġett jew għall-protezzjoni tad-drittijiet ta’ esklussività (45).
(97)
Wara li ġew ivvalutati t-tagħrif u l-argumenti provduti minn Habidite, fil-premessi (98) sa (107) il-Kummissjoni qed tippreżenta l-kummenti li ġejjin.
(98)
L-ewwel nett, għandu jiġi nnutat li t-tagħrif dwar il-prezzijiet medji miksuba minn intrapriżi oħra tal-kostruzzjoni li kienu ffirmaw kuntratti simili ma’ Bizkailur huwa bbażat esklussivament fuq dejta pubblika fl-istampa. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda tagħrif dirett mingħand iDiputación f’dan ir-rigward: pereżempju, f’forma ta’ kopji tal-kuntratt simili ffirmati minn Bizkailur ma’ intrapriżi oħra tal-kostruzzjoni. Fi kwalunkwe każ, l-istimi tal-prezzijiet mogħtija minn Habidite kif ukoll mid-Diputación irreferew għas-snin 2006 u l-2007, filwaqt li skont l-Artikolu A(c). il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet u l-pjan ta’ negozju ta’ Habidite (ippubblikat fl-2009), l-1 500 abitazzjoni kieku kienu jitlestew għal Bizkailur matul il-perjodu ta’ bejn l-2009 u l-2011.
(99)
Anki li kieku kellu jkun aċċettat li l-prezzijiet li kellha tikseb Habidite minn Bizkailu għall-1 500 abitazzjoni skont dan il-kuntratt kienu komparabbli għal dawk miksuba minn Bizkailur għal intrapriżi oħra ta’ kostruzzjoni abbażi tal-kuntratti simili u, fi kwalunkwe każ, inqas mill-prezzijiet osservati fis-suq ħieles għal dawn l-abitazzjonijiet, dan l-argument mhuwiex biżżejjed biex il-Kummissjoni tkun tista’ tikkonkludi li Habidite ma kellhiex vantaġġ minn dan il-kuntratt. Kif inhu nnutat ukoll fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ (46), il-vantaġġ miksub minn Habidite minn dan il-kuntratt huwa magħmul essenzjalment mill-fatt li dan iggarantixxa l-bejgħ ta’ parti importanti tal-produzzjoni inizjali tagħha, u permezz ta’ hekk naqsu konsiderevolment ir-riskji marbuta ma’ proġett ġdid ta’ investiment, li skont id-definizzjoni huma saħansitra ogħla fit-tnedija ta’ proġett ġdid, bħalma huma l-“moduli Habidite”.
(100)
Bħalma huwa magħruf, il-kompetizzjoni fis-suq Spanjol tal-kostruzzjoni f’dan iż-żmien kienet u għadha, intensa ħafna. Il-fatt li Bizkailur iffirma kuntratt ta’ 1 500 abitazzjoni ma’ Habidite għandu jagħti lil din tal-aħħar, minn din il-perspettiva, vantaġġ mhux insinifikanti quddiem il-kompetituri tagħha, anki jekk titqies biss id-domanda għall-kostruzzjoni ta' abitazzjonijiet għall-bejgħ f'reġim ta' bejgħ ipprezzat jew ta' protezzjoni uffiċjali.
(101)
Il-fatt li, kif irrappurtat iDiputación Foral, skont il-Pjan Foral (ara l-premessa 0), kien previst li Bizkailur kellha tipprovdi total ta’ 3 000 abitazzjoni għall-bejgħ tagħha f’reġim ta' protezzjoni uffiċjali matul il-perjodu tal-2004 u l-2007, huwa sinjal tajjeb li l-għadd ta' abitazzjonijiet b'kuntratt lil Habidite ma kinux insinifikanti għalkollox. Huwa veru li l-Pjan Foral ikopri l-perjodu ta’ bejn l-2004 u l-2007, meta kien previst li l-1 500 abitazzjoni b’kuntratt minn Bizkailur lil Habidite kellhom jitlestew matul l-2009 u l-2011 (skont il-pjan ta’ negozju tal-intrapriża fil-verżjoni magħmula għall-pubbliku fl-2009). Madandkollu, dan huwa indikazzjoni tal-għadd totali ta' abitazzjonijiet li Bizkailur kellha l-intenzjoni li tbigħ f'reġim ta' protezzjoni uffiċjali fiż-żmien li ġie ffirmat il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet.
(102)
Dan l-element għandu jkun ivvalutat fid-dawl tal-proporzjoni ta’ abitazzjonijiet ta' Habidite fil-perjodu rilevanti. Skont il-pjan ta’ negozju ppreżentat fl-2009, Habidite tqis li fl-2009 il-produzzjoni totali tagħha ta’ 433 abitazzjoni nxtaw esklussivament minn Bizkailur. Fl-2010, Bizkailur kienet xtrat 670 abitazzjoni filwaqt li l-produzzjoni totali ta’ Habidite kellha tkun ta’ 1 113 abitazzjoni. Fl-2011, Bizkailur kellha tixtri 342 abitazzjoni, filwaqt li l-produzzjoni totali ta’ Habidite kellha tkun ta’ 3 151 abitazzjoni. Din hija indikazzjoni li, fil-mument li ġie ffirmat il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet, Habidite stess kienet tqis li Diputación u Bizkailur kienu xtraw parti importanti tal-produzzjoni matul l-ewwel sentejn produttivi tal-fabbrika ta’ Habidite f’Alonsotegi (2009 u 2010). Dan jappoġġja l-konklużjoni li, effettivament, il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet naqqas konsiderevolment ir-riskji marbuta intrinsikament ma’ proġett ġdid ta’ investiment, u b’mod partikolari it-tnedija ta’ prodott ġdid fis-suq (il-“moduli Habidite”).
(103)
Indikazzjoni oħra li, permezz ta’ dan il-kuntratt, Habidite kienet tnaqqas parti konsiderevoli tar-riskju li kien jimplika l-bejgħ tal-prodott tagħha fis-suq ġej mill-pjan tan-negozju stess tal-intrapriża (datat Novembru 2008), ippreżentat għall-ksib ta’ għajnuna reġjonali tal-2008. F’dan il-pjan ta’ negozju, Habidite kkalkulat li d-domanda totali tal-abitazzjonijiet li kellhom jinbiegħu fis-suq regolat fil-País Vasco kollu għall-perjodu ta’ bejn l-2011 u l-2016 kien ta’ 8 000 abitazzjoni kull sena. Il-pjan imsemmi jindika li Habidite kellha l-ħsieb li tbigħ bi prijorità fis-segment regolat tas-suq (abitazzjoni soċjali), kemm fil-País Vasco kif ukoll f’komunitajiet awtonomi oħra ta’ Spanja. B’mod partikolari, fl-2011, kien previst li Habidite kienet se tbigħ fis-suq regolat, fi Spanja, total ta' 289 abitazzjoni, ta’ produzzjoni totali ta’ 1 403 fl-istess sena. Dan juri li, wara l-finalizzazzjoni tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet (meta wieħed iqis li l-1 500 abitazzjoni ordnati mid-Diputación u Bizkailur kellhom ikunu lesti mhux aktar tard minn Mejju 2011), l-għadd ta’ abitazzjonijiet li Habidite kellha ħsieb li tbigħ fis-suq regolat tal-produzzjoni totali annwali tagħha, jiġifieri, 289 dar ta’ produzzjoni totali ta’ 1 403, kienet ħafna inqas mill-proporzjoni tal-ewwel tliet snin ta’ funzjonament tal-fabbrika ta’ Habidite f’Alonsotegi, li kienu koperti mill-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet.
(104)
Aspett ieħor importanti hija d-domanda reali tal-abitazzjonijiet soċjali fil-provinċja ta’ Bizkaia li Bizkailur issodisfat permezz tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet. La Diputación u lanqas Habidite ma pprovdew provi speċifiċi dwar id-domanda reali tal-abitazzjonijiet soċjali li kellha tkun koperta minn Bizkailur permezz tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet iffirmat ma’ Habidite fil-kundizzjonijiet stabbiliti. Kif diġà ssemma fil-premessa (98), huwa stmat li l-1 500 abitazzjoni stipulati għal dan il-kuntratt se jkunu lesti matul il-perjodu ta’ bejn l-2009 u l-2011. Barra minn hekk, iDiputación ma argumentatx li l-kuntratt ġie ffirmat bl-għan li jingħata servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, bħall-abitazzjonijiet soċjali. Barra minn hekk għandu jiġi nnutat lil l-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet ma ġiex iffirmat wara proċedura miftuħa, meta, skont it-tagħrif provdut minn Habidite stess, b'referenza għal kuntratti simili ffirmati minn Bizkailur ma' intrapriżi oħra ta' kostruzzjoni, jidher li Bizkailur, f'kundizzjonijiet normali, kellha toħroġ dan il-kuntratt għal sejħa għall-offerti.
(105)
Minn din il-perspettiva, ma jistax jiġi aċċettat l-argument ta’ Habidite (ara l-premessa (96)) li skontu n-natura teknika speċifika ta’ dan il-proġett kienet tippermetti kuntratt dirett, mingħajr proċedura miftuħa. L-ewwel nett, id-dispożizzjonijiet inċitati minn Habidite ma jirreferux għal sitwazzjonijiet bħal din, fejn in-natura speċjali tal-proġett kienet tikkonsisti mill-introduzzjoni ta’ proġett ġdid fis-suq. L-għan tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet kien ix-xiri tagħhom stess sabiex wara jinbiegħu bħala abitazzjonijiet ipprezzati għaċ-ċittadini żvantaġġati. It-teknoloġija użata għall-kostruzzjoni tagħhom hija irrilevanti, minħabba li l-abitazzjonijiet mibnija b’moduli prefabrikati kienu f’kompetizzjoni diretta ma’ dawk mibnija b’metodi tradizzjonali. It-tieni nett, f’rapport ta’ Jannar 2009 (47), il-Qorti tal-Awdituri tar-reġjun Bask esprimiet id-dubji tagħha dwar il-legalità tal-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet f'kuntest fejn ġibed l-attenzjoni dwar il-kuntratti pubbliċi ffirmati bi ksur tal-prinċipji ta' trasparenza u proċedura miftuħa.
(106)
Skont il-ġurisprudenza P&O Ferries (48), is-sempliċi fatt li l-awtorità pubblika tixtri beni fil-kundizzjonijiet abitwali tas-suq mhuwiex biżżejjed fiha nnifisha biex tippermetti tranżazzjoni f'kundizzjonijiet tas-suq, jekk jirriżulta li l-Istat ma kellux bżonn veru ta' dawn il-beni, b’mod partikolari jekk dawn ingħataw b’kuntratt mingħajr proċedura miftuħa. F’dan il-każ, in-nuqqas ta’ tagħrif dwar il-ħtieġa reali li Bizkailur ibiegħ l-1 500 abitazzjoni b’kuntratt f’reġim semiprotett matul il-perjodu ta’ bejn l-2009 u l-2011, flimkien man-nuqqas ta’ proċedura miftuħa, huma indikazzjonijiet li t-tranżazzjoni ma ġietx iffirmata f'kundizzjonijiet tas-suq.
(107)
Fid-dawl ta' dak imsemmi fil-premessi (97) sa (106), il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li l-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet ma jistax jitqies bħala tranżazzjoni normali tas-suq. Bil-kontra, il-kuntratt jagħti lil Habidite u lill-Grupo Afer vantaġġ, billi jitnaqqas ir-riskju li jkollhom ibiegħu l-produzzjoni tagħhom f'kundizzjonijiet ta' suq, f'kompetizzjoni diretta ma' bennejja oħra. L-element ta’ għajnuna huwa definit hawn bħala il-benefiċċju li Habidite kien kiseb mill-vantaġġ tal-1 500 abitazzjoni liDiputación u lil Bizkailur skont il-kundizzjonijiet tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet, jiġifieri, id-differenza bejn il-prezz li kellu jinkiseb minn Bizkailur tal-bejgħ tal-1 500 abitazzjoni bil-kundizzjonijiet tal-prezzijiet stipulati fl-Artikolu A(e), tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet u l-ispejjeż tal-kostruzzjoni tal-1 500 abitazzjoni. Il-vantaġġ huwa selettiv, minħabba li huwa mogħti speċifikament lil Habidite u lill-Grupo Afer skont il-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet.
VII.1.3. Konklużjonijiet preliminari
(108)
Filwaqt li jitqies dak li jinsab fil-premessi (64) sa (90) u (92) sa (106), bla ħsara għal kwalunkwe konklużjoni addizzjonali fir-rigward tal-kompatibbiltà mar-regoli tal-kuntratti pubbliċi tal-Unjoni, għandu jiġi konkluż li l-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet jinvolvu għajnuna mill-istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(109)
Fil-każ tal-kuntratt dwar l-art, l-għajnuna mill-istat inkwistjoni hija magħmula minn żewġ komponenti:
L-interessi mhux mogħtija dwar self ekwivalenti għat-total tal-ispejjeż imġarrba minn Bizkailur fix-xiri tal-art għall-proġett Habidite, li kieku kien jingħata mingħajr interessi għal perjodu ta’ seba’ snin, b’perjodu ta’ konċessjoni ta’ erba’ snin. Dawn l-interessi mhux mogħtija jippreżentaw ESN ta’ 13,41 % tal-ispejjeż tax-xiri ta’ art li ġarrab Bizkailur skont it-tieni parti tal-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art.
L-ispejjeż totali mġarrba minn Bizkailur għall-adattament għal użu industrijali tal-qatgħa ta’ art imsemmija, b’superfiċje totali minn tal-inqas ta’ 101 430 m2, skont dak li hekk stipulat fit-tieni parti tal-Artikolu 1(iii) tal-kuntratt dwar l-art.
(110)
Fil-każ tal-kuntratt dwar l-artijiet, l-element ta’ għajnuna huwa magħmul mill-benefiċċju li kieku kisbet Habidite mill-bejgħ tal-1 500 abitazzjoni skont il-kuntratt imsemmi, jiġifieri d-differenza bejn il-prezz stipulat fl-Artikolu A(e) tiegħu, għall-1 500 abitazzjoni u l-ispejjeż ta’ produzzjoni tal-1 500 abitazzjoni mġarrba minn Habidite.
VII.2 Il-Kompatibbiltà
(111)
Fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ, tat-2 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni esprimiet dubju li l-għajnuna inkluża fil-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet setgħet tkun meqjusa bħala kompatibbli mat-Trattat skont ir-regoli pertinenti applikabbli fil-mumemt tal-valutazzjoni, b’referenza, b’mod partikolari għall-Qafas Temporanju (49), il-Linji Gwida R&R tal-2004, il-Linji Gwida Komunitarji dwar Għajnuna Reġjonali mill-Istat għall-2007-2013 (50) u r-Regolament ta’ eżenzjoni għall-kategoriji tal-2008 (51) .
(112)
Madankollu, kif inhu indikat fil-premessi (60) sa (62), l-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratt dwar l-art u l-abitazzjonijiet ingħatat b’mod illegali fil-15 ta’ Diċembru 2006 (jiġifieri, qabel ma ġiet innotifikata lill-Kummissjoni), il-kompatibilità tagħha għandha tiġi vvalutata skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-istat.
(113)
Meta wieħed iqis din il-perspettiva temporali, il-kompatibilità tal-għajnuna mogħtija skont il-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet ma tistax tiġi vvalutata fid-dawl tar-regoli speċjali fis-seħħ b’rabta mal-kriżi, li ġew adottati u daħlu fis-seħħ wara.
(114)
Min-naħa l-oħra, skont iDiputación, fil-15 ta’ Diċembru 2006, Habidite u l-Grupo Afer ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti sabiex jitqiesu intrapriżi fi kriżi skont il-paragrafi 9, 10 u 11 tal-Linji Gwida R&R tal-2004. Għalhekk, ma kinux eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturazzjoni fil-ħin li ġew iffirmati l-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet.
(115)
Il-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet ġew iffirmati fil-15 ta’ Diċembru 2006 bl-għan li joffru appoġġ għal proġett ta’ investiment f’Alonsotegi, lokalità li tinsab fir-reġjun tal-Gran Bilbao, li f’dak iż-żmien kienet żona megħjuna skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat (52). Għalhekk, għandu jiġi eżaminat jekk l-għajnuna mogħtija skont il-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet setgħetx tkun kompatibbli mat-Trattat skont ir-regoli applikabbli fl-għajnuna reġjonali fil-15 ta’ Diċembru 2006, jiġifieri: il-Linji Gwida dwar għajnuna reġjonali mill-istat tal-1998 (53) (minn hawn ’il quddiem “id-DAR tal-1998”) u l-Linji Gwida Komunitarji Multisettorjali dwar għajnuna reġjonali għal proġetti kbar ta’ investiment tal-2002 (54) (minn hawn ’il quddiem “il-Linji Gwida Multisettorjali tal-2002”), u fil-kuntest tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Kompatibilità tal-kuntratt dwar l-art skont id-DAR tal-1998 u l-Linji Gwida Multisettorjali tal-2002
(116)
Sabiex titqies kompatibbli fis-suq inten, l-għajnuna reġjonali għall-investimet għandha tirrispetta serje ta’ kriterji standard ta’ kompatibilità li, fil-ħin li ġie ffirmat il-kuntratt dwar l-art fil-15 ta’ Diċembru 2006, kienu stabbiliti fid-DAR tal-1998. B’mod partikolari, l-għajnuna kellha tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali u l-appoġġ għal proġett ta’ investiment inizjali li x-xogħol fuqu kien beda biss wara li l-benefiċjarju tal-għajnuna ppreżenta applikazzjoni għal għajnuna (effet inċentiv), il-proġett ta’ investiment kellu jkun iffinanzjat mill-benefiċjarju minn tal-inqas sa 25 %, u għandu jibqa’ fir-reġjun megħjun li fih kien jinsab għal mill-inqas ħames snin. Barra minn hekk, in-nefqa eliġibbli li għandha titqies għall-għoti ta’ għajnuna għandha tkun limitata għal spejjeż speċifiċi eliġibbli, u l-għajnuna ma għandhiex tiżdied ma’ għajnuna oħra b’tali mod li taqbeż il-limitu massimu ta’ għajnuna reġjonali applikabbli.
(117)
Skont il-punt 2 tad-DAR tal-1998, l-għajnuna reġjonali ad hoc li tingħata lil intrapriża unika jew li jibbenefika minnha settur wieħed tal-attività mhux se tkun, bħala regola ġenerali, meqjusa bħala kompatibbli mat-Trattat, minħabba li, fil-prinċipju l-effetti tagħha ta’ tgħawwiġ jissuperaw l-effetti pożittivi fuq l-iżvilupp reġjonali. Barra minn hekk, l-għajnuna ad hoc lil intrapriżi fi kriżi kienet projbita.
(118)
L-għajnuna mogħtija lil Habidite skont il-kuntratt dwar l-art ma ġietx notifikata mill-awtoritajiet Spanjoli bħala reġim ta’ għajnuna reġjonali awtorizzata. Din l-għajnuna tista’ tgħaqqad aħjar ir-rekwiżiti sabiex titqies miżura ad hoc li jibbenefikaw minnha Habidite u l-Grupo Afer biss u, impliċitament, is-settur tal-kostruzzjoni.
(119)
Madankollu, skont il-punt 2 tad-DAR tal-1998, din l-għajnuna ad hoc li jibbenefika minnha settur wieħed u intrapriża waħda tista’, b’mod eċċezzjonali, tkun dikjarata kompatibbli mat-Trattat, jekk tista’ turi li din għandha kontribuzzjoni notevoli għall-iżvilupp reġjonali, akbar mill-effetti ta’ tgħawwiġ fuq il-kummerċ ġewwa l-Unjoni u l-kompetizzjoni. Madankollu l-awtoritajiet Spanjoli ma ppreżentawx argumenti f’dan ir-rigward, il-Kummissjoni se tanalizza fuq inizjattiva tagħha stess u abbażi tad-dejta li għandha, jekk l-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratt dwar l-art, tissodisfax il-kundizzjonijiet sabiex tiġi applikata din l-eżenzjoni.
(120)
Il-kuntratt dwar l-art kien destinat b’mod ċar biex jappoġġa proġett ġdid ta’ investiment, jiġifieri, il-fabbrika l-ġdida ta’ Habidite f’Alonsotegi. Dak iż-żmien kien ikkalkulat li l-proġett kellu joħloq 100 impjieg dirett f’reġjun megħjun u, probabbilment, għadd sinifikattiv ta’ impjiegi indiretti. Għal dan l-għan ukoll, għandu jiżdied il-fatt li, skont il-kuntratt parallel dwar l-abitazzjonijiet, il-proġett il-ġdid ta’ investiment ukoll kien se jikkontribwixxi għat-twettiq tal-għanijiet tal-politika reġjonali, jiġifieri, il-kostruzzjoni ta’ abitazzjonijiet soċjali għaċ-ċittadini żvantaġġati tal-provinċja. Barra minn hekk, la Habidite u lanqas il-Grupo Afer ma ssodisfaw il-kundizzjonijiet sabiex jitqiesu bħala intrapriżi fi kriżi skont il-punti 9, 10 u 11 tal-Linji Gwida R u R fil-mument li ġew iffirmati l-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet (ara l-premessa (7)). Għalhekk il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li fil-każ tal-kuntratt dwar l-art, huma ssodisfati l-kundizzjonijiet sabiex tiġi applikata l-eċċezzjoni prevista fl-aħħar paragrafu tal-punt 2 tad-DAR tal-1998.
(121)
Skont il-punt 4.4 tad-DAR tal-1998, il-kunċett ta’ għajnuna reġjonali jkopri biss l-għajnuna għall-investiment inizjali, definita bħala investiment f’kapital fiss marbut mal-ħolqien ta’ stabbiliment ġdid, l-estensjoni ta’ stabbiliment eżistenti jew it-tnedija ta’ attività li timplika kambju fundamentali fil-prodott jew fil-proċediment tal-produzzjoni ta’ stabbiliment eżistenti. L-għajnuna mogħtija skont il-kuntratt dwar l-art hija aġġustata għal din id-definizzjoni għaliex ingħatat bl-għan li tappoġġja t-twaqqif ta’ proġett ġdid ta’ investiment f’Alonsotegi.
(122)
Skont il-punt 4.5 tad-DAR tal-1998, l-għajnuna għall-investiment inizjali għandha sservi biex tkopri esklussivament in-nefqa ta’ investiment eliġibbli u, għaldaqstant, l-ammont massimu ta’ għajnuna reġjonali huwa definit bħala perċentwal tan-nefqa ta’ investiment eliġibbli. Abbażi tal-punti 4.5 u 4.6 tad-DAR 1998, il-kategorija “nefqa eliġibbli” ta’ proġett ġdid ta’ investiment jinkludi l-art, il-bini u t-tagħmir, kif ukoll xi tipi ta’ investimenti intanġibbli (privattivi, liċenzji, għarfien tekniku) sa limitu ta’ 25 % tal-bażi standard fil-każ ta’ intrapriżi kbar.
(123)
Għaldaqstant, l-ewwel nett għandha tiġi kkunsidrata n-nefqa eliġibbli tal-proġett Habidite f’Alonsotegi fil-15 ta’ Diċembru 2006.
(124)
Billi l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art ma ngħatatx abbażi ta’ applikazzjoni ta’ għajnuna minn qabel, f’dan il-mument il-benefiċjarju ma tax it-tagħrif rilevanti għall-identifikazzjoni tan-nefqa eliġibbli fi proġett ġdid ta’ investiment f’każijiet ta’ għajnuna reġjonali. It-tagħrif disponibbli għaDiputación dwar in-nefqa eliġibbli jinsab fil-premessa (11) kif ġej:
Art
EUR 4,8 miljun
Bini industrijali
EUR 22,5 miljun
Urbanizzazzjoni
EUR 4,00 miljun
Installazzjonijiet
EUR 24,0 miljun
Total
EUR 55,34 miljun
(125)
Il-kategoriji ta’ nefqa indikati hawnhekk jistgħu jitqiesu “nefqa eliġibbli” skont it-tifsira tal-punt 4.5 tad-DAR tal-1998. Barra minn hekk, minħabba li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art kienet direttament marbuta max-xiri u l-adattament għal użu industrijali tal-artijiet għall-proġett il-ġdid ta’ investiment, tissodisfa wkoll dan ir-rekwiżit li ġej mid-dispożizzjoni fil-punt 4.5 tad-DAR tal-1998.
(126)
Skont il-punt 4.10 tad-DAR tal-1998, l-għajnuna għall-investiment inizjali għandha tkun soġġetta għaż-żamma tal-investiment inkwistjoni għal perjodu minimu ta’ ħames snin. Minkejja li din il-kundizzjoni mhijiex imposta speċifikament fuq Habidite fil-kuntest tal-kuntratt dwar l-art, madankollu, għandu jiġi nnutat li, fil-kuntest tal-kuntratt parallel dwar għajnuna ta' taħriġ (li hija deskritta fil-premessa (39)), iffirmat ukoll fil-15 ta' Diċembru 2006 y b'rabta mal-istess proġett ta' investiment, Habidite kienet ikkommettiet ruħha sabiex iżżomm 1 100 imjieg għal perjodu ta' mill-inqas ħames snin. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tikkonkludi, li d-dispożizzjoni fil-punt 4.10 tad-DAR tal-1998 ikun sodisfat ukoll;.
(127)
Fin-nuqqas ta’ tagħrif dwar l-ispejjeż stmati tas-salarji tal-1 100 impjegat tal-fabbrika Habidite de Alonsotegi, il-Kummissjoni ma tistax tagħmel valutazzjoni kif suppost tal-kompatibilità possibbli tal-għajnuna mogħtija skont il-kuntratt dwar l-art skont il-punti 4.11 sa 4.17 tad-DAR tal-1998 fir-rigward tal-ħolqien ta' impjieg. Madankollu, sakemm ma kienet torbot l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art għax-xiri tal-art, li hija nefqa eliġibbli, mhuwiex meħtieġ li ssir valutazzjoni skont il-punti 4.11 sa 4.17 tad-DAR tal-1998.
(128)
Qabel ma ġie ffirmat il-kuntratt dwar l-art, il-proġett ta’ investiment ta’ Habidite ma rċieva l-ebda għajnuna oħra ta’ investiment preċedentement li għandha titqies fir-rigward tal-evalwazzjoni tal-effetti kumulattivi skont il-punt 4.18 tad-DAR tal-1998.
(129)
Il-punt 4.2 tad-DAR tal-1998 jipprovdi li l-iskemi ta’ għajnuna għandhom jistabbilixxu li l-applikazzjoni għall-għajnuna trid tingħata qabel ma jibdew ix-xogħlijiet fuq il-proġetti. L-għan ta’ din id-dispożizzjoni huwa li tingħata garanzija li l-għajnuna reġjonali tingħata biss jekk ikollha effett ta' inċentiv verifikabbli: fil-każ li x-xogħlijiet ta’ proġett determinat diġà jkunu bdew qabel l-għoti tal-għajnuna, l-għajnuna reġjonali mogħtija wara evidentement ma jkollhiex effett ta' inċentiv, jiġifieri probabbilment il-proġett ikun twettaq anki fin-nuqqas tal-għajnuna.
(130)
Fir-rigward ta’ dan il-punt, huwa nnutat li, l-ewwel nett il-kuntratt dwar l-art kienet miżura ad hoc u mhux għajnuna mogħtija skont skema awtorizzata. Madankollu, l-effett ta’ inċentiv huwa kriterju ġenerali ta’ kompatibilità skont l-Artikolu 107(3)(c), tat-Trattat li fi kwalunkwe każ għandu jiġi verifikat. Minkejja li Diputación ma allegatx li hemm effett ta’ inċentiv għal din il-miżura, il-Kummissjoni għandha, madankollu, teżamina ex officio t-twettiq ta’ din il-kundizzjoni essenzjali ta’ kompatibilità.
(131)
Il-Kummissjoni għandha tqis li l-kundizzjoni tal-effett ta’ inċentiv għandu jiġi sodisfat fil-każ ta' għajnuna inkluż il-kuntratt dwar l-art għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, għalkemm l-għajnuna ma ġietx notifikata qabel id-data tal-għoti tagħha (15 ta' Diċembru 2006), ix-xogħlijiet marbuta mal-proġett ma nbdewx qabel l-għoti tal-għajnuna. Skont it-tagħrif mogħti mid-Diputación, ix-xiri tal-art meħtieġa għall-proġett, li tista’ titqies bħala l-bidu tax-xogħlijiet f’dan il-proġett ta’ investiment, ma bediex qabel Mejju 2007, jiġifieri, wara l-iffirmar tal-kuntratt dwar l-art fil-15 ta’ Diċembru 2006. It-tieni nett, il-fatt li l-proġett Habidite ma twettaqx wara s-sospensjoni tal-kuntratt dwar l-art u l-abitazzjonijiet jista' jitqies bħala demostrazzjoni li l-għajnuna kellha effett ta' inċentiv: il-proġett ma twettaqx fin-nuqqas tal-għajnuna.
(132)
Il-punt 4.2 tad-DAR 1998 kien jirrikjedi wkoll li l-benefiċjarju stess tal-għajnuna kellu jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja mingħajr għajnuna ta’ mill-inqas 25 % tan-nefqa eliġibbli. Huwa evidenti li din il-kundizzjoni hija sodisfata wkoll fil-każ ta’ għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art. In-nefqa eliġibbli dikjarata mid-Diputación għal dan il-proġett telgħet għal EUR 55 miljun, li minnhom Habidite kellha tiffinanzja mir-riżorsi tagħha stess minn tal-inqas 25 % ta' dan l-ammont, jiġifieri minn tal-inqas EUR 13,75 miljun. Il-Kummissjoni għandha tqis li l-element ta’ għajnuna tal-kuntratt dwar l-art, kif inhu deskritt fil-premessa (109), ma setax jissupera l-75 % tan-nefqa eliġibbli, jiġifieri EUR 41,25 miljun, u lanqas f'ipoteżi fejn ikun żdied b'mod konsiderevoli l-ammont totali tal-għajnuna billi jiġi aċċettat li l-għajnuna kienet tikkonsisti minn EUR 28,2 miljun ta' spejjeż effettivi għall-adattament tal-art għal użu industrijali, u EUR 0,98 miljun aktar (jiġifieri, 13,41 % minn total ta' EUR 7,3 miljuni ta' nefqa għax-xiri tal-art, kif stmat mid-Diputación).
(133)
Abbażi ta’ dak li hemm fil-premessi (116) sa (132), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna li tinsab fil-kuntratt dwar l-art issodisfat il-kundizzjonijiet ta' kompatibilità tad-DAR tal-1998.
(134)
It-tagħrif dwar l-ispejjeż ta’ investiment eliġibbli li jinsabu fil-premessi (11) u (124) juri wkoll li l-proġett ta’ investiment ta’ Habidite ġabar f’Diċembru 2006 il-kundizzjonijiet sabiex jitqies bħala proġett kbir ta’ investiment skont il-Linji Gwida multisettorjali tal-2002, għaliex in-nefqa eliġibbli totali għal dan il-proġett kienet taqbeż il-EUR 50 miljun. Għal dan l-għan, il-kompatibilità tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art għandha tiġi eżaminata wkoll mill-perspettiva tal-konformità tagħha mal-kundizzjonijiet tal-Linji Gwida Multisettorjali tal-2002.
(135)
L-intensità massima ta’ għajnuna applikabbli fir-reġjun ta’ Gran Bilbao f’Diċembru 2006, espressa bħala ESN, kienet ta’ 20 %. Abbażi tad-dispożizzjoni fil-punt 21 tal-Linji Gwida multisettorjali tal-2002, u filwaqt li titqies in-nefqa eliġibbli msemmija għall-proġett Habidite mill-2006, kif inhu indikat fil-premessa (11), l-intensità massima ta' għajnuna permessa għal dan il-proġett kellha titnaqqas kif ġej:
Nefqa eliġibbli
Limitu massimu ta’ għajnuna aġġustat
Sa EUR 50 miljun
EUR 10 miljun (20 % - limitu massimu reġjonali - ta’ EUR 50 miljun)
Bejn EUR 50 u EUR 100 miljun
EUR 0,5 miljun (10 % - nofs il-limitu massimu reġjonali - ta’ EUR 5 miljun)
Parti li taqbeż il-EUR 100 miljun
-
Total
EUR 10,5 miljun
(136)
Dan ifisser li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art kienet tkun kompatibbli biss sal-ammont totali ta’ EUR 10,5 miljuni, u inkompatibbli fil-parti li setgħet taqbeż din iċ-ċifra. Kif inhu indikat fil-premessi (78) sa (82) u (109), ma jistax jiġi kwwantifikat bl-eżatt l-ammont ta’ għajnuna inkluż fil-kuntratt dwar l-art, meta wieħed iqis il-kontroversja dwar l-ispejjeż effettivi li kellha ġġarrab Bizkailur għat-twettiq tal-obbligi kuntrattwali tagħha ta' xiri u adattament għal użu industrijali tal-art għat-twaqqif tal-fabbrika ta' Habidite f'Alonsotegi, tilwim li dwaru l-Kummissjoni mhijiex f'qagħda li tieħu pożizzjoni finali korretta.
(137)
L-ewwel komponent ta’ għajnuna kieku kien jirrappreżenta 13,21 % tal-ispejjeż effettivi mġarrba minn Bizkailur għax-xiri tal-art. IDiputación tallega li dawn l-ispejjeż effettivi kieku kienu jitilgħu għal total ta’ EUR 7,3 miljun, iżda Habidite tqis li din l-istima hija eċċessiva. Barra minn hekk, huwa nnutat li, skont it-tagħrif provdut mid-Diputación stess (ara l-premessa (11)), l-ispejjeż tax-xiri tal-art kienu stmati, f’mument partikolari għal EUR 4,8 miljun. Finalment, l-ispejjeż stmati f'Novembru 2008, għax-xiri tal-art, kif inhu indikat fil-pjan tan-negozju ta' Habidite ppreżentat fl-applikazzjoni tal-għajnuna reġjonali tagħha tal-2008, telgħu għal EUR 5,5 miljuni.
(138)
Fir-rigward tat-tieni element, jiġifieri, it-totalità tal-ispejjeż effettivi mġarrba minn Bizkailur għall-adattament għal użu industrjali tal-art inkwistjoni, f'Marzu 2009 iDiputación ikkalkulat ammont ta’ EUR 28,5 miljun, għalkemm infurmat ukoll li, f’mument partikolari, kien stmat li dawn l-ispejjeż kienu jammontaw biss għal EUR 4,04 miljun (ara l-premessa (11) ta’ qabel).
(139)
Bħala konklużjoni, ma jistax jiġi eliminat b’ċertezza assoluta, abbażi tat-tagħrif eżistenti, li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art ma kinitx issuperat l-ammont permess għal dan il-proġett ta' EUR 10,5 miljun.
(140)
Il-punt 24 tal-Linji gwida multisettorjali tal-2002 jistabbilixxi kundizzjonijiet addizzjonali ta’ kompatibilità għall-miżuri li fihom l-ammont ta’ għajnuna jkun ogħla mill-għajnuna massima permessibbli għal investiment ta’ EUR 100 miljun fl-istess reġjun megħjun. Fil-każ tagħna, abbażi tal-punt 21 tal-Linji gwida multisettorjali tal-2002, f’Diċembru 2006, l-għajnuna massima permissibbli għal investiment ta’ EUR 100 miljun fir-reġjun ta’ Gran Bilbao kienet ta’ EUR 15-il miljun (magħmula minn EUR 10 miljun, li jirrappreżentaw 20 % tal-ewwel EUR 50 miljun, u EUR 5 miljun, jiġifieri 10 % tal-EUR 50 miljun ta’ wara).
(141)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessi (78) sa (82), mit-tagħrif disponibbli ma jistax jiġi kwantifikat bi preċiżjoni l-ammont totali tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art. Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li l-ammont tal-għajnuna seta’ qabeż il-limitu massimu ta’ EUR 15-il miljun. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni vverifikat jekk f’każ tal-kuntratt dwar l-art humiex issodisfati ż-żewġ kundizzjonijiet addizzjonali għall-approvazzjoni tal-għajnuna msemmija.
(142)
L-ewwel kundizzjoni hija li l-benefiċjarju tal-għajnuna ma setax jaqbeż il-25 % tal-bejgħ tal-prodott inkwistjoni qabel jew wara l-investiment. It-tieni hija li l-kapaċità tal-produzzjoni maħluqa mill-proġett ta' investiment ma għandhiex taqbeż il-5 % tas-suq inkwistjoni. Skont il-punt 24 tal-Linji Gwida multisettorjali tal-2002, il-piż tal-prova li jiġu sodisfati dawn il-kundizzjonijiet jinsab fl-Istat Membru kkonċernat. Fil-każ preżenti, l-awtoritajiet Spanjoli ma pprovdewx tagħrif li jippermetti lill-Kummissjoni tivverifika jekk ġietx sodisfatta waħda minn dawn il-kundizzjonijiet addizzjonali.
(143)
Madankollu, abbażi tal-istimi tal-prezzijiet tas-suq provduti minn Habidite f’Novembru 2008, għall-ksib ta' għajnuna reġjonali tal-2008 (ara l-premessa (87)), l-intrapriża kkalkulat li s-sehem tagħha fis-suq ġenerali Spanjol tal-bini tal-abitazzjonijiet (inklużi s-suq ħieles u l-parti tal-abitazzjoni soċjali) kienu (0,1-1,0) % fl-2011, jiġifieri, wara l-addizzjoni tal-kapaċità ta' produzzjoni ġġenerata minn dan il-proġett ta’ investiment, u li tiżdied għal (0,5-1,5) % mill-2012. Li kieku jiġi meqjus biss is-suq Bask, is-sehem ta’ Habidite fl-2011, fil-parti tas-suq ħieles fis-settur tal-kostruzzjoni kien ikun ta’ (0,1-1,0) li jiżdied sa (2,0-3,0) %, mill-2014.
(144)
Meta wieħed iqis dawn l-istimi, li ma ġewx ikkontestati minn kwalunkwe tagħrif ieħor li għandha l-Kummissjoni, wieħed jista' jassumi li Habidite ma kinitx issuperat il-limiti tas-sehem tas-suq u l-kapaċità stabbilita fil-punt 24 tal-Linji Gwida multisettorjali tal-2002 f'Diċembru 2006 fir-rigward tal-investiment eliġibbli għall-kuntratt dwar l-art.
(145)
Bħala konklużjoni, il-parti tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art li ma taqbiżx l-ammont massimu awtorizzat ta' EUR 10,5 miljun kienet tissodisfa wkoll il-kundizzjonijiet ta' kompatibilità tal-Linji Gwida multisettorjali tal-2002. L-ammont ta’ għajuna li tista’ taqbeż dan il-limitu massimu ma kinitx tkun kompatibbli mat-Trattat minħabba li ma tkunx issodisfat il-kundizzjonijiet ta' kompatibilità tad-DAR tal-1998 u lanqas tal-Linji Gwida multisettorjali tal-2002.
(146)
Meta wieħed iqis li l-għajununa ma tħallsitx lura u mhuwiex meħtieġ l-irkupru tagħha, dawn il-konklużjonijiet dwar il-kompatibilità tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art huma biżżejjed għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni.
(147)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni tal-awtoritajiet Spanjoli kompetenti dwar il-fatt li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art għandha tiġi meqjusa biex tiġi eżaminata l-konformità tar-regoli kumulattivi b'rabta mal-għajnuna reġjonali tal-2008 mogħtija mill-Gvern Bask għall-istess proġett. Barra minn hekk dan huwa meħtieġ jekk wieħed iqis li kemm l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art kif ukolk l-għajnuna reġjonali tal-2008 ikopru nefqa eliġibbli marbuta max-xiri u l-addattament tal-istess artijiet. Għal darba oħra huwa nnutat li x-xogħlijiet ta’ dan il-proġett ta' investiment bdew f’Mejju 2007, filwaqt li l-applikazzjoni tal-għajnuna reġjonali tal-2008 kienet ippreżentata fl-2008.
Kompatibilità tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet skont ir-rekwiżiti fid-DAR tal-1998 u tal-Linji Gwida Multisettorjali tal-2002
(148)
Kif inhu indikat fil-premessi (93) sa (107), l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet inaqqas ir-riskji marbuta mal-investment inizjali billi jiggarantixxi l-bejgħ ta’ parti importanti tal-produzzjoni inizjali tal-fabbrika l-ġdida, u jagħti wkoll vantaġġ lil Habidite fuq kompetituri oħra sabiex jiggarantixxi mingħajr proċedura miftuħa, kuntratt għall-forniment ta’ 1 500 abitazzjoni lill-awtoritajiet pubbliċi li għandhom jinbiegħu skont reġim semiprotett. L-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet kienet definita bħala l-benefiċċju li Habidite ikun kiseb mix-xiri tal-1 500 abitazzjoni mid-Diputación u Bizkailur, jiġifieri d-differenza bejn il-prezz li bih dan tal-aħħar kieku biegħ l-abitazzjonijiet u l-ispejjeż ta' Habidite għall-manifattura tagħhom.
(149)
Skont id-DAR tal-1998, l-għajnuna reġjonali hija marbuta mal-ispejjeż eliġibbli. Filwaqt li huwa veru li l-punt 4.2 tad-DAR tal-1998 ma jillimitax il-forom li fihom tista’ tingħata l-għajnuna, huwa wkoll ċar fil-punt 4.5 tagħhom u fil-kontuent kollu tad-DAR li l-għajnuna għall-investiment għandha tkun għall-ispejjeż ta’ investiment eliġibbli. B’konformità mal-punt 4.5 tad-DAR tal-1998, l-ispejjeż tax-xiri biss ta’ assi bħall-art, il-bini u l-installazzjonijiet/makkinarju jistgħu jitqiesu għall-għan ta’ għoti ta’ għajnuna reġjonali. Skont il-punt 4.6 tad-DAR 1998, l-għajnuna reġjonali wkoll tista’ tingħata għal spejjeż oħra bħax-xiri ta’ privattivi, liċenzji u għarfien tekniku.
(150)
Madankollu, meta wieħed iqis in-natura tagħha, l-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet mhijiex eliġibbli għal din in-nefqa, iżda sabiex tnaqqas in-nefqa tal-funzjonament attwali tal-benefiċjarju. Skont il-punt 4.15 tad-DAR tal-1998, hija projbita l-għajnuna tal-funzjonament, u permessa biss b'mod eċċezzjonali fir-reġjuni megħjuna skont ir-rekwiżiti fl-Artikolu 107(a) tat-Trattat. Iżda l-proġett Habidite kellu jitwettaq f’reġjun megħjun skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u mhux skont l-Artikolu 107(3)(a).
(151)
Għaldaqstant il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li l-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet kienet tikkwalifika bħala għajnuna ta’ funzjonament li, skont il-punt 4.15 tad-DAR tal-1998, ma kinitx tkun kompatibbli mat-Trattat.
VIII. KONKLUŻJONI
(152)
Fid-dawl ta’ dak li hemm fil-premessi (63) sa (151), u bla ħsara għal kwalunkwe konkolujoni addizzjonali fir-rigward tal-kompatibilità mar-regoli tal-kuntratt pubbliku tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li l-kuntratt dwar l-art u l-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet jinkludu għajnuna mill-istat skont ir-rekwiżiti tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(153)
Fil-każ tal-kuntratt dwar l-art, l-għajnuna tikkonsisti minn żewġ komponenti:
a)
L-interessi mhux mogħtija dwar self ekwivalenti għat-total tal-ispejjeż imġarrba minn Bizkailur fix-xiri tal-art għall-proġett, li kellhom jingħataw mingħajr interess għal perjodu ta’ seba’ snin, b’perjodu ta’ konċessjoni ta’ erba’ snin. Dawn l-interess mhux mogħtija jammontaw għal EGN ta' 13,41 % tal-ispejjeż ta’ xiri tal-artijiet imġarrba minn Bizkailur abbażi tat-tieni parti tal-Artikolu 1(II), tal-kuntratt dwar l-art.
b)
L-ispejjeż totali mġarrba minn Bizkailur għall-adattament għal użu industrijali tal-qatgħa ta' art ta' superfiċje totali ta' minn tal-inqas 101 403 m2, sekont dak li hemm stipulat fit-tieni parti, l-Artikolu 1(iii) tal-kuntratt dwar l-art.
(154)
Fil-każ tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet, l-element ta’ għajnuna huwa magħmul mill-benfiċċju li Habidite u l-Grupo Afer ikunu kisbu mill-bejgħ tal-1 500 abitazzjoni kkummissjonati mid-Diputación u Bizkailur, jiġifieri d-differenza bejn il-prezz li din tal-aħħar kienet biegħet abbażi tar-rekwiżiti fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet u l-ispejjeż li ġarrbet Habidite għall-kostruzzjoni tagħhom.
(155)
It-tagħrif disponibbli ma jippermettix kwantifikazzjoni preċiża tal-ammont ta’ għajnuna inkluża fil-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet. Madankollu, il-kwantifikazzjoni tal-għajnuna mhijiex meħtieġa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, minħabba li l-għajnuna ma tħallsitx u għaldaqstant mhuwiex meħtieġ li tiġi rkuprata.
(156)
Il-Kummissjoni tenfasizza wkoll li l-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet jinkludu għajnuna illegali. L-għajnuna inkluża fiż-żewġ kuntratti ngħatat fil-15 ta’ Diċembru 2006, bi ksur tal-obbligu tan-notifika minn qabel, stabbilita fit-Trattat. Fid-dawl tal-ġurisprudenza CELF/SIDE (55), in-notifika sussegwenti taż-żewġ kuntratti u l-konklużjoni ta’ kompatibilità parzjali tal-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art sal-ammont awtorizzat ta’ EUR 10,5 miljun ma jeliminawx il-karattru illegali tal-għajnuna. Il-Kummissjoni titlob lill-awtoritajiet Spanjoli sabiex jisiltu l-konsegwenzi legali kollha meħtieġa tal-karattru illegali tal-għajnuna inkluża fil-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet.
(157)
L-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratt dwar l-art hija kompatibbli mat-Trattat skont id-DAR tal-1998 u l-Linji Gwida Multisettorjali tal-2002 sal-ammont awtorizzat ta’ EUR 10,5 miljun. Il-parti tal-għajnuna mogħtija skont il-kuntratt dwar l-art li tista’ taqbeż dan l-ammont awtorizzat hija inkompatibbli mat-Trattat.
(158)
L-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet tinkludi għajnuna ta’ funzjonament, li hija inkompatibbli mat-Trattat fit-totalità tagħha skont il-punt 4.15 tad-DAR tal-1998.
(159)
Il-konklużjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna fil-kuntratt dwar l-art huma rilevanti għall-għajnuna reġjonali mogħtija fl-2008 għall-istess proġett ta’ investiment mill-Gvern Bask. Il-Kummissjoni tikkonferma li x-xogħlijiet għal dan il-proġett ta’ investiment bdew f’Mejju 2007, jiġifieri, qabel l-applikazzjoni tal-għajnuna reġjonali tal-2008.
(160)
Il-benefiċjarji tal-għajnuna mogħtija permezz tal-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet huma Habidite Technologies País Vasco S.A. u l-Grupo Afer, iż-żewġ partijiet kontraenti tal-kuntratti dwar l-art u l-abitazzjonijiet u huma marbutin skont ir-rekwiżit tal-Artikolu 3(2) u (3) tal-Anness tar-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Mejju 2003, dwar id-definizzjoni tal-mikrointrapriżi, intrapriżi żgħar u medji (56).
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Iż-żewġ kuntratti notifikati mir-Renju ta’ Spanja fil-15 ta’ April 2009, konklużi fil-15 ta’ Diċembru 2006 bejn iDiputación Foral de Bizkaia u Bizkailur S.A., minn naħa, u Habidite Technologies País Vasco S.A, u l-Grupo Afer min-naħa l-oħra, jinkludu għajnuna mill-istat skont ir-rekwiżit fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Artikolu 2
L-għajnuna inkluża fil-kuntratti notifikati hija illegali, minħabba li ngħatat bi ksur tal-obbligu tan-notifika minn qabel li tistabbilixxi tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
Artikolu 3
L-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art tinkludi:
a)
L-interessi li ma ħadux mid-Diputación u Bizkailur fuq self ekwivalenti għat-total tal-ispejjeż imġarrba għax-xiri tal-art, li kellhom jitħallsu lura wara perjodu ta’ konċessjoni ta’ erba’ snin f’erba’ ħlasijiet ta’ 25 % kull wieħed, mingħajr interessi. L-EGN ta’ self bla interessi kien se jkun ta’ 13,41 % tal-ispejjeż effettivi mġarrba minn Bizkailur għax-xiri tal-art għal dan il-proġett skont it-tieni parti, l-Artikolu 1(ii) tal-kuntratt dwar l-art.
b)
L-ispejjeż totali effettivi li kieku kienet iġġarrab Bizkailur għall-adattament għal użu industrijali tal-art li kellha tinxtara għal dan il-proġett, b’superfiċje totali minn tal-inqas ta’ 101 430 m2, skont it-tieni parti, l-Artikolu 1(iii) tal-kuntratt dwar l-art.
Artikolu 4
L-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-artijiet hija magħmula mill-benefiċċju li Habidite u l-Grupo Afer kieku kienu kisbu mill-bejgħ tal-1 500 abitazzjoni kkummissjonati mid-Diputación Foral de Bizkaia u Bizkailur S.A. b’applikazzjoni ta’ dan il-kuntratt. Dan il-benefiċċju jikkonsisti mid-differenza bejn il-prezz miksub minn Habidite de Bizkailur skont l-Artikolu A(e), ta’ dan il-kuntratt u l-ispejjeż ta’ Habidite stess għall-bini tal-1 500 abitazzjoni.
Artikolu 5
L-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-art hija kompatibbli mat-Trattat skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali mill-Istat tal-1998 u l-Linji Gwida Multisettorjali dwar għajnuna reġjonali għal proġetti kbar ta’ investiment tal-2002 sa ammont awtorizzat ta’ EUR 10,5 miljun. L-għajnuna li taqbeż dan il-limitu massimu hija inkompatibbli mat-Trattat.
Artikolu 6
L-għajnuna inkluża fil-kuntratt dwar l-abitazzjonijiet hija inkompatibbli mat-Trattat skont il-punt 4.15 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali mill-Istat tal-1998, minħabba li hija għajnuna għal funzjonament.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2012.