ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. listopadu 2010,
kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(oznámeno pod číslem K(2010) 7499)
(2010/670/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 10a odst. 8 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada v červnu 2008 vyzvala Komisi, aby co nejdříve vypracovala mechanismus pro podporu investic členských států a soukromého sektoru s cílem zajistit do roku 2015 vybudování a provozování až dvanácti demonstračních zařízení na zachycování a ukládání CO2 (CCS).
(2)
Ustanovení čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES zavádí mechanismus pro financování komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, jež nepoškozuje životní prostředí (dále jen „demonstrační projekty (CCS)“), a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie (dále jen „demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“). S cílem zajistit hladké fungování tohoto mechanismu je nutné stanovit pravidla a kritéria pro výběr a zavádění těchto projektů a základní zásady pro zpeněžení povolenek a pro správu výnosů.
(3)
Komise dne 7. října 2009 přijala sdělení nazvané „Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií“ (2), které zdůrazňuje úlohu financování na základě tohoto rozhodnutí při zavádění Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) s ohledem na potřebné demonstrační projekty.
(4)
Podle tohoto rozhodnutí by mělo být financování podmíněno schválením jakékoli účasti státní podpory na celkovém finančním příspěvku z veřejných zdrojů ze strany Komise podle článků 107 a 108 Smlouvy, aby bylo financování omezeno na rozsah nezbytný pro zavádění a provozování projektu, s ohledem na možné škodlivé dopady na hospodářskou soutěž. Členské státy by proto Komisi měly oznámit jakoukoli státní podporu financování podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení na základě tohoto rozhodnutí s posouzením státní podpory.
(5)
Financování stanovené podle tohoto rozhodnutí není součástí souhrnného rozpočtu Evropské unie. Proto jej lze kombinovat s financováním z jiných nástrojů, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR). Lze jej kombinovat i s úvěrem v rámci finančního nástroje na sdílení rizik (RSFF) poskytovaným Unií a Evropskou investiční bankou (EIB).
(6)
Aby se vyloučila podpůrná hospodářská soutěž mezi členskými státy, mělo by být financování podle tohoto rozhodnutí stanoveno na 50 % relevantních nákladů, jestliže by souhrnná částka financování podle tohoto rozhodnutí nepřekročila limit 15 % celkového počtu povolenek podle směrnice 2003/87/ES. V daném případě by financování mělo být omezeno na 15 % celkového počtu povolenek. toto financování by mělo rovněž doplňovat podstatné spolufinancování provozovatelem. Aby nedocházelo k preferenčnímu zacházení s projekty financovanými Evropským energetickým programem na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být sníženo o částku rovnající se finančnímu příspěvku z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
(7)
Vytvoření demonstračního programu EU zahrnujícího nejlepší projekty týkající se široké řady technologií na geograficky vyvážených místech v rámci území členských států, jejich výlučných hospodářských zón a kontinentálních šelfů nemůže být dostatečně dosaženo, pokud budou projekty vybírány na vnitrostátní úrovni. Proto by měl být výběr prováděn na úrovni Evropské unie. S ohledem na zajištění soudržnosti s vnitrostátními postupy výběrového řízení a financování by měly být členské státy odpovědny za shromažďování žádostí o finanční podporu od zadavatelů a za hodnocení projektů podle kritérií způsobilosti stanovených v tomto rozhodnutí. Protože projekty financované podle tohoto rozhodnutí budou ve většině případů spolufinancovány členskými státy, členské státy by měly mít možnost se rozhodnout, které projekty chtějí podpořit a které žádosti chtějí předložit do výběrového řízení Evropské unie. Smyslem podávání těchto žádostí není nenahradit oznámení o státní podpoře v případech, kdy se na financování podílí státní podpora. Úloha členských států by měla být dále posílena tak, že příslušný členský stát bude před přijetím rozhodnutí o přidělení finančních prostředků znovu konzultován, aby potvrdil hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a Výboru pro změnu klimatu bude předložena předloha seznamu vybraných projektů, a to i s ohledem na kvalitu těchto projektů.
(8)
S ohledem na zkušenosti EIB s výběrovým řízením a financováním projektů Komise usilovala o její začlenění do provádění tohoto rozhodnutí. EIB souhlasila, že na žádost Komise, jejím jménem a na účet Komise by měla plnit určité úkoly týkající se výběru projektů, zpeněžení povolenek a správy výnosů. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně odměny EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB, pokud je schválí rozhodovací orgány EIB. EIB by měla být odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
(9)
Dostupné výnosy z 300 milionů povolenek by měly být přidělovány prostřednictvím dvou kol výzev k podávání návrhů, aby na jedné straně bylo zajištěno financování vyspělých projektů již v prvním kole a na druhé straně poskytnuta možnost upravit jakékoli technické nebo geografické nevyváženosti ve druhém kole. Neexistuje-li v prvním kole dostatečná hospodářská soutěž v určité podkategorii projektů, přijetí rozhodnutí o přidělení v této podkategorii by se mělo odložit do druhého kola, a to s ohledem na maximální využití finančních prostředků podle tohoto rozhodnutí.
(10)
Financování podle tohoto rozhodnutí by mělo být vyhrazeno pro projekty, které využívají technologie, které jsou ve vztahu k současnému stavu vědy a techniky inovativní v hlavních podkategoriích každé technologie. Tyto technologie by ještě neměly být obchodně dostupné, nicméně měly by být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na demonstraci v poloprovozním měřítku. Měl by u nich existovat odůvodněný předpoklad úspěšné demonstrace s ohledem na nevyhnutelnost technologických rizik a navrhované měřítko demonstrace by mělo být takové, aby nebyly očekávány žádné výrazné problémy při další úpravě měřítka. Měly by mít i vysoce opakovatelný potenciál a tím nabízet významné předpoklady pro nákladově efektivní snižování emisí CO2 v Unii i celosvětově. Proto by měly být způsobilé k financování pouze ty projekty, které spadají do určitých kategorií projektů a které odpovídají zvláštním požadavkům stanoveným v tomto rozhodnutí.
(11)
S ohledem na zajištění technologické rozmanitosti by mělo být nejprve financováno osm demonstračních projektů CCS (z toho nejméně jeden a nejvýše tři projekty v každé kategorii projektů, nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků a nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody) v prvním kole výzev k podávání návrhů a zároveň by měl být financován jeden projekt v každé podkategorii projektů obnovitelných zdrojů energie v prvním kole výzev k podávání návrhů. Jsou-li k dispozici dostatečné prostředky, mělo by být možno financovat více projektů, přičemž je třeba zachovat vyváženost mezi demonstračními projekty CCS a projekty obnovitelných zdrojů energie. Co se týká zajištění geografické vyváženosti, v jednom členském státu by měl být financován nejméně jeden a ne více než tři projekty. Tímto kritériem by ovšem neměly být omezeny projekty, které budou uskutečněny na území několika členských států.
(12)
V zásadě by měly být vybrány projekty, které nákladově nejefektivnějším způsobem splňují požadavky na počty projektů v každé kategorii.
(13)
Aby byly vybrané projekty zahájeny podle plánu a aby byly finanční prostředky efektivně využívány, rozhodnutí o přidělení finančních prostředků by mělo být podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva Unie a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli ve stanoveném časovém období od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(14)
Členské státy by měly vyplácet výnosy na projekty podle právně závazných nástrojů. Podle ustanovení směrnice 2003/87/ES by mělo vyplácení probíhat jednou ročně, a to na základě množství uloženého CO2 u demonstračních projektů CCS, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle směrnice 2003/87/ES, a na základě množství vyrobené energie u projektů obnovitelných zdrojů energie. Pokud ale členské státy zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky budou vráceny, mělo by být možno vyplatit část nebo celou finanční částku na projekt před jeho uvedením do provozu. Na základě zvláštního významu sdílení znalostí v kontextu demonstračního programu by měly být finanční prostředky vypláceny pouze při splnění požadavků na sdílení znalostí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví pravidla a kritéria pro tyto oblasti:
1)
výběr komerčních demonstračních projektů, které jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2 („demonstrační projekty CCS“) a demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie („demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie“) uvedených ve směrnici 2003/87/ES;
2)
zpeněžení povolenek uvedených ve směrnici 2003/87/ES pro podporu demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie a pro správu souvisejících výnosů;
3)
vyplácení výnosů a provádění demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie.
Toto rozhodnutí, včetně ustanovení týkajících se peněžního vyčíslení povolenek, není dotčeno jinými prováděcími opatřeními přijatými podle směrnice 2003/87/ES.
Článek 2
Zásady
1. Počet povolenek v rezervě vyhrazené pro nové účastníky podle čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je 300 milionů.
2. Výběr demonstračních projektů CCS a projektů obnovitelných zdrojů energie pro financování podle tohoto rozhodnutí probíhá ve dvou kolech výzev k podávání návrhů organizovaných Komisí a adresovaných členským státům, které zahrnují ekvivalent 200 milionů povolenek v prvním kole výzev k podávání návrhů a ekvivalent 100 milionů povolenek a povolenek zbývajících z prvního kola výzev k podávání návrhů ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
3. S výhradou čl. 10a odst. 8 čtvrté věty čtvrtého pododstavce směrnice 2003/87/ES představuje financování podle tohoto rozhodnutí 50 % relevantních nákladů. Jestliže celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů činí méně než 50 % relevantních nákladů, je celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů financován v rámci tohoto rozhodnutí.
Pokud je však financování podle tohoto rozhodnutí kombinováno s financováním z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení (EEPR), financování podle tohoto rozhodnutí se sníží o finanční částku obdrženou z Evropského energetického programu na podporu hospodářského oživení.
Článek 3
Relevantní náklady
1. Pro účely čl. 2 odst. 3 se použijí pravidla ustanovení odstavců 2 až 5 tohoto článku.
2. Relevantní náklady demonstračních projektů CCS jsou takové investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku využití zachycování a ukládání CO2, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních výnosů a nákladů vzniklých v důsledku využití zachycování a ukládání CO2 během prvních deseti let provozu.
3. Relevantní náklady demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie jsou takové dodatečné investiční náklady, které vzniknou u projektu v důsledku používání inovativní technologie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, po odečtení čisté současné hodnoty nejlepšího odhadu provozních nákladů a výnosů vzniklých během prvních pěti let ve srovnání s obvyklou výrobou o stejné kapacitě z hlediska efektivní výroby energie.
4. Investiční náklady uvedené v odstavcích 2 a 3 zahrnují investice do pozemku, provozovny a zařízení.
Mohou se rovněž týkat investic do přenosu technologií a provozních licencí technologických postupů (dále jen „nehmotná aktiva“) při splnění těchto podmínek:
a)
nehmotné aktivum lze považovat za odepisovatelné aktivum;
b)
nehmotné aktivum je zakoupeno za tržních podmínek za co nejnižší cenu;
c)
nehmotné aktivum zůstane v provozovně příjemce alespoň pět let.
Pokud je nehmotné aktivum prodáno před uplynutím pětiletého období, uvedeného v písmenu c) druhého pododstavce, zisk z prodeje se odečte z relevantních nákladů.
5. Čisté provozní náklady a výnosy uvedené v odstavcích 2 a 3 vycházejí z nejlepšího odhadu provozních výdajů vzniklých v rámci projektu z hlediska výrobních nákladů a zohledňují jakékoli dodatečné výnosy vyplývající z podpůrných programů, a to i když se nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, ušetřené náklady a stávající daňová podpůrná opatření.
Článek 4
Úloha EIB
Evropská investiční banka (EIB) plní své úkoly podle tohoto rozhodnutí na vyžádání Komise, jejím jménem a na účet Komise. Komise je odpovědná vůči třetím stranám.
EIB je odměňována za plnění těchto úkolů z příjmu vzniklého ze správy výnosů.
Komise a EIB uzavřou dohodu, kterou se stanoví zvláštní podmínky, na jejichž základě EIB plní své úkoly.
Článek 5
Výběrové řízení
1. Výzvy k podávání návrhů se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy shromáždí žádosti o financování projektů, které se mají uskutečnit na jejich území.
Pokud se však projekt má uskutečnit na území několika členských států (dále jen „přeshraniční projekt“), členský stát, který obdrží žádost o financování, informuje ostatní dotčené členské státy a spolupracuje s nimi s cílem dosáhnout společného rozhodnutí o předložení projektu členským státem, který obdrží žádost o financování.
3. Členské státy posoudí, zda projekt splňuje kritéria způsobilosti uvedená v článku 6. Pokud tomu tak je a pokud členský stát projekt podporuje, členský stát předloží návrh EIB a informuje o tom Komisi.
Při předkládání návrhů na financování členský stát u každého projektu poskytne tyto informace:
a)
relevantní náklady podle čl. 2 odst. 3 vyjádřené v eurech;
b)
celkový požadavek na financování z veřejných zdrojů vyjádřený v eurech, tj. relevantní náklady, od nichž se odečte případný příspěvek provozovatele k těmto nákladům;
c)
nejlepší možný odhad čisté současné hodnoty dodatečných výnosů vyplývajících z podpůrných režimů a vypočtených podle čl. 3 odst. 5;
d)
u demonstračních projektů CCS výkonnost znamená celkové předpokládané množství CO2 uložené během prvních deseti let provozu a u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie výkonnost znamená celkové předpokládané množství energie vyrobené během prvních pěti let provozu.
Členské státy rovněž oznámí Komisi jakékoli financování projektu, které zahrnuje státní podporu podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aby byla umožněna koordinace výběrového řízení s posouzením státní podpory.
4. Na základě návrhu předloženého podle odstavce 3 tohoto článku EIB posoudí finanční a technickou životaschopnost (náležitá finanční a technická kontrola) projektu v souladu s článkem 7.
Pokud je závěr hodnocení kladný, EIB podle článku 8 doporučí Komisi přijmout příslušné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
5. Na základě doporučení uvedených v odstavci 4 Komise po opětovné konzultaci dotčených členských států, při níž tyto členské státy případně potvrdí hodnotu a strukturu celkového finančního příspěvku z veřejných zdrojů, a v návaznosti na stanovisko přijaté Výborem pro změnu klimatu podle článku 3 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (3) přijme rozhodnutí o přidělení finančních prostředků adresované příslušným členským státům, ve kterém je uvedeno přidělené financování dotčených projektů v eurech.
Článek 6
Kritéria způsobilosti
1. Projekt je způsobilý pro přidělení financování, pokud jsou splněna tato kritéria:
a)
projekt musí spadat do jedné z kategorií uvedených v části A přílohy I;
b)
projekt musí odpovídat požadavkům uvedeným v části B přílohy I;
c)
projekty uvedené v části A.II přílohy I musí mít inovativní charakter. Stávající, vyzkoušené technologie jsou nezpůsobilé.
2. Není-li členský stát schopen předložit EIB podle čl. 5 odst. 3 návrhy projektů, které spadají do jedné z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I a které splňují příslušné prahové hodnoty pro některou z dotčených podkategorií, může tento členský stát předložit návrhy projektů pod těmito prahovými hodnotami, jež jsou odchylně od odstavce 1 považovány za způsobilé pro přidělení financování.
Článek 7
Náležitá finanční a technická kontrola
EIB provede náležitou kontrolu každého navrhovaného projektu podle parametrů uvedených ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1, které se týkají přinejmenším těchto aspektů:
1)
technické oblasti působnosti;
2)
nákladů;
3)
financování;
4)
provádění;
5)
provozování;
6)
dopadu na životní prostředí;
7)
postupů zadávání zakázek.
Článek 8
Výběr projektů
1. Financováno je osm projektů spadajících do části A.I přílohy I a jeden projekt v každé podkategorii projektů uvedených v části A.II přílohy I.
Pokud to umožní finanční zdroje, mohou však být financovány další projekty, přičemž je třeba dbát na vyváženost demonstračních projektů CCS a demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Pokud jsou v dané podkategorii předloženy ne více než dva projekty, Komise posoudí možné dopady omezeného počtu návrhů na soutěž při výběru podle tohoto rozhodnutí a popřípadě může rozhodnout o odložení přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků v příslušné podkategorii do druhého kola výzev k podávání návrhů.
2. Projekty se uspořádají podle zvyšujících se nákladů na výkonnostní jednotku. Demonstrační projekty CCS představují jedinou skupinu. Demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie jsou uspořádány v rámci každé z podkategorií uvedených v části A.II přílohy I.
Pro účely prvního pododstavce se náklady na výkonnostní jednotku vypočítají jako součet částek podle čl. 5 odst. 3 písm. b) a c), vydělený celkovým předpokládaným množstvím CO2 uloženým během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS nebo celkovým předpokládaným množstvím energie vyrobené během prvních pěti let provozu u demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
Potvrdí-li příslušné členské státy podle čl. 5 odst. 5, že je poskytován dostatečný finanční příspěvek na demonstrační projekty CCS z veřejných zdrojů, vyberou se projekty umístěné na nejvyšších místech v sestupném pořadí, pokud splňují tato kritéria:
a)
v každé kategorii projektů se vybere nejméně jeden projekt a nejvýše tři projekty;
b)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v ložisku uhlovodíků;
c)
vyberou se nejméně tři projekty na uchovávání v hlubinném zásobníku slané vody.
Pokud tato kritéria nejsou splněna, projekt zvažovaný k výběru není vybrán a pro výběr je zvažován další projekt v pořadí. Takto se postupuje dále, dokud není vybráno osm projektů.
Pokud dotyčný členský stát podle čl. 5 odst. 5 potvrdí existenci dostatečného finančního příspěvku z veřejných zdrojů na demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie, je v každé podkategorii vybrán projekt umístěný na nejvyšším místě. Nejsou-li v jednom z obou kol výzev k podávání návrhů v jedné nebo více podkategoriích projektů předloženy žádné způsobilé a zároveň ekonomicky a technicky přijatelné projekty, je dodatečně financován odpovídající počet projektů v jiných podkategoriích téže kategorie projektů. Podrobné informace budou uvedeny ve výzvě k podávání návrhů podle čl. 5 odst. 1.
Vybrané demonstrační projekty CCS společně tvoří „skupinu projektů CCS“ a vybrané demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie společně tvoří „skupinu projektů obnovitelných zdrojů energie“.
3. Odchylně od odstavce 1, pokud je celkový požadavek na financování podle tohoto rozhodnutí vyšší než dostupné finanční prostředky, počet vybraných projektů se omezí tak, že se požadavek na financování stejným poměrem omezí u každé ze skupin uvedených v odst. 2 třetím a pátém pododstavci.
V každé ze skupin se nejprve odebere projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku, poté projekt představující nejvyšší náklady na výkonnostní jednotku v další kategorii. Tento postup se opakuje, dokud dostupné prostředky nepokryjí požadované financování.
4. Pokud byly EIB předloženy návrhy podle čl. 5 odst. 3 a EIB Komisi doporučila přijmout rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podle čl. 5 odst. 4, jsou v každém členském státě financovány nejméně jeden a nejvýše tři projekty.
Ustanovení prvního pododstavce se však nevztahuje na přeshraniční projekty.
Článek 9
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků jsou podmíněna vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 24 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
V případě demonstračních projektů CCS s uchováváním v hlubinném zásobníku slané vody je přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků podmíněno vydáním veškerých příslušných vnitrostátních povolení v souladu s příslušnými požadavky platného práva EU, schválením případné státní podpory poskytnuté projektu ze strany Komise a přijetím konečných investičních rozhodnutí zadavateli, přičemž tato opatření musí být splněna do 36 měsíců od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků pozbývá právního účinku, pokud nejsou splněny podmínky uvedené v prvním nebo druhém pododstavci.
Článek 10
Zpeněžení povolenek a správa výnosů
1. Pro účely zpeněžení povolenek a správy výnosů Komise jedná jménem členských států.
2. 300 milionů povolenek uvedených v čl. 2 odst. 1 se převede na EIB za účelem zpeněžení a správy výnosů.
3. EIB prodá povolenky určené pro první kolo výzev k podávání návrhů před přijetím rozhodnutí Komise o přidělení finančních prostředků v každém kole výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
EIB spravuje výnosy a předává je členským státům podle požadavků na vyplácení uvedených v článku 11.
Článek 11
Vyplácení výnosů a použití nevyplacených výnosů
1. Členské státy vyplácejí výnosy zadavatelům projektů na základě právně závazných nástrojů, které stanoví přinejmenším toto:
a)
projekt a přidělené financování v eurech;
b)
datum uvedení do provozu;
c)
požadavky na sdílení znalostí podle článku 12;
d)
požadavky týkající se vyplácení výnosů podle odstavců 2 až 6 tohoto článku;
e)
požadavky na vykazování podle článku 13;
f)
informace o podmínkách účinnosti rozhodnutí uvedené v článku 9.
Pro první kolo výzev k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1 je 31. prosinec 2015 nejzazším datem uvedení do provozu podle písmene b) prvního pododstavce tohoto odstavce 31. prosinec 2011, s výjimkou případů, kdy je dotyčné rozhodnutí o přidělení finančních prostředků přijato před 31. prosincem 2011, v takovém případě je datum uvedení do provozu nejpozději čtyři roky od přijetí rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
2. Vyplácení se provádí jednou ročně. Vyplácená částka pro demonstrační projekty CCS představuje množství CO2 uložené v příslušném roce, které bylo vykázáno, monitorováno a ověřeno podle článků 14 a 15 směrnice 2003/87/ES, vynásobené sazbou financování, a pro demonstrační projekty obnovitelných zdrojů energie množství vyrobené energie vynásobené sazbou financování.
Sazba financování se vypočítá vydělením přidělených financí 75 % celkového předpokládaného množství uloženého CO2 během prvních deseti let provozu u demonstračních projektů CCS, nebo 75 % celkového předpokládaného množství vyrobené energie během prvních pěti let provozu v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie.
3. Vyplacení podpory pro daný rok se uskuteční pouze tehdy, jsou-li pro uvedený rok splněny požadavky na sdílení znalostí.
4. Vyplácení se omezí na období deseti let od data uvedeného v odst. 1 písm. b) v případě demonstračních projektů CCS a na období pěti let od tohoto data v případě demonstračních projektů obnovitelných zdrojů energie. Celkové vyplacené finanční prostředky nesmí překročit přidělené finanční prostředky uvedené v odst. 1 písm. a).
5. Pokud dotyčný členský stát zaručí, že jakékoli přebytečné finanční prostředky, přidělené podle odstavců 2, 3 a 4, budou vráceny EIB, může být vyplacena část nebo všechny finanční prostředky pro projekt před jeho uvedením do provozu v souladu s ustanoveními vymezenými v rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
6. Aniž je dotčen čl. 4 druhý pododstavec, použijí se výnosy, které nejsou vyplaceny na projekty, a příjmy vzniklé ze správy výnosů na spolufinancování dalších demonstračních projektů podle tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Nevyplacené výnosy členské státy převedou zpět EIB.
Po 31. prosinci 2015 zbývající finanční prostředky připadnou členským státům v souladu se zásadami uvedenými v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES.
Článek 12
Sdílení znalostí
Členské státy zajistí, aby všichni provozovatelé projektů, členové konsorcií, dodavatelé a subdodavatelé, kteří obdrží podstatný příspěvek na rozvoj jejich produktu nebo služby z veřejných finančních prostředků, sdíleli informace o prvcích stanovených v příloze II s ostatními provozovateli projektů, orgány veřejné moci, výzkumnými ústavy, nevládními organizacemi a veřejností v souladu s dalšími ustanoveními vymezenými ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 5 odst. 1.
Informace se sdílí jednou ročně a obsahují všechny poznatky získané a zpracované za daný rok.
Článek 13
Podávání zpráv členskými státy
Během období uvedených v čl. 11 odst. 4 členské státy každoročně do 31. prosince předloží Komisi zprávy o provádění projektů.
Tyto zprávy obsahují alespoň tyto informace o každém projektu:
1)
množství uloženého CO2 nebo vyrobené čisté energie;
2)
vyplacené finanční prostředky;
3)
jakékoli závažné problémy při provádění projektu.
Článek 14
Zpráva Komise
Po dokončení prvního kola výzev k podávání návrhů Komise předloží Výboru pro změnu klimatu informace o provádění tohoto kola výzev k podávání návrhů, kde označí, zda jsou zapotřebí nějaké změny tohoto rozhodnutí s ohledem na zajištění geografické a technické vyváženosti ve druhém kole výzev k podávání návrhů.
Článek 15
Adresáti
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. listopadu 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta’ Novembru 2010
li tistabbilixxi l-kriterji u l-miżuri għall-finanzjament ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent, kif ukoll ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli, fl-ambitu tal-iskema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità, stabbilita bid-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 7499)
(2010/670/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (1), u b’mod partikolari t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 10a(8) tagħha,
Billi:
(1)
Il-Kunsill Ewropew ta’ Ġunju 2008 appella lill-Kummissjoni biex malajr kemm jista’ jkun tistabbilixxi mekkaniżmu bħala inċentiv għall-investimenti tal-Istati Membri u tas-settur privat biex sal-2015 jiġu żgurati l-bini u l-operazzjoni ta’ sa 12-il impjant ta’ dimostrazzjoni tal-qbid u l-ħżin tal-karbonju (“CCS”).
(2)
L-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE jistabbilixxi mekkaniżmu għall-finanzjament ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent (minn hawn ‘il quddiem, “proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS”), kif ukoll ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli (minn hawn ‘il quddiem, “proġetti ta’ dimostrazzjoni RES”). Sabiex jiġi żgurat li dan il-mekkaniżmu jiffunzjona bla xkiel, jeħtieġ li jiġu stabbiliti kemm ir-regoli u l-kriterji għall-għażla u l-implimentazzjoni ta’ dawk il-proġetti kif ukoll il-prinċipji bażiċi għall-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u għall-ġestjoni tad-dħul.
(3)
Fis-7 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni intitolata “L-Investiment fl-Iżvilupp ta’ Teknoloġiji b’livell baxx ta’ Karbonju” (2), li tenfasizza r-rwol tal-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni biex jiġi implimentat il-Pjan Strateġiku Ewropew għat-Teknoloġija tal-Enerġija (il-Pjan SET) fir-rigward tal-proġetti ta’ dimostrazzjoni meħtieġa.
(4)
Il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun suġġett għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe element ta’ għajnuna mill-Istat tal-kontribuzzjoni finanzjarja globali minn sorsi pubbliċi skont l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat bil-għan li jiġi żgurat li l-finanzjament ikun fil-limitu meħtieġ għall-implimentazzjoni u t-tħaddim tal-proġett, b’kunsiderazzjoni għall-effetti negattivi possibbli għall-kompetittività. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe finanzjament li jinvolvi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat sabiex tkun tista’ ssir il-koordinazzjoni tal-proċedura tal-għażla fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni mal-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat.
(5)
Il-finanzjament li jingħata fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni ma jagħmilx parti mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Għaldaqstant jista’ jiġi kkombinat ma’ finanzjament minn strumenti oħra, inklużi l-Fondi Strutturali u ta’ Koeżjoni u l-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR). Jista’ jiġi kkombinat ukoll ma’ finanzjament ta’ self li jingħata fl-ambitu tal-Faċilità Finanzjarja tal-Qsim tar-Riskju (RSFF) stabbilita mill-Unjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI).
(6)
Sabiex tiġi evitata l-kompetizzjoni abbażi tas-sussidji bejn l-Istati Membri, il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jiġi ffissat bħala l-50 % tal-ispejjeż rilevanti, sakemm l-ammont totali tal-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni ma jkunx ogħla mil-limitu ta’ 15 % tal-kwoti totali disponibbli, kif imsemmi fid-Direttiva 2003/87/KE, f’liema każ il-finanzjament għandu jiġi limitat għal 15 % tal-kwoti totali disponibbli. Il-finanzjament għandu jkun kumplementari għal kofinanzjament sostanzjali mill-operatur. Sabiex ma jingħatax trattament preferenzjali lill-proġetti ffinanzjati fl-ambitu tal-EEPR, mill-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jitnaqqas l-ammont ta’ finanzjament li jingħata mill-EEPR.
(7)
L-għan li jiġi stabbilit programm ta’ dimostrazzjoni tal-UE li jinkludi l-aħjar proġetti possibbli ta’ firxa wiesgħa ta’ teknoloġiji f’lokalitajiet b’mod ekwilibrat mil-lat ġeografiku fit-territorju tal-Istati Membri, iż-żoni ekonomiċi esklużivi tagħhom u l-pjattaformi kontinentali tagħhom, ma jistax jintlaħaq jekk l-għażla tal-proġetti ssir fuq livell nazzjonali. Għalhekk, l-għażla għandha ssir fuq livell tal-Unjoni. Sabiex tiġi żgurata l-koerenza mal-proċeduri nazzjonali għall-għażla u l-finanzjament, l-Istati Membri għandhom jassumu r-responsabbiltà għall-ġbir tal-applikazzjonijiet għal finanzjament mill-isponsors u għall-valutazzjoni tal-proġetti abbażi tal-kriterji ta’ eliġibbiltà stabbiliti f’din id-Deċiżjoni. Peress li l-biċċa l-kbira tal-proġetti ffinanzjati fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni se jkunu kofinanzjati mill-Istati Membri, l-Istati Membri għandhom jingħataw il-possibbiltà li jiddeċiedu liema proġetti jixtiequ jappoġġaw, u liema applikazzjonijiet jixtiequ jissottomettu għall-proċess tal-għażla tal-Unjoni. F’każijiet fejn il-finanzjament ikollu komponent ta’ għajnuna mill-Istat, is-sottomissjoni ta’ dawn l-applikazzjonijiet mhijiex intiża li tieħu post in-notifikazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Ir-rwol tal-Istati Membri għandu jiġi msaħħaħ aktar billi l-Istati Membri rilevanti jerġgħu jiġu kkonsultati biex jikkonfermaw, meta jkun xieraq, il-valur u l-istruttura tal-kontribut totali tal-finanzjament pubbliku, u billi jippreżentaw l-abbozz tal-lista ta’ proġetti magħżula lill-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima, inkluż dwar il-kwalità tal-proġetti, qabel ma jittieħdu d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
(8)
Fid-dawl tal-għarfien li l-BEI għandu fl-għażla u l-finanzjament ta’ proġetti, il-Kummissjoni fittxet li tinvolvih fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Il-BEI qabel li, fuq talba tal-Kummissjoni, f’isimha u għaliha, għandu jwettaq xi impenji relatati mal-għażla ta’ proġetti, il-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul. It-termini u kundizzjonijiet speċifiċi tal-kooperazzjoni, inkluża r-rimunerazzjoni tal-BEI, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim bejn il-Kummissjoni u l-BEI, suġġett għall-approvazzjoni tal-entitajiet tal-BEI li huma responsabbli għat-teħid ta’ deċiżjonijiet. Il-BEI għandu jingħata rimbors għat-twettiq ta’ dawk l-impenji mill-flus li jinkisbu permezz tal-ġestjoni tad-dħul.
(9)
Id-dħul disponibbli mit-300 miljun kwota għandu jiġi allokat permezz ta’ żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti biex jippermetti, min-naħa waħda, li l-proġetti li jkunu fi stadju avvanzat jirċievu finanzjament sa mill-ewwel serje, u min-naħa l-oħra, li fit-tieni serje jkun hemm il-possibbiltà li jiġi aġġustat kwalunkwe żbilanċ ta’ natura teknika jew ġeografika. Meta, fl-ewwel serje jkun hemm nuqqas ta’ kompetizzjoni f’xi subkategorija partikolari ta’ proġetti, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom jiġu posposti għat-tieni serje, biex jiġu użati kemm jista’ jkun il-fondi li jingħataw fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni.
(10)
Il-finanzjament li jingħata fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jingħata biss għal proġetti li fihom jintużaw teknoloġiji li huma innovattivi fir-rigward tas-subkategoriji prinċipali li jkunu attwalment fi stadju l-aktar avvanzat għal kull teknoloġija. Dawn it-teknoloġiji jridu jkunu għadhom mhux disponibbli fis-suq, iżda żviluppati biżżejjed li jkunu jistgħu jintwerew qabel ma jitqiegħdu fis-suq. Dawn it-teknoloġiji għandu jkollhom prospetti tajbin ta’ dimostrazzjoni b’suċċess, b’kunsiderazzjoni għall-fatt li r-riskji teknoloġiċi huma inevitabbli, u l-iskala ta’ dimostrazzjoni proposta għandha tkun tali li t-tkabbir fl-iskala ma għandu jwassal għal ebda problema sinifikanti addizzjonali. Dawn it-teknoloġiji għandu jkollhom ukoll potenzjal għoli biex jiġu replikati, u b’hekk joffru prospetti sinifikanti għat-tnaqqis tas-CO2 b’mod kost-effettiv kemm fl-Unjoni kif ukoll globalment. Għalhekk, huma biss dawk il-proġetti li jaqgħu f’kategoriji speċifiċi ta’ proġetti u li jkunu konformi ma’ rekwiżiti speċifiċi stabbiliti f’din id-Deċiżjoni li jistgħu jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament.
(11)
Sabiex tiġi żgurata d-diversità teknoloġika, għandhom jiġu ffinanzjati 8 proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS (b’tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti f’kull kategorija ta’ proġetti, b’tal-anqas tlieta bil-ħżin f’depożiti ta’ idrokarburi u tal-anqas tlieta bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ) fl-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, u għandu jiġi ffinanzjat proġett wieħed f’kull waħda mis-subkategoriji tal-proġetti RES fl-ewwel serje ta’ sejħiet ta’ proposti. Jekk ikun hemm biżżejjed riżorsi disponibbli għandhom jiġu ffinanzjati aktar proġetti, filwaqt li jinżamm il-bilanċ bejn proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u dawk RES. Barra minn hekk, sabiex jiġi żgurat il-bilanċ mil-lat ġeografiku, għandhom jiġu ffinanzjati tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti fi kwalunkwe Stat Membru. Minħabba n-natura tagħhom, Il-proġetti li jkunu intiżi li jitwettqu fit-territorju ta’ diversi Stati Membri ma għandhomx ikunu limitati permezz ta’ dawn il-kriterji.
(12)
Fil-prinċipju, għandhom jiġu magħżula proġetti li jissodisfaw ir-rekwiżiti dwar l-għadd ta’ proġetti għal kull kategorija bl-aktar mod kost-effettiv.
(13)
Sabiex jiġi żgurat li l-proġetti magħżula jibdew jaħdmu kif ippjanat u li l-fondi jintużaw b’mod effiċjenti, id-deċiżjonijiet favur l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, u li d-deċiżjonijiet finali min-naħa tal-isponsors dwar l-investiment jittieħdu f’perjodu ta’ żmien speċifiku minn meta jingħataw id-deċiżjonijiet favur l-għoti ta’ finanzjament.
(14)
L-Istati Membri għandhom iqassmu d-dħul għal proġetti abbażi ta’ strumenti legali vinkolanti. Kif teżiġi d-Direttiva 2003/87/KE, dan it-tqassim għandu jsir kull sena, abbażi tal-ammont ta’ CO2 maħżun għal proġetti ta’ dimostrazzjoni CSS kif rappurtat, monitorjat u vverifikat skont id-Direttiva 2003/87/KE, u abbażi tal-ammont ta’ enerġija prodotta għall-proġetti RES. Madankollu, meta l-Istati Membri jiggarantixxu li jirritornaw kwalunkwe finanzjament eċċessiv, għandu jkun possibbli li jitqassam parti mill-finanzjament jew il-finanzjament kollu għal proġett qabel ma dak il-proġett jibda jitħaddem. Fid-dawl tal-importanza partikolari li l-qsim tal-għarfien għandu fil-kuntest ta’ programm ta’ dimostrazzjoni, il-fondi għandhom jitqassmu biss jekk ir-rekwiżiti tal-qsim tal-għarfien jiġu sodisfatti.
(15)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi r-regoli u l-kriterji għal:
(1)
l-għażla ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent (“proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS”), u proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli (“proġetti ta’ dimostrazzjoni RES”) imsemmija fid-Direttiva 2003/87/KE;
(2)
il-konverżjoni f’valur monetarju tal-kwoti msemmija fid-Direttiva 2003/87/KE għall-appoġġ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES, u l-ġestjoni tad-dħul relatat;
(3)
it-tqassim ta’ dħul u l-implimentazzjoni ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES.
Din id-Deċiżjoni, inklużi d-dispożizzjonijiet dwar il-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju, għandha tkun bla ħsara għal atti ta’ implimentazzjoni oħra adottati skont id-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 2
Prinċipji
1. L-għadd ta’ kwoti fir-riżerva tal-istallazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq imsemmija fl-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE għandu jkun 300 miljun.
2. L-għażla ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES għall-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandha sseħħ f’żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti li jiġu organizzati mill-Kummissjoni u indirizzati lill-Istati Membri, li jkopru l-ekwivalenti ta’ 200 miljun kwota għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, u l-ekwivalenti ta’ 100 miljun kwota flimkien mal-kwoti li jifdal mill-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti għat-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
3. Mingħajr preġudizzju għar-raba’ sentenza tar-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE, il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun 50 % tal-ispejjeż rilevanti. Meta t-total tal-finanzjament pubbliku rikjest ikun inqas minn 50 % tal-ispejjeż rilevanti, it-total tal-finanzjament pubbliku rikjest għandu jiġi ffinanzjat fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni.
Madankollu, meta l-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni jiġi kkombinat ma’ finanzjament mill-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR), il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jitnaqqas bl-ammont ta’ finanzjament li jkun ġej mill-EEPR.
Artikolu 3
Spejjeż rilevanti
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 2(3), għandhom japplikaw ir-regoli msemmija fil-paragrafi 2 sa 5 ta’ dan l-Artikolu.
2. L-ispejjeż rilevanti ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS għandhom ikunu dawk l-ispejjeż ta’ investiment li l-proġett iġarrab minħabba l-applikazzjoni tas-CCS, netti mill-valur nett attwali tal-aħjar stima tal-ispejjeż u l-benefiċċji tat-tħaddim derivati mill-applikazzjoni tas-CCS matul l-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim.
3. L-ispejjeż rilevanti ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES għandhom ikunu dawk l-ispejjeż ta’ investiment addizzjonali li l-proġett iġarrab b’riżultat tal-applikazzjoni ta’ teknoloġija innovattiva ta’ enerġija rinnovabbli, netti mill-valur nett attwali tal-aħjar stima tal-ispejjeż u l-benefiċċji tat-tħaddim derivati matul l-ewwel ħames snin, imqabbla ma’ produzzjoni konvenzjonali tal-istess kapaċità, f’termini ta’ produzzjoni effettiva ta’ enerġija.
4. L-ispejjeż ta’ investiment imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 għandhom ikopru l-ispejjeż ta’ investiment f’artijiet, impjanti u tagħmir.
L-ispejjeż ta’ investiment jistgħu jirreferu wkoll għal investiment fi trasferiment ta’ teknoloġija u liċenzji tat-tħaddim ta’ knowhow (minn hawn ‘il quddiem, “assi intanġibbli”), meta jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-assi intanġibbli jista’ jitqies bħala assi deprezzabbli;
(b)
l-assi intanġibbli jinxtara b’kundizzjonijiet tas-suq bl-aktar prezz baxx possibbli;
(c)
l-assi intanġibbli jibqa’ fl-istabbilment tal-benefiċjarju għal mill-inqas ħames snin.
Jekk l-assi intanġibbli jinbiegħ qabel l-iskadenza tal-perjodu ta’ ħames snin imsemmi fil-punt (c) tat-tieni subparagrafu, ir-rendiment tal-bejgħ għandu jitnaqqas mill-ispejjeż rilevanti.
5. L-ispejjeż u benefiċċji netti tat-tħaddim imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 għandhom ikunu bbażati fuq l-aħjar stima tal-ispejjeż tat-tħaddim imġarrba mill-proġett fir-rigward tal-ispejjeż tal-produzzjoni u jqisu l-benefiċċji addizzjonali kollha derivati minn skemi ta’ appoġġ anke jekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, l-ispejjeż evitati u l-miżuri ta’ inċentiva fiskali eżistenti.
Artikolu 4
Rwol tal-BEI
Il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) għandu jwettaq l-impenji tiegħu fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni fuq talba ta’, f’isem u għall-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli fil-konfront ta’ partijiet terzi.
Il-BEI għandu jingħata rimbors għat-twettiq ta’ dawk l-impenji mill-flus li jinkisbu permezz tal-ġestjoni tad-dħul.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jidħlu fi ftehim li jistabbilixxi t-termini u kundizzjonijiet speċifiċi li l-BEI għandu jirrispetta fit-twettiq tal-impenji tiegħu.
Artikolu 5
Proċedura tal-għażla
1. Is-sejħiet għal proposti għandhom jiġu ppubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. L-Istati Membri għandhom jiġbru l-applikazzjonijiet għall-finanzjament tal-proġetti li huma mistennija li jitwettqu fit-territorju tagħhom.
Madankollu, fil-każ li proġett ikun intiż li jitwettaq fit-territorju ta’ diversi Stati Membri (minn hawn ‘il quddiem, “proġett transkonfinali”), l-Istat Membru li jirċievi l-applikazzjoni għall-finanzjament għandu jinforma b’dan lill-Istati Membri l-oħra konċernati u għandu jikkoopera mal-Istati Membri l-oħra sabiex tintlaħaq deċiżjoni komuni dwar is-sottomissjoni tal-proġett mill-Istat Membru li jirċievi l-applikazzjoni għall-finanzjament.
3. L-Istati Membri għandhom jivvalutaw jekk proġett jissodisfax il-kriterji ta’ eliġibbiltà msemmija fl-Artikolu 6. Meta dan ikun il-każ u meta l-Istat Membru jappoġġa l-proġett, dak l-Istat Membru għandu jissottometti l-proposta lill-BEI u jinforma lill-Kummissjoni dwarha.
Meta jissottometti proposti għall-finanzjament, l-Istat Membru għandu jipprovdi l-informazzjoni segwenti għal kull proġett:
(a)
l-ispejjeż rilevanti, f’euro, imsemmija fl-Artikolu 2(3);
(b)
it-total ta’ finanzjament pubbliku rikjest, f’euro, li huwa l-ispejjeż rilevanti wara li minnhom jitnaqqas kwalunkwe kontribut tal-operatur għal dawk l-ispejjeż;
(c)
l-aħjar stima tal-valur nett attwali tal-benefiċċji addizzjonali derivati minn skemi ta’ appoġġ kif ikkalkulat skont l-Artikolu 3(5);
(d)
għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, l-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim, jew, għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, l-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim.
L-Istati Membri għandhom ukoll jinnotifikaw lill-Kummissjoni kwalunkwe finanzjament għall-proġett li jinvolvi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat sabiex tkun tista’ ssir il-koordinazzjoni tal-proċedura tal-għażla mal-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat.
4. Abbażi tal-proposti sottomessi skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, il-BEI għandu jwettaq valutazzjoni tal-vijabbiltà finanzjarja u teknika (id-diliġenza finanzjarja u teknika dovuta) tal-proġett skont l-Artikolu 7.
Meta din il-valutazzjoni titlesta b’riżultat pożittiv, skont l-Artikolu 8 l-BEI għandu jagħmel rakkomandazzjonijiet, lill-Kummissjoni, għad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
5. Abbażi tar-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 4, wara li l-Istati Membri rilevanti jerġgħu jiġu kkonsultati biex jikkonfermaw, meta jkun xieraq, il-valur u l-istruttura tal-kontribut totali tal-finanzjament pubbliku, u wara li tingħata l-opinjoni tal-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima skont l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE (3), il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament indirizzati lill-Istati Membri rilevanti, fejn tindika l-finanzjament, f’euro, li jingħata lill-proġġetti konċernati.
Artikolu 6
Kriterji ta’ eliġibbiltà
1. Proġett għandu jkun eliġibbli għall-finanzjament, meta jiġu sodisfatti dawn il-kriterji:
(a)
il-proġett għandu jaqa’ taħt waħda mill-kategoriji stipulati fil-Parti A tal-Anness I;
(b)
il-proġett għandu jkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fil-Parti B tal-Anness I;
(c)
il-proġetti elenkati fil-Parti A.II tal-Anness I għandhom ikunu ta’ natura innovattiva. Teknoloġiji eżistenti u rikonoxxuti mhumiex eliġibbli.
2. Meta Stat Membru ma jkunx f’pożizzjoni li jissottometti lill-BEI skont l-Artikolu 5(3) proposti għal proġetti li jaqgħu taħt xi waħda mis-subkategoriji speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I li jissodisfaw il-limiti rilevanti, dak l-Istat Membru jista’ jissottometti proposti għal proġetti li ma jilħqux il-limiti rilevanti għal xi waħda mis-subkategoriji kkonċernati u dawn jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament b’deroga mill-paragrafu 1.
Artikolu 7
Diliġenza finanzjarja u teknika dovuta
Il-BEI għandu jwettaq il-valutazzjoni tad-diliġenza dovuta ta’ kwalunkwe proġett propost skont l-ispeċifikazzjonijiet stabbiliti fis-sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1), li mill-inqas għandha tkopri l-aspetti li ġejjin:
(1)
ambitu tekniku;
(2)
spejjeż;
(3)
finanzjament;
(4)
implimentazzjoni;
(5)
tħaddim;
(6)
impatt fuq l-ambjent;
(7)
proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti.
Artikolu 8
Għażla tal-proġetti
1. Għandhom jiġu ffinanzjati tmien proġetti li jaqgħu taħt il-Parti A.I tal-Anness I u proġett wieħed f’kull waħda mis-subkategoriji tal-proġetti speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I.
Madankollu, meta jkun hemm biżżejjed riżorsi, jistgħu jiġu ffinanzjati aktar proġetti, filwaqt li jinżamm il-bilanċ bejn proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u dawk RES.
Meta, f’subkategorija partikolari, jitressqu mhux aktar minn żewġ proposti, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-impatt possibbli tan-numru limitat ta’ proposti fuq il-kompetizzjoni għall-għażla fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni, u tista’, fejn ikun xieraq, tiddeċiedi li tipposponi d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament fis-subkategorija rilevanti għat-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
2. Il-proġetti għandhom jiġu kklassifikati f’ordni tal-ispiża tagħhom għal kull unità ta’ rendiment, mill-inqas għall-ogħla. Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS għandhom jiġu kklassifikati bħala grupp wieħed. Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES għandhom jiġu kklassifikati f’kull waħda mis-subkategoriji speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, l-ispiża għal kull unità ta’ rendiment għandha tiġi kkalkulata bħala t-total tal-ammonti speċifikati fl-Artikolu 5(3)(b) u (c), diviż bl-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, jew, l-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES.
Meta l-Istati Membri rilevanti jikkonfermaw, skont l-Artikolu 5(5), li hemm finanzjament pubbliku suffiċjenti għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, għandhom jintgħażlu l-proġetti kklassifikati bħala l-ogħla fl-ordni ta’ klassifikazzjoni tagħhom, sakemm jiġu sodisfatti l-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
f’kull kategorija ta’ proġetti jintgħażlu tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti;
(b)
jintgħażlu tal-anqas tliet proġetti bil-ħżin f’depożiti ta’ idrokarburi; u
(c)
jintgħażlu tal-anqas tliet proġetti bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ.
Meta dawk il-kriterji ma jiġux sodisfatti, il-proġett li jkun qed jitqies għall-għażla ma għandux jintagħżel, u għandu jitqies għall-għażla l-proġett ikklassifikat warajh. Din il-proċedura għandha tiġi ripetuta sakemm jintgħażlu tmien proġetti.
Meta l-Istati Membri rilevanti jikkonfermaw, skont l-Artikolu 5(5), li hemm finanzjament pubbliku suffiċjenti għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, għandu jintagħżel il-proġett ikklassifikat bħala l-ogħla f’kull waħda mis-subkategoriji. Meta f’ebda waħda miż-żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti ma jkun hemm proġetti eliġibbli u li jkunu finanzjarment u teknikament vijabbli f’waħda jew aktar mis-subkategoriji ta’ proġetti, għandu jiġi ffinanzjat għadd korrispondenti ta’ proġetti addizzjonali f’subkategoriji oħra tal-istess kategorija ta’ proġett. Id-dettalji għandhom jiġu speċifikati fis-sejħa għalproposti skont l-Artikolu 5(1).
Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS magħżula għandhom jikkostitwixxu kollettivament “il-grupp CCS” u l-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES magħżula għandhom jikkostitwixxu kollettivament “il-grupp RES”.
3. B’deroga mill-paragrafu 1, meta t-talba totali għall-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni tkun ogħla mill-fondi disponibbli, l-għadd ta’ proġetti magħżula għandu jitnaqqas sabiex it-talba għall-finanzjament tonqos bl-istess proporzjon f’kull wieħed mill-gruppi msemmija fit-tielet u fil-ħames subparagrafi tal-paragrafu 2.
Għal kull wieħed mill-gruppi, għandu jitneħħa mill-għażla l-ewwel dak il-proġett li jkun jirrappreżenta l-ogħla spiża għal kull unità ta’ rendiment, filwaqt li wara għandu jitneħħa mill-għażla dak il-proġett li jkun jirrappreżenta l-ogħla spiża għal kull unità ta’ rendiment f’kategorija oħra. Il-proċedura għandha tiġi ripetuta sakemm il-finanzjament rikjest ikun kopert mill-fondi disponibbli.
4. Suġġett għad-disponibbiltà tal-proposti sottomessi lill-BEI skont l-Artikolu 5(3) u rakkomandati mill-BEI lill-Kummissjoni għal deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament skont l-Artikolu 5(4), għandhom jiġu ffinanzjati tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti fi kwalunkwe Stat Membru.
Madankollu, l-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għall-proġetti transkonfinali.
Artikolu 9
Deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament
Id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, li tinkiseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe għajnuna mill-Istat fir-rigward ta’ proġett, u li jittieħdu d-deċiżjonijiet finali ta’ investiment min-naħa tal-isponsors, fi żmien 24 xahar mill-adozzjoni tad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
Fir-rigward ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, li tinkiseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe għajnuna mill-Istat fir-rigward ta’ proġett, u li jittieħdu d-deċiżjonijiet finali ta’ investiment min-naħa tal-isponsors, fi żmien 36 xahar mill-adozzjoni tad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
F’każ li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-ewwel jew fit-tieni paragrafi ma jiġux sodisfatti, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament ma jibqax ikollhom effett legali.
Artikolu 10
Konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u ġestjoni tad-dħul
1. Għall-finijiet tal-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul, il-Kummissjoni għandha taġixxi f’isem l-Istati Membri.
2. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li t-300 miljun kwota msemmija fl-Artikolu 2(1) jiġu ttrasferiti lill-BEI sabiex dan iwettaq il-konverżjoni tagħhom f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul.
3. Il-BEI għandu jbigħ il-kwoti għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti qabel ma jiġu adottati d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament mill-Kummissjoni għal kull serje ta’ sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1).
Il-BEI għandu jiġġestixxi d-dħul u jgħaddih lill-Istati Membri kif meħtieġ għat-tqassim skont l-Artikolu 11.
Artikolu 11
Tqassim tad-dħul u użu ta’ dħul mhux imqassam
1. L-Istati Membri għandhom iqassmu d-dħul lill-isponsors ta’ proġetti abbażi ta’ strumenti legalment vinkolanti li mill-inqas, għandhom jistipulaw l-elementi li ġejjin:
(a)
il-proġett u l-finanzjament mogħti f’euro;
(b)
id-data ta’ meta jibda t-tħaddim;
(c)
ir-rekwiżiti għall-qsim tal-għarfien skont l-Artikolu 12;
(d)
ir-rekwiżiti li jikkonċernaw it-tqassim tad-dħul skont il-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu;
(e)
ir-rekwiżiti ta’ rappurtar skont l-Artikolu 13;
(f)
l-informazzjoni dwar il-kundizzjonijiet ta’ applikabbiltà tad-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 9.
Għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1), id-data ta’ meta jibda t-tħaddim imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandha tkun mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015 ħlief meta d-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament rispettiva tkun adottata wara l-31 ta’ Diċembru 2011, f’liema każ id-data ta’ meta jibda t-tħaddim għandha tkun mhux aktar tard minn erba’ snin mid-data tad-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament.
2. It-tqassim għandu jsir kull sena. L-ammont li jitqassam għandu jkun, għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, l-ammont ta’ CO2 maħżun fis-sena rilevanti kif immonitorjat, irrappurtat u vverifikat skont l-Artikoli 14 u 15 tad-Direttiva 2003/87/KE mmultiplikat bir-rata tal-finanzjament, u għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, l-ammont ta’ enerġija prodotta mmultiplikat bir-rata tal-finanzjament.
Ir-rata tal-finanzjament għandha tiġi kkalkulata billi l-finanzjament mogħti jiġi diviż b’75 % tal-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, jew, b’75 % tal-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES.
3. It-tqassim għal sena partikolari għandu jsir biss meta, għal dik is-sena, ir-rekwiżiti għall-qsim tal-għarfien ikunu ġew sodisfatti.
4. It-tqassim għandu jiġi limitat għal perjodu ta’ għaxar snin mid-data msemmija fil-paragrafu 1(b) fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, u għal perjodu ta’ ħames snin minn dik id-data fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES. It-total tal-fondi mqassma ma għandux jeċċedi l-finanzjament mogħti msemmi fil-paragrafu 1(a).
5. Meta l-Istat Membru konċernat jiggarantixxi li kwalunkwe finanzjament li jeċċedi l-finanzjament stabbilit skont il-paragrafi 2, 3 u 4 jkun se jingħata lura lill-BEI, parti mill-finanzjament għal proġett jew il-finanzjament kollu għalih jista’ jitqassam qabel ma dak il-proġett jibda jitħaddem skont l-ispeċifikazzjonijiet stipulati fid-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament.
6. Mingħajr preġudizzju għat-tieni paragrafu tal-Artikolu 4, id-dħul li ma jitqassamx lill-proġetti u l-flus li jinkisbu mill-ġestjoni tad-dħul, għandhom jintużaw għall-kofinanzjament ta’ aktar proġetti ta’ dimostrazzjoni fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
L-Istati Membri għandhom jagħtu lura lill-BEI kwalunkwe dħul li ma jkunx tqassam.
Wara l-31 ta’ Diċembru 2015, il-fondi kollha li jista’ jkun fadal għandhom jingħataw lill-Istati Membri skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 10a(7) tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 12
Qsim tal-għarfien
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi ta’ proġetti, il-membri ta’ konsorzji, il-fornituri u s-subappaltaturi kollha li jirċievu benefiċċji sostanzjali għall-iżvilupp tal-prodott jew servizz tagħhom permezz tal-finanzjament pubbliku pprovdut, jaqsmu l-informazzjoni dwar l-elementi stipulati fl-Anness II ma’ operaturi ta’ proġetti oħra, awtoritajiet pubbliċi, istituzzjonijiet tar-riċerka, organizzazzjonajiet mhux governattivi u l-pubbliku skont l-ispeċifikazzjonijiet supplementari stipulati fis-sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1).
Il-qsim tal-informazzjoni għandu jseħħ fuq bażi annwali u għandu jinkludi l-informazzjoni kollha li tiġi ġġenerata u pproċessata f’sena partikolari.
Artikolu 13
Rappurtar mill-Istati Membri
Matul il-perjodi msemmija fl-Artikolu 11(4), l-Istati Membri għandhom, sal-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena, jissottomettu rapporti dwar l-implimentazzjoni tal-proġetti lill-Kummissjoni.
Għal kull proġett, dawn ir-rapporti għandhom jinkludu mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(1)
l-ammont ta’ CO2 maħżun jew ta’ enerġija nadifa prodotta;
(2)
il-fondi mqassma;
(3)
kwalunkwe problemi sinifikanti fl-implimentazzjoni tal-proġett.
Artikolu 14
Rappurtar mill-Kummissjoni
Wara li titlesta l-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima dwar l-implimentazzjoni ta’ dik is-serje ta’ sejħiet għal proposti, fejn tindika jekk tkunx meħtieġa xi emenda għal din id-Deċiżjoni bl-għan li jiġi żgurat bilanċ mil-lat ġeografiku u dak tekniku fit-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
Artikolu 15
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Novembru 2010.