PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1008/2011
tal-10 ta’ Ottubru 2011
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kif estiż għal importazzjonijiet ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħu mibgħutin mit-Tajlandja, sew jekk dikjarati li joriġinaw mit-Tajlandja u sew jekk le, wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta sottomessa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni dwar l-anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), impona bir-Regolament (KE) Nru 1174/2005 (2), dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8427 90 00 u ex 8431 20 00 (“il-miżuri tal-anti-dumping definittivi”). Il-miżuri ttieħdu f’forma ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 7,6 % u 46,7 %.
(2)
Il-Kunsill, wara reviżjoni ex officio tal-ambitu tal-prodott fl-interim, bir-Regolament (KE) Nru 684/2008 (3), ikklarifika l-ambitu tal-prodott fl-investigazzjoni oriġinali.
(3)
Wara investigazzjoni ex officio ta’ kontra l-evażjoni tal-liġi tal-miżuri tal-anti-dumping, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 499/2009 (4), estenda d-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha” imposti bir-Regolament (KE) Nru 1174/2005 għall- pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom mibgħutin mit-Tajlandja, sew jekk iddikjarati li joriġinaw mit-Tajlandja u sew jekk le.
2. It-talba għal reviżjoni tal-iskadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri tal-anti-dumping definittivi fis-seħħ, fil-21 ta’ April 2010 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza ta’ dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba ġiet ippreżentata minn żewġ produtturi tal-Unjoni: BT Products AB u Lifter S.r.l. (“l-applikanti”) jirrappreżentaw proporzjon prinċipali, f’dan il-każ kważi l-produzzjoni kollha tal-Unjoni ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-Industrija tal-Unjoni.
3. L-inizjazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza
(6)
Wara li ddeterminat, wara kosultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza, il-Kummissjoni ħabbret nhar l-20 ta’ Lulju 2010, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-Notifikazzjoni tat-tnedija”), l-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(7)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew il-“PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-tmiem tal-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu meqjus”).
4.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur dwar il-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifikazzjoni tat-tnedija.
(9)
Il-partijiet kollha interessati, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(10)
Minħabba l-għadd apparentament kbir ta’ importaturi mhux relatati, kien meqjus xieraq, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li jiġi eżaminat jekk għandux jittieħed kampjun. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux neċessarju li jittieħed kampjun u, jekk ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-inizjazzjoni tar-reviżjonijiet u biex jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fin-Notifikazzjoni tat-tnedija. Madankollu, l-ebda importatur ma resaq il-quddiem biex jikkowopera. It-teħid ta’ kampjun għalhekk ma kienx neċessarju.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw ruħhom fl-iskadenzi stabbiliti fin-Notifikazzjoni tat-tnedija. Waslu risposti miż-żewġ gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni, li huma l-applikanti. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi magħrufa fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) ma kkopera fir-reviżjoni. L-ebda wieħed mill-importaturi ma ppreżenta ruħu matul l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni u l-ebda importatur jew utent ieħor ma pprovda informazzjoni lill-Kummissjoni jew ippreżenta ruħu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u tal-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
Il-produtturi tal-Unjoni
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, l-Italja;
-
BT Products AB, Mjölby, l-Isvezja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(13)
Il-prodott milqut minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali u ċċarat mir-reviżjoni interim tal-ambitu tal-prodott, jiġifieri pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom, jiġifieri x-xażi u l-ħajdroliks, li joriġinaw mir-RPĊ u li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8427 90 00 u ex 8431 20 00. Għall-għan ta’ dan ir-Regolament, pallet trucks tal-idejn għandhom ikun trakkijiet b’roti li jirfdu l-lifting fork arms għat-tqandil tal-pallets, iddisinjati biex jiġu mbuttati, miġbuda u mmexxija bl-idejn, fuq wiċċ lixx, invell u iebes, minn operatur pedonali bl-użu ta’ laċċ artikulat. Il- pallet trucks tal-idejn, huma ddisinjati biss biex jgħollu t-tagħbija, billi jippompjaw il-laċċ, sa għoli biżżejjed għall-ġarr u ma għadhom l-ebda funzjoni jew użu addizzjonali ieħor bħal, pereżempju, (i) biex iġorru u jerfgħu t-tagħbija biex ipoġġuha aktar fl-għoli jew biex jgħin fil-ħżin tat-tagħbija (“highlifters”),(ii) biex jistivaw pallet wieħed fuq l-ieħor (“stackers”), (iii) biex jerfgħu t-tagħbija għal livell fejn isir ix-xogħol (“scissorlifts”) jew (iv) biex jerfgħu u jiżen it-tagħbija (“weighing trucks”).
(14)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti manifatturati u mibjugħin fis-suq domestiku fir-RPĊ, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħin fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u huma, għalhekk, meqjusin bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
(15)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk huwiex probabbli li l-iskadenza tal-miżuri eżistenti twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tad-dumping.
1. Il-kummenti preliminari
(16)
Mil-bidu ġew ikkuntattjati 19-il produttur esportatur Ċiniż. Inizjalment, kumpanija waħda biss, Crown Equipment (Suzhou), ippreżentat lilha nnifisha u qablet li tiġi inkluża fil-kampjun, iżda sussegwentement irtirat il-kooperazzjoni tagħha. Konsegwentement, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma kkoopera fl-investigazzjoni u s-sejbiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping kellhom jiġu bbażati fuq il-fatti disponibbli, partikolarment fuq l-informazzjoni sottomessa mill-applikanti, inkluża l-informazzjoni fit-talba għal reviżjoni, data mill-Eurostat, kif ukoll statistika uffiċjali dwar l-esportazzjoni tar-RPĊ.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Il-pajjiż analogu
(17)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi ddeterminat abbażi tal-prezz jew tal-valur normali kostruwit miksub f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dan ma kienx possibbli, fuq kwalunkwe bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b’mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġni ta’ profitt raġonevoli.
(18)
Fl-istħarriġ oriġinali, il-Kanada ntużat bħala pajjjiż analogu sabiex jiġi stabbilit il-valur normali. Minħabba li l-produzzjoni fil-Kanada kienet naqset, il-Brażil kien previst bħala l-pajjiż analogu fin-notifikazzjoni tat-tnedija għar-reviżjoni preżenti. Madankollu, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi Brażiljani magħrufa ma qabel li jikkoopera. Alternattivament, tfittxet il-kooperazzjoni ta’ 27 produttur Indjan u żewġ produtturi mit-Tajwan, iżda bħal fil-każ ta’ fuq ma ngħatat l-ebda kooperazzjoni. Il-partijiet interessati ma ressqu l-ebda suġġeriment ieħor għal pajjiż analogu.
(19)
Wiehed mil-produttur esportatur li ma ikkoperax iddikjara li l-Kummissjoni ma wrietx li l-użu ta’ data mill-pajjiż analogu kien impossibbli fil-każ kurrenti. Is-suġġerimenti li ngħataw mill-kumpanija ġew iċċekkjati. F’ċerti każijiet il-kumpaniji ssuġġeriti mill-esportatur li ma kkooperax, jidher li ma kinux produtturi tal-prodott ikkonċernat. Il-kumpanija ssuġġeriet ukoll li l-Vjetnam seta’ ntuża bħala pajjiż analogu. Madankollu, il-Vjetnam meta setax jitqies billi mhuwiex meqjus bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq. Kif inhu spjegat fil-premessi (17) u (18) hawn fuq, il-Kummissjoni kkuntattjat għadd kbir ta’ kumpaniji fi tliet pajjiżi analogi potenzjali: il-Brażil, l-Indja u t-Tajwan. Minkejja dawn l-isforzi ma nstabet l-ebda kooperazzjoni. Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn pajjiż analogu, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi bbażat fuq il-prezz li attwalment jitħallas jew li hu pagabbli fl-Unjoni Ewropea għall-prodott simili, aġġustat kif xieraq jekk huwa neċessarju biex jiġi inkluż marġni ta’ profitt raġonevoli. Għalhekk it-talba kellha tiġi rrifjutata.
2.2. Il-valur normali
(20)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn pajjiż analogu fir-reviżjoni preżenti, il-prezz li jitħallas attwalment jew li hu pagabbli fl-Unjoni għall-prodott simili aġġustat jekk meħtieġ biex jiġi inkluż marġni ta’ profitt, kien użat bħala bażi għall-istabbiliment tal-valur normali. L-istess metodoloġija kienet użata kemm għall-kumpanija li ngħatat l-MET fl-investigazzjoni oriġinali u kemm għall-kumpaniji li ma ngħatawx l-MET fl-investigazzjoni oriġinali.
2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(21)
Fid-dawl tal-fatt li l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkoopera, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit abbażi tal-fatti disponibbli. Sabiex jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni ġew ikkonsultati diversi sorsi ta’ informazzjoni: data tal-Eurostat, offerti ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi kif sottomessi mill-applikanti u fatturi tal-esportazzjoni miġbura mill-awtoritajiet doganali fl-Istati Membri.
2.4. It-tqabbil
(22)
Il-medja differenzjata tal-valur normali tqabbel mal-medja differenzjata tal-prezz ta’esportazzjoni, fuq bażi tal-prezz ex-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ. Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, u biex jiġi żgurat tqabbil ġust, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li jaffettwaw il-prezz u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet. Saru xi aġġustamenti għat-trasport tal-merkanzija bl-oċean u domestiku fil-pajjiż esportatur, kif ukoll assigurazzjoni.
2.5. Il-marġni tad-dumping
(23)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta’ tqabbil bejn il-medja differenzjata tal-valur normalu u l-medja differenzjata tal-valur ta’esportazzjoni. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping sinifikanti tul il-PIR li kien ivarja minn 97 % sa 224 %. Id-differenza sinifikanti fil-marġni tad-dumping tirriżulta mid-data differenti użata għall-istabbiliment tal-prezz tal-esportazzjoni.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
(24)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza ta’ dumping matul il-PIR, ġiet investigata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping jekk jiġu revokati l-miżuri. Minħabba l-fatt li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera f’din l-investigazzjoni, il-konklużjonijiet ta’ hawn taħt huma msejsa fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri l-informazzjoni mogħtija fit-talbiet għal reviżjoni kif ukoll id-dataa mogħtija mill-applikanti, id-data tal-Eurostat u l-istatistika uffiċjali dwar l-esportazzjoni tar-RPĊ.
(25)
F’dan ir-rigward, l-elementi li ġejjin ġew analizzati: l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, il-kapaċità żejda tal-esportaturi u kemm hu attraenti s-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet domestiċi taċ-Ċina u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi.
3.1. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(26)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi baqgħu jfornu volumi sinifikanti ta’ pallettrucks tal-idejn lis-suq tal-Unjoni wara l-impożizzjoni tal-miżuri fl-2005. Il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-UE waqt il-PIR, kważi 400 000 unità, li jikkorrespondi għal 99 % tal-importazzjonijiet totali tal-UE, qabeż b’mod konsiderevoli l-livelli li ġew irreġistrati qabel l-impożizzjoni tal-miżuri (li kienu jvarjaw minn 118 000 unità fis-sena 2000 sa 280 000 unità fil-PI oriġinali).
3.2. Il-kapaċità żejda tal-esportaturi
(27)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra li tirrigwarda l-produzzjoni u l-kapaċità fir-RPĊ, l-analiżi saret skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-informazzjoni sottomessa mill-applikanti. L-informazzjoni tas-suq li tinsab fit-talba għal reviżjoni, li ma ġietx ikkuntestata mill-partijiet interessati, turi li hemm kapaċità kbira fir-RPĊ. Il-livelli ta’ produzzjoni fl-2008 u l-2009, rispettivament 1,5 miljun unità u 800 000 unità, diġà kienu iktar mid-doppju tad-daqs tas-suq kollu tal-Unjoni. Barra minn hekk, proporzjon limitat biss tal-produzzjoni Ċiniża (14 % fl-2008 u 23 % fl-2009) inbiegħ fis-suq domestiku Ċiniż.
(28)
Il-livelli ta’ produzzjoni jenfasizzaw biċ-ċar il-konklużjoni li fin-nuqqas ta’ miżuri, kwantitajiet addizzjonali sinifikanti ta’ pallet trucks tal-idejn miċ-Ċina jistgħu jintbagħtu lejn is-suq tal-Unjoni.
3.3. Kemm hu attraenti s-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(29)
Is-suq tal-Unjoni jibqa’ attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi fir-rigward ta’ prezzijiet. L-importazzjonijiet mir-RPĊ daħlu fl-UE b’madwar terz tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni għall-klijenti tagħha tal-UE li mhumiex relatati.
(30)
Abbażi tal-istatistika dwar l-esportazzjoni taċ-Ċina, instab li tul il-PIR l-Unjoni kienet id-destinazzjoni ta’ 40 % tal-esportazzjoni kollha miċ-Ċina ta’ pallettrucks tal-idejn. L-Istati Uniti jikkostitwixxu t-tieni l-ikbar suq tal-esportazzjoni ta’ pallettrucks tal-idejn miċ-Ċina, li jammonta għal 20 % tal-esportazzjonijiet kollha miċ-Ċina, filwaqt li l-bqija tal-volumi huma mifruxa fuq destinazzjonijiet differenti.
(31)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni taċ-Ċina lejn l-UE, huma b’mod ġenerali f’konformità mal-prezzijiet tal-esportazzjoni medji taċ-Ċina lejn il-pajjiżi terzi kollha minbarra l-Istati Uniti. Madankollu, jista’ jiġi konkluż li tal-inqas parti mill-esportazzjonijiet taċ-Ċina lejn il-pajjiżi terzi minbarra l-UE jew l-Istati Uniti (40 % tal-esportazzjonijiet kollha miċ-Ċina) jistgħu potenzjalment jintbagħtu lejn l-UE minflok fid-destinazzjoni oriġinali jekk il-miżuri jiġu revokati. Żvilupp bħal dan huwa probabbli, mhux biss minħabba li jistgħu jintlaħqu prezzijiet ogħla fl-assenza tal-miżuri iżda notevolment minħabba l-frammentazzjoni ta’ dawk l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi. Minħabba l-importanza tas-suq tal-Unjoni u ta’ mezzi ta’ bejgħ li huma diġà stabbiliti, ikun iktar faċli li wieħed jikkontrolla destinazzjoni waħda tal-esportazzjonijiet milli diversi pajjiżi.
(32)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-UE, huma konsiderevolment ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-Istati Uniti (17 % ogħla tul il-PIR). Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi, ma jistax jiġi ddeterminat sa liema punt din id-differenza tista’ tiġi spjegata mid-differenza fit-taħlita ta’ prodotti. Madankollu, abbażi tad-data disponibbli dwar l-esportazzjoni, ma jistax jiġi eskluż li pallet trucks tal-idejn esportati lejn l-Istati Uniti bi prezzijiet iktar baxxi jiġu (parzjalment) mibgħuta lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati. Żvilupp bħal dan jista’ jiġi spjegat mir-raġunijiet imsemmija fil-premessa (31) hawn fuq.
(33)
It-tqabbil tal-prezzijiet ta’ hawn fuq juri li l-UE tibqa’ destinazzjoni tassew attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi, li huwa tassew probabbli li jkomplu jesportaw kwantitajiet kbar ta’ pallet trucks tal-idejn bi prezzijiet baxxi.
3.4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping
(34)
L-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-importazzjonijiet Ċiniżi komplew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping b’marġni tad-dumping għoli ħafna. Minħabba notevolment, l-analiżi tal-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-UE u fis-swieq ta’ pajjiżi terzi oħra kif ukoll tal-kapaċitajiet disponibbli fir-RPĊ, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping jekk il-miżuri jitneħħew.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni
(35)
Fl-Unjoni, il-prodott simili huwa mmanifatturat miż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji li huma l-applikanti, kif ukoll minn produttur terz tal-Unjoni ta’ pallet trucks tal-idejn. Il-produzzjoni ta’ dawn il-kumpaniji tikkostitwixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
2. L-industrija tal-Unjoni
(36)
Billi dawn il-produtturi huma responsabbli għall-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ pallet trucks tal-idejn, huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se jissejaħ “l-industrija tal-Unjoni”.
(37)
Esportatur li ma kkooperax iddikjara li l-Kummissjoni użat definizzjoni mhix preċiża tal-industrija tal-Unjoni minħabba li inkludiet produttur tal-Unjoni li ma kkooperax skont id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u fl-ambitu tal-analiżi tal-ħsara tagħha. Dawn argumentaw li dan sar bi ksur tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku. Madankollu, skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku, l-industrija tal-Unjoni tinkludi l-produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili b’mod ġenerali. Il-produttur li ma kkooperax għalhekk jagħmel parti mill-industrija tal-Unjoni skont ir-Regolament bażiku. Kif inhu spjegat fil-premessa (42), id-data għall-produttur tal-Unjoni li ma kkooperax ġiet inkluża biss fir-rigward tal-analiżi tal-volumi tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati u ishma mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. Huwa nnutat ukoll li fil-każ li l-produttur tal-Unjoni li ma kkooperax ġie eskluż mill-analiżi, is-sejbiet tal-investigazzjoni jibqgħu l-istess.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-kumment preliminari
(38)
Minħabba li l-ebda produttur esportatur Ċiniż tal-prodott ikkonċernat ma kkoopera f’din l-investigazzjoni, id-data relatata mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni Ewropea li joriġinaw mir-RPĊ (“il-pajjiż ikkonċernat”) hija bbażata fuq iċ-ċifri tal-Eurostat.
2. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(39)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u data tal-importazzjoni mill-Eurostat.
(40)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas b’40 % u bit-tnaqqis ewlieni sseħħ bejn l-2008 u l-2009.
Tabella 1
2007
2008
2009
PIR
Il-konsum totali tal-UE (biċċiet)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indiċi (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Il-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(41)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ naqas b’37 % tul il-perjodu kkunsidrat u laħaq livell ta’ 387 907 biċċa waqt il-PIR. Madankollu, minkejja t-tnaqqis sinifikanti fid-domanda tal-Unjoni, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied tul il-perjodu kkunsidrat billi l-importazzjonijiet Ċiniżi ma naqsux bl-istess rata bħall-konsum tal-Unjoni. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat għalhekk żdied b’mod sinifikanti bejn l-2007 u l-PIR, meta laħaq il-livell ta’ madwar 83 %. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet taċ-Ċina varjaw kemxejn tul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2
2007
2008
2009
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(biċċiet) (*)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indiċi (2007 = 100)
100
85
49
63
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (*)
78 %
80 %
78 %
83 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/biċċa) (*)
96
92
100
97
Indiċi (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(42)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha rilevanti li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni. Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità (żewġ produtturi biss - l-applikanti - ikkooperaw fir-reviżjoni) l-indiċijiet biss huma żvelati hawn taħt. Fir-rigward tal-volum tal-bejgħ totali tal-UE lil klijenti mhux relatati kif ukoll tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni muri f’Tabelli 6 u 7, sabiex ikun hemm konsistenza mat-Tabelli 1 u 2 ta’ hawn fuq (il-konsum u s-sehem mis-suq Ċiniż), id-data hija bbażata fuq it-tliet produtturi tal-Unjoni, jiġifieri bl-inklużjoni taż-żewġ gruppi ta’ applikanti u t-tielet manifattur li ma kkooperax fir-reviżjoni (iċ-ċifri tal-volum tal-bejgħ ta’ dan tal-aħħar huma bbażati fuq l-informazzjoni sottomessa mill-applikanti).
4.1. Il-produzzjoni
(43)
Fil-PIR, il-produzzjoni naqset b’35 % meta mqabbla mal-2007.
Tabella 3
2007
2008
2009
PIR
Il-produzzjoni (biċċiet)
Indiċi (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Il-kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(44)
Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet stabbli bejn l-2007 u l-PIR. Waqt li l-użu tal-kapaċità kien diġà f’livell baxx fl-2007, it-tnaqqis fil-produzzjoni bejn l-2007 u l-PIR wassal għal iktar tnaqqis sinifikanti fl-użu tal-kapaċità b’20 punt perċentwali bejn l-2007 u l-PIR, meta l-użu tal-kapaċità kien f’livell baxx ħafna.
Tabella 4
2007
2008
2009
PIR
Il-kapaċità tal-produzzjoni (biċċiet)
Indiċi (2007 = 100)
100
100
100
100
L-użu tal-kapaċità
Indiċi (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. L-istokks
(45)
Il-livell tal-istokks tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’56 % bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 5
2007
2008
2009
PIR
L-istokks tal-għeluq (biċċiet)
Indiċi (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Il-volum tal-bejgħ
(46)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat bl-ikbar tnaqqis bejn l-2008 u l-2009.
Tabella 6
2007
2008
2009
PIR
Il-volum tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (biċċiet)
Indiċi (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Is-sehem mis-suq
(47)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas minn livell li diġà kien baxx fl-2007 b’tnaqqis iehor ta’16 % bejn l-2007 u l-PIR. Tnejn mill-erba’ produtturi tal-Unjoni tal-investigazzjoni oriġinali waqfu jimmanifatturaw pallet trucks tal-idejn. Wieħed jista’ josserva li ż-żewġ avvenimenti rriżultaw mill-pressjoni miżjuda li l-importazzjonijiet Ċiniżi li kienu l-oġġett ta’ dumping qed jeżerċitaw fuq is-suq tal-Unjoni, liema pressjoni nħasset anki iktar mill-industrija tal-Unjoni f’sitwazzjoni ta’ konsum li kien qed jonqos b’rata mgħaġġla.
Tabella 7
2007
2008
2009
PIR
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
Indiċi (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. It-tkabbir
(48)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas b’40 %. L-industrija tal-Unjoni tilfet kważi 3,2 punti perċentwali ta’ sehem mis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet konċernati kisbu 5 punti perċentwali ta’ sehem mis-suq.
4.7. L-impjiegi
(49)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % bejn l-2007 u l-PIR. Dan juri l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex tirrazzjonalizza l-produzzjoni f’sitwazzjoni ta’ domanda li kienet qed tonqos b’pass mgħaġġel.
Tabella 8
2007
2008
2009
PIR
Il-prodott tal-impjiegi kkonċernat (persuni)
Indiċi (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Il-produttività
(50)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott għal kull persuna impjegata kull sena, naqset bi 22 % bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 9
2007
2008
2009
PIR
Il-produttività (biċċiet għal kull impjegat)
Indiċi (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Il-prezzijiet tal-bejgħ u l-fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(51)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità mill-industrija tal-Unjoni żdiedu b’4 % bejn l-2007 u l-PIR.
Tabella 10
2007
2008
2009
PIR
Il-prezz unitarju tas-suq tal-UE (EUR/biċċa)
Indiċi (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Il-pagi
(52)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-paga medja għal kull impjegat naqset b’29 %. Dan juri wkoll l-isforzi li rnexxew li saru mill-industrija tal-Unjoni biex jitrażżnu l-ispejjeż, minkejja l-problemi kkawżati mit-tnaqqis drastiku fil-volum tal-produzzjoni.
Tabella 11
2007
2008
2009
PIR
L-ispejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (‘000 EUR)
Indiċi (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. L-investimenti
(53)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-fluss annwali ta’ investimenti fil-prodott ikkonċernat li għamlet l-industrija tal-Unjoni naqas b’91 %.
Tabella 12
2007
2008
2009
PIR
L-investiment nett (EUR)
Indiċi (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. 'Il-profittabbiltà u redditu mill-investimenti
(54)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni naqset sostanzjalment b’66 % bejn l-2007 u l-PIR.
(55)
Ir-redditu mill-investimenti (“ROI”) ukoll naqas sinifikattivament, b’57 % tul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 13
2007
2008
2009
PIR
Il-Profitt Nett tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett)
Indiċi (2007 = 100)
100
68
-2
34
ROI (profitt nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
Indiċi (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Il-fluss ta’ flus u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(56)
Il-fluss ta’ flus nett mill-attivitajiet operattivi jidher fit-tabella 14 hawn taħt. Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni ffaċċjat diffikultajiet fil-ġbir tal-kapital, l-aktar minħabba li wħud mill-produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 14
2007
2008
2009
PIR
Il-fluss ta’ flus (EUR)
Indiċi (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(57)
Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
4.15. L-irkupru mill-effetti tad-dumping li sar fil-passat
(58)
L-indikaturi li ġew eżaminati hawn fuq juru li, minkejja l-impożizzjoni tal-miżuri tal-anti-dumping fl-2005, is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet sostanzjalment fraġli, minħabba preżenza kbira ħafna ta’ prodotti miċ-Ċina bi prezzijiet baxxi fis-suq tal-Unjoni. Il-prekarjetà tas-sitwazzjoni kompliet toħroġ biċ-ċar fi stampa ta’ ħsara tul l-2009 u l-PIR, meta tnaqqis sostanzjali fil-konsum tal-Unjoni enfasizza l-estent sħiħ tal-pressjoni negattiva eżerċitata mill-importazzjonijiet miċ-Ċina li kienu l-oġġett ta’ dumping. Tul dak il-perjodu fil-fatt, l-industrija tal-Unjoni esperjenzat tnaqqis fil-volumi tagħha tal-produzzjoni u l-bejgħ b’rata iktar mgħaġġla mill-konsum tal-Unjoni u għalhekk esperjenzat telf addizzjonali fl-ishma mis-suq. Tul l-istess perjodu, u minkejja l-miżuri, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied u l-prodotti Ċiniżi baqgħu jiġu importati bi prezzijiet sostanzjalment iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Tul il-PIR, il-profitti komplew jonqsu għall-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirkupra mill-effetti tad-dumping u s-sitwazzjoni tagħha kompliet tiddeterjora tul il-PIR.
4.16. Il-konklużjonijiet
(59)
Bejn l-2007 u l-PIR, u minkejja l-eżistenza tal-miżuri tal-anti-dumping, żviluppaw għadd ta’ indikaturi negattivi importanti: il-profittabbiltà naqset b’4,9 punti perċentwali, il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ naqsu b’35 % u 50 % rispettivament, l-użu tal-kapaċità niżel b’35 % u dan ġie segwit minn tnaqqis fl-impjieg. Għalkemm parti minn dawn l-iżviluppi negattivi tista’ tiġi spjegata mit-tnaqqis qawwi fil-konsum, li naqas b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni li kompla jiggrava (niżel b’4 punti perċentwali bejn l-2007 u l-PIR) u ż-żieda kostanti fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ huma sinjali ċari tal-pressjoni li qed tiżdied u li tirriżulta mill-importazzjonijiet miċ-Ċina li huma l-oġġett ta’ dumping. Minħabba li l-importazzjonijiet miċ-Ċina kważi jgawdu monopolju tas-suq tal-Unjoni, kwalunkwe żieda oħra fl-importazzjonijiet miċ-Ċina, anki minħabba l-prezzijiet tagħhom li huma baxxi b’mod sinifikanti, tista’ twaqqa’ l-livell tal-użu tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għal inqas mill-minimu neċessarju biex tiġi żgurata s-sostenibbiltà tiegħu. F’dan ir-rigward, jiġi mfakkar li ż-żewġ produtturi tal-Unjoni ġew sfurzati li jabbandunaw in-negozju ta’ pallet trucks tal-idejn matul il-perjodu kkunsidrat, kif diġà ssemma fil-premessa (47) hawn fuq.
(60)
Fil-kummenti tiegħu wara l-iżvelar, produttur esportatur Ċiniż qal li ċerti indikaturi inklużi l-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ, il-profittabbiltà, l-użu tal-kapaċità u l-impjieg, fil-fatt ma juru l-ebda żvilupp negattiv għall-industrija tal-Unjoni. Madankollu, il-kumpanija kienet qieset biss l-iżvilupp bejn l-2009 u l-PIR, filwaqt li għall-valutazzjoni tal-ħsara l-iżvilupp ġenerali tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu meqjus, jiġifieri bejn l-2007 u l-PIR għandu jiġi vvalutat. Kif inhu spjegat fuq (ara l-premessi (43) sa (49)), l-indikaturi kollha tal-ħsara msemmija mill-esportatur Ċiniż, żviluppaw f’direzzjoni negattiva tul il-perjodu meqjus.
(61)
Barra minn hekk, l-istess esportatur qal li l-Kummissjoni ma għamlitx distinzjoni bejn l-effett ta’ ħsara kkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u effetti oħra, partikolarment it-tnaqqis drastiku fid-domanda minħabba l-kriżi ekonomika, Madankollu, filwaqt li huwa minnu li l-konsum tal-Unjoni naqas b’40 % tul il-perjodu meqjus, l-esportaturi Ċiniżi rnexxielhom jakkwistaw sehem mis-suq sinifikanti għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, kif inhu spjegat fil-premessa (58) fuq, huwa mfakkar li l-impatt tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping kien fil-fatt iktar ta’ ħsara tul il-perjodu fejn id-domanda kienet baxxa.
Għalhekk ġie konkluż li, minkejja l-eżistenza tal-miżuri tal-anti-dumping, l-industrija tal-Unjoni sofriet minn ħsara materjali tul il-PIR.
5. L-impatt tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u fatturi oħra
5.1. L-impatt tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping
(62)
Minkejja żieda fil-konsum fl-Unjoni Ewropea tul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ma żdiedx bl-istess rata u dan wassal biex l-importazzjonijiet miċ-Ċina jgawdu sehem ikbar mis-suq. Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, it-twaqqigħ tal-prezzijiet u l-bejgħ bi prezzijiet iktar baxxi ġew ikkalkolati abbażi tal-aħjar fatti disponibbli, li kienu jinkludu diversi sorsi ta’ informazzjoni jiġifieri data mill-Eurostat, offerti mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kif sottomessi mill-applikanti, u fatturi tal-esportazzjoni miġburin mill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri. Instab li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat iwaqqgħu b’mod ċar il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’madwar 43 % u 78 %, skont is-sorsi ta’ informazzjoni użati.
5.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(63)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra jinsabu f’livell baxx ħafna u komplew jonqsu b’79 % bejn l-2007 u l-PIR. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra naqas tul il-PIR ukoll. Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità (żewġ produtturi jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni) l-indiċijiet biss huma żvelati hawn taħt.
Tabella 15
2007
2008
2009
PIR
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (biċċiet)
Indiċi (2007 = 100)
100
60
6
21
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
Indiċi (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Il-konklużjoni
(64)
Kif jidher fil-premessa (41) l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu fir-rigward ta’ sehem mis-suq tul il-perjodu kkunsidrat, u dan minkejja tnaqqis sinifikanti fil-konsum tal-Unjoni. Dan żied is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi għal 83 % tal-konsum tal-Unjoni tul il-PIR. Din iż-żieda fil-pressjoni fir-rigward ta’ volumi, minkejja t-tnaqqis ġenerali fid-domanda, kienet konnessa ma’ prezzijiet tal-importazzjoni miċ-Ċina lejn l-Unjoni li huma b’mod sinifikanti baxxi, li ġegħlu jwaqqaw il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni konsiderevolment. Għalhekk ġie konkluż li hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali li batiet l-industrija tal-Unjoni tul il-PIR.
F. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAL-ĦSARA
1. Il-kummenti preliminari
(65)
Kif intwera diġà, minħabba l-impożizzjoni tal-miżuri tal-anti-dumping l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirkupra mill-ħsara li batiet.
2. L-iżvilupp probabbli tal-esportazzjonijiet miċ-Ċina jekk il-miżuri jiġu revokati
(66)
Kif imsemmi fil-premessa (27) hawn fuq, ir-RPĊ għandha kapaċitajiet kbar ta’ produzzjoni. Il-livelli ta’ produzzjoni fl-2008 u l-2009, 1,5 miljun unità u 800 000 unità rispettivament, diġà kienu iktar mid-doppju tad-daqs tas-suq kollu tal-Unjoni. Barra minn hekk, proporzjon limitat biss tal-produzzjoni Ċiniża (14 % fl-2008 u 23 % fl-2009) inbiegħ fis-suq domestiku Ċiniż. Fin-nuqqas ta’ miżuri, għalhekk, kwantitajiet addizzjonali sinifikanti ta’ pallet trucks tal-idejn miċ-Ċina jistgħu jintbagħtu lejn is-suq tal-Unjoni.
(67)
Kif imsemmi fuq fil-premessa (31), il-prezzijiet tal-esportazzjoni taċ-Ċina lejn l-UE, huma b’mod ġenerali f’konformità mal-prezzijiet tal-esportazzjoni medji taċ-Ċina għall-pajjiżi terzi kollha. Madankollu, jista’ jiġi konkluż li tal-inqas parti mill-esportazzjonijiet taċ-Ċina lejn il-pajjiżi terzi minbarra l-UE jew l-Istati Uniti (40 % tal-esportazzjonijiet kollha miċ-Ċina) jistgħu potenzjalment jintbagħtu lejn l-UE minflok fid-destinazzjoni oriġinali jekk il-miżuri jiġu revokati. Żvilupp bħal dan huwa probabbli, mhux biss minħabba li jistgħu jintlaħqu prezzijiet ogħla fin-nuqqas ta’ miżuri iżda, notevolment, minħabba l-frammentazzjoni ta’ dawk l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi. Minħabba l-importanza tas-suq tal-Unjoni u ta’ mezzi ta’ bejgħ li huma diġà stabbiliti, ikun iktar faċli li wieħed jikkontrolla destinazzjoni waħda tal-esportazzjonijiet milli ħafna pajjiżi.
3. Il-konklużjoni
(68)
Fid-dawl tas-sejbiet imsemmija fil-premessi (66) u (67) hawn fuq, huwa konkluż li hemm probabbiltà li l-ħsara materjali li nstabet tul il-PIR se tkompli teżisti jekk il-miżuri jiġu revokati. Dan x’aktarx li jwassal għal iktar deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, li tul żmien medju jista’ jwassal biex jikkomprometti l-eżistenza tagħha.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(69)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri tal-anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni bħala entità. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
(70)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri kienet ikkunsidrata li ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-anti-dumping eżistenti.
(71)
Fuq din il-bażi kien eżaminat, jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping li jagħmel il-ħsara, jista’ jkun konkluż b’mod ċar li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(72)
L-industrija tal-Unjoni tilfet b’mod konsistenti s-sehem mis-suq filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu sostanzjalment matul il-perjodu kkunsidrat. Tnejn mill-erba’ produtturi oriġinali tal-Unjoni waqqfu l-produzzjoni tal-prodott investigat. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni batiet ħsara materjali tul il-perjodu kkunsidrat. Mingħajr l-eżistenza tal-miżuri, l-industrija tal-Unjoni probabbli tkun f’sitwazzjoni anki agħar.
3. L-interessi tal-importaturi u l-utenti
(73)
L-ebda wieħed mill-importaturi u l-utenti mhux relatati li ġew ikkuntattjati ma kkoopera. Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjoni oriġinali, instab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri ma kellux ikun sinifikanti għall-utenti. Minkejja l-eżistenza tal-miżuri għal ħames snin, l-importaturi/utenti fl-Unjoni komplew jakkwistaw il-provvisti tagħhom mir-RPĊ. Kif ukoll ma tressqet l-ebda indikazzjoni li kien hemm diffikultajiet biex jinstabu sorsi oħra. Barra minn hekk, huwa mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali l-utenti li kkooperaw baqgħu newtrali fir-rigward tal-impożizzjoni tal-miżuri u ġie konkluż li l pallet trucks tal-idejn kien ta’ importanza trivjali fin-negozju tagħhom. L-ebda indikazzjoni tal-kuntrarju ma nstabet waqt din ir-reviżjoni. Għalhekk ġie konkluż li huwa improbabbli li ż-żamma tal-miżuri tal-anti-dumping jkollha effett serju fuq l-importaturi/utenti fl-Unjoni. Fil-fatt, mingħajr il-miżuri l-importazzjonijiet miċ-Ċina li huma l-oġġett ta’ dumping jistgħu jimmonopolizzaw is-suq tal-Unjoni ta’ pallet trucks tal-idejn.
4. Il-konklużjoni
(74)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal fuq, ma jistax jiġi konkluż b’mod ċar li ż-żamma tal-miżuri tal-anti-dumping eżistenti ma tkunx fl-interess tal-Unjoni.
H. IL-MIŻURI TAL-ANTI-DUMPING
(75)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien previst li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu biex jibagħtu l-kummenti tagħhom wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien ġustifikat.
(76)
Fil-kummenti tagħha wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni enfasizzat li d-dumping u l-livelli ta’ twaqqigħ fil-prezz misjuba fir-reviżjoni huma ħafna ogħla milli fl-investigazzjoni oriġinali u li kien hemm pressjoni li dejjem kienet qed tiżdied minn importazzjonijiet Ċiniżi li kienu l-oġġett ta’ dumping. L-industrija tal-Unjoni għalhekk iddikjarat li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra wkoll il-valutazzjoni mill-ġdid tal-livell tad-dazji anti-dumping. Fid-dawl ta’ dawn il-kummenti, kif ukoll tas-sejbiet ta’ din ir-reviżjoni, qed tiġi kkunsidrata l-possibbiltà li tinfetaħ reviżjoni sħiħa interim li tiffoka biss fuq id-dumping.
(77)
Minn dak li ntqal hawn fuq jirriżulta li, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri tal-anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tagħhom li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu. Huwa mfakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f’dazju ad valorem b’rati differenti.
(78)
Huwa mfakkar li l-miżuri soġġetti għar-reviżjoni attwali ġew estiżi bir-Regolament (KE) Nru 499/2009 għal importazzjonijiet tal-istess prodott, mibgħuta mit-Tajlandja, sew jekk dikjarati li joriġinaw mit-Tajlandja u sew jekk le. Ma tressaq l-ebda element ġdid f’dan ir-rigward fil-qafas ta’ din ir-reviżjoni. Id-dazju tal-anti-dumping definittiv ta’ 46,7 % u applikabbli “għall-kumpaniji l-oħra kollha” għal importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ għandu, għaldaqstant, jiġi estiż għal importazzjonijiet tal-istess prodott mibgħuta mit-Tajlandja, sew jekk dikjarati li joriġinaw fit-Tajlandja u sew jekk le.
(79)
Ir-rati tad-dazju tal-anti-dumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott konċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(80)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju tal-anti-dumping individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (7) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma’, bħal, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju tal-anti-dumping definittiv huwa hawnhekk impost fuq importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħhom, jiġifieri x-xażi u lħajdroliks, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8427 90 00 (kodiċi TARIC 8427900011 u 8427900019) u ex 8431 20 00 (kodiċi TARIC 8431200011 u 8431200019). Għall-għan ta’ dan ir-Regolament, pallet trucks tal-idejn għandhom jkun trakkijiet b’roti li jirfdu l-lifting fork arms għat-tqandil tal-pallets, iddisinjat biex jiġi mbuttat, miġbud u mmexxija bl-idejn, fuq wiċċ lixx, invell u iebes, minn operaturi pedonali bl-użu ta’ laċċ artikulat. Il-pallet trucks tal-idejn, huma ddisinjati biss biex jgħollu t-tagħbija, billi jippompja l-laċċ, sa għoli biżżejjed għall-ġarr u ma għandhom l-ebda funzjoni jew użu addizzjonali ieħor bħal, pereżempju, (i) biex iġorru u jerfgħu t-tagħbija biex ipoġġuha aktar fl-għoli jew jgħinu fil-ħżin tat-tagħbija (“highlifters”),(ii) biex jistivaw pallet wieħed fuq l-ieħor (“stackers”), (iii) biex jerfa’ t-tagħbija għal livell fejn isir ix-xogħol (“scissorlifts”) jew (iv) biex jerfgħu u jiżnu it-tagħbija (“weighing trucks”).
2. Ir-rata tad-dazju definittiv tal-anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manufatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandu jkun kif ġej:
Il-kumpanija
Rata tad-dazju
(%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC
7,6
A603
Il-kumpaniji l-oħra kollha
46,7
A999
3. Id-dazju tal-anti-dumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”, kif stabbilit fil-paragrafu 2 hawnhekk qed jiġi estiż għall-importazzjonijiet ta’ pallet trucks tal-idejn u l-partijiet essenzjali tiegħu, jiġifieri x-xażi u l-ħajdroliks, kif ikompli jelabora l-paragrafu 1, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8427 90 00 u ex 8431 20 00 (kodiċi TARIC 8427900011 u 8431200011) u mibgħuta mit-Tajlandja, sew jekk iddikjarati li joriġinaw mit-Tajlandja u sew jekk le.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-10 ta’ Ottubru 2011.