ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. července 2011
o režimu státních podpor C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), který uplatňuje Portugalsko na sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění jatečního odpadu
(oznámeno pod číslem K(2011) 4888)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(2011/677/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě stížnosti zaslala Komise dne 15. listopadu 2002 portugalským orgánům žádost o informace ohledně zavedení parafiskálního poplatku podle legislativního nařízení č. 197/2002 ze dne 25. září 2002 (1) (dále jen „legislativní nařízení z roku 2002“) za účelem financování sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů z porážky přežvýkavců a drůbeže. Portugalské orgány odpověděly dopisem ze dne 20. ledna 2003.
(2)
Dotyčný mechanizmus byl zapsán do registru neoznámených podpor pod čísly NN 41 A-B/03, protože z poskytnutých informací vyplývá, že začal být prováděn bez předchozího souhlasu Komise.
(3)
Dopisy ze dne 16. a 30. dubna 2003 si útvary Komise o předmětném režimu vyžádaly od portugalských orgánů nové informace. Portugalské orgány měly na odpověď lhůtu čtyř týdnů.
(4)
Dopisy ze dne 5. května a 6. června 2003, které byly zaevidovány dne 5. května a 10. června 2003, požádalo Stálé zastoupení Portugalské republiky při Evropské unii jménem portugalských orgánů o prodloužení lhůty na poskytnutí všech požadovaných informací vzhledem k době nutné k jejich shromáždění.
(5)
Dopisem ze dne 25. července 2003 souhlasily útvary Komise s prodloužením lhůty o čtyři týdny.
(6)
Jelikož útvary Komise nedostaly ve čtyřtýdenní lhůtě stanovené ve výše uvedeném dopisu žádnou odpověď, zaslaly portugalským orgánům upomínku dopisem ze dne 19. prosince 2003, v němž uvedly, že v případě, že zmíněné orgány nebudou reagovat, vyhrazují si možnost navrhnout Komisi zaslání příkazu k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2) (jenž se stal článkem 108 SFEU).
(7)
Dopisem ze dne 5. února 2004, který byl zaevidován ve stejný den, sdělilo Stálé zastoupení Portugalské republiky při Evropské unii Komisi odpověď portugalských orgánů na dopisy útvarů Komise ze dne 16. a 30. dubna 2003.
(8)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2004 si útvary Komise o předmětném režimu vyžádaly od portugalských orgánů nové informace. Portugalské orgány měly na odpověď lhůtu čtyř týdnů.
(9)
Dopisem ze dne 30. prosince 2004, který byl zaevidován dne 5. ledna 2005, požádalo Stálé zastoupení Portugalské republiky při Evropské unii jménem portugalských orgánů o prodloužení lhůty na poskytnutí všech požadovaných informací vzhledem k době nutné k jejich shromáždění.
(10)
Dopisem ze dne 17. ledna 2005 souhlasily útvary Komise podruhé s požadovaným prodloužením lhůty.
(11)
Jelikož útvary Komise neobdržely na své otázky ve stanovené nové lhůtě žádnou odpověď, zaslaly portugalským orgánům dopisem ze dne 12. dubna 2005 novou upomínku a opět je upozornily na skutečnost, že v případě nedodržení stanovené čtyřtýdenní lhůty na zaslání odpovědi si vyhrazují možnost navrhnout Komisi zaslání příkazu k poskytnutí informací na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(12)
Výše uvedená lhůta na odpověď uplynula v květnu 2005. Jelikož Komise do uplynutí výše zmíněné lhůty neobdržela žádnou odpověď, nařídila rozhodnutím ze dne 21. února 2006 (3) Portugalsku, aby jí sdělilo veškeré informace, o které požádala, s tím, že pokud neobdrží od portugalských orgánů odpověď, vyhrazuje si právo zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (viz odstavec 80 příkazu k poskytnutí informací).
(13)
Jelikož Komisi nebyla poskytnuta žádná z požadovaných informací, rozhodla se dne 28. ledna 2009 zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala ostatní členské státy a zúčastněné třetí strany k podání připomínek k dotčeným podporám.
(14)
Jelikož Komise neobdržela ve stanovené lhůtě od Portugalska žádné komentáře, zaslala mu dopisem ze dne 18. března 2009 upomínku. Portugalsko zaslalo Komisi své komentáře dne 14. dubna 2009 a poskytlo také kopii legislativních nařízení č. 393-B/98 a 244/2003. Další komentáře přišly dne 15. června 2009 od společnosti ETSA (Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA).
(15)
Dne 1. července 2009 předala Komise Portugalsku komentáře společnosti ETSA. Portugalsko v tomto ohledu nezaslalo Komisi žádné připomínky.
(16)
Na základě komentářů předložených společností ETSA požádaly útvary Komise dopisem ze dne 19. února 2010 portugalské orgány o další upřesnění. Portugalské orgány odpověděly dopisem ze dne 27. dubna 2010.
(17)
Dopisem ze dne 1. února 2011 požádaly útvary Komise portugalské orgány o upřesnění a reakci na otázky, jež útvary Komise položily již v předchozí době a na něž portugalské orgány neodpověděly vyčerpávajícím způsobem.
(18)
Dopisem ze dne 24. února 2011 požádaly portugalské orgány o prodloužení stanovené lhůty na odpověď o 30 dnů.
(19)
Dopisem ze dne 28. února 2011 souhlasily útvary Komise s prodloužením lhůty na odpověď o 30 dnů. Portugalské orgány odpověděly na otázky položené útvary Komise dopisem ze dne 1. dubna 2011.
(20)
Dopisem ze dne 20. června 2011 informovaly útvary Komise portugalské orgány, že Komisi navrhnou přijetí podmíněného kladného rozhodnutí, a vysvětlily uplatněné podmínky.
II. POPIS
(21)
Podle informací portugalských orgánů bylo v Portugalsku v období od 1. ledna do 14. října 1998 zjištěno 66 případů bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“). V důsledku této rizikové situace pro veřejné zdraví a zdraví zvířat přijala Komise rozhodnutí č. 98/653/ES ze dne 18. listopadu 1998 o určitých naléhavých opatřeních nutných z důvodu výskytu bovinní spongiformní encefalopatie v Portugalsku (5) a nařídila naléhavá opatření nutná z důvodu případů BSE, které se vyskytly v Portugalsku, přičemž zejména zakázala vývoz některých zvířat a vedlejších produktů ze zvířat z portugalského území do jiných členských států.
(22)
Kvůli zmírnění důsledků opatření přijatých v rámci boje proti bovinní spongiformní encefalopatii (BSE) nesl portugalský stát od roku 1999 veškeré náklady spojené se sběrem, zpracováním a neškodným odstraněním vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže. Legislativním nařízením č. 393-B/98 ze dne 4. prosince 1998 (6) (dále jen „legislativní nařízení z roku 1998“) portugalský stát skutečně převzal odpovědnost a náklady za sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů.
(23)
Legislativní nařízení z roku 1998 počítalo ve svém čl. 4 odst. 3 s možností zavést pro jatka určitou daň za účelem financování neškodného odstranění některých materiálů. Podle informací obdržených od portugalských orgánů nebyla tato daň jatkám udělena.
(24)
Portugalské orgány vysvětlily, že na odpovídající zpracování zbytků neměly dostatečná zvláštní zařízení, a že se proto musely obrátit na soukromé poskytovatele služeb, aby zajistili tyto služby, které již svou povahou spadají do rámce odpovědnosti státu.
(25)
Portugalské orgány vysvětlily, že tento úkol veřejného zájmu byl svěřen soukromému sektoru při dodržení ustanovení stanovených legislativním nařízením č. 197/99 ze dne 8. června 1999 (7), který představuje vnitrostátní nástroj provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES ze dne 13. října 1997, kterou se mění směrnice 82/50/EHS, 93/36/EHS a 93/37/EHS, které koordinují postupy při zadávání veřejných zakázek na služby, dodávky a stavební práce (8). Soukromé podniky pověřené provedením dotčených služeb byly vybrány se zřetelem na jejich schopnost a technické možnosti zajistit řádné provedení svěřeného úkolu veřejného zájmu a na naléhavost, se kterou bylo nutno reagovat na nutnost zpracovat tyto produkty účinným, rychlým a bezpečným způsobem. Portugalské orgány předložily příklad smlouvy o poskytování služeb platné v období od 1. září 2004 do 31. prosince 2004.
(26)
Podle informací portugalských orgánů byly parametry sloužící jako základ pro výpočet vyrovnání za služby předem stanoveny společným nařízením č. 96/99 ze dne 25. ledna 1999 (9). Uvedené nařízení bylo pravidelně ověřováno a změněno společným nařízením č. 324/2001 (10) ze dne 6. dubna 2001 a společným nařízením č. 124/2002 ze dne 19. února 2002 (11).
(27)
Rozhodnutím 2000/766/ES (12) zakázala Rada používání vedlejších produktů ze zvířat téměř všech druhů v krmivu pro zvířata a nařídila jejich zničení ve všech členských státech, a to včetně Portugalska.
(28)
Portugalské orgány vysvětlily, že následkem tohoto rozhodnutí se zvýšilo množství zbytků dotčených tímto postupem, a tudíž i náklady spojené s touto činností.
(29)
Rozhodnutím 2001/376/ES (13) rozhodla Komise o zachování platnosti přijatého rozhodnutí 98/653/ES pro Portugalsko.
(30)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (14), stanoví zvláštní pravidla pro sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu, která platí pro různé kategorie vedlejších produktů.
(31)
Portugalské orgány upřesnily, že se kvůli dodržení svých závazků v těchto souvislostech rozhodly přenést náklady na dotčenou činnost na hospodářské subjekty tohoto odvětví, a to za přísného dodržení zásady „znečišťovatel platí“ a aniž by ztratily ze zřetele starost o ochranu veřejného zdraví, jehož zaručení je zásadní a spadá do jejich odpovědnosti. Přijaly proto režim stanovený legislativním nařízením č. 197/2002 ze dne 25. září 2002.
(32)
Od října 2002, kdy vstoupilo v platnost legislativní nařízení č. 197/2002, jsou náklady na sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže financovány příjmy z parafiskálního poplatku, kterému podléhají jatka, dovozci nevykostěného hovězího a vepřového masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemci nevykostěného hovězího a vepřového masa.
(33)
Dopisem ze dne 20. ledna 2003 portugalské orgány uvedly, že následující hospodářské subjekty jsou od placení poplatku osvobozeny:
-
jatka zajišťující sběr, zpracování a neškodné odstranění všech dotčených vedlejších produktů s výjimkou zvláštních rizikových materiálů (dále jen „ZRM“), a to buď ve vlastních prostorách nebo v bourárnách, přičemž tyto jednotky vytvořily podmínky soběstačnosti v oblasti zpracování svých vlastních vedlejších produktů (viz bod 2 přílohy 2 legislativního nařízení z roku 2002),
-
dovozci vykostěného masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, protože jejich činnost nevytváří vedlejší produkty podléhající povinnému zpracování podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů Společenství.
(34)
Pokud jde o přesné určení příjmů z výběru poplatků, portugalské orgány prohlásily, že byly přidělovány výlučně na financování činností spojených se sběrem, přepravou, zpracováním a neškodným odstraněním vedlejších produktů z masa savců a drůbeže, a to včetně ZRM.
(35)
V příloze 1 legislativního nařízení z roku 2002 je níže uvedená výše poplatku stanovena úměrně váze a v závislosti na dotčeném druhu:
(v EUR)
Druh/typ
Skot
Prasata
Ovce/kozy
Drůbež
Ostatní
Poplatek/kg jatečně upraveného těla
0,05
0,04
0,03
0,06
0,06
(36)
Pokud jde o financování sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění zvláštních rizikových materiálů, stanoví čl. 2 odst. 2 legislativního nařízení č. 197/2002 pevný poplatek ve výši 0,30 EUR/kg/ZRM uplatňovaný pouze a výlučně na jatka.
(37)
Všechny poplatky jsou hrazeny dané veřejné organizaci mechanizmem přenesení daňové povinnosti. Jedná se o Státní zemědělský intervenční a záruční ústav (INGA). Poplatky vybrané od hospodářských subjektů představovaly příjmy INGA a byly mu hrazeny přímo.
(38)
Jak je uvedeno v odstavcích 32 a 33 tohoto rozhodnutí, článek 4 legislativního nařízení z roku 2002 upřesňuje, že jatka mají také možnost se mezi sebou zorganizovat, a to buď tak, že si pro sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů přímo najmou služby třetí strany, nebo tuto činnost budou provádět sama, a to vždy při dodržení platných právních ustanovení a s výjimkou ZRM. V případě, že jatka provádějí sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů vytvořených ve svých vlastních prostorách, s výjimkou ZRM, stanoví příloha 2 legislativního nařízení z roku 2002 poplatky k uhrazení následovně:
(v EUR)
Druh/typ
Skot
Prasata
Ovce/kozy
Drůbež
Ostatní
Poplatek/kg jatečně upraveného těla
0,03
0,02
0,00
0,00
0,00
(39)
Pokud jatka provádějí sběr, zpracování a neškodné odstranění všech vedlejších produktů vytvořených jak ve svých vlastních prostorách, tak v bourárnách, a to s výjimkou ZRM, jsou od placení tohoto poplatku zcela osvobozena.
(40)
V souladu s článkem 5 legislativního nařízení č. 197/2002 je INGA subjektem příslušným pro kontrolu plateb poplatků, které provádějí jatka, a za tímto účelem vede aktualizované záznamy o množství jatečně upravených těl a jejich hmotnosti. V pravomoci INGA je rovněž kontrola placení dlužných poplatků v případě dovozu a přijetí produktů z Evropské unie, zatímco hospodářským subjektům a příjemcům přísluší vedení aktualizovaných záznamů o provedených operacích.
(41)
Pokud se jatka rozhodnou pro posledně uvedenou možnost, musí předem předložit INGA své projekty k posouzení a podřídit se jakékoliv případné kontrole, o které by rozhodl příslušný orgán.
(42)
Portugalské orgány ujistily, že výše poplatku se omezuje pouze na to, aby zmíněné podniky nesly náklady na tyto činnosti, a že tato služba bude poskytována pouze podnikům vytvářejícím vedlejší produkty, jejichž neškodné odstranění je povinné.
(43)
Pokud jde o soulad mezi příjmy z poplatku a náklady na služby, které financují, portugalské orgány prohlásily, že poplatky stanovené v přílohách I a II legislativního nařízení z roku 2002 a poplatek stanovený v čl. 2 odst. 2 ohledně ZRM byly vypočteny na základě skutečných nákladů na služby, které je nutno poskytovat, a při zohlednění povahy vedlejších produktů vytvořených každým živočišným druhem a skutečnosti, zda jsou tyto vedlejší produkty dotčeny či ne.
(44)
Podle portugalských orgánů toto financování ve všech ohledech představuje vyrovnání poskytované uživateli za dodání veřejné služby veřejného zájmu. Částky hrazené hospodářskými subjekty povinnými k dani jsou přímo úměrné množstvím odpadu skutečně předaným veřejné službě a skutečným nákladům na neškodné odstranění tohoto odpadu. Na podporu těchto tvrzení portugalské orgány dodaly podklady s číselnými údaji za období od roku 1999 do roku 2005, které dokládají náklady na služby, a pro rok 2003 podklad s číselnými údaji, které se týkají příjmů z poplatku za různé druhy vytvořených vedlejších produktů, a to bez rozlišení jak dovezených, tak vnitrostátních.
(45)
Pokud jde o otázku, zda mohou dovezené produkty skutečně využívat systém stejným způsobem jako vnitrostátní produkty, portugalské orgány ujišťují, že poplatky uplatňované v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ na jatka, na dovoz a na obchod uvnitř Společenství s nevykostěným masem odrážejí náklady spojené se zpracováním všech vedlejších produktů vytvářených v řetězci až ke konečnému spotřebiteli.
(46)
Dovoz nevykostěného masa znamená pro portugalské orgány existenci vedlejších produktů, a využívá tedy služby sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění, což zdůvodňuje uplatňování dotyčných poplatků.
(47)
Portugalské orgány mají za to, že financovaná opatření spadají do veřejného zájmu, neboť se v důsledku krize BSE ukázalo, že odstranění jatečních veterinárních konfiskátů má být úkolem veřejné služby státu z důvodu jeho významu pro ochranu zdraví lidí a zvířat a ochranu životního prostředí.
(48)
Systém vytvořený legislativním nařízením z roku 2002 byl zrušen legislativním nařízením č. 244/2003 ze dne 7. října 2003 (15) (dále jen „legislativní nařízení z roku 2003“), jež vstoupilo v platnost dne 22. října 2003. Toto nařízení vytváří obecný režim a přechodný režim pro vedlejší produkty živočišného původu nevhodné pro lidskou spotřebu.
(49)
Obecný režim stanoví, že jatka, bourárny, inkubační střediska a průmysl výrobků z vajec mají v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 z vlastního podnětu nebo najmutím třetí strany podporovat sběr, přepravu, skladování, manipulaci, zpracování a neškodné odstranění materiálů kategorií 1, 2 a 3 vytvořených v konkrétní jednotce pomocí provádění plánu předloženého k předchozímu schválení GŘ pro veterinární záležitosti (GŘ V).
(50)
Jatka, bourárny, inkubační střediska a průmysl výrobků z vajec musí vypracovat plán neškodného odstranění nebo využití materiálů kategorie 3, který musí být schválen GŘ pro veterinární záležitosti do 90 dnů ode dne vstupu legislativního nařízení z roku 2003 v platnost nebo ode dne zahájení činnosti. Pokud jde o kategorii 3, zajišťuje podle legislativního nařízení z roku 2002 až do schválení plánů GŘ pro veterinární záležitosti sběr, přepravu, zpracování, dočasné uskladnění a neškodné odstranění vedlejších produktů INGA. Až do schválení plánu pro materiály kategorie 3 musí majitelé jatek, bouráren, inkubačních středisek a podniků vyrábějících výrobky z vajec hradit poplatky stanovené v příloze 1 legislativního nařízení z roku 2002, s výjimkou organizací, pro něž platí alternativní režim stanovený tímto nařízením a jež musí platit poplatky stanovené v příloze 2 legislativního nařízení z roku 2002.
(51)
V rámci přechodného režimu zajišťuje INGA nadále také tyto služby pro materiály kategorií 1 a 2.
(52)
U materiálů kategorií 1 a 2 musí jatka a bourárny předložit plán neškodného odstranění nebo využití do 30 dnů od uplynutí platnosti přechodného režimu v listopadu 2005. Do schválení plánu musí platit 0,35 EUR za 1 kg materiálu kategorie 1 nebo 2. Subjekty povinné k poplatku jsou naopak osvobozeny od jeho placení, jakmile je plán neškodného odstranění nebo využití schválen.
(53)
Jakmile jatka a bourárny předloží GŘ V plán s uvedením činností nutných k odstranění materiálů kategorií 1 a 2, přebírají odpovědnost za náklady spojené s těmito činnostmi a podléhají kontrolám prováděným příslušným orgánem. Podle čl. 3 odst. 4 legislativního nařízení z roku 2003 režim končí dva roky po vstupu v platnost tohoto legislativního nařízení.
(54)
Platnost přechodného režimu legislativního nařízení č. 244/2003 uplynula v listopadu roku 2005. V dopise ze dne 1. dubna 2011 portugalské orgány uvedly, že od ukončení platnosti přechodného režimu legislativního nařízení č. 244/2003 nesou náklady na likvidaci vedlejších produktů jatek a bouráren hospodářské subjekty, a to prostřednictvím zhodnocení zbytků přeměněných na biologická paliva a vývozu mouček.
(55)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila následující pochyby ohledně existence podpory, a její případné slučitelnosti, ve prospěch podniků poskytujících služby sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění dotyčných materiálů, jatek a bouráren, dovozců nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa, hospodářských subjektů uvnitř Společenství a chovatelů.
(56)
Komise zejména zopakovala otázky položené v prvním příkazu k poskytnutí informací. Pokud jde o podporu ve prospěch podniků poskytujících služby sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění dotyčných materiálů, vyjádřila Komise pochyby ohledně povahy služby veřejného zájmu, již portugalské orgány chtěly přiřknout dotyčným činnostem, a to zejména s ohledem na rozsudek ve věci Altmark (16). Pokud jde o podporu ve prospěch jatek, bouráren, dovozců nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a hospodářských subjektů odvětví uvnitř Společenství, vyjádřila Komise pochyby ohledně skutečnosti, že příspěvek hrazený odvětvím v podobě poplatku odpovídá skutečným hospodářským nákladům na poskytování služby sběru, a požádala v tomto ohledu o číselné informace. Pokud jde potom o podporu ve prospěch chovatelů, vyjádřila Komise pochyby ohledně zvýhodnění, která by jim zavedený systém mohl poskytovat vzhledem k tomu, že dotčenému poplatku nepodléhali.
(57)
Komise poté předběžně přezkoumala slučitelnost dotyčných opatření s hlavními pokyny platnými od roku 1998 a ve fázi rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že nemá k dispozici dostatečné informace, aby mohla dospět k závěru o slučitelnosti dotyčných opatření.
III. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ PORTUGALSKEM
(58)
Ve svých připomínkách Portugalsko nejprve připomnělo zvláštnost situace, ve které se kvůli BSE portugalský stát během roku 1998 ocitl. Zmínilo zejména rozhodnutí Komise 98/653/ES, které zakázalo vývoz určitých produktů, k nimž patřily masokostní moučky jako takové nebo obsažené v jiných produktech, z portugalského území do ostatních členských států nebo do třetích zemí. V těchto souvislostech Portugalsko zavedlo plán dozoru, kontroly a vymýcení BSE, který byl schválen stálým veterinárním výborem Komise. Dne 18. dubna 2001 rozhodla Komise o zachování embarga ohledně Portugalska. Embargo bylo zrušeno až v roce 2004 nařízením (ES) č. 1993/2004 (17).
(59)
Portugalsko proto zdůrazňuje skutečnost, že v období od roku 1998 do roku 2004 byla všechna opatření přijata s cílem čelit naléhavé situaci, jež představovala ohrožení veřejného zdraví. Portugalské správní orgány se proto snažily umožnit okamžité zavedení opatření až do doby, kdy se hospodářské subjekty dokáží zorganizovat, aby tyto úkoly mohly plnit samy, a to pod kontrolou státu. Portugalsko se domnívá, že ochrana veřejného zdraví představuje právní zájem převyšující všechny ostatní, což zdůvodňuje odchýlení se od pravidel v oblasti státních podpor.
(60)
Podle Portugalska přijetí rozhodnutí 98/653/ES a následná prodloužení jeho platnosti zabránila tomu, aby opatření přijatá portugalským státem na řešení krize BSE vedla k narušení trhu, a překážela tak obchodu mezi členskými státy. Portugalsko uvádí, že nedocházelo k obchodním výměnám, protože existovalo embargo na vývoz výše uvedených produktů, což znamená, že k narušení hospodářské soutěže nemohlo dojít.
(61)
Portugalsko zejména uvádí, že v roce 1998 nebyla poskytnuta žádná podpora, a dokládá to skutečností, že legislativní nařízení č. 393-B/98 vstoupilo v platnost až dne 4. prosince 1998. Odpovědnost za sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů převzal portugalský stát až v tomto okamžiku, a to výjimečně a přechodně.
(62)
Vstupem v platnost legislativního nařízení z roku 1998 převzal portugalský stát náklady spojené se sběrem, zpracováním a neškodným odstraněním vedlejších produktů, a to až do vstupu v platnost legislativního nařízení č. 197/2002. Portugalsko v tomto ohledu uvádí, že převzetí nákladů na tato opatření portugalským státem je nutno považovat za krátkodobé, protože režim byl následně změněn a byl zaveden poplatek jako prostředek k převedení financování sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže, a to včetně zvláštních rizikových materiálů (ZRM), na odvětví.
(63)
Pokud jde o náklady na zmíněná opatření, Portugalsko uvádí, že parametry, které sloužily jako základ pro výpočet vyrovnání, byly předem stanoveny výnosem zveřejněným v úředním věstníku. Portugalské orgány uvedly tři nařízení (18). Uvedená nařízení stanoví cenu služeb (sběr, přeprava, zpracování a balení do velkých pytlů „big bags“ za kilogram produktu). Byly zohledněny výdaje spojené s těmito činnostmi, které mají jednotky zpracování vedlejších produktů živočišného původu, jež nejsou součástí jatek. Zohledněny byly rovněž běžné výdaje, jako jsou náklady na energie, pohonné hmoty, odměny, pojištění atd. Tyto parametry jsou stejné pro všechny poskytovatele služeb. Portugalské orgány uvedly, že se zisk pohyboval od 30 do 39,5 %, což podle nich představuje vyvážené ziskové rozpětí nebo dokonce nižší, než je průměr při výkonu hospodářských činností. Portugalské orgány přiložily simulace uplatňování parametrů, které vedly ke stanovení cen v nařízeních.
(64)
Portugalský stát se na závěr domnívá, že poskytnuté podpory lze prohlásit za slučitelné při uplatnění odchylky od zásady „znečišťovatel platí“, protože tyto podpory odpovídaly nákladům na poskytnuté služby a protože pokyny platné v oné době (pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek (19)) umožňovaly, vzhledem k jejich krátkodobé povaze, podpory až do výše 100 % skutečných nákladů.
(65)
Od října roku 2002 představuje právní základ úhrady nákladů legislativní nařízení z roku 2002. Portugalské orgány se domnívají, že tyto poplatky zohlednily hodnotu odměn za činnosti, které měly provádět jednotky zpracování vedlejších produktů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že krize nadále pokračovala, se portugalské orgány domnívaly, že zásah státu v úloze prostředníka byl stále oprávněný.
(66)
Při simulacích prováděných v oné době byly zohledněny celkové náklady společností a také přiměřený zisk. Portugalské orgány předložily cvičení provedené na základě výdajů a nákladů za rok 2003, jež podle nich prokazuje vyváženost mezi příjmy a náklady ve spojení s fungováním nově zavedeného právního režimu a kterým se stanoví poplatky za účelem financování služeb.
(67)
Portugalské orgány rovněž prohlásily, že financování služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších masných a drůbežích produktů nepochází z daní vybíraných od jatek a dovozců nevykostěných hovězích a vepřových jatečně upravených těl, půlek a jiných kusů. Upřesnily, že vzhledem k tomu, že ustanovení čl. 2 odst. 1 legislativního nařízení č. 197/2002 je nutno vykládat ve spojení s ustanoveními přílohy 1, jež jsou zde uvedena, má se za prokázané, že financování služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění masných vedlejších produktů prováděly tři kategorie hospodářských subjektů: zařízení na porážku skotu, prasat, ovcí, koz, drůbeže a jiných zvířat, dovozci hovězích a vepřových jatečně upravených těl, půlek a jiných kusů a hospodářské subjekty uvnitř Společenství věnující se stejným produktům. V příloze 1 byl proto uveden sloupec s částkami požadovanými od zařízení na porážku drůbeže, která nepodporovala sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů vytvářených během porážky drůbeže, a to vzhledem ke skutečnosti, že většina dovážených jatečně upravených drůbežích těl nevytváří vedlejší produkty.
(68)
Portugalské orgány také prohlásily, že rozdíl mezi dvěma poplatky stanovenými v příloze 2 legislativního nařízení č. 197/2002 je oprávněný z důvodu nákladů spojených s vedlejšími produkty vytvářenými v bourárnách.
(69)
Portugalské orgány prohlásily, že se v souladu s legislativními nařízeními č. 197/2002 a č. 244/2003 nepočítaly s žádným přesunutím poplatků na chovatele, ačkoliv náklady na sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění byly ve skutečnosti přeneseny na celý řetězec obchodování s masem. Portugalské orgány v tomto ohledu předložily dva daňové doklady za služby vystavené dne 22. října 2002 a 28. října 2003, které podle nich prokazují, že jatka přenesla na chovatele náklady na sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění.
(70)
Portugalské orgány nakonec ujišťují, že podniky poskytující služby nezneužily žádné prostředky ve prospěch případných konkurenčních činností, protože prováděly výlučně činnost sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu.
(71)
Portugalsko rovněž zmiňuje skutečnost, že přechodný režim stanovený legislativním nařízením č. 244/2003 byl ukončen v listopadu roku 2005 a že od té doby podniky vytvářející vedlejší produkty převzaly v plné míře odpovědnost, již za ně dočasně nesl stát. Od listopadu roku 2005 nesou veškeré náklady hospodářské subjekty prostřednictvím zhodnocení odpadu zpracovávaného na biopaliva a vývozu mouček.
(72)
Portugalské orgány se na závěr domnívají, že splnily podmínky platných hlavních pokynů, protože subjekty vytvářející vedlejší produkty začaly postupně hradit v podobě poplatku činnosti vyplývající z neškodného odstraňování vedlejších produktů.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(73)
Skupina ETSA předložila své připomínky dopisem ze dne 15. června 2009. Skupinu ETSA tvoří společnosti ITS (Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) a SEBOL (Comércio e Indústria de Sebo, SA). Tyto společnosti poskytují služby v oblasti sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu spadající v Portugalsku do kategorií 1, 2 a 3 a patří mezi podniky najaté státem na poskytování zmíněných služeb během zvažovaného období. Skupina ETSA je proto považována za adresáta plateb státu a možnou zúčastněnou stranu v řízení C 3/09.
(74)
ETSA úvodem připomíná souvislosti krize BSE, jež donutila portugalský stát k přijetí preventivních opatření (mezi nimiž službu sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu kategorií 1, 2 a 3) s cílem bojovat proti nemoci a snížit riziko nákazy, a tak chránit veřejné zdraví a životní prostředí. Přijetí těchto opatření vyplývá z velké části z právních předpisů Společenství.
(75)
V období 1998-2005 svěřil INGA přímým přidělením služby sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění odpadu společnostem ITS a SEBOL. Skupina ETSA uvádí, že všechny podniky splňující podmínky pro poskytování požadovaných služeb byly vybrány za stejných podmínek. Až do 10. října 2002 byl INGA podle článku 6 legislativního nařízení č. 393-B/98 pověřen využívat podniků schválených pro tento typ služeb a nesl související náklady. Ukazatele pro výpočet odměny stanovilo společné nařízení č. 96/99 a cena byla stanovena v závislosti na hmotnosti suroviny. V případě změny podmínek poskytování služby ji bylo možno upravit. Cena hrazená společnostem SEBOL a ITS zohledňovala odhadované náklady na poskytování služby, a to zejména hmotnost a objem odpadu, který bylo nutno sebrat a zpracovat, a také zavedení a řízení systému sběru jatečně upravených těl v provozovně, který počítal mimo jiné s rychlým sběrem po sdělení o uhynutí zvířete.
(76)
Skupina ETSA zdůrazňuje, že výše odměny, ačkoliv přidělení služby neproběhlo v rámci veřejné nabídky, pokrývala náklady vzhledem k jejím kombinovaným příjmům a umožňovala jí s obtížemi dosáhnout přiměřeného a oprávněného ziskového rozpětí. ETSA uvádí, že výše odměny se jí přesto vždy zdála v souladu se zásadou účinnosti, protože cena placená INGA se pohybovala v evropském průměru cen za stejné služby, a ceny vyplácené až do roku 2005 byly podle ETSA ve skutečnosti nižší než ceny uplatňované později ve smlouvách o poskytování stejných služeb, jež byly uzavřeny na základě zadávání veřejných zakázek, jež mělo usnadnit určení odměny podle tržních kritérií.
(77)
Počínaje rokem 2005 byly smlouvy na poskytování služeb přidělovány v rámci mezinárodního zadávání veřejných zakázek. Byly vyhlášeny tři výzvy k podávání nabídek: pro skot a koně na celostátní úrovni, ovce a kozy (jih) a ovce a kozy (sever). ITS předložila nabídku prostřednictvím konsorcia, jež se do veřejné soutěže přihlásilo a jemuž byla smlouva přidělena. Pro tři uvedené části byly uzavřeny tři smlouvy o poskytování služeb. Mezi podmínkami ETSA uvádí zejména sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění odpadu a vedení stálého a aktualizovaného registru a archívů týkajících se těchto činností. Kontroly dodržování podmínek provádí ústav IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas).
(78)
ETSA zdůrazňuje, že ceny v uzavřených smlouvách byly určeny předem transparentně a objektivně v závislosti na hmotnosti a druhu dotyčných zvířat. Podle ETSA byly tyto ceny údajně určeny za tržních podmínek a zaručovaly odpovídající krytí nákladů vzniklých plněním povinností veřejné služby, jež jsou stanoveny ve smlouvách o poskytování služeb a v souvisejících právních předpisech.
(79)
Na základě těchto prvků dospívá ETSA k závěru, že nebyla příjemcem žádné protiprávní podpory, ale že všechny prostředky představovaly pouze oprávněnou odměnu za provádění veřejné služby.
V. POSOUZENÍ
1. EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(80)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.
(81)
Na odvětví vepřového masa se v souladu s článkem 21 nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 o společné organizaci trhů s těmito produkty (20), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1913/2005 (21), použijí články 107 až 109 SFEU. Na odvětví hovězího masa se tyto články použijí v souladu s článkem 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/99 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhů s těmito produkty (22), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1152/2007 (23). Před přijetím posledně zmíněného nařízení se tyto články použily na stejné odvětví v souladu s článkem 24 nařízení Rady (EHS) č. 805/68 (24). Na odvětví ovčího a kozího masa se tyto články použijí v souladu s článkem 22 nařízení Rady (ES) č. 2467/98 ze dne 3. listopadu 1998 o společné organizaci trhů s těmito produkty (25), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1913/2005. Na odvětví ovčího a kozího masa se tyto články použijí v souladu s článkem 19 nařízení Rady (ES) č. 2777/75 ze dne 29 října 1975 o společné organizaci trhů s těmito produkty (26), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 679/2006 (27). Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (tzv. „jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (28), zrušilo tato různá nařízení a v článku 180 stanovilo, že pro výše uvedené produkty se použijí pravidla v oblasti státních podpor.
(82)
Pokud jde o povahu podpory, je nutno ji určit na úrovni všech příjemců služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění odpadu a na úrovni jejího financování. Komise zjistila následující kategorie možných příjemců využívajících systém zavedený v Portugalsku:
-
podniky poskytující služby sběru, přepravy a neškodného odstranění dotyčného odpadu,
-
jatka a bourárny, dovozci nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemci nevykostěného hovězího a vepřového masa,
-
chovatelé.
(83)
Pokud jde o posouzení případné podpory v čase, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení rozlišila pro analýzu případných opatření podpory čtyři období se zřetelem na uplatňování různých příslušných opatření Společenství. Komise vzala na zřetel období od roku 1998 do 31. prosince 1999, což je den před vstupem v platnost hlavních pokynů ke státním podporám v odvětví zemědělství, období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2002, což je den před vstupem v platnost pokynů Společenství týkajících se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek, období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006, což je den před vstupem v platnost nových pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (29), a období od 1. ledna 2007 do současnosti.
(84)
Vzhledem k informacím od portugalských orgánů, a to zejména ohledně výše popsaného uplatňování legislativního nařízení z roku 2003 a různých způsobů financování případných podpor, změní Komise do určité míry rozlišení různých období a při posuzování zohlední u každé skupiny možných příjemců následující období:
-
období mezi 9. prosincem 1998 a 9. říjnem 2002, během nějž platilo legislativní nařízení č. 393-B/98,
-
období mezi 10. říjnem 2002 a 21. říjnem 2003, během nějž platilo legislativní nařízení č. 197/2002, s výjimkou přílohy 2, jejíž platnost byla prodloužena v rámci přechodného režimu stanoveného legislativním nařízením č. 244/2003,
-
období mezi 22. říjnem 2003 a listopadem 2005, během nějž platil přechodný režim stanovený legislativním nařízením č. 244/2003.
1.1. EXISTENCE SELEKTIVNÍ VÝHODY
(85)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora se za podpory považují zásahy, které mohou v jakékoli formě přímo nebo nepřímo zvýhodňovat podniky nebo které musejí být považovány za hospodářské zvýhodnění, které by podnik-příjemce za obvyklých tržních podmínek nezískal (30). Kromě toho jsou považovány za podpory zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady (31).
1.1.1 Selektivní výhoda pro podniky poskytující služby
(86)
Komise shledává, že činnost sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění dotyčného materiálu je hospodářskou činností, protože představuje poskytování služeb za odměnu, a že ji na trhu Společenství mohou provádět četné hospodářské subjekty. Tato zjištění podporují zejména informace poskytnuté ETSA a převzaté v bodech odůvodnění 73 a následujících tohoto rozhodnutí.
(87)
Pokud jde o tuto hospodářskou činnost, portugalské orgány tvrdí, že podniky poskytující dotyčné služby plnily úkol veřejné služby ve veřejném zájmu, který byl oprávněn z důvodů veřejného zdraví a ochrany životního prostředí. Portugalsko v těchto souvislostech zdůraznilo zvláštní situaci vzhledem ke krizi BSE. Portugalsko proto trvá na skutečnosti, že všechna opatření byla přijata s cílem čelit naléhavé situaci, jež představovala ohrožení veřejného zdraví. Portugalská správa se proto snažila umožnit okamžité zavedení opatření až do doby, kdy se hospodářské subjekty dokáží zorganizovat, aby tyto úkoly mohly plnit samy, a to pod kontrolou státu (viz body odůvodnění 21 až 59 tohoto rozhodnutí).
(88)
ETSA se ve svých připomínkách domnívá, že nebyla příjemcem žádné protiprávní podpory, ale že všechny prostředky představovaly pouze oprávněnou odměnu za provádění veřejné služby (viz bod odůvodnění 79 tohoto rozhodnutí).
(89)
Z rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark (32) vyplývá, že veřejné dotace poskytované za účelem provádění veřejných služeb nespadají do rámci působnosti článku 107 SFEU, protože je tyto dotace nutno považovat za vyrovnání představující protihodnotu plnění uskutečněných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby. Soudní dvůr ovšem stanoví, že je nutno, aby byly splněny následující podmínky:
-
zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány,
-
zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem,
-
zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností,
-
začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
(90)
Uplatnění judikatury Altmark na tento konkrétní případ vede Komisi k následujícím úvahám:
a) Skutečná služba obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU
(91)
Nejprve je nutno přezkoumat, zda se v tomto konkrétním případě jedná o skutečnou službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
(92)
Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že s výjimkou odvětví, v nichž je tato otázka již předmětem předpisů Společenství, mají členské státy širokou pravomoc při posouzení povahy služeb, jež je možno pokládat za služby obecného hospodářského zájmu. Za těchto okolností je úkolem Komise dbát na to, aby se tento rozsah pro posouzení uplatňoval bez zjevného pochybení, pokud jde o definici služeb obecného hospodářského zájmu.
(93)
Od devadesátých let minulého století byl zjištěn odděleně u lidí a zvířat výskyt celé řady přenosných spongiformních encefalopatií (TSE). Od roku 1996 se nahromadily důkazy o podobnosti mezi původcem BSE (bovinní spongiformní encefalopatie) a novou variantou Creutzfeldtovy-Jakobovy choroby. Komise přijala od roku 1990 řadu opatření za účelem ochrany zdraví lidí a zvířat před rizikem BSE. Zmíněná opatření se zakládají na ochranných ustanoveních směrnic o veterinárních a enviromentálních opatřeních. Rozhodnutí 2000/766/ES přinutilo členské státy k tomu, aby zařídily, že odpady živočišného původu ve smyslu směrnice 90/667/EHS (33) budou sbírány, přepravovány, zpracovávány, uskladňovány nebo likvidovány v souladu s uvedenou směrnicí, rozhodnutím Komise 97/765/ES (34) a rozhodnutím Rady 1999/534/ES (35). V tomto smyslu stanovilo nařízení (ES) č. 1774/2002 veterinární pravidla platná pro vedlejší produkty živočišného původu neurčené k lidské spotřebě a povinnosti členských států dbát na to, aby byla zavedena odpovídající opatření a existovala dostatečná infrastruktura pro sběr, přepravu a likvidaci vedlejších produktů živočišného původu.
(94)
Vzhledem k tomu, že Soudní dvůr uznal, že správa určitých odpadů může být předmětem služby obecného hospodářského zájmu (36), a vzhledem k výše uvedeným zvláštním okolnostem krize BSE, nemá Komise námitek, pokud jde o povahu služby obecného hospodářského zájmu, o níž portugalské orgány prohlašují, že ji chtěly přiřknout této činnosti sběru a pozdějšího zničení jatečně upravených těl a jiného odpadu živočišného původu nevhodného pro spotřebu, a to v období 1999 až 2005, během něhož portugalský stát nesl plnou (1999-2003) nebo částečnou (2003-2005) odpovědnost za tyto činnosti. Jedná se rozhodnutí oprávněné z důvodů veřejného zdraví a ochrany životního prostředí a spadá proto pod pojem obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
b) Plnění závazků veřejné služby
(95)
Rozsudek ve věci Altmark vyžaduje zmocnění v podobě jednoho nebo více úředních úkonů s právně závaznou hodnotou ve vnitrostátních právních předpisech. Pokud jde o první podmínku stanovenou v rozsudku ve věci Altmark, je nutno zaznamenat, že sběr, přeprava, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu nevhodných k lidské spotřebě byly v Portugalsku zavedeny jako povinné legislativními nařízeními č. 393-B/98 a č. 244/93. Článek 6 legislativního nařízení č. 393-B/98 stanoví, že ústav INGA, jenž je odpovědný za sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu nevhodných k lidské spotřebě, vybírá podniky pověřené provedením této služby. Společné nařízení č. 95/99 předtím určilo parametry, podle nichž byla vypočítána odměna za veřejnou službu, a stanovilo další povinnosti spojené s poskytováním služby, jako je povinnost podniku sbírat všechny vedlejší produkty na celém vnitrostátním území v souladu s veterinárními a technickými normami stanovenými právními předpisy.
(96)
Portugalské orgány tvrdí, že povinnosti podniků poskytujících služby byly ve smlouvách o poskytování služeb jasně vymezeny. Jako příklad předložily Komisi jednu smlouvu o poskytování služeb z roku 2003, jež byla uzavřena v souladu s legislativním nařízením č. 393-B/98.
(97)
Komise zaznamenává, že ve smlouvě o poskytování služeb předložené Komisi portugalskými orgány byly povinnosti podniku poskytujícího služby jasně vymezeny. Vzhledem k ustanovením legislativního nařízení č. 393-B/98 a společného nařízení a ke smlouvě o poskytování služeb předané jako příklad, dospívá Komise k závěru, že je splněna první podmínka rozsudku ve věci Altmark.
c) Parametry stanovené předem transparentním a objektivním způsobem
(98)
Pokud jde o druhou podmínku, Komise se na základě informací, které má k dispozici, domnívá, že parametry, na jejichž základě je vypočítáno vyrovnání, byly stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem. Společná nařízení předložená portugalskými orgány tak stanoví metodu výpočtu a způsobilé náklady (viz bod odůvodnění 26 tohoto rozhodnutí). Tyto údaje byly pravidelně ověřovány za předchozí účetní závěrky. Od roku 2005 se používaly postupy zadávání veřejných zakázek. Vzhledem k informacím, které má k dispozici, se Komise domnívá, že druhá podmínka rozsudku ve věci Altmark byla splněna.
d) Nutné vyrovnání na pokrytí nákladů služby
(99)
Pokud jde o třetí podmínku, portugalské orgány a třetí strana prohlásily, že vyrovnání nepřesahuje částku nezbytnou pro pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých při plnění závazků veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto závazků.
(100)
Komise několikrát, a to zejména při zahájení řízení přezkumu, po portugalských orgánech žádala, aby jí poskytly podrobné informace o metodě výpočtu skutečných hospodářských nákladů na poskytování služeb. Portugalské orgány předložily podklady s uvedením nákladů, jež měli poskytovatelé služeb za každý rok v období 1999-2005, a porovnaly je s částkami vyplacenými INGA poskytovatelům služeb za provedení služeb. Tyto dokumenty prokazují, že vyrovnání vyplacené INGA podnikům poskytujícím služby nepřekročilo částku nezbytnou pro pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých při plnění služby. Předložené dokumenty prokazují, že vyrovnání rovněž zohlednilo zisk, který se pohyboval podle daného roku mezi 30 a 39,5 % (viz bod odůvodnění 62 tohoto rozhodnutí).
(101)
Portugalské orgány ujistily, že prostředky nebylo možno zneužít pro případné konkurenční činnosti, kterým by se podniky mohly věnovat (křížové dotace), protože vybraní poskytovatelé služeb se žádné jiné činnosti nevěnovali.
(102)
Vzhledem k informacím poskytnutým portugalskými orgány Komise ovšem zaznamenává, že nemůže dojít k závěru, že zohledněný zisk byl ve smyslu rozsudku ve věci Altmark „přiměřený“.
(103)
ETSA ve svých připomínkách tvrdila, že odměna za poskytovanou službu odrážela přiměřeným způsobem vzniklé náklady při ponechání ziskového rozpětí, jež nemělo za následek žádné zvláštní zvýhodnění, a že v období před rokem 2005 odpovídala míra odměny za provádění veřejné služby evropskému průměru a byla nižší než míra odměny stanovená ve smlouvě o poskytování veřejných služeb přidělené v nabídkovém řízení.
(104)
V tomto ohledu musí Komise poznamenat, že ani portugalské orgány, ani třetí strana nepředložily podklady dokládající tato tvrzení.
(105)
Komise proto nemůže dojít k závěru, že třetí podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark je v tomto konkrétním případě splněna.
e) Odhad nákladů průměrného podniku
(106)
Vzhledem ke skutečnosti, že před rokem 2005 nebyly podniky poskytující služby vybírány v rámci zadávání veřejných zakázek, judikatura Altmark vyžaduje, aby bylo provedeno srovnávací posouzení s náklady průměrného podniku. Portugalské orgány nepředložily údaje prokazující, že posouzení nákladů bylo provedeno na základě posouzení nákladů průměrného podniku.
(107)
Komise je proto nucena dojít k závěru, že v tomto konkrétním případě nejsou čtyři kritéria judikatury Altmark splněna a že nelze vyloučit možnost zvýhodnění podniků poskytujících služby v období mezi vstupem v platnost legislativního nařízení č. 393-B/98 a rokem 2005, kdy skončilo uplatňování přechodného režimu zavedeného legislativním nařízením č. 244/2003.
(108)
Platby z veřejných prostředků se provádějí určitým podnikům, tzn. podnikům pověřeným poskytováním služby. Dotyčné opatření lze tak považovat za specifické.
(109)
Komise proto dochází k závěru, že nelze vyloučit selektivní zvýhodnění poskytovatelů služby v období mezi rokem 1998 a rokem 2005, kdy skončilo uplatňování přechodného režimu zavedeného legislativním opatřením č. 244/2003.
1.1.2 Selektivní výhoda pro jatka a bourárny, dovozce nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemce nevykostěného hovězího a vepřového masa.
(110)
Soudní dvůr ve věci GEMO (37) rozhodl, že skutečnost, že činnost sběru a odstranění uhynulých zvířat a jatečního odpadu, jíž využívala jatka a chovatelé, je vykonávána soukromými podniky, nebrání tomu, aby byla případně označena za státní podporu, protože původcem režimu uvedené činnosti jsou orgány veřejné moci.
(111)
V tomto případě jsou původci režimu činnosti a jeho financování zavedeného legislativními nařízeními č. 393-B/98, č. 197/2002 a č. 244/2003 portugalské orgány. V této fázi Komise z toho vyvozuje závěr, že tyto režimy jsou proto přičitatelné státu.
(112)
Soudní dvůr ve věci GEMO upřesnil, že je nutno považovat finanční náklady vyplývající z odstraňování uhynulých zvířat a jatečního odpadu za náklady, které jsou součástí hospodářské činnosti chovatelů a jatek (38). Soudní dvůr proto dospěl k závěru, že je čl. 107 odst. 1 SFEU nutno vykládat v tom smyslu, že se režim, který zajišťuje chovatelům a jatkám bezplatný sběr a odvoz uhynulých zvířat a jatečního odpadu, musí označit za státní podporu ve prospěch zemědělců a jatek.
(113)
V tomto konkrétním případě lze soudit, že odstraňování uhynulých zvířat a jatečního odpadu vyvolává náklady, které jsou součástí činnosti, nejen pro jatka a bourárny, ale také pro dovozce nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a pro hospodářské subjekty/příjemce nevykostěného hovězího a vepřového masa. Komise se domnívá, že popsané financování nákladů na sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů z masa savců a drůbeže pomocí rozpočtových dotací státu před vstupem v platnost legislativního nařízení č. 197/2002 vedlo k osvobození uživatelů této služby od nákladů, které jsou součástí jejich činnosti.
(114)
Komise dochází k závěru, že v období před zavedením parafiskálního poplatku existovalo zvýhodnění.
(115)
Pokud jde o období po vstupu v platnost legislativního nařízení č. 197/2002 a legislativního nařízení č. 244/2003, zajišťoval financování výše uvedených činností parafiskální poplatek zavedený legislativním nařízením č. 197/2002 a pozměněný legislativním nařízením č. 244/2003. Podle režimu legislativního nařízení č. 197/2002 byla od placení poplatku osvobozena jatka, která zajišťují ve svých vlastních prostorách nebo v bourárnách sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění všech dotyčných vedlejších produktů s výjimkou ZRM, protože v oblasti zpracování vlastních vedlejších produktů vytvořila podmínky soběstačnosti (viz odstavec 2 přílohy 2 výše uvedeného legislativního nařízení), jakož i dovozci nevykostěného masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, jež s ním obchodují, protože nevytvářejí vedlejší produkty podléhající povinnému zpracování podle právních předpisů Společenství a vnitrostátních právních předpisů. Legislativní nařízení č. 244/2003 stanoví osvobození výše uvedených subjektů za podmínky schválení plánu neškodného odstranění nebo využití podle zvláštních podmínek požadovaných pro různé kategorie materiálů.
(116)
Pro posouzení, zda existuje zvýhodnění pro jatka, bourárny, dovozce nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemce nevykostěného hovězího a vepřového masa podléhající poplatku, je nutno ověřit, do jaké míry příspěvek pocházející z poplatku odpovídá skutečných hospodářských nákladům na služby poskytované službou sběru.
(117)
Komise zaznamenává, že portugalské orgány ve svém dopisu ze dne 20. ledna 2003 prohlásily, že poplatky stanovené v přílohách 1 a 2 legislativního nařízení č. 197/2002 a poplatek stanovený čl. 2 odst. 2 pro ZRM byly vypočítány na základě skutečných nákladů služeb, jež měly být poskytovány, při zohlednění povahy vytvářených vedlejších produktů u každého druhu zvířat a skutečnosti, zda se to těchto produktů týká či ne.
(118)
Podle portugalských orgánů toto financování ve všech ohledech představuje vyrovnání poskytované uživateli za dodání veřejné služby veřejného zájmu. Částky hrazené hospodářskými subjekty povinnými k poplatku nejsou údajně v žádném případě paušální, ale jsou přímo úměrné množstvím odpadu skutečně předaným veřejné službě a skutečným nákladům na neškodné odstranění tohoto odpadu.
(119)
Na podporu těchto tvrzení předložily portugalské orgány podklady s číselnými údaji za rok 2003 a se srovnáním skutečných hospodářských nákladů poskytnutých služeb s příspěvky pocházejícími z příslušného poplatku. Pro část roku 2002 zbývající po vstupu v platnost legislativního nařízení č. 197/2002 v říjnu roku 2002 nepředložily portugalské orgány žádné podklady s číselnými údaji o příjmech vyplývajících z vybírání poplatku.
(120)
Pro roky 2004 a 2005 předložily portugalské orgány podklady s číselnými údaji o nákladech na provedené činnosti, ale ne o příjmu z poplatku vybíraného od hospodářských subjektů, které dosud nepředložily ke schválení svůj plán neškodného odstranění a využití, a které tak nadále podléhaly poplatku zavedeného přechodným režimem legislativního nařízení č. 244/2003.
(121)
Pro roky 2002, 2004 a 2005 nemůže Komise na základě dokumentů předložených portugalskými orgány zjistit, že příspěvky subjektů povinných k poplatku jsou přímo úměrné množstvím odpadu skutečně předaného službě sběru a skutečným nákladům na neškodné odstranění tohoto odpadu.
(122)
Komise dochází k závěru, že pro rok 2003 zvýhodnění neexistuje, protože příspěvky od poplatníků byly přímo úměrné nákladům vzniklým obdrženými službami.
(123)
Komise ale nemůže vyloučit zvýhodnění jatek, bouráren, dovozců nevykostěného hovězího, vepřového a drůbežího masa a hospodářských subjektů uvnitř Společenství, tzn. hospodářských subjektů/příjemců nevykostěného hovězího a vepřového masa povinných k poplatku, v období mezi říjnem 2002 a 1. lednem 2003 a v roce 2004 a 2005.
1.1.3 Selektivní výhoda pro chovatele
(124)
V tomto konkrétním případě lze soudit, že odstraňování uhynulých zvířat a jatečního odpadu vyvolává náklady, které jsou součástí činnosti, nejen pro jatka a bourárny, ale také pro chovatele, na které by se v rámci tržních pravidel přenesla přinejmenším část nákladů na uvedené služby. V souladu s výše uvedenou judikaturou GEMO se Komise domnívá, že popsané financování nákladů na sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů z masa savců a drůbeže pomocí rozpočtových dotací státu před vstupem v platnost legislativního nařízení č. 197/2002 vedlo k osvobození uživatelů této služby od nákladů, které jsou součástí jejich činnosti.
(125)
Komise dochází k závěru, že v období před zavedením parafiskálního poplatku existovalo zvýhodnění.
(126)
Jak je uvedeno výše, je možné, že opatření zavedená portugalskými orgány s cílem zajistit sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů z masa savců a drůbeže mohou osvobozovat chovatele od nákladů, jež by za běžných okolností částečně nesli. Z legislativního nařízení č. 197/2002 a přechodného režimu stanoveného legislativním nařízením č. 244/2003 vyplývá, že chovatelé dotyčnému poplatku nepodléhají. Portugalské orgány uvedly, že náklady na sběr před koncem roku 2005 byly přeneseny na celé odvětví. Komise zjišťuje, že na dvou daňových dokladech předložených portugalskými orgány je skutečně uvedeno přenesení poplatku na základě legislativního nařízení č. 197/2002 a legislativního nařízení č. 244/2003 jedněmi z jatek, a to v říjnu 2002 a říjnu 2003. Předložené dokumenty podporují tvrzení portugalských orgánů, že náklady byly v souladu s tržními pravidly přeneseny na celé odvětví, a tedy i na chovatele. Komise dochází na základě uvedeného k závěru, že chovatelé nesly náklady spojené se svou činností, a nebyly proto příjemci žádného specifického zvýhodnění.
(127)
Komise zjišťuje, že chovatelé byli zvýhodněni pouze v období, jež předcházelo uplatňování poplatku.
(128)
Na základě výše uvedeného dochází Komise k závěru potvrzujícímu existenci zvýhodnění, pokud jde o sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu, ve prospěch jatek, bouráren a dovozců během všech období s výjimkou roku 2003 a ve prospěch chovatelů pouze během období před uplatňováním poplatku.
1.2 VÝHODY FINANCOVANÉ ZE STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ
(129)
Čl. 107 odst. 1 SFEU se týká podpor poskytnutých členskými státy nebo ze státních prostředků. Jinými slovy, dotčené opatření musí být přičitatelné státu a být poskytnuto pomocí státních prostředků.
(130)
V tomto konkrétním případě byly náklady na sběr, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů z masa savců a drůbeže financovány v období mezi rokem 1999 a říjnem 2002 z přímých příjmů státu a od října 2002 z příjmů z parafiskálního poplatku uplatňovaného na jatka, dovozce nevykostěného hovězího a vepřového masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemce nevykostěného hovězího a vepřového masa.
(131)
Platby poskytovatelům služeb zajišťované přímými příjmy státu představují výhody financované ze státních prostředků. Skutečnost, že je tato veřejná služba financována v období od roku 1999 až do zavedení poplatku v roce 2002 ze státního rozpočtu, znamená, že podniky provádějící tuto službu využívají veřejných prostředků k pokrytí výdajů odvozených z uvedené služby.
(132)
Poplatky uplatňované mezi zářím 2002 a listopadem 2005 nespadají do oblasti působnosti ustanovení SFEU o státních podporách, pokud nepředstavují způsob financování určitého opatření podpory, a jsou tak jeho nedílnou součástí (39).
(133)
Všechny poplatky jsou placeny INGA mechanizmem přenesení daňové povinnosti. Poplatky vybrané od hospodářských subjektů představovaly příjmy INGA a byly mu hrazeny přímo.
(134)
Aby bylo možné považovat poplatek za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výnos z poplatku je nezbytně určen k financování podpory (40).
(135)
Vzhledem k tomu, že poplatky představovaly příjmy INGA a byly mu placeny přímo, Komise považuje poplatek za nedílnou součást opatření podpory.
(136)
Pokud jde o to, zda mohou být v tomto konkrétním případě považovány příjmy z parafiskálních poplatků za státní prostředky či ne, je nutno poznamenat, že se u státních prostředků nesmí dělat žádný rozdíl mezi případy, kdy je podpora poskytnuta přímo státem, a případy, kdy je poskytnuta veřejnými nebo soukromými organizacemi určenými nebo zřízenými státem. V rozsudku ze dne 15. července 2004 ve věci Pearle a další (41) Soudní dvůr uvedl, že se povinné příspěvky vybrané zprostředkující organizací od všech podniků daného profesního odvětví nepovažují za státní prostředky pouze v případě, jsou-li splněny následující čtyři podmínky:
a)
zvažované opatření bylo zavedeno profesním orgánem, který zastupuje podniky a zaměstnance určitého profesního odvětví a neslouží jako nástroj k provádění politik stanovených státem;
b)
cíle zvažovaného opatření jsou v plné míře financovány z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
o způsobu financování a míře/částce příspěvků rozhodují v profesním orgánu daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zasahování státu;
d)
příspěvky jsou povinně používány k financování opatření bez možnosti zásahu státu.
(137)
Z dostupných informací vyplývá, že první podmínka rozsudku ve věci Pearle a další není splněna v tom smyslu, že opatření bylo stanoveno legislativním opatřením s cílem provádět politiku určenou státem za účelem boje proti BSE.
(138)
Kromě toho nejsou splněny podmínky tři a čtyři, protože způsob financování regulují uvedená legislativní nařízení. Portugalské orgány proto mají možnost zasahovat do určení způsobů financování opatření.
(139)
Vzhledem k tomu, že nejsou splněny všechny podmínky rozsudku ve věci Pearle a další a že stát zřejmě vykonává rozhodující kontrolu nad způsoby financování opatření podpory, je Komise názoru, že příjmy z parafiskálních poplatků představují ve skutečnosti státní prostředky přičitatelné státu.
1.3 NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE/OVLIVNĚNÍ OBCHODU
(140)
Podle judikatury Soudního dvora svědčí obvykle posílení konkurenčního postavení určitého podniku následkem poskytnutí státní podpory o narušení hospodářské soutěže vůči jiným konkurenčním podnikům, které příjemci této podpory nejsou (42).
(141)
Opatření může mít vliv na postavení Portugalska v odvětví masa (43). Jelikož portugalské podniky působí na vysoce konkurenčním mezinárodním trhu, opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž. Opatření může také ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(142)
Portugalské orgány vyzdvihly, že kvůli embargu na vývoz zejména živého skotu a masokostních mouček jako takových nebo obsažených v jiných produktech nedocházelo k obchodním výměnám, což údajně znamená, že k narušení hospodářské soutěže nemohlo dojít.
(143)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že podle judikatury (44) může podpora ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž i v případě, kdy se podnik-příjemce, jenž se nachází v konkurenčním postavení vůči výrobcům z jiných členských států, sám na vývozu nepodílí. Pokud členský stát totiž poskytne určitému podniku podporu, může dojít k zachování nebo ke zvýšení vnitřní nabídky s tím, že se tak sníží možnosti podniků z jiných členských států nabízet své služby na trhu tohoto členského státu.
(144)
Za těchto okolností se Komise domnívá, že zákaz vývozu výše uvedených produktů z Portugalska do ostatních členských států nemá vliv na skutečnost, že podpora je schopna narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod.
1.4 ZÁVĚR
(145)
Komise se domnívá, že opatření zavedené legislativními nařízeními č. 393-B/98, č. 197/2002 a č. 244/2003 a týkající se sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu představuje státní podporu ve prospěch jatek, bouráren a dovozců během období platnosti legislativního nařízení č. 393-B/98 až do konce platnosti přechodného režimu zavedeného legislativním nařízením č. 244/2003, s výjimkou roku 2003, pro který byly portugalské orgány schopny prokázat, že k žádnému zvýhodnění nedošlo.
(146)
Pokud jde o chovatele, Komise se domnívá, že opatření představuje státní podporu spadající pod čl. 107 odst. 1. pro období, jež předcházelo uplatňování poplatku.
(147)
Pokud jde o podniky poskytující služby, Komise dochází k závěru, že nelze vyloučit možnost státní podpory v období mezi vstupem v platnost legislativního nařízení 393-B/98 a rokem 2005, kdy skončilo uplatňování přechodného režimu zavedeného legislativním opatřením č. 244/2003.
2. PROTIPRÁVNOST PODPORY
(148)
Komise zjišťuje, že Portugalsko neoznámilo v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU opatření podpory poskytovaná od roku 1999, ani režimy zavedené legislativními nařízeními č. 197/2002 a č. 244/2003. Čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 definuje „protiprávní podporu“ jako novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy.
(149)
Skutečnost, že opatření zavedená Portugalskem obsahují prvky státní podpory, znamená, že se jedná o nové podpory neoznámené Komisi, a které tak představují protiprávní podpory ve smyslu SFEU.
(150)
Přezkum slučitelnosti případných podpor bude proveden ve dvou částech: v první části Komise přezkoumá slučitelnost podpor poskytnutých podnikům zajišťujícím služby a v druhé části slučitelnost případných podpor poskytnutých jatkám, bourárnám, dovozcům a hospodářským subjektům uvnitř Společenství tohoto odvětví, jakož i chovatelům.
(151)
Jelikož se jedná o podpory financované od roku 2002 parafiskálním poplatkem, musí Komise, jakmile je financování nedílnou součástí opatření podpory, podrobit přezkumu jak financované činnosti, tzn. podpory, tak jejich financování. Je-li způsob financování určité podpory prostřednictvím zejména povinných příspěvků nedílnou součástí opatření podpory, musí podle Soudního dvora přezkum tohoto opatření Komisí nutně vzít na zřetel tento způsob financování (45). Jak je prokázáno v odstavci 135 tohoto rozhodnutí, je nutno považovat způsob financování podpory za nedílnou součást opatření podpory.
3. PŘEZKUM SLUČITELNOSTI PODPOR
3.1 ANALÝZA Z HLEDISKA USTANOVENÍ POUŽITELNÝCH NA NEOZNÁMENÉ PODPORY
3.1.1 Podpory ve prospěch podniků poskytujících služby
a) Slučitelnost podpor při použití čl. 106 odst. 2 SFEU
(152)
Ze zákazu uvedeného v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou možné výjimky.
(153)
Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že vyrovnání za veřejné služby nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud tato vyrovnání splňují určité podmínky (viz bod odůvodnění 89 tohoto rozhodnutí). Pokud ale vyrovnání za veřejnou službu tyto podmínky nesplňují a pokud jsou splněna obecná kritéria použitelnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, představují sice tato vyrovnání státní podporu, ale je možno je prohlásit za slučitelná s SFEU podle čl. 106 odst. 2 SFEU, pokud jsou nezbytná pro fungování služeb obecného hospodářského zájmu a neovlivňují rozvoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. Komise upřesnila podmínky, jež je nutno splnit, aby bylo dosaženo této rovnováhy. Již ve svém Sdělení o službách obecného zájmu v Evropě roku 2001 (46) Komise upřesnila, že je nutno zaručit, aby veškerá omezení pravidel smluv ES, a to zejména omezení hospodářské soutěže a svobod vnitřního trhu, nepřekračovala míru nutnou k zaručení řádného plnění poslání veřejné služby. To zejména znamená, že odměna nepřevýší čisté dodatečné náklady vyvolané úkolem svěřeným dotyčnému podniku. Komise upřesnila tyto podmínky také následně v rámci Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (47) a ve svém rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (48). Pokud jde o výpočet vyrovnání, Komise upřesnila, že výše vyrovnání nemůže přesáhnout částku nezbytnou pro pokrytí nákladů vzniklých při plnění závazků veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto závazků. Přiměřený zisk může zejména zahrnovat celý nebo část růstu produktivity, jehož daný podnik dosáhl během domluvené a omezené doby, aniž by snížil kvalitativní úroveň služeb, které mu stát svěřil.
(154)
Bod 18 rámce Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby upřesňuje, že „přiměřeným ziskem“ je nutno rozumět míru návratnosti vlastního kapitálu, která zohledňuje riziko nebo nepřítomnost rizika vyplývající pro dotčený podnik ze zásahu členského státu, zejména pokud mu stát udělil výhradní nebo zvláštní práva. Tato míra nepřesahuje běžně průměrnou míru, jež byla v dotčeném odvětví platná v posledních letech. V odvětvích, kde neexistuje podnik srovnatelný s podnikem, jemuž bylo svěřeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu, může být toto srovnání učiněno s podniky umístěnými v jiných členských státech nebo, pokud je to nezbytné, v rámci jiných odvětví za předpokladu, že budou zohledněny zvláštnosti každého podniku. Při určování výše přiměřeného zisku může členský stát zavést pobídková kritéria, která se budou mimo jiné týkat kvality poskytované služby a přírůstků produktivity.
(155)
Jak je vysvětleno v odstavci 99 a následujících tohoto rozhodnutí, nemůže Komise na základě údajů poskytnutých portugalskými orgány dospět k závěru, že vyrovnání bylo vypočteno při zohlednění přiměřeného zisku, který nepřekračuje průměrnou míru platnou v dotčeném odvětví. Útvary Komise požádaly několikrát portugalské orgány o dodání všech podkladů nutných pro určení, zda jsou v tomto konkrétním případě splněny všechny podmínky pro odchylku od státních podpor poskytnutých ve formě služby hospodářského zájmu. Podklady dodané portugalskými orgány totiž nijak nezmiňují, že by bylo pro stanovení průměrné míry platné v dotčeném odvětví provedeno srovnání s jinými podniky.
(156)
Komise tak nemůže dojít k závěru o slučitelnosti podpor ve prospěch poskytovatelů služeb ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
b) Slučitelnost podpor při použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(157)
Čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby podpory mohly využít odchylky uvedené v tomto písmenu, musí přispívat k rozvoji dotyčného odvětví.
(158)
V tomto konkrétním případě portugalské orgány uvádějí, že od roku 1999 nesly všechny náklady spojené se sběrem, zpracováním a neškodným odstraněním vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže. Od října 2002 je financování nákladů spojených se stejnou činností sběru, zpracování a neškodného odstranění vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže zajištěno z příjmů z poplatku, kterému podléhají jatka, dovozci nevykostěného hovězího a vepřového masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemci nevykostěného hovězího a vepřového masa, pokud tuto činnost nezajišťují sami.
(159)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2000-2006 (49) (dále jen „hlavní pokyny“) a sdělení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (50) je nutno posuzovat každou protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 podle pravidel a pokynů platných v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Komise přijala v roce 2002 pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek. Tyto pokyny platily mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2006 (51). Bod 44 pokynů k TSE stanoví pro případy týkající se zejména jatečního odpadu odchylku od zásady, podle níž je nutno posuzovat protiprávně udělené podpory podle pravidel platných v okamžiku, kdy jsou podpory poskytnuty. Podle bodu 47 pokynů k TSE uplatní Komise na podpory udělené před koncem roku 2002 zásady vycházející z bodu 11.4 pokynů týkajících se protiprávně poskytnuté podpory na odpady z jatek. Bod 47 pokynů k TSE tak představuje příslušný právní základ pro posouzení podpor poskytovaných od roku 1999.
(160)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 nepoužívá Komise od vstupu v platnost těchto pokynů dne 1. ledna 2007 nadále pokyny k TSE s výjimkou u podpor protiprávně poskytnutých před 1. lednem 2007 a uvedených v bodě 43 a následujících těchto pokynů. Bod 47 pokynů k TSE tak zůstává předpisem použitelným na podpory na odpady z jatek protiprávně poskytnuté počínaje 1. lednem 2003.
(161)
Bod 47 pokynů k TSE obsahuje řadu ustanovení, která se týkají odpadu z jatek.
(162)
Pokud jde o státní podpory spojené s jatečním odpadem, přijala Komise od ledna 2001 podle bodu 47 pokynů k TSE řadu jednotlivých rozhodnutí, jež povolila státní podpory kryjící až 100 % nákladů vyvolaných likvidací specifických rizikových materiálů, masokostní moučky a krmiv pro zvířata obsahující takové produkty, které je nutno odstranit podle nových právních předpisů Společenství týkajících se přenosných spongiformních encefalopatií (TSE). Tato rozhodnutí se zakládala zejména na bodě 11.4 zemědělských pokynů a zohledňovala krátkodobou povahu podpor a nutnost dodržovat v dlouhodobém výhledu zásadu „znečišťovatel platí“. Komise výjimečně souhlasila s tím, aby takové státní podpory byly poskytovány také jiným subjektům než těm, kteří pracují v oblasti živých zvířat, a to například jatkám. Komise uplatní stejné zásady na státní podpory protiprávně poskytnuté do konce roku 2002 se srovnatelnými náklady spojenými s novými právními předpisy Společenství v oblasti TSE, a to aniž je dotčeno dodržování jiných ustanovení práva Společenství.
(163)
Bod 47 pokynů k TSE připomíná, že Komise výjimečně souhlasila s tím, aby takové státní podpory byly poskytovány také jiným subjektů než těm, kteří pracují v oblasti živých zvířat, a to například jatkám. Komise v minulosti rozhodla, že tato výjimka má zahrnovat také jiné podniky provádějící činnosti úzce spojené s oblastí živých zvířat, jako jsou bourárny.
(164)
Na základě bodu 11.4 zemědělských pokynů Komise schválila podpory až do výše 100 % skutečně vzniklých nákladů u opatření, jako jsou veterinární kontroly, testy a jiná opatření na zjištění výskytu choroby, nákup a podávání léků a fytosanitárních produktů a ničení úrody, za podmínky, že:
-
na regionální nebo vnitrostátní úrovni či na úrovni Společenství je zaveden přiměřený program prevence, dozoru nebo vymýcení dotyčné choroby,
-
choroby představují zdroj starostí orgánů veřejné moci,
-
opatření podpory mají za cíl prevenci a/nebo odškodnění,
-
podpory jsou slučitelné s veterinárními a fytosanitárními předpisy Společenství.
(165)
Tyto zásady platí také podle bodu 47 pokynů k TSE.
(166)
BSE je přenosná choroba, jež představuje ohrožení pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být oznámeno přímo Komisi a ostatním členským státům (52). Cílem opatření podpory bylo zajistit, že nutná preventivní opatření ohledně sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění byla provedena v souladu s veterinárními předpisy platnými v odvětví masa mezi rokem 1999 a rokem 2005.
(167)
Komise v tomto ohledu zaznamenává, že Portugalsko uvedlo, že od roku 1999 do konce roku 2002 neslo všechny náklady spojené se sběrem, zpracováním a neškodným odstraněním vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže, a to v souvislostech naléhavých opatření schválených Komisí v rámci rozhodnutí 98/653/ES, které zakazuje vývoz masokostních mouček ze savců. Zaznamenává také, že opatření embarga na hovězí maso z Portugalska byla zrušena až přijetím nařízení (ES) č. 1993/2004.
(168)
Komise také zdůrazňuje, že v souladu s body 33 a 34 pokynů k TSE byly podniky vybírány a odměňovány podle tržních zásad a nediskriminačním způsobem (viz bod odůvodnění 21 a následující tohoto rozhodnutí). Komise může v tomto konkrétním případě přijmout, a to vzhledem k naléhavosti, se kterou bylo nutno opatření přijímat, že portugalské orgány vybíraly poskytovatele služeb v souladu s legislativním nařízením č. 197/99 ze dne 8. června 1999, které je podle informací poskytnutých portugalskými orgány vnitrostátním nástrojem provedení směrnice 97/52/ES, aniž by použily postup zadávání veřejných zakázek (viz bod odůvodnění 24 tohoto rozhodnutí).
(169)
Portugalské orgány uvedly, že legislativní nařízení č. 197/2002 bylo naplánováno kvůli dodržení jejich závazků v souvislosti s rozhodnutím Rady č. 2000/766/ES při dodržení zásady „znečišťovatel platí“ (viz body odůvodnění 65 a 66 tohoto rozhodnutí). Potvrdily, že prostředky nemohly být odchýleny ke konkurenčním činnostem, kterým se podniky poskytující služby mohly věnovat, protože jedinou činností těchto podniků byl skutečně sběr, zpracování, přeprava a neškodné odstranění vedlejších produktů ze zvířat.
(170)
Komise rovněž zjišťuje, že odpovědnost za službu a její financování byla přenesena na hospodářské subjekty při dodržení přechodné fáze systémem zavedeným legislativním nařízením č. 244/2003.
(171)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem a naléhavé situaci vyvolané rizikem šíření BSE mezi rokem 1999 a rokem 2004 a vzhledem ke skutečnosti, že systém zavedený legislativním nařízením č. 244/2003 stanovil postupné přenesení odpovědnosti a financování služeb na hospodářské subjekty odvětví, Komise soudí, že podpory lze označit za krátkodobé a dodržující v dlouhodobém výhledu zásadu „znečišťovatel platí“.
(172)
Komise proto může dojít na základě informací, jež má k dispozici, k závěru, že podpory poskytnuté mezi rokem 1999 a koncem roku 2002 mohou využít odchylku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(173)
Pokud jde o podpory poskytnuté od roku 2003 do listopadu 2005, Komise soudí, že vzhledem k naléhavosti situace, jež převládala až do konce roku 2004, a skutečnosti, že režim legislativního nařízení počítal s postupným přenesením odpovědnosti a financování služeb, jak je uvedeno výše, lze podpory označit za slučitelné a v souladu s bodem 47 pokynů k TSE, pokud jsou v souladu se skutečnými náklady obdržených služeb.
(174)
Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 100 tohoto rozhodnutí, portugalské orgány prokázaly, že podpory odpovídají skutečným nákladům na služby podniků poskytujících služby, a to v období od roku 1999 do roku 2005.
(175)
Komise proto na základě informací, jež má k dispozici, dochází k závěru, že podpory poskytnuté mezi rokem 2003 a listopadem 2005 poskytovatelům služeb mohou využít odchylku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
3.1.2 Podpora jatkám, bourárnám, dovozcům a hospodářským subjektům odvětví uvnitř Společenství, jakož i chovatelům
(176)
Jak Komise uvedla v odstavci 166 tohoto rozhodnutí, riziko šíření BSE v Portugalsku v období od roku 1999 do roku 2004 vyvolalo zvláštní okolnosti a naléhavou situaci. Vzhledem k této výjimečné situaci a skutečnosti, že systém zavedený legislativním nařízením z roku 2003 stanovil postupné přenesení odpovědnosti a financování služeb na hospodářské subjekty odvětví, Komise soudí, že podpory lze označit za krátkodobé a dodržující v dlouhodobém výhledu zásadu „znečišťovatel platí“. V souladu se svou předchozí praxí Komise v tomto konkrétním případě soudí, že podpory na základě bodu 47 pokynů k TSE mohly být výjimečně poskytnuty dalším subjektům odvětví, a to zejména jatkám, bourárnám, dovozcům a hospodářským subjektům odvětví uvnitř Společenství.
(177)
Stejně jak to Komise zjistila u podniků poskytujících služby, byly podpory poskytnuty v souladu se zásadami uvedenými v bodě 47 pokynů k TSE.
(178)
Pokud jde o jatka, bourárny, dovozce a hospodářské subjekty odvětví uvnitř Společenství, může Komise proto dospět k závěru, že poskytnuté podpory mohou využít odchylku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(179)
Pokud jde o chovatele, Komise na základě uvedeného dospívá rovněž k závěru, že vzhledem k odůvodněním převzatým v bodě odůvodnění 160 a následujících tohoto rozhodnutí byly podpory poskytnuty v souladu se zásadami uvedenými v bodě 47 pokynů k TSE a mohou využít odchylku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
3.2 FINANCOVÁNÍ PODPOR
(180)
Od října 2002, kdy vstoupilo v platnost legislativní nařízení č. 197/2002, jsou náklady na sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších masných produktů ze savců a drůbeže financovány z příjmů z parafiskálního poplatku, kterému podléhají jatka, dovozci nevykostěného hovězího a vepřového masa a hospodářské subjekty uvnitř Společenství, tzn. hospodářské subjekty/příjemci nevykostěného hovězího a vepřového masa.
(181)
V souladu s judikaturou Soudního dvora (53) Komise obvykle soudí, že financování státní podpory prostřednictvím povinných poplatků může mít vliv na podporu v tom smyslu, že má ochranný dopad přesahující vlastní podporu. Dotyčné příspěvky totiž představují povinné poplatky. Podle stejné judikatury Komise soudí, že podpora nemůže být financována parafiskálními poplatky, které zatěžují rovněž produkty dovážené z jiných členských států.
(182)
Se zřetelem na tuto judikaturu a skutečnost, že opatření je poskytnuto ze státních prostředků, a představuje tak státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, je nutno ověřit, zda má diskriminační povahu, a je tak v rozporu s článkem 110 SFEU, protože produkty z jiných členských států podléhají také uhrazení poplatku.
(183)
Portugalské orgány zdůvodnily zdanění nevykostěného dováženého masa skutečností, že tyto dovážené produkty mohly využívat systém stejně jako produkty vnitrostátní a že existence nevykostěného masa znamená existenci vedlejších produktů, které využívají služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění.
(184)
Podle informací, jež má Komise k dispozici, byly poplatky uplatněny na jatka, dovozce jatečně upravených těl, půlek a dalších nevykostěných kusů skotu a prasat (viz čl. 2 odst. 2 legislativního nařízení č. 197/2002) a slouží k zajištění služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů z masa savců a drůbeže (čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení č. 197/2002).
(185)
Tyto informace vedly Komisi k pochybám o souladu mezi poplatky vybíranými od poplatníků a službami, které využívají. Komise zjistila, že nemůže vyloučit existenci potenciálně diskriminačního systému vůči produktům dováženým z jiných členských států, u kterých je nutno zaplatit poplatek.
(186)
Portugalské orgány poté ujistily, že financování služeb sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů drůbežího masa nepochází z poplatků vybíraných od jatek a dovozců jatečně upravených těl, půlek a dalších nevykostěných kusů skotu a prasat, ale v souladu s přílohou 1 legislativního nařízení č. 197/2002 od zařízení na porážku drůbeže, jež nepodporují sběr, přepravu, zpracování a neškodné odstranění vedlejších produktů vznikajících při porážce drůbeže. Dovozci a hospodářské subjekty/příjemci drůbeže jsou od poplatku osvobozeni, protože většina dovážených jatečně upravených těl drůbeže nevede ke vzniku vedlejších produktů.
(187)
Pokud jde naopak o dovozce a hospodářské subjekty/příjemce jatečně upravených těl, půlek a dalších nevykostěných kusů skotu a prasat, portugalské orgány prokázaly, že tyto dovážené nevykostěné kusy vedou ke vzniku vedlejších produktů.
(188)
Již v příkazu k poskytnutí informací a následně při zahájení řízení žádala Komise portugalské orgány, aby potvrdily, že dovážené produkty mohly využívat mechanizmu stejným způsobem jako vnitrostátní produkty, a také prokázaly pomocí číselných údajů, že za dané referenční období existovala peněžitá rovnocennost mezi částkami vybranými u nevykostěných hovězích a vepřových masných výrobků z jiných členských států a náklady na služby, jichž výlučně využívaly (viz odst. 37 písm. h) rozhodnutí o zahájení řízení).
(189)
Portugalské orgány potvrdily, že dovážené nevykostěné kusy využívaly služby sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění vedlejších produktů masa stejným způsobem jako vnitrostátní produkty, ale nedodaly k tomu žádné odpovídající přesné číselné údaje.
(190)
Informace poskytnuté Komisi jí proto neumožňují dojít k závěru, že poplatek zavedený legislativním nařízením č. 197/2002 a vybíraný u dovážených produktů je rovnocenný s částkou odpovídající službám, jež využívají vedlejší produkty vytvářené těmito dováženými produkty, a že tak dovážené produkty mohly využívat služeb financovaných opatřením podpory ve stejné míře jako vnitrostátní produkty.
(191)
Podle čl. 3 odst. 2 legislativního nařízení č. 244/2003 musela jatka, bourárny, inkubační střediska a průmysl výrobků z vajec platit poplatky stanovené v příloze 1 legislativního nařízení č. 197/2002, s výjimkou organizací využívajících alternativní režim stanovený tímto nařízením, jež podléhaly poplatkům podle přílohy 2, a to až do schválení plánu neškodného odstranění materiálů kategorie 3. U materiálů kategorií 1 a 2 musely před schválením plánu platit 0,35 EUR/kg materiálu (čl. 5 odst. 1 legislativního nařízení č. 244/2003).
(192)
Pokud jde o změny systému poplatků, k nimž došlo zavedením legislativního nařízení č. 244/2003, Komise požádala portugalské orgány, aby prokázaly, že dovážené produkty mohly využívat uvedených služeb ve stejné míře jako produkty vnitrostátní.
(193)
Portugalské orgány potvrdily, že poplatek zavedený legislativním nařízením č. 244/2003 byl založen na skutečně vytvořených vedlejších produktech a že dovážené produkty mohly využívat uvedených služeb ve stejné míře. Komise ale zaznamenává, že portugalské orgány neposkytly na podporu těchto tvrzení žádné číselné údaje.
(194)
Bez podkladů k ověření Komise nemůže dojít k závěru, že poplatek zavedený legislativním nařízením č. 244/2003 byl rovnocenný s částkou odpovídající službám, jež využívají vedlejší produkty vytvářené těmito dováženými produkty, a že tak dovážené produkty mohly využívat služeb financovaných opatřením podpory ve stejné míře jako vnitrostátní produkty.
(195)
Komise zaznamenává, že systém poplatků zavedený na základě legislativního nařízení č. 197/2002 a systém přechodného režimu stanovený čl. 3 odst. 2 a čl. 5 odst. 2 legislativního nařízení č. 244/003 nejsou slučitelné s článkem 110 SFEU, a to z důvodu existence možného diskriminačního systému vůči produktům dováženým z jiných členských států, které musí poplatek také platit.
VI. ZÁVĚR
(196)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně podpory ve prospěch sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění jatečního odpadu.
(197)
Podpory ve prospěch sběru, přepravy, zpracování a neškodného odstranění jatečního odpadu dodržely ustanovení Společenství použitelná na úrovni příjemců. Naopak financování těchto podpor systémem poplatků zavedeným na základě legislativního nařízení č. 197/2002 a přechodného režimu stanoveného čl. 3 odst. 2 a čl. 5 odst. 2 legislativního nařízení č. 244/2003 není slučitelné s vnitřním trhem, a to z důvodu možného diskriminačního dopadu na produkty dovážené z jiných členských států, které musí poplatek také platit.
(198)
V tomto konkrétním případě považuje Komise za vhodné přijmout podmínečné rozhodnutí při využití možnosti, již nabízí čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle nějž může Komise připojit ke kladnému rozhodnutí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, a může stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(199)
K nápravě porušení článku 110 SFEU, a tedy k odstranění diskriminace se zpětnou působností, musí Portugalsko ve lhůtě a za podmínek stanovených Komisí přistoupit k navrácení části poplatku, kterou byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými se Smlouvou.
(200)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Portugalsko musí navrátit poplatníkům tu část poplatku, která byla uvalena na produkty pocházející z jiných členských států mezi dnem vstupu v platnost poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 197/2002 a dnem jeho posledního uplatnění před koncem přechodného režimu zavedeného legislativním nařízením č. 244/2003. K tomu musí Portugalsko splnit následující podmínky:
-
pokud budou moci dokázat, že poplatek byl uvalen na produkty dovezené z jiných členských států, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování části podpory, již využívaly výlučně vnitrostátní produkty. Žádosti o vrácení se předkládají ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí,
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují,
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti,
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (54),
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států,
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku,
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení,
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány komplexní zprávu, kterou prokáží řádné provedení opatření k refundaci,
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek s obdobnými záměry na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu,
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Portugalskem na základě legislativního nařízení č. 393-B/98 ze dne 4. prosince 1998 je slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Státní podpora poskytnutá Portugalskem na základě legislativního nařízení č. 197/2002 ze dne 25. září 2002 a přechodného režimu stanoveného čl. 3 odst. 2 legislativního nařízení č. 244/2003 ze dne 7. října 2003 je slučitelná s vnitřním trhem za podmínky, že Portugalsko vrátí plátcům poplatku jeho část, jež byla uvalena na produkty pocházející z jiných členských států mezi začátkem uplatňování poplatku na základě legislativního nařízení č. 197/2002 a dnem posledního uplatnění tohoto poplatku před koncem přechodného režimu zavedeného legislativním nařízením č. 244/2003.
2. K tomu musí Portugalsko splnit následující podmínky:
-
pokud budou moci dokázat, že poplatek byl uvalen na produkty dovezené z jiných členských států, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování části podpory, již využívaly výlučně vnitrostátní produkty. Žádosti o vrácení se předkládají ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí,
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené produkty. Za tímto účelem ověří Portugalsko během referenčního období peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí produkty a výhodami, které se na tyto produkty výlučně vztahují,
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti,
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (55),
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků na prokázání částek, jež uhradili jako poplatek u produktů pocházejících z jiných členských států,
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku,
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na zaplacení úměrné části poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států, u které je prokázáno, že slouží k financování té části podpory, jež je určena výlučně pro vnitrostátní produkty. Zřeknou se rovněž případných souvisejících úroků z prodlení,
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány komplexní zprávu, kterou prokáží řádné provedení opatření k refundaci,
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek s obdobnými záměry na stejné produkty, které byly zatíženy poplatkem v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 3
Portugalsko bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedlo, aby mu vyhovělo.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 13. července 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) implimentata mill-Portugall għall-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4888)
(It-test bil-lingwa Portugiża biss huwa awtentiku)
(2011/677/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikulari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-15 ta’ Novembru 2002 il-Kummissjoni, b’segwitu għal ilment, indirizzat talba lill-awtoritajiet Portugiżi għal tagħrif dwar l-introduzzjoni ta’ taxxa parafiskali maħsuba biex tiffinanzja l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji mill-biċċeriji tar-ruminanti u tat-tjur, skont id-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25.9.2002 (1) (minn hawn ‘il quddiem (“id-Digriet Liġi 197/2002”). L-awtoritajiet Portugiżi rrispondew bl-ittra tal-20 ta’ Jannar 2003.
(2)
Billi, skont kif ħareġ mit-tagħrif mogħti, il-mekkaniżmu konċernat ġie stabbilit mingħajr awtorizzazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni, ġie rreġistrat bħala għajnuna mhux notifikata bin-numri NN 41 A-B/03.
(3)
Permezz tal-ittri bid-dati tas-16 u tat-30 ta’ April 2003, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi tagħrif ġdid dwar l-iskema konċernata. Dawn tal-aħħar ħadu erba’ ġimgħat biex ikkomunikaw it-tweġiba tagħhom.
(4)
Skont l-ittri bid-dati tal-5 ta’ Mejju u tas-6 ta’ Ġunju 2003, irreġistrati fil-5 ta’ Mejju u fl-10 ta’ Ġunju 2003 rispettivament, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea talbet, f’isem l-awtoritajiet Portugiżi, skadenza supplimentari biex jintbagħat it-tagħrif kollu mitlub, billi jitqies iż-żmien meħtieġ biex jinġabar dan it-tagħrif.
(5)
Permezz tal-ittra tal-25 ta’ Lulju 2003, is-servizzi tal-Kummissjoni awtorizzaw skadenza itwal b’erba’ ġimgħat.
(6)
Billi ma ngħatawx tweġiba fl-erba’ ġimgħat stipulati fl-aħħar ittra msemmija hawn fuq, is-servizzi tal-Kummissjoni bagħtu tfakkira lill-awtoritajiet Portugiżi bl-ittra tad-19 ta’ Diċembru 2003, fejn infurmaw lill-awtoritajiet konċernati li jekk ma jibagħtux tweġiba, huma żammew id-dritt li jipproponu lill-Kummissjoni biex tibgħat inġunzjoni ta’ informazzjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999, li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (li sar l-Artikolu 108 tat-TFUE) tat-Trattat tal-KE (2).
(7)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Frar 2004, irreġistrata fl-istess data, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Portugiżi għall-ittri tas-servizzi tal-Kummissjoni bid-dati tas-16 u tat-30 ta’ April 2003.
(8)
Permezz tal-ittra tal-11 ta’ Novembru 2004, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi tagħrif ġdid dwar l-iskema konċernata. Dawn tal-aħħar ħadu erba’ ġimgħat biex ikkomunikaw it-tweġiba tagħhom.
(9)
Skont l-ittra bid-data tat-30 ta’ Diċembru 2004, u rreġistrata fil-5 ta’ Jannar 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea talbet, f’isem l-awtoritajiet Portugiżi, skadenza supplimentari ta’ xahar biex jintbagħat it-tagħrif kollu mitlub, billi jitqies iż-żmien meħtieġ biex jinġabar dan it-tagħrif.
(10)
Permezz tal-ittra tas-17 ta’ Jannar 2005, is-servizzi tal-Kummissjoni awtorizzaw għat-tieni darba l-iskadenza itwal mitluba.
(11)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, billi ma rċevewx tweġiba għall-mistoqsijiet tagħhom fl-iskadenza l-ġdida mogħtija, bagħtu tfakkira ġdida lill-awtoritajiet Portugiżi, permezz tal-ittra tat-12 ta’ April 2005, biex jiġbdulhom l-attenzjoni għal darb’oħra li jekk ma jirrispettawx l-iskadenza ta’ erba’ ġimgħat mogħtija biex jibagħtu tweġiba, kienu se jżommu d-dritt li jipproponu lill-Kummissjoni biex tibgħat inġunzjoni ta’ informazzjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(12)
Id-data msemmija sa meta kellha tinbagħat it-tweġiba skadiet f’Mejju 2005. Billi l-Kummissjoni ma rċevitx tweġiba sal-iskadenza msemmija, idderiġiet lill-Portugall biex jibgħatilha t-tagħrif kollu li kienet talbitu permezz ta’ deċiżjoni bid-data tal-21 ta’ Frar 2006 (3), fejn speċifikat li jekk ma jkunx hemm tweġiba mill-awtoritajiet Portugiżi, kellha d-dritt li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (ara l-paragrafu 80 tal-inġunzjoni ta’ informazzjoni).
(13)
Meta ma rċeviet l-ebda tagħrif mitlub, il-Kummissjoni ddeċidiet, fit-28 ta’ Jannar 2009, li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE. Id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-oħra u lill-partijiet interessati tagħhom biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuniet ikkonċernati
(14)
Billi ma rċevietx kummenti mill-Portugall fi żmien l-iskadenza preskritta, il-Kummissjoni indirizzat tfakkira lill-Portugall permezz tal-korrispondenza tat-18 ta’ Marzu 2009. Fl-14 ta’ April 2009, il-Portugall bagħat il-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni, flimkien ma kopja tad-Digrieti Liġi Nru 393-B/98 u d-Digriet Liġi Nru 244/2003. L-ETSA - Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA bagħtet aktar kummenti fil-15 ta’ Ġunju 2009.
(15)
Fl-1 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti tal-ETSA lill-Portugall. Il-Portugall ma bagħatx osservazzjonijiet dwar dan is-suġġett lill-Kummissjoni.
(16)
Wara li rċevew il-kummenti tal-ETSA, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi biex jibagħtu kjarifiki supplimentari permezz tal-ittra tad-19 ta’ Frar 2010. L-awtoritajiet Portugiżi wieġbu bl-ittra tas-27 ta’ April 2010.
(17)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tal-1 ta’ Frar 2011, talbu lill-awtoritajiet Portugiżi jibagħtu kjarifiki u jwieġbu b’mod komplet il-mistoqsijiet magħmula diġà qabel mis-servizzi tal-Kummissjoni li l-awtoritajiet Portugiżi kienu għadhom ma weġbux għalihom.
(18)
Permezz tal-ittra tal-24 ta’ Frar 2011, l-awtoritajiet Portugiżi talbu li l-iskadenza biex iwieġbu tittawwal bi 30 ġurnata.
(19)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tat-28 ta’ Frar 2011, awtorizzaw skadenza ta’ 30 ġurnata itwal biex tingħata tweġiba. L-awtoritajiet Portugiżi wieġbu għall-mistoqsijiet magħmula mis-servizzi tal-Kummissjoni bl-ittra tal-1 ta’ April 2011.
(20)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tal-20 ta’ Ġunju 2011, infurmaw lill-awtoritajiet Portugiżi li kienu se jipproponu lill-Kummissjoni biex tieħu deċiżjoni pożittiva kundizzjonali waqt li jiċċaraw il-kundizzjonijiet applikabbli.
II. DESKRIZZJONI
(21)
Skont it-tagħrif mibgħut mill-awtoritajiet Portugiżi, fil-Portugall ġew individwati 66 każ ta’ enċefalopatija sponġiformi bovina (minn hawn ‘il quddiem “BSE”) bejn l-1 ta’ Jannar u l-14 ta’ Ottubru 1998. B’riżultat ta’ din is-sitwazzjoni ta’ riskju għas-saħħa pubblika u tal-annimali, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni Nru 98/653/KE tat-18 ta’ Novembru 1998 dwar ċerti miżuri ta’ emerġenża meħtieġa minħabba l-każijiet ta’ enċefalopatija sponġiformi bovina fil-Portugall [traduzzjoni mhux uffiċjali] (5) u stipulat miżuri ta’ emerġenza meħtieġa minħabba l-każijiet ta’ BSE li kien hemm fil-Portugall, u b’mod partikulari stipulat projbizzjoni fuq ċerti annimali u prodotti sekondarji tagħhom milli jintbagħtu mit-territorju Portugiż lejn Stati Membri oħra.
(22)
Biex itaffi l-konsegwenzi tal-miżuri adottati fil-qafas tal-ġlieda kontra l-enċefalopatija sponġiformi bovina (BSE), mill-1999 l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà għall-kostijiet kollha marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur. Bid-Digriet Liġi Nru 393-B/98 tal-4 ta’ Diċembru 1998 (6) (minn hawn ‘il quddiem “id-Digriet Liġi 393-B/98”), effettivament l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà u l-imposti fuq l-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji.
(23)
Id-Digriet Liġi 393-B/9898, fl-Artikolu 4(3) tiegħu, ipprovda l-possibbiltà li tiġi imposta taxxa fuq il-biċċeriji biex tiffinanzja l-qerda ta’ ċerta materja prima. Skont it-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Portugiżi, din it-taxxa ma ġietx imposta fuq il-biċċeriji.
(24)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li ma kellhomx dispożizzjonijiet speċifiċi biżżejjed biex ikunu jistgħu jiżguraw it-trattament adegwat tar-residwi, u li, għalhekk, kellhom jitolbu lill-fornituri ta’ servizzi privati biex jiżguraw dawn is-servizzi, li minħabba n-natura tagħhom, kienu jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat.
(25)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw fil-qosor li din il-missjoni ta’ interess pubbliku ġiet attribwita lis-settur privat, skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti bid-Digriet Liġi Nru 197/99 tat-8 ta’ Ġunju 1999 (7), li hija l-istrument nazzjonali tat-traspożizzjoni tad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 97/52/KE tat-13 ta’ Ottubru 1997 li temenda d-Direttivi 92/50/KEE, 93/36/KEE u 93/37/KEE dwar il-koordinazzjoni tal-proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti fis-servizz pubbliku, kuntratti ta’ provvisti pubbliċi u kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi rispettivament (8). L-impriżi privati maħtura biex iwettqu s-servizzi konċernati ntgħażlu billi tqiesu l-abbiltà u l-effiċjenza teknika tagħhom biex jiżguraw twettiq tajjeb tal-ħidma ta’ interess ġenerali mogħtija lilhom, u tqieset ukoll l-urġenza li biha setgħu jirreaġixxu biex jittrattaw dawn il-prodotti b’mod sikur, rapidu u effikaċi. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew eżempju ta’ kuntratt ta’ servizz li kien fis-seħħ bejn l-1 ta’ Settembru 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2004.
(26)
Skont it-tagħrif tal-awtoritajiet Portugiżi l-parametri li fuqhom ġie kkalkulat il-kumpens għas-servizzi ġie stabbilit minn qabel skont id-Digriet Konġunt Nru 96/99 tal-25 ta’ Jannar 1999 (9). Dan id-Digriet kien ivverifikat perjodikament u mmodifikat permezz tad-Digriet Konġunt Nru 324/2001 tas-6 ta’ April 2001 (10) u permezz tad-Digriet Konġunt Nru 124/2002 tad-19 ta’ Frar 2002 (11).
(27)
Il-Kunsill, permezz tad-Deċiżjoni 2000/766/KE (12), ipprojbixxa l-użu ta’ prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali ta’ kważi l-ispeċijiet kollha fl-għalf tal-annimali, u impona li jinqerdu fl-Istati Membri kollha, inkluż il-Portugall.
(28)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li wara din id-Deċiżjoni, il-kwantità ta’ residwi konċernata minn dan il-proċess żdiedet u, b’riżultat ta’ dan, il-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tagħhom.
(29)
Permezz tad-Deċiżjoni 2001/376/KE (13), il-Kummissjoni ddeċidiet li żżomm id-Deċiżjoni 98/653/KE adottata għall-Portugall.
(30)
Ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 1774/2002 tat-3 ta’ Ottubru 2002 li jippreskrivi regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum uman (14) jipprovdi regoli speċifiċi dwar il-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali, li japplikaw għal kategoriji differenti ta’ prodotti sekondarji.
(31)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li sabiex jirrispettaw l-impenji tagħhom f’dan il-kuntest, iddeċidew li jipproċedu billi jittrasferixxu l-kostijiet tal-operazzjonijiet konċernati fuq l-operaturi ekonomiċi fis-settur, billi jirrispettaw b’mod strett il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” u bla ma jwarrbu t-tħassib dwar il-ħarsien tas-saħħa pubblika li kienet essenzjalment ir-responsabbiltà tagħhom u kellha tiġi żgurata. Għalhekk l-awtoritajiet Portugiżi adottaw l-iskema preskritta fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25 ta’ Settembru 2002.
(32)
Minn Ottubru tal-2002, id-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u t-tjur ġie żgurat mid-dħul ta’ taxxa parafiskali applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi ta’ laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u fuq l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(33)
L-awtoritajiet Portugiżi, permezz tal-ittra bid-data tal-20 ta’ Jannar 2003 indikaw li l-operaturi li ġejjin huma eżentati milli jħallsu t-taxxa:
-
il-biċċeriji li kienu qed jiżguraw il-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji konċernati kollha, bl-eċċezzjoni ta’ materjali b’riskju speċifiku (specified risk materials - SRM) (minn hawn ’il quddiem “MRS”), li kienu qed jipprovdu b’mod indipendenti kundizzjonijiet biex jittrattaw il-prodotti sekondarji tagħhom stess, kemm fl-istabbiliment tagħhom, kif ukoll fl-istabbilmenti għat-tqattigħ (ara l-punt 2 tal-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002);
-
l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tal-laħam bla għadam, billi dawn ma kinux jiġġeneraw prodotti sekondarji suġġetti għat-trattament obbligatorju f’konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja u nazzjonali.
(34)
Fir-rigward ta’ fejn mar preċiżament id-dħul li kien ġej mill-ġbir tat-taxxi, l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li kien intuża esklussivament biex jiffinanzja l-operazzjonijiet marbutin mas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur, inklużi l-MRS.
(35)
Fl-Anness 1 għad-Digriet Liġi 197/2002 l-ammont tat-taxxa huwa stabbilit b’mod proporzjonali għall-piż u l-funzjoni tal-ispeċi konċernata, kif ġej:
(f’EUR)
Speċi/Tip
Ċanga u Vitella
Majjal
Ovini/kaprini
Tjur
Oħrajn
Taxxa/Kg ta’ karkassa
0,05
0,04
0,03
0,06
0,06
(36)
Fir-rigward tal-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-MRS, l-Artikolu 2(2) tad-Digriet Liġi Nru 197/2002 jistipula li tapplika taxxa speċifika u unika ta’ ammont fiss ta’ EUR 0,30/Kg/MRS għall-biċċeriji.
(37)
It-taxxi kollha jitħallsu bi proċedura ta’ reverse charge lil organizzazzjoni pubblika: l-Institut National d’Intervention et Garantie Agricole (INGA). It-taxxi imposti fuq l-operaturi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu jitħallsu direttament lilu.
(38)
Kif indikat fil-premessi 32 u 33 ta’ din id-Deċiżjoni, l-Artikolu 4 tad-Digriet Liġi 197/2002 jistipula li l-biċċeriji għandhom ukoll il-possibbiltà li jorganizzaw lilhom infushom kemm permezz ta’ kuntratt għas-servizzi ma’ terzi persuni biex iwettqu l-operazzjoniiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji, bl-eċċezzjoni tal-MRS, kif ukoll billi jwettquhom huma stess, dejjem skont id-dispożizzjonijiet legali fis-seħħ. Fil-każ li l-biċċeriji jwettqu l-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji ġġenerati fl-istabbiliment tagħhom stess - bl-eċċezzjoni tal-MRS - it-taxxa li trid titħallas tiġi ffissata skont l-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002.
(f’EUR)
Speċi/Tip
Ċanga u Vitella
Majjal
Ovini/kaprini
Tjur
Oħrajn
Taxxa/Kg ta’ karkassa
0,03
0,02
0,00
0,00
0,00
(39)
Fil-każ illi l-biċċeriji jwettqu l-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fl-istabbiliment tagħhom stess kif ukoll fl-istabbilimenti għat-tqattigħ, bl-eċċezzjoni tal-MRS, jiġu eżentati milli jħallsu din it-taxxa.
(40)
F’konformità mal-Artikolu 5 tad-Digriet Liġi 197/2002, l-INGA hija l-organizzazzjoni responsabbli għall-kontroll tal-ħlas tat-taxxi mill-biċċeriji, u li għal dan il-għan, għandha żżomm reġistri aġġornati tal-kwantitajiet ta’ karkassi u tal-piż tagħhom. Hija kompetenza wkoll tal-INGA li jikkontrolla l-ħlas tat-taxxi dovuti għall-importazzjoni u r-riċeviment ta’ prodotti li joriġinaw mill-Unjoni Ewropea, waqt li l-operaturi u r-riċevituri għandhom l-impenn li jżommu reġistri aġġornati tal-operazzjonijiet li jitwettqu.
(41)
Jekk il-biċċeriji jagħżlu l-aħħar alternattiva, huma għandhom l-ewwel nett, jissottomettu minn qabel il-pjanijiet rispettivi għall-valutazzjoni mill-INGA, u għandhom jissottomettu ruħhom għall-kontrolli kollha li eventwalment jiġu ordnati mill-awtoritajiet kompetenti.
(42)
L-awtoritajiet Portugiżi żguraw illi l-ammont tat-taxxa kien isostni biss il-kostijiet ta’ dawn l-operazzjonijiet lil dawn l-istabbilimenti, u li dan is-servizz se jiġi fornut biss lill-istabbilimenti li jipproduċu l-prodotti sekondarji li l-qerda tagħhom hija obbligatorja.
(43)
F’dak li jirrigwarda r-relazzjoni bejn id-dħul mit-taxxa u l-kostijiet tas-servizzi li kienu jiffinanzjaw, l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li t-taxxi stipulati fl-Annessi I u II għad-Digriet Liġi 197/2002, kif ukoll it-taxxa fuq l-MRS stipulata fl-Artikolu 2(2), kienu ġew ikkalkulati fuq il-kostijiet reali tas-servizzi li kellhom jiġu pprovduti, waqt li tqieset in-natura u r-relevanza tal-prodotti sekondarji ġġenerati minn kull speċi ta’ annimal.
(44)
Għall-awtoritajiet Portugiżi, dan il-finanzjament kien jikkonsisti f’kull aspett minn kumpens mill-utenti għall-forniment ta’ servizz pubbliku ta’ interess ġenerali. Is-somom imħallsa mill-operaturi suġġetti għat-taxxa, huma direttament proporzjonali għall-kwantitajiet ta’ skart li effettivament jintbagħtu lis-servizz pubbliku u għall-kost reali biex dan l-iskart jinqered. Bħala evidenza għal dawn l-allegazzjonijiet, l-awtoritajiet Portugiżi ssottomettew dokumenti li fihom ċifri mis-sena 1999 sas-sena 2005 li jagħtu prova tal-kostijiet tas-servizzi, u għas-sena 2003 ssottomettew dokument b’ċifri tad-dħul mit-taxxa fuq it-tipi differenti ta’ prodotti sekondarji kemm importati kif ukoll dawk domestiċi.
(45)
Fir-rigward tal-mistoqsija jekk il-prodotti importati setgħux effettivament jibbenefikaw mis-sistema bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw illi, skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, it-taxxi li kienu japplikaw għall-biċċeriji, għall-importazzjoni u għall-kummerċ intra-Komunitarju tal-laħam bil-għadam, jirriflettu l-kostijiet marbutin mat-trattament tal-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fil-katina sal-istadju tal-konsumatur finali.
(46)
Għall-awtoritajiet Portugiżi l-importazzjoni tal-laħam bil-għadam kienet timplika li kien hemm prodotti sekondarji u għalhekk kienet tibbenefika mis-servizz tal-ġbir, tat-trasport, tal-ipproċessar u tal-qerda, li kienet il-ġustifikazzjoni għall-applikazzjoni tat-taxxi konċernati.
(47)
L-awtoritajiet Portugiżi jikkunsidraw illi l-azzjonijiet ffinanzjati kienu fl-interess pubbliku, għaliex, wara l-kriżi tal-BSE, sar evidenti li l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji kienet tikkonċerna missjoni ta’ servizz pubbliku taħt ir-responsabbiltà tal-Istat minħabba l-importanza għall-ħarsien tas-saħħa tal-bniedem u tal-annimali u għall-ħarsien tal-ambjent.
(48)
Is-sistema stabbilita mid-Digriet Liġi 197/2002 ġiet irrevokata mid-Digriet Liġi Nru 244/2003 tas-7 ta’ Ottubru 2003 (15) (minn hawn ’il quddiem “id-Digriet Liġi 244/2003”) li daħal fis-seħħ fit-22 ta’ Ottubru 2003. Dan kien jistabbilixxi skema ġenerali u skema tranżizzjonali għall-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali li mhux xierqa għall-konsum mill-bniedem.
(49)
L-iskema ġenerali stipulat illi l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas, u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd, għandhom fuq inizjattiva tagħhom stess, jew billi jagħtu kuntratt lil terzi persuni, jippromwovu l-ġbir, it-trasport, il-ħżin, l-immaniġjar, l-ipproċessar u l-qerda tal-materjali tal-kategoriji 1, 2 u 3 prodotti fl-unità stess, skont ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 1774/2002, permezz ta’ twettiq ta’ pjan sottomess għall-approvazzjoni minn qabel tad-DĠ tas-Servizzi Veterinarji (DĠ V).
(50)
L-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom jistabbilixxu pjan għall-qerda jew l-użu tal-materjali tal-kategorija 3, li għandu jiġi approvat mid-DĠ V fi żmien 90 ġurnata mid-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 244/2003 jew mill-bidu tal-attività. Fir-rigward tal-kategorija 3, sa ma l-pjanijiet jiġu approvati mid-DĠ V, l-INGA jiżgura s-servizzi tal-ġbir, tat-trasport, tal-ipproċessar, tal-ħżin temporanju u tal-qerda tal-prodotti sekondarji, f’konformità mad-Digriet Liġi 197/2002. Qabel ma jiġi approvat il-pjan għall-materjali tal-kategorija 3, il-proprjetarji tal-istabbiliment tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 1 għad-Digriet Liġi 197/2002, bl-eċċezzjoni tal-organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-iskema alternattiva stabbilita minn dan id-Digriet, li għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 2.
(51)
Skont l-iskema tranżizzjonali, l-INGA kompla jiżgura bl-istess mod dawn is-servizzi għall-materjali tal-kategoriji 1 u 2.
(52)
Għall-materjali tal-kategoriji 1 u 2, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ kellhom jissottomettu pjan għall-qerda jew l-użu fi żmien 30 ġurnata wara l-iskadenza tal-iskema tranżizzjonali f’Novembru 2005. Qabel l-approvazzjoni tal-pjan kellhom iħallsu EUR 0,35/kg ta’ materjali tal-kategoriji 1 jew 2. Għall-kuntrarju kienu jiġu eżentati milli jħallsu t-taxxa hekk kif il-pjan tal-qerda jew tal-użu jiġi approvat.
(53)
Hekk kif l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ jibagħtu pjan lid-DĠ V, li jsemmi l-operazzjonijiet meħtieġa għall-qerda tal-materjali tal-kategoriji 1 u 2, jassumu r-responsabbiltà tal-kostijiet relatati ma’ dawn l-attivitajiet u kienu suġġetti għall-kontrolli mill-awtoritajiet kompetenti. L-Artikolu 3(4) tad-Digriet Liġi 244/2003 jistipula li l-iskema kienet tispiċċa sentejn wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan id-Digriet Liġi.
(54)
L-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003 skadiet f’Novembru 2005. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw fl-ittra tagħhom tal-1 ta’ April 2011 illi wara l-iskadenza tal-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003, il-kostijiet tal-operazzjoniiet tal-qerda tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-biċċeriji u l-istabbilmenti tat-tqattigħ kienu jgħaddu fuq l-operaturi permezz tal-irkupru tar-residwi pproċessati mibdula f’bijofjuwils, u tal-esportazzjoni tad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun.
(55)
Il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura, esprimiet it-tħassib tagħha dwar l-eżistenza, u eventwalment il-kompatibbiltà, ta’ għajnuna favur l-impriżi li jfornu servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda tal-materjal konċernat, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u l-operaturi intra-Komunitarji, kif ukoll il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(56)
B’mod partikulari l-Kummissjoni reġgħet għamlet il-mistoqsijiet magħmula fl-ewwel inġunzjoni ta’ informazzjoni. Fir-rigward tal-għajnuna favur l-impriżi li jfornu servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda tal-materjal konċernat, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar in-natura ta’ servizz fl-interess ġenerali li l-awtoritajiet Portugiżi riedu jagħtu lill-attivitajiet konċernati, b’mod partikulari fir-rigward tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark (16). Fir-rigward tal-għajnuna favur stabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u tat-tjur u ta’ operaturi intra-Komunitarji fis-settur, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar jekk il-kontribuzzjoni mħallsa mis-settur permezz tat-taxxa kinetx tikkorrispondi għall-kost ekonomiku reali tal-fornituri tas-servizzi tal-ġbir, u talbet tagħrif ikkwantifikat f’dan ir-rigward. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-għajnuna għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar il-vantaġġi li s-sistema stabbilita setgħet tagħtihom, meta tqies li ma kinux suġġetti għat-taxxa msemmija.
(57)
Il-Kummissjoni eżaminat, fuq bażi preliminari, il-kompatibbiltà tal-miżuri konċernati fid-dawl tal-linji gwida applikabbli mill-1998, u kkonkludiet fl-istadju tad-deċiżjoni biex tibda l-proċedura, li ma kellhiex biżżejjed tagħrif biex tasal għal konklużjoni dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri konċernati.
III. OSSERVAZZJONIJIET MIBGĦUTA MILL-PORTUGALL
(58)
Il-Portugall, fl-osservazzjonijiet tiegħu beda biex fakkar l-ispeċifiċità tas-sitwazzjoni fl-Istat Portugiż matul is-sena 1998, minħabba l-BSE. B’mod partikulari, semma d-Deċiżjoni 98/653/KE li tipprojbixxi li ċerti prodotti jintbagħtu mit-territorju Portugiż lejn Stati Membri oħra jew lejn pajjiżi terzi, bħad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, f’din il-forma jew fi prodotti oħra. F’dan il-kuntest, il-Portugall implimenta pjan ta’ sorveljanza, ta’ kontroll u ta’ eradikazzjoni tal-BSE, li ġie approvat mill-Kumitat Permanenti tal-Kummissjoni dwar is-Servizzi Veterinarji. Fit-18 ta’ April 2001, il-Kummissjoni ddeċidiet li żżomm il-projbizzjoni għall-Portugall. Din ma ġietx irrevokata qabel l-2004 bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1993/2004 (17).
(59)
Il-Portugall sostna li bejn is-sena 1998 u s-sena 2004, il-miżuri kollha li ttieħdu kellhom l-għan li jsolvu sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet thedded is-saħħa pubblika. Il-Gvern Portugiż għalhekk kellu l-għan li jippermetti li l-miżuri jiġu implimentati immedjatament, sakemm l-operaturi setgħu jorganizzaw ruħhom biex iwettqu dawn l-operazzjonijiet huma stess, waqt li jibqgħu taħt il-kontroll tal-Istat. Il-Portugall jemmen li l-ħarsien tas-saħħa pubblika huwa prijorità legali fuq kull prijorità oħra, li tiġġustifika eżenzjoni mir-regoli tal-għajnuna mill-Istat.
(60)
Skont il-Portugall, l-adozzjoni tad-Deċiżjoni 98/653/KE u l-estensjonijiet suċċessivi tagħha evitaw li l-miżuri adottati mill-Istat Portugiż biex isolvi l-kriżi tal-BSE joħolqu tgħawwiġ fis-suq u hekk ukoll fil-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-Portugall spjega wkoll li billi kien ipprojbit li l-prodotti msemmija hawn fuq jintbagħtu b’kunsinna, ma kienx hemm kummerċ, bl-implikazzjoni li ma seta’ jkun hemm ebda tgħawwiġ fil-kompetizzjoni.
(61)
L-ewwel nett, il-Portugall stqarr illi ma ngħata l-ebda għajnuna fl-1998. Bi prova ta’ dan hemm id-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98 li kienet l-4 ta’ Diċembru 1998). Kien biss f’dak il-waqt li l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà, fuq bażi eċċezzjonali u tranżizzjonali, għall-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji.
(62)
Wara d-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98, l-Istat Portugiż assuma l-kostijiet diretti tal-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji, sakemm daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi Nru 197/2002. Il-Portugall stqarr f’dan ir-rigward, li t-teħid tar-responsabbiltà għal dawn il-miżuri mill-Istat Portugiż għandha tiġi kkunsidrata bħala miżura għal perjodu ta’ żmien qasir, billi l-iskema ġiet emendata sussegwentement, u billi t-taxxa ġiet introdotta bħala mezz ta’ finanzjament mis-settur tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur, inklużi l-MRS.
(63)
Fir-rigward tal-kost tal-miżuri msemmija, il-Portugall stqarr li l-parametri li fuqhom ġie ibbażat il-kalkolu tal-kumpens kien stabbilit minn qabel permezz ta’ Digriet, ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali Portugiż. Jissemmew tliet Digrieti (18) mill-awtoritajiet Portugiżi. Dawn id-Digrieti jsemmu l-prezz tas-servizzi (ġbir, trasport, proċessar u ppakkjar f’“boroż kbar” għal kull kilogramma ta’ prodott). Tqiesu l-kostijiet ta’ dawn l-operazzjonijiet li kienu jaqgħu fuq l-unitajiet tal-ipproċessar tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali, li ma kinux jagħmlu parti minn biċċeriji. L-ispejjeż kurrenti, jiġifieri l-ispejjeż tal-enerġija, tal-fjuwils, tal-ħlas għall-assigurazzjonijiet, eċċ. tqiesu wkoll. Dawn il-parametri huma l-istess għall-fornituri kollha tas-servizzi. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li l-profitti kienu bejn 30 % u 39,5 %, li skonthom kienu jirrappreżentaw marġini li huwa ġust jew anke kemxejn iżjed baxx mill-medja għall-attivitajiet ekonomiċi. L-awtoritajiet Portugiżi taw ukoll eżempji ta’ kif applikaw il-parametri li ntużaw għall-kalkolu tal-prezzijiet stipulati fid-Digrieti.
(64)
Bħala konklużjoni, l-Istat Portugiż jikkunsidra li l-għajnuniet mogħtija jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli permezz ta’ applikazzjoni ta’ deroga tal-prinċipju “min iniġġes iħallas”, meta jitqies li dawn kienu jikkorrispondu għall-kostijiet tas-servizi fornuti u li l-linji gwida applikabbli dak iż-żmien (Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għal testijiet għat-TSE, l-annimali li nstabu mejta u l-iskart tal-biċċeriji [traduzzjoni mhux uffiċjali] (19)) kienu jippermettu li l-għajnuniet ilaħħqu sa 100 % tal-kostijiet reali, minħabba li dawn kienu se jingħataw tul terminu ta’ żmien qasir.
(65)
Wara Ottubru tal-2002, il-bażi legali għall-ħlas tal-kostijiet kien id-Digriet Liġi 197/2002. L-awtoritajiet Portugiżi stmaw li dawn it-taxxi kienu jwasslu għall-valur tal-ħlas għas-servizzi lill-unitajiet tal-ipproċessar tal-prodotti sekondarji. Għaldaqstant, meta jitqies li l-kriżi kienet għadha għaddejja, l-awtoritajiet Portugiżi kkunsidraw illi intervent mill-Istat bħala intermedjarju kien dejjem iġġustifikat.
(66)
Fis-simulazzjonijiet magħmula dak iż-żmien, tqiesu l-kostijiet totali għall-impriżi flimkien ma’ profitt raġonevoli. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew l-eżempju maħdum abbażi tal-kostijiet u l-imposti għas-sena 2003, li fl-opinjoni tagħhom, juri bilanċ bejn id-dħul u l-kostijiet li rriżultaw mill-iskema legali ġdida li ġiet introdotta, u li kienet il-bazi li fuqha ġew iffissati t-taxxi għall-finanzjament tas-servizzi.
(67)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw ukoll li s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tat-tjur ma ġewx iffinanzjati mit-taxxi imposti fuq il-biċċeriji u l-importaturi ta’ karkassi sħaħ jew nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bl-għadam. Indikaw ukoll li l-interpretazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2, il-punt 1, tad-Digriet Liġi 197/2002 għandha ssir skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness 1, li għalihom jirreferi, bir-riżultat li l-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam kien sar għal tliet kategoriji ta’ operaturi: il-biċċeriji ta’ speċijiet bovini, porċini, ovini/kaprini, ta’ tjur u oħrajn, l-importaturi ta’ karkassi sħaħ jew nofs karkassi u ta’ qatgħat oħra bil-għadam ta’ speċijiet bovini u porċini, u operaturi intra-Komunitarji tal-istess prodotti. Għalhekk, l-Anness 1 fih kolonna li tindika l-ammont li għandu jitħallas mill-biċċeriji tat-tjur li ma kinux jiġbru, jittrasportaw, jipproċessaw u jeqirdu l-prodotti sekondarji ġġenerati matul il-qatla tat-tjur, filwaqt li tqies li bosta karkassi tat-tjur importati ma jiġġenerawx prodotti sekondarji.
(68)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw ukoll li d-differenza bejn iż-żewġ taxxi ffissati fl-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002 hija ġġustifikata minħabba l-kostijiet marbutin mal-prodotti sekondarji ġġenerati fl-istabbilimenti tat-tqattigħ.
(69)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li skont id-Digrieti Liġi 197/2002 u 244/2003 ma kienx intenzjonat li t-taxxi jkollhom effett fuq il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, għalkemm il-kostijiet tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda fil-fatt kellhom impatt fuq is-settur kollu tal-laħam. Għal dan il-għan, issottomettew żewġ riċevuti ta’ servizzi bid-data tat-22 ta’ Ottubru 2002 u tat-28 ta’ Ottubru 2003, li skonthom intwera, li l-biċċeriji kienu għaddew il-kostijiet tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(70)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw li ebda riżors ma’ kien indirizzat lil kwalunkwe attività ta’ kompetizzjoni mill-fornituri tas-servizzi, meta jitqies li l-unika attività ta’ dawn tal-aħħar kellha x’taqsam mal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali.
(71)
Il-Portugall semma wkoll li l-iskema tranżizzjonali stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003 skadiet f’Novembru 2005, u minn dakinhar, l-istabbilimenti li jiġġeneraw prodotti sekondarji assumew b’mod sħiħ ir-responsabbiltà li l-Istat inizjalment kien daħal għaliha fuq bażi temporanja minflokhom. Minn Novembru 2005, il-kostijiet kollha ġġarrbu mill-operaturi li taffewhom permezz ta’ rkupru tar-residwi pproċessati f’bijofjuwils u l-esportazzjoni tad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun.
(72)
Bħala konklużjoni, l-awtoritajiet Portugiżi jikkunsidraw li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-linji gwida applikabbli kienu ġew issodisfati, meta jitqies li l-operaturi li jiġġeneraw prodotti sekondarji bdew gradwalment iħallsu għall-operazzjonijiet marbuta mal-qerda ta’ dawn il-prodotti sekondarji permezz ta’ taxxa.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TA’ PARTIJIET INTERESSATI
(73)
L-ETSA ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha f’ittra tal-15 ta’ Ġunju 2009. Il-grupp ETSA huwa magħmul mill-impriżi ITS - Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA u SEBOL - Comércio e Indústria de Sebo, SA. Dawn jipprovdu s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali rilevanti għall-kategoriji 1, 2 u 3 fil-Portugall u huma wħud mill-impriżi maħtura mill-Istat biex jipprovdu dawn is-servizzi matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. B’riżultat ta’ dan l-ETSA hija kkunsidrata li tirċievi l-ħlas mill-Istat, u għalhekk aktarx li hija interessata fil-proċedura C 3/09.
(74)
Bħala punt preliminari, l-ETSA tinnota l-kuntest tal-kriżi tal-BSE, li kien ġiegħel lill-Istat Portugiż jadotta miżuri preventivi (speċifikament is-servizz tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji li ġejjin mill-annimali tal-kategoriji 1, 2 u 3) bil-ħsieb li jissielet kontra u li jnaqqas ir-riskju ta’ infezzjoni tal-marda tal-BSE, sabiex iħares is-saħħa pubblika u l-ambjent. L-adozzjoni ta’ dawn il-miżuri kienet ġeneralment skont l-obbligi stabbiliti mil-leġiżlazzjoni Komunitarja.
(75)
Matul il-perjodu 1998-2005, l-INGA kien ta kuntratt lill-ITS u lis-SEBOL permezz ta’ għotja diretta sabiex jipprovdu s-servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda ta’ skart. L-ETSA kkumentat li l-impriżi kollha li setgħu jipprovdu s-servizzi meħtieġa kienu ngħataw kuntratt taħt l-istess kundizzjonijiet. Sal-10 ta’ Ottubru 2002, l-INGA kien inkarigat li jagħti kuntratti lill-impriżi lliċenzjati biex jipprovdu dan it-tip ta’ servizz u ġarrbet il-kostijiet li rriżultaw kif stipulat fl-Artikolu 6 tad-Digriet Liġi 393-B/98. Il-parametri għall-kalkolu tal-prezz li kellu jitħallas għas-servizz ġew stabbiliti bid-Digriet Konġunt Nru 96/99. Il-prezz kien iffissat skont il-piż tal-materja prima. Seta’ jiġi rivedut f’każ ta’ tibdil fil-kundizzjonijiet tal-forniment tas-servizz. Il-prezz li tħallas lis-SEBOL u lill-ITS kien ikkunsidra stima tal-kostijiet tal-forniment tas-servizz, notevolment tal-piż u tal-volum tal-iskart biex jinġabar u jiġi ttrattat, flimkien mal-implimentazzjoni tal-ġestjoni tas-sistema tal-ġbir tal-karkassi minn azjendi li, fost l-oħrajn, kien jipprevedi ġbir f’perjodu qasir ta’ żmien wara notifikazzjoni ta’ mewt ta’ annimal.
(76)
L-ETSA enfasizzat li, għalkemm is-servizz ma ngħatax skont proċedura ta’ akkwist pubbliku, il-prezz li tħallas għas-servizz provdut kien ikopri l-kostijiet rispettivi, meta jitqies id-dħul rilevanti, u kien jippermetti biss profitt raġonevoli u leġittimu. L-ETSA ddikjarat li l-livell tal-ħlas għas-servizz kien dejjem, fl-opinjoni tagħha, skont il-prinċipju tal-effiċjenza, billi l-prezz li tħallas mill-INGA kien skont il-medja Ewropea tal-prezzijiet għal servizzi ekwivalenti, u l-prezzijiet imħallsa sal-2005 kienu fil-verità, skont l-ETSA, anqas mill-prezzijiet applikati sussegwentement fil-kuntratti għall-forniment tal-istess servizzi, konklużi wara proċeduri ta’ akkwist pubbliku intenzjonati biex jgħinu fid-definizzjoni ta’ ħlas skont il-kriterji tas-suq.
(77)
Mill-2005, il-kuntratti għas-servizzi ngħataw skont proċeduri internazzjonali tal-akkwist pubbliku. Ġew organizzati tliet proċeduri ta’ sejħa għall-offerti. ċanga u vitella/ekwini fil-livell nazzjonali, ovini/kaprini (fin-Nofsinhar) u ovini/kaprini (fit-Tramuntana). L-ITS issottometta offerta bħala parti minn konsorzju, li ngħata l-kuntratt għall-forniment tas-servizz. Kienu konklużi tliet kuntratti għall-forniment ta’ servizzi għat-tliet oqsma msemmija. L-ETSA qalet li fost l-kundizzjonijiet stipulati kien hemm il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart, flimkien maż-żamma ta’ reġistru u ta’ arkivji permanenti u aġġornati dwar dawn l-operazzjonijiet. L-IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas) kien inkarigat biex jiżgura konformità mal-obbligi.
(78)
L-ETSA enfassizzat li l-prezz kien ġie ddeterminat minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti fil-kuntratt konkluż, skont it-tunnellati u l-ispeċi tal-annimali konċernati. Skont l-ETSA dawn il-prezzijiet kienu stabbiliti skont il-kundizzjonijiet tas-suq, u kienu jiggarantixxu kopertura adegwata tal-kostijiet imġarrba sabiex jitħarsu l-obbligi ta’ servizz pubbliku, kif elenkati fil-kuntratti għall-forniment ta’ servizzi u fil-leġiżlazzjoni rilevanti.
(79)
Abbażi ta’ dan kollu, l-ETSA tikkonkludi li ma bbenefikat minn ebda għajnuna illegali u li l-fondi li rċeviet kienu sempliċiment ħlas leġittimu għall-forniment ta’ servizz pubbliku.
V. VALUTAZZJONI
1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA SKONT L-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(80)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tfixkil jew theddida ta’ tfixkil għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(81)
L-Artikoli 107 sa 109 tat-TFUE japplikaw għas-settur tal-laħam tal-majjal permezz tal-Artikolu 21 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2759/75 29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-laħam tal-majjal (20), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1913/2005 (21). Japplikaw għas-settur tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella skont l-Artikolu 40 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1254/1999 17 ta’ Mejju 1999 dwar l-organizzazzjoni tas-suq taċ-ċanga u l-vitella (22), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1152/2007 (23). Qabel ma ġie adottat dan l-aħħar Regolament, l-Artikoli bdew japplikaw fl-istess settur permezz tal-Artikolu 24 tar-Regolament tal-Kusill (KEE) Nru 805/68 (24). Japplikaw għas-settur tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini skont l-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2467/98 3 ta’ Novembru 1998 dwar l-organizzazzjoni tas-suq tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini [traduzzjoni mhux uffiċjali] (25), emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1913/2005. Dawn japplikaw għas-settur tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2777/75 29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni tas-suq tal-laħam tat-tjur (26), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 679/2006 (27). Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) [Ir-Regolament dwar l-OKS Unika] (28) irrevoka dawn ir-regolamenti diversi u jipprovdi, fl-Artikolu 180 tiegħu, li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat japplikaw għall-prodotti msemmija hawn fuq.
(82)
Fir-rigward tan-natura tal-għajnuna, din għandha tkun iddeterminata meta jitqiesu l-benefiċjarji kollha tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji u l-finanzjament tagħhom. Il-Kummissjoni identifikat il-kategoriji ta’ benefiċjarji potenzjali tas-sistema introdotta fil-Portugall:
-
l-impriżi li jipprovdu s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċssar u l-qerda tal-materjali konċernati;
-
l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam,
-
il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(83)
Fir-rigward tal-evalwazzjoni tal-għajnuna potenzjali tul iż-żmien, il-Kummissjoni ddistingwiet erba’ perjodi fid-deċiżjoni biex tibda l-proċedura, sabiex tikkunsidra l-applikazzjoni tad-diversi dispożizzjonijiet Komunitarji rilevanti għall-analiżi tal-miżuri tal-għajnuna eventwali. Il-Kummissjoni qieset il-perjodu mill-1998 sal-31 ta’ Diċembru 1999, li kien il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida dwar l-għajnuniet mill-Istat li jikkonċernaw l-agrikoltura, il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2002, il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida dwar l-għajnuniet mill-Istat għall-qerda tal-iskart tal-biċċeriji u tal-annimali li jinstabu mejta, kif ukoll għall-kost tal-iskrinjar għall-enċefalopatiji sponġiformi trażmissibbli (TSE), il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2003 sal-31 ta’ Diċembru 2006, il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida ġodda Komunitarji għall-agrikoltura 2007-2013 (29) u l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-lum.
(84)
Minħabba t-tagħrif ġdid tal-awtoritajiet Portugiżi, notevolment dwar l-applikazzjoni tad-Digriet Liġi 244/2003 deskritt hawn fuq u dwar it-tipi differenti ta’ finanzjament tal-għajnuniet potenzjali, il-Kummissjoni emendat xi ftit id-distinzjoni tal-perjodi differenti u ser tqis fl-evalwazzjoni tagħha għal kull grupp ta’ benefiċjarji potenzjali l-perjodi li ġejjin:
-
il-perjodu ta’ bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, li matulu kien japplika d-Digriet Liġi 393-B/98;
-
il-perjodu ta’ bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u l-21 ta’ Ottubru 2003, li fih kien japplika d-Digriet Liġi 197/2002 bl-eċċezzjoni tal-Anness 2 li beda japplika iktar tard fil-kuntest tal-iskema tranżizzjonali stipulata fid-Digriet Liġi 244/2003;
-
il-perjodu li jibda mit-22 ta’ Ottubru 2003 u jispiċċa f’Novembru 2005, meta kienet tapplika l-iskema tranżizzjonali stipulata mid-Digriet Liġi 244/2003.
1.1. EŻISTENZA TA’ VANTAĠĠ SELETTIV
(85)
Skont il-ġurisprudenza kostanti tal-Qorti tal-Ġustizzja, interventi li taħt kwalunkwe forma, jistgħu jiffavorixxu direttament jew indirettament l-impriżi, jew li għandhom jiġu kkunsidrati bħala vantaġġ ekonomiku li l-impriża benefiċjarja ma kinetx tikseb f’kundizzjonijiet normali tas-suq jiġu kkunsidrati bħala għajnuniet (30). Barra minn hekk, huma kkunsidrati bħala għajnuniet l-interventi li, taħt diversi forom, itaffu l-imposti li normalment jiġu inklużi fil-baġit ta’ impriża u li, mingħajr ma huma sussidji fit-tifsira stretta tal-kelma, huma simili fin-natura u għandhom l-istess effett (31).
1.1.1. Vantaġġ selettiv għall-impriżi li jfornu s-servizzi
(86)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-attività tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-materjal konċernat hija attività ekonomika peress li tikkostitwixxi forniment ta’ servizzi bi ħlas u hija suxxettibbli li tiġi affettwata minn bosta operaturi ekonomiċi fis-suq Komunitarju. Dawn il-konklużjonijiet huma bbażati notevolment fuq it-tagħrif mogħti mill-ETSA u kif speċifikat fil-premessa 73 u l-punti ta’ warajh f’din id-Deċiżjoni.
(87)
Fir-rigward ta’ din l-attività ekonomika, l-awtoritajiet Portugiżi jargumentaw li l-impriżi fornituri tas-servizzi konċernati wettqu missjoni ta’ servizz pubbliku fl-interess ġenerali, iġġustifikata minn raġunijiet ta’ saħħa pubblika u ta’ ħarsien ambjentali. F’dan il-kuntest il-Portugall saħaq fuq is-sitwazzjoni speċifika tiegħu fir-rigward tal-kriżi tal-BSE. Għalhekk il-Portugall sostna li l-miżuri kollha li ttieħdu kellhom l-għan li jsolvu sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet thedded is-saħħa pubblika. Il-Gvern Portugiż għalhekk kellu l-għan li jippermetti li l-miżuri jiġu implimentati immedjatament, sakemm l-operaturi setgħu jorganizzaw ruħhom biex iwettqu dawn l-operazzjonijiet huma stess, waqt li jibqgħu taħt il-kontroll tal-Istat (ara l-premessi 21 u 59 ta’ din id-Deċiżjoni).
(88)
Abbażi ta’ dan kollu, l-ETSA tikkonkludi li ma bbenefikat minn ebda għajnuna illegali, iżda li l-fondi kollha li rċeviet kienu sempliċiment ħlas leġittimu għall-forniment ta’ servizz pubbliku (ara l-premessi 79 ta’ din id-Deċiżjoni).
(89)
Joħroġ ċar mis-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-Każ Altmark (32) li s-sussidji pubbliċi kienu intenzjonati li jippermettu li l-azjendi tas-servizzi pubbliċi ma jaqgħux taħt l-applikazzjoni tal-Artikolu 107 tat-TFUE, billi għandhom jitqiesu bħala kumpens għal servizzi fornuti mill-impriżi riċeventi sabiex iwettqu obbligi ta’ servizz pubbliku. Madankollu, il-Qorti tesiġi li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
l-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja għandha verament twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku u dawk l-obbligi ġew iddefiniti b’mod ċar;
-
it-tieni, il-parametri li fuqhom huwa kkalkulat il-kumpens ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti;
-
it-tielet, il-kumpens ma kienx jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom, imġarrba fit-twettiq ta’ obbliġi tas-servizz pubbliku, filwaqt li tqiesu l-irċevuti rilevanti u profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawk l-obbligi;
-
ir-raba’, meta l-għażla ta’ impriża biex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku ma ssirx skont proċedura ta’ akkwist pubbliku, il-livell tal-kumpens meħtieġ jiġi ddeterminat abbażi ta’ analiżi tal-kostijiet li impriża medja, immexxija tajjeb u mgħammra adegwatament biex tkun tista’ tissodisfa l-esiġenzi ta’ servizz pubbliku meħtieġ, kienet iġġarrab biex twettaq dawn l-obbligi, waqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti, kif ukoll profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(90)
L-applikazzjoni tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark għal dan il-każ twassal biex il-Kummissjoni tikkunsidra dan li ġej:
(a) Servizz ġenwin ta’ interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(91)
Qabel xejn, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk dan il-każ kienx jinvolvi servizz ġenwin ta’ interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(92)
Joħroġ ċar mis-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja li bl-eċċezzjoni tas-setturi li dwarhom hemm regoli Komunitarji li jirregolawhom, l-Istati Membri għandhom marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni rigward in-natura ta’ servizzi li jistgħu jikkwalifikaw bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tiżgura li dan il-marġini ta’ diskrezzjoni jiġi applikat bla żball ċar fir-rigward tad-definizzjoni tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(93)
Sa mis-sena 1990, kien hemm okkorrenza ta’ diversi enċefalopatiji sponġiformi trażmissibbli (TSEs) separatament kemm fil-bniedem kif ukoll fl-annimali. Mis-sena 1996, inġabret evidenza li turi x-xebh bejn aġenti tal-BSE u l-varjant ġdid tal-marda Creutzfeldt-Jakob. Mis-sena 1990, il-Komunità adottat serje ta’ miżuri maħsuba biex jipproteġu s-saħħa tal-bniedem u tal-annimali mir-riskju tal-BSE. Dawn il-miżuri huma bbażati fuq id-dispożizzjonijiet ta’ salvagwardja tad-Direttivi dwar miżuri ta’ kontroll tas-saħħa u tal-ambjent. Permezz tad-Deċiżjoni 2000/766/KE, l-Istati Membri huma obbligati li jiżguraw li l-iskart tal-annimali skont it-tifsira tad-Direttiva 90/667/KEE (33) jinġabar u jiġi ttrasportat, ipproċessat, maħżun jew jinqered skont din id-Direttiva, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 97/735/KE (34) u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/534/KE (35). F’dan is-sens ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 ippreskriva regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum uman u esiġa l-obbligi fuq l-Istati Membri biex jiżguraw li jiġu stabbiliti arranġamenti adegwati u li tkun teżisti infrastruttura suffiċjenti għall-ġbir, it-trasport u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali.
(94)
Billi l-Qorti tal-Ġustizzja rrikonoxxiet li l-ġestjoni ta’ ċertu skart tista’ tikkonsisti f’servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (36), u meta titqies is-sitwazzjoni speċifika tal-kriżi tal-BSE kif indikat hawn fuq, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda oġġezzjoni fir-rigward tan-natura ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li kienet din l-attività tal-ġbir u sussegwentement tal-qerda ta’ karkassi u skart ieħor tal-annimali mhux tajjeb għall-konsum matul is-snin 1999 - 2005, li matulhom l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà sħiħa (1999 - 2003) jew parzjali (2003 - 2005) għal dawn l-operazzjonijiet. Din hija Deċiżjoni li ġiet iġġustifikata abbażi ta’ raġunijiet ta’ saħħa pubblika u ħarsien ambjentali, u għalhekk taqa’ taħt il-kunċett ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif iddefinit fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(b) Twettiq tal-obbligu ta’ servizz pubbliku
(95)
Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark tesiġi mandat f’forma ta’ Att Uffiċjali wieħed jew aktar, li jkun/jkunu legalment vinkolanti skont il-liġi nazzjonali. F’dak li jirrigwarda l-ewwel kundizzjoni imposta mis-Sentenza Altmark, huwa kkonfermat li d-Digrieti Liġi 393-B/98 u 244/93 kienu jesiġu li l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux tajbin għall-konsum uman jiġu stabbiliti b’mod obbligatorju fil-Portugall. L-Artikolu 6 tad-Digriet Liġi 393-B/98 kien jipprovdi li l-INGA, li kien responsabbli għall-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux tajbin għall-konsum, kellu jagħżel l-impriżi biex jagħtu dan is-servizz. Id-Digriet Konġunt Nru 95/99 stabbilixxa minn qabel il-parametri li fuqhom ġie kkalkulat il-ħlas għal servizz pubbliku, flimkien ma’ obbligi oħra marbuta mal-forniment ta’ servizz, bħall-obbligu għall-impriża li tiġbor il-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fit-territorju nazzjonali skont ir-regoli tekniċi u tas-saħħa stipulati fil-Liġi.
(96)
L-awtoritajiet Portugiżi jsostnu li l-obbligi tal-impriżi li kienu jfornu s-servizzi kienu ddefiniti b’mod ċar fil-kuntratti tas-servizzi. Bħala eżempju, ippreżentaw lill-Kummissjoni kuntratt tal-forniment ta’ servizz tal-2003, konkluż abbażi tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98.
(97)
Il-Kummissjoni tinnota li l-obbligi tal-impriżi fornituri tas-servizzi kienu ddefiniti b’mod ċar fil-kuntratt tas-servizzi li l-awtoritajiet Portugiżi ppreżentawlha. Minħabba d-dispożizzjonijiet tad-Digriet Liġi 393-B/98 u tad-Digriet Konġunt, flimkien mal-kuntratt ta’ forniment tas-servizzi ppreżentat bħala eżempju, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ewwel kundizzjoni tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark ġiet issodisfata.
(ċ) Parametri stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti
(98)
Fir-rigward tat-tieni kundizzjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra - abbażi tat-tagħrif ipprovdut - li l-parameti li fuqhom ġie kkalkulat il-kumpens ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. Id-Digrieti Konġunti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi jiddefinixxu l-metodu tal-kalkolu u l-kostijiet eliġibbli (ara l-premessa 26 ta’ din id-Deċiżjoni). Dawn iċ-ċifri kienu vverifikati regolarment abbażi tas-snin ta’ qabel. Mill-2005, il-proċeduri ta’ akkwist pubbliku bdew japplikaw. Abbażi tat-tagħrif disponibbli, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tieni kundizzjoni tas-Sentenza Altmark ġiet issodisfata.
(d) Kumpens meħtieġ biex ikopri l-kostijiet ta’ servizz
(99)
F’dak li jirrigwarda t-tielet kundizzjoni, l-awtoritajiet Portuġiżi u l-partijiet interessati ddikjaraw li l-kumpens ma kienx jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom, imġarrba fit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li tqiesu l-irċevuti rilevanti u profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawk l-obbligi,
(100)
F’bosta okkażjonijiet, partikularment meta bdiet il-proċedura ta’ eżaminar, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi jipprovdu tagħrif dwar il-metodu użat biex jikkalkulaw l-kost ekonomiku reali tas-servizzi. L-awtoritajiet Portugiżi ssottomettew dokumenti li juru n-nefqa annwali tal-fornituri tas-servizzi fir-rigward tas-snin 1999 - 2005, u qabblu dawn iċ-ċifri ma dawk li l-INGA ħallas lill-fornituri għat-twettiq tas-servizzi. Dawn id-dokumenti juru li l-kumpens imħallas mill-INGA lill-impriżi fornituri tas-servizzi ma kienx jaqbeż il-livell meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom imġarrba fit-twettiq tas-servizz. Id-dokumenti ppreżentati juru li l-kumpens kien ukoll jipprovdi għal profitt ta’ bejn 30 % u 39,5 % skont is-sena kkunsidrata (ara l-premessa 62 ta’ din id-Deċiżjoni).
(101)
L-awtoritajiet Portugiżi jiżguraw li r-riżorsi ma setgħux jiġu ttrasferiti lejn attivitajiet kompetittivi li setgħu jwettqu l-impriżi (sussidji inkroċjati), billi l-fornituri tas-servizzi magħżula ma kinux ingaġġati f’attivitajiet oħra.
(102)
Madankollu, abbażi tat-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Portugiżi, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma tistax tikkonkludi li l-profitt li tqies kien “raġonevoli” kif iddefinit fis-sentenza tal-Qorti Altmark.
(103)
Fil-kummenti tagħha l-ETSA kkonfermat li l-ħlas għas-servizz fornut kien jirrifletti adegwatament il-kostijiet imġarrba, waqt li kien iħalli marġini ta’ profitt li ma kien jinvolvi ebda vantaġġ partikulari, u li matul il-perjodu ta’ qabel l-2005, il-livell tal-ħlas ta’ servizz pubbliku kien jikkorrispondi għal medja Ewropea u kien iktar baxx mil-livell tal-ħlas iffissat fil-kuntratt pubbliku għas-servizzi mogħti b’sejħa għall-offerti.
(104)
Dwar dan is-suġġett, il-Kummissjoni tikkunsidra li la l-awtoritajiet Portugiżi u lanqas il-partijiet interessati ma ppreżentaw dokumenti li jappoġġaw dawn id-dikjarazzjonijiet.
(105)
B’riżultat ta’ dan il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li t-tielet kundizzjoni magħmula skont is-sentenza tal-Qorti Altmark hija ssodisfata f’dan il-każ.
(e) Evalwazzjoni tal-kostijiet ta’ impriża medja
(106)
Meta jitqies li qabel l-2005 l-impriżi fornituri tas-servizzi ma kinux intgħażlu fil-qafas ta’ sejħa għall-offerti pubblika, is-sentenza tal-Qorti Altmark kienet tesiġi evalwazzjoni komparattiva mal-kostijiet ta’ impriża medja. L-awtoritajiet Portugiżi ma ssottomettewx elementi li juru li l-evalwazzjoni tal-kostijiet kienet saret abbażi ta’ evalwazzjoni tal-kostijiet ta’ impriża medja.
(107)
Għalhekk, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li l-erba’ kriterji tas-Sentenza tal-Qorti Altmark ma ġewx issodisfati f’dan il-każ speċifiku, u li ma tistax tiġi eskluża l-possibbiltà ta’ vantaġġ għall-impriżi fornituri tas-servizzi, matul il-perjodu ta’ bejn id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98 u s-sena 2005, meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003.
(108)
Il-pagamenti pubbliċi jsiru lill-impriżi indikati, jiġifieri lill-impriżi inkarigati mis-servizz. Hekk ukoll, il-miżura konċernata tista’ tiġi kkunsidrata bħala speċifika.
(109)
B’riżultat ta’ dan il-Kummissjoni kkonkludiet li wieħed jista’ jeskludi vantaġġ selettiv għal fornituri tas-servizz matul il-perjodu ta’ bejn l-1998 u l-2005, meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003.
1.1.2. Vantaġġ selettiv għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, u tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(110)
Il-Qorti tal-Ġustizzja kkunsidrat, fil-każ GEMO (37), li l-fatt li l-attività tal-ġbir u l-qerda tal-annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji li minnha jibbenefikaw l-biċċeriji u l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem titwettaq minn impriżi privati, mhijiex se tqajjem dubju dwar il-kwalifika eventwali ta’ għajnuna mill-Istat, minħabba li l-iskema ta’ attività bħal din toriġina mill-awtoritajiet pubbliċi.
(111)
F’dan il-każ, l-iskema tal-attività u tal-finanzjament tagħha joriġinaw ukoll mill-awtoritajiet Portugiżi, kif stabbilit bid-Digrieti Liġi 393-B/98, 197/2002 u 244/2003. Il-Kummissjoni kkonkludiet f’dan l-istadju li dawn l-iskemi huma bħala konsegwenza attribwiti lill-Istat.
(112)
Il-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat fil-każ GEMO li l-ispejjeż finanzjarji relatati mal-qerda tal-annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji għandhom jiġu kkunsidrati bħala kost inerenti tal-attività ekonomika tal-bdiewa li jrabbu l-bhejjem u tal-biċċeriji (38). Il-Qorti għalhekk ikkonkludiet li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE għandu jiġi interpretat b’din it-tifsira, li skema li tiżgura lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem u lill-biċċeriji l-ġbir u t-tneħħija ta’ annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji mingħajr ħlas, għandha tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat mogħtija lill-bdiewa u lill-biċċeriji.
Il-perjodu bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, qabel id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002
(113)
F’dan il-każ, wieħed jista’ jikkunsidra li l-qerda tal-annimali mejtin u l-iskart tal-biċċeriji tinvolvi kost inerenti għall-attività mhux biss għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, iżda wkoll għall-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u tal-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-finanzjament tal-kostijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur permezz tal-approprjazzjonijiet tal-baġit tal-Istat qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 irriżulta f’eżenzjoni għall-utenti ta’ dan is-servizz minn spiża inerenti għall-attività tagħhom.
(114)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni ta’ taxxa parafiskali.
Il-perjodu bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u Novembru 2005
(115)
Fir-rigward tal-perjodu ta’ qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 u d-Digriet Liġi 244/2003, il-finanzjament tal-attivitajiet imsemmija hawn fuq kien żgurat minn taxxa parafiskali introdotta permezz tad-Digriet Liġi 197/2002 u emendat bid-Digriet Liġi 244/2003. Skont l-iskema tad-Digriet Liġi 197/2002 dawn li ġejjin kienu eżentati mill-ħlas tat-taxxa - il-biċċeriji li kienu jiżguraw il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji konċernati kollha, bl-eċċezzjoni tal-SRM, billi dawn l-unitajiet kienu f’pożizzjoni li jittrattaw b’mod indipendenti l-prodotti sekondarji tagħhom stess (ara l-paragrafu 2 tal-Anness 2 tad-Digriet Liġi msemmi qabel), u l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tal-laħam bla għadam, billi dawn ma jiġġenerawx prodotti sekondarji suġġetti għal trattament obbligatorju stipulat fil-leġiżlazzjoni Komunitarja u nazzjonali. Id-Digriet Liġi 244/2003 jippreskrivi eżenzjoni lil dawn l-operaturi taħt il-kundizzjoni tal-approvazzjoni ta’ pjan ta’ qerda jew ta’ użu skont il-kundizzjonijiet speċifiċi stipulati għall-kategoriji differenti ta’ materjali.
(116)
Biex ikun jista’ jiġi evalwat jekk kienx jeżisti vantaġġ għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam suġġetti għat-taxxa, jeħtieġ li jiġi vverifikat jekk il-kontribuzzjoni li ġejja mit-taxxa tikkorrispondix għal kost ekonomiku reali tas-servizzi pprovduti mis-servizz tal-ġbir.
(117)
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw fil-korrispondenza tagħhom tal-20 ta’ Jannar 2003 li t-taxxi stipulati fl-Annessi 1 u 2 tad-Digriet Liġi 197/2002, kif ukoll it-taxxa stipulata fl-Artikolu 2(2) għall-SRM, kienu kkalkulati abbażi ta’ kostijiet reali tas-servizzi li kellhom jingħataw, filwaqt li tqieset in-natura tal-prodotti sekondarji ġġenerati minn kull speċi ta’ annimal u jekk kinux ikkonċernati jew le.
(118)
Għall-awtoritajiet Portugiżi, dan il-finanzjament kien jikkonsisti f’kull aspett minn kumpens mill-utenti għall-forniment ta’ servizz pubbliku ta’ interess ġenerali. Is-somom imħallsa mill-operaturi suġġetti għat-taxxa, ma kinux fissi, iżda kienu direttament proporzjonali għall-kwantitajiet ta’ skart li effettivament intbagħtu lis-servizz pubbliku u għall-kostijiet reali biex dan l-iskart jinqered.
(119)
B’appoġġ għal dawn id-dikjarazzjonijiet, l-awtoritajiet Portugiżi ppreżentaw dokumenti b’tagħrif ikkwantifikat għas-sena 2003, li jqabblu l-kostijiet ekonomiċi reali tas-servizzi pprovduti mal-kontribuzzjonijiet ġejjin mit-taxxa korrispondenti. Għall-bqija tas-sena 2002, wara li daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 f’Ottubru 2002, l-awtoritajiet Portugiżi ma ppreżentawx dokument b’tagħrif ikkwantifikat dwar id-dħul li rriżulta mill-ġbir tat-taxxa.
(120)
Għas-snin 2004 u 2005, l-awtoritajiet Portugiżi bagħtu dokumenti b’tagħrif ikkwantifikat dwar il-kostijiet tal-operazzjonijiet imwettqa, iżda mhux għad-dħul mit-taxxa imposta fuq l-operaturi li kien għadhom ma ġabux approvazzjoni għall-pjan tal-qerda u tal-użu tagħhom, u li għalhekk kien għadhom suġġetti għat-taxxa stabbilita mill-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003.
(121)
Għas-snin 2002, 2004 u 2005, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi, skont id-dokumenti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi, li l-kontribuzzjonijiet ta’ dawk suġġetti għat-taxxa huma direttament proporzjonali għall-kwantitajiet tal-iskart li effettivament intbagħat lis-servizz tal-ġbir u għall-kost reali tal-qerda ta’ dan l-iskart.
(122)
Fir-rigward tas-sena 2003 l-Kummissjoni tikkonkludi li ma kienx hemm vantaġġ għaliex il-kontribuzzjonijiet ta’ dawk suġġetti għat-taxxa kienu direttamenti proporzjonali għall-kostijiet imġarrba mis-servizzi li ngħataw.
(123)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li jeżisti vantaġġ għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam suġġetti għat-taxxa matul il-perjodu bejn Ottubru 2002 u l-1 ta’ Jannar 2003 u fl-2004 u l-2005.
1.1.3. Vantaġġ selettiv għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem
Il-perjodu bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, qabel id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002
(124)
F’ dan il-każ, wieħed jista’ jikkunsidra li l-qerda ta’ annimali mejtin u l-iskart tal-biċċeriji tinvolvi kost inerenti għall-attività mhux biss għall-istabbiliment tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, iżda wkoll għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, li skont il-liġijiet tas-swieq, għandhom iġarrbu almenu parti mill-kostijiet ta’ dawn is-servizzi. F’konformità mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja GEMO msemmija qabel, il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-finanzjament tal-kostijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur permezz tal-approprjazzjonijiet tal-baġit tal-Istat qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 irriżulta f’eżenzjoni għall-utenti ta’ dan is-servizz minn spiża inerenti għall-attività tagħhom.
(125)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa parafiskali.
Il-perjodu bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u Novembru 2005
(126)
Kif indikat hawn fuq, il-miżuri adottati mill-awtoritajiet Portugiżi sabiex iwettqu l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur setgħu jeżentaw lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem minn spejjeż li setgħu, f’ċirkustanzi normali, jiġġarrbu parzjalment minnhom. Mid-Digriet Liġi 197/2002 u l-iskema tranżizzjonali stipulata bid-Digriet Liġi 244/2003 joħroġ ċar li l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem mhumiex suġġetti għat-taxxa konċernata. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li l-kostijiet tal-ġbir qabel tmiem is-sena 2005 kienu ġew trasferiti fuq is-settur kollu. Il-Kummissjoni tinnota li ż-żewġ irċevuti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi juru li t-taxxa bbażata fuq id-Digriet Liġi 197/2002 u d-Digriet Liġi 244/2003 effettivament ġiet trasferita minn waħda mill-biċċeriji f’Ottubru 2002 u Ottubru 2003. Id-dikjarazzjoni tal-awtoritajiet Portugiżi li skontha, f’konformità mal-liġijiet tas-swieq, il-kostijiet ġew trasferiti fuq is-settur kollu, inkluż il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, hija kkorroborata mid-dokumenti ppreżentati. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem kienu ġarrew il-kostijiet relatati mal-attività tagħhom, u għalhekk ma kienu qed jibbenefikaw minn ebda vantaġġ speċifiku.
(127)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li dawn il-bdiewa kienu bbenefikaw biss minn vantaġġ matul il-perjodu qabel l-applikazzjoni tat-taxxa.
(128)
Fid-dawl ta’ dan kollu, il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ f’dak li jikkonċerna l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali, favur il-biċċeriji u l-importaturi għall-perjodi kollha, ħlief is-sena 2003, u favur il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem matul il-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa biss.
1.2. VANTAĠĠI FFINANZJATI MINN RIŻORSI TAL-ISTAT
(129)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jikkonċerna l-għajnuniet mogħtija mill-Istati Membri jew minn riżorsi tal-Istat. Fi kliem ieħor, il-miżura konċernata trid tkun attribbwita lill-Istat u tkun ingħatat permezz ta’ riżorsi tal-Istat.
(130)
F’ dan il-każ, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur bejn l-1999 u Ottubru 2002 kien żgurat mid-dħul dirett tal-Istat, u minn Ottubru 2002, mid-dħul ta’ taxxa parafiskali applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(131)
Il-pagamenti lil fornituri tas-servizzi affettwati minn dħul dirett tal-Istat huma vantaġġi finanzjarji minn riżorsi tal-Istat. Il-fatt illi dan is-servizz pubbliku kien iffinanzjat mill-baġit tal-Istat mill-1999 u qabel l-applikazzjon tat-taxxa fl-2002, jimplika li l-impriżi li kienu jwettqu dan is-servizz kienu qed jibbenefikaw minn fondi pubbliċi biex ikopru l-ispejjeż ta’ dan is-servizz.
(132)
It-taxxi applikati bejn Settembru 2002 u Novembru 2005 ma kinux fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tat-TFUE li jikkonċernaw l-għajnuniet mill-Istat, ħlief meta dawn kienu jikkostitwixxu l-mod ta’ finanzjament ta’ miżura ta’ għajnuna u b’hekk kienu jagħmlu parti integrali minn din il-miżura (39).
(133)
It-taxxi kollha jitħallsu permezz tal-proċedura ta’ valutazzjoni awtonoma lill-INGA. It-taxxi imposti fuq l-operaturi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu jitħallsu direttament lilu.
(134)
Sabiex taxxa tkun tista’ tiġi kkunsidrata bħala parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, irid ikun hemm rabta ipotetika bejn it-taxxa u l-miżura ta’ għajnuna permezz tar-regoli nazzjonali rilevanti, fis-sens illi d-dħul mit-taxxa ikun neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna (40).
(135)
Billi t-taxxi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu mħallsin direttament lilu, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-taxxa tagħmel parti integrali mill-miżura ta’ għajnuna.
(136)
Fir-rigward tal-kwistjoni jekk id-dħul mit-taxxi parafiskali f’dan il-każ jistgħux jiġu kkunsidrati bħala riżorsi tal-Istat jew le, wieħed irid jinnota li, f’termini ta’ riżorsi tal-Istat, ma trid issir ebda distinzjoni bejn il-każ li fih jingħataw direttament mill-Istat jew minn organizzazzjonijiet pubbliċi jew privati li kienu nħatru jew maħluqa mill-Istat. Fil-15 ta’ Lulju 2004, il-Qorti tal-Ġustizzja, fis-sentenza tagħha fil-Kawża Pearl e. a. (41), indikat li kontribuzzjonijiet obbligatorji miġbura minn organizzazzjoni intermedjarja mill-impriżi kollha f’settur tan-negozju speċifiku ma jiġux kkunsidrati biss bħala riżorsi tal-Istat jekk l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
il-miżura kkunsidrata hija stabbilita minn korp professjonali li jirrappreżenta l-impriżi u l-impjegati ta’ settur tan-negozju speċifiku u ma sservix bħala strument biex jitwettqu politiki stabbiliti mill-Istat;
(b)
l-għanijiet tal-miżura kkunsidrata huma ffinanzjati kompletament mill-kontribuzzjoni tal-impriżi tas-settur;
(ċ)
il-metodu ta’ finanzjament u l-perċentwali/l-ammont tal-kontribuzzjonijiet jiġu deċiżi fi ħdan il-korp professjonali tas-settur mir-rappreżentanti ta’ min iħaddem u tal-impjegati, mingħajr ebda interferenza mill-Istat;
(d)
il-kontribuzzjonijiet għandhom jintużaw b’mod vinkolanti għall-finanzjament tal-miżura, mingħajr il-possibbiltà ta’ intervent mill-Istat.
(137)
Abbażi tat-tagħrif disponibbli, jidher li l-ewwel kundizzjoni tas-sentenza Pearl e.a. ma ġietx issodisfata fis-sens li l-miżura kienet stabbilita mid-Digriet Liġi, sabiex titwettaq politika stabbilita mill-Istat, maħsuba biex issolvi s-sitwazzjoni tal-BSE.
(138)
Barra minn hekk, it-tielet u r-raba’ kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati, billi l-metodu tal-finanzjament huwa rregolat bid-Digrieti tal-Liġi msemmija. Bħala riżultat, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom l-opportunità li jintervjenu fid-determinazzjoni ta’ kif tiġi ffinanzjata l-miżura.
(139)
Meta jitqies li l-kundizzjonijiet tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Pearle e.a. ma ġewx issodisfati kollha u jidher li l-Istat jeżerċita kontroll fid-determinazzjoni tal-metodi tal-finanzjament tal-miżura tal-għajnuna, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dħul mit-taxxi parafiskali jikkostitwixxi fil-fatt riżors tal-Istat attribbwit lill-Istat.
1.3. TGĦAWWIĠ FIL-KOMPETIZZJONI/EFFETT FUQ IL-KUMMERĊ
(140)
F’konformità mal-ġurisprundenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, it-tisħiħ tal-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża permezz ta’ għotja ta’ għajnuna mill-Istat ġeneralment twassal għal tgħawwiġ fil-kompetizzjoni fir-rigward ta’ impriżi oħra li jikkompetu magħha u li ma bbenefikawx minn din l-għajnuna (42).
(141)
Il-miżura jista’ jkollha effett fuq il-pożizzjoni tal-Portugall fis-settur tal-laħam (43). Billi l-impriżi Portugiżi huma attivi f’suq internazzjonali verament kompetittiv, il-miżura tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni. Il-miżura tista’ wkoll taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(142)
L-awtoritajiet Portugiżi argumentaw illi minħabba l-projbizzjoni fuq il-kunsinna notevolment tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, id-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, f’din il-forma jew inkorporati fi prodotti oħra, ma kienx hemm kummerċ, allura ma seta’ jkujn hemm l-ebda tgħawwiġ fil-kompetizzjoni.
(143)
F’dan ir-rigward, għandu jiġi mfakkar illi, skont il-ġurisprudenza eżistenti (44), għajnuna tista’ tkun ta’ tali tip illi taffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u tfixkel il-kompetizzjoni anke jekk l-impriża li tirċeviha, li tikkompeti ma’ produtturi fi Stati Membri oħra, ma tesportax hija stess il-prodotti tagħha; fil-fatt, meta Stat Membru jagħti għajnuna lil impriża, il-provvista interna tista’ b’hekk tinżamm jew tiżdied, bil-konsegwenza li l-opportunitajiet għal impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra li joffru s-servizz tagħhom lis-suq ta’ dak l-Istat Membru jonqsu.
(144)
F’dawn il-kundizzjonijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fatt li l-kunsinna ta’ dawn il-prodotti msemmija hawn fuq mill-Portugall lejn Stati Membri oħra kienet ipprojbita, ma jibdilx il-fatt li l-għajnuna tista’ tfixkel il-kompetizzjoni jew taffettwa l-kummerċ.
1.4. KONKLUŻJONIJIET
(145)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura applikata permezz tad-Digrieti Liġi tal-393-B/98, l-197/2002 u l-244/2003 rigward il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur il-biċċeriji u l-importaturi matul il-perjodu tal-applikazzjoni tad-Digriet Liġi 2003, bl-eċċezzjoni tas-sena 2003 li għaliha l-awtoritajiet Portugiżi setgħu juru li ma kienx hemm vantaġġ.
(146)
Rigward il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa.
(147)
Fir-rigward tal-impriżi fornituri tas-servizzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li matul il-perjodu ta’ bejn id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98 u s-sena 2005, id-data ta’ meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003, wieħed ma jistax jeskludi l-eventwalità ta’ għajnuna mill-Istat.
2. ILLEGALITÀ TAL-GĦAJNUNA
(148)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Portugall ma kienx innotifika, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, il-miżuri tal-għajnuna applikati wara l-1999, u lanqas l-iskemi introdotti permezz tad-Digrieti Liġi 197/2002 u 244/2003. L-Artikolu 1, il-punt f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 jiddefinixxi “għajnuna kontra l-liġi” bħala għajnuna ġdida li tiddaħħal fis-seħħ f’kontravenzjoni tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat.
(149)
Billi l-miżuri applikati mill-Portugall fihom l-elementi ta’ għajnuna mill-Istat, dan ifisser li għandhom x’jaqsmu ma’ għajnuniet ġodda, mhux innotifikati lill-Kummissjoni u li huma, minħabba f’hekk kontra l-liġi skont it-termini tat-TFUE.
(150)
L-eżami tal-kompatibbiltà ta’ kwalunkwe għajnuna għandu jinqasam f’żewġ partijiet: fl-ewwel parti, il-Kummissjoni teżamina l-kompatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija lill-impriżi fornituri tas-servizzi, u fit-tieni parti, teżamina l-kompatibbiltà ta’ kwalunkwe għajnuna mogħtija liċ-ċentri tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, lill-importaturi u lill-operaturi intra-Komunitarji tas-settur kif ukoll lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(151)
Din l-għajnuna kienet iffinanzjata sa mill-2002 minn taxxa parafiskali, u meta l-finanzjament huwa parti integrali tal-miżura tal-għajnuna, il-Kummissjoni għandha teżamina kemm l-azzjonijiet iffinanzjati, jiġifieri, l-għajnuna, kif ukoll il-finanzjament tagħha. Fil-fatt, skont il-Qorti tal-Ġustizzja, meta l-metodu tal-finanzjament tal-għajnuna permezz ta’ kontribuzzjonijiet obbligatorji b’mod partikulari hija parti integrali tal-miżura tal-għajnuna, l-eżami tal-Kummissjoni ta’ din tal-aħħar għandu jqis il-metodu tal-finanzjament tal-għajnuna (45). Kif jidher mill-premessa 135 ta’ din id-Deċiżjoni, il-metodu ta’ finanzjament tal-għajnuna għandu jitqies li jagħmel parti integrali mill-miżura tal-għajnuna.
3. EŻAMI TAL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNIET
3.1. ANALIŻI FID-DAWL TAD-DISPOŻIZZJONIJIET APPLIKABBLI GĦALL-GĦAJNUNIET MHUX INNOTIFIKATI
3.1.1. Għajnuniet favur l-impriżi fornituri tas-servizzi
(a) Kompatibbiltà tal-għajnuniet skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(152)
Il-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE tippermetti xi eċċezzjonijiet.
(153)
Skont il-ġurisprundenza tal-Qorti tal-Ġustizzja jidher li l-kumpens għas-servizzi pubbliċi ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jekk ikun jissodisfa ċerti kundizzjonijiet (ara l-premessa 89 ta’ din id-Deċiżjoni). Madankollu, jekk il-kumpens għas-servizz pubbliku ma jissodisfax dawn il-kundizzjonijiet, u jekk il-kriterji ġenerali tal-applikabbiltà tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jiġu ssodisfati, dan il-kumpens jikkonsisti f’għajnuna mill-Istat li tista’ minkejja dan tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jekk huwa meħtieġ għall-funzjonament tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali u ma jaffettwax l-iżvilupp tal-kummerċ b’tali mod li jmur kontra l-interess tal-Unjoni. Il-Kummissjoni ċċarat il-kundizzjonijiet li għandhom jiġu ssodisfati sabiex jintlaħaq dan il-bilanċ. Fil-Komunikazzjoni tagħha dwar is-servizzi ta’ interess ġenerali fl-Ewropa tal-2001 (46), il-Kummissjoni ċċarat li għandu jiġi żgurat li kwalunkwe restrizzjoni għar-regoli tat-Trattat tal-KE u, b’mod partikulari, kwalunkwe restrizzjoni għal kompetizzjoni u limitazzjoni għal-libertà tas-suq intern ma jaqbżux dak li hu assolutament meħtieġ biex jiggarantixxi twettiq effettiv tal-missjoni tas-servizz pubbliku. B’mod partikulari dan ifisser li l-ħlas ma jkunx ogħla mill-kostijiet ġenerali netti supplimentari għall-missjoni fdata lill-impriża konċernata. Il-Kummissjoni ċċarat ukoll il-kundizzjonijiet ulterjuri fil-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għal servizz pubbliku [traduzzjoni mhux uffiċjali] (47) u fid-Deċiżjoni tagħha tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) (48). Dwar il-kalkolu tal-kumpens, il-Kummissjoni ċċarat li l-ammont tal-kumpens ma setax jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet imġarrba fit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jitqies id-dħul rilevanti u l-profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi. Il-profitt raġoneveoli jista’ jinkludi notevolment iż-żidiet kollha fil-produttività miksuba mill-impriżi konċernati, jew parti minnhom, matul perjodu miftiehem u limitat mingħajr ma jitnaqqas il-livell tal-kwalità tas-servizzi fdati lill-impriża mill-Istat.
(154)
Il-punt 18 tal-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għal servizz pubbliku jkompli jiċċara li “profitt raġonevoli” għandha tfisser rata ta’ profitt fuq il-kapital proprju li tqis ir-riskju, l-assenza ta’ riskju, li impriża jkollha skont intervent mill-Istat Membru, partikularment jekk dan tal-aħħar jagħti drittijiet esklussivi jew speċjali. Normalment, din ir-rata ma tistax taqbeż ir-rata medja tas-settur konċernat matul is-snin preċedenti. Fis-settur fejn ma tkun teżisti l-ebda impriża komparabbli ma’ dik li lilha tkun ingħatat il-ġestjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, din tista’ titqabbel ma’ impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn, jew, jekk ikun hemm bżonn, minn setturi oħra, bil-kundizzjoni li l-karatteristiċi partikulari ta’ kull impriża jitqiesu. Biex jiġi ddeterminat profitt raġonevoli, l-Istat Membru jista’ jintroduċi kriterji li jagħtu inċentiv, marbuta notevolment mal-kwalità tas-servizz u maż-żieda fil-produzzjoni.
(155)
Kif indikat fil-paragrafu 99 u fil-paragrafi ta’ warajh f’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi mit-tagħrif ippreżentat mill-awtoritajiet Portugiżi li l-kumpens kien ġie kkalkulat billi tqies profitt raġonevoli li ma jaqbiżx ir-rata medja fis-settur. Is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi diversi drabi biex jibagħtu l-elementi kollha meħtieġa sabiex ikun jista’ jiġi ddeterminat jekk il-kundizzjonijiet tad-deroga stipulati għall-għajnuna mill-Istat mogħtija taħt forma ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ntlaħqux f’dan il-każ. Effettivament, it-tagħrif ippreżentat mill-awtoritajiet Portugiżi ma jsemmix jekk kienx sar studju komparattiv ma impriżi oħra sabiex tiġi stabbilita r-rata medja għas-settur konċernat.
(156)
Għalhekk il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi jekk l-għajnuniet mogħtija lil fornituri tas-servizzi humiex kompatibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(b) Kompatibbiltà tal-għajnuniet skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE
(157)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jistipula li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni, tista’ tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern. Sabiex ikunu jistgħu jibbenefikaw minn deroga stipulata f’dan is-subparagrafu, l-għajnuniet għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur ikkonċernat.
(158)
F’dan il-każ, l-awtoritajiet Portugiżi jiddikjaraw li qiesu l-kostijiet kollha marbuta mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur mill-1999. Minn Ottubru 2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin ma’ dawn l-istess operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur kien żgurat permezz tad-dħul minn taxxa applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal bil-għadam u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam, sakemm dawn ma kinux jagħmlu dawn l-operazzjonijiet huma stess.
(159)
Skont il-punt 23.3 tal-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet tal-Istat fis-settur agrikolu 2000-2006 (49) [traduzzjoni mhux uffiċjali] (minn hawn ’il quddiem “il-linji gwida”) u l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuniet tal-Istat kontra l-liġi (50) [traduzzjoni mhux uffiċjali], kull għajnuna kontra l-liġi skont it-tifsira tal-Artikolu 1, il-punt f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 għandha tiġi evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-waqt tal-għoti tal-għajnuna. Fl-2002, il-Kummissjoni adottat il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet mill-Istat marbuta mat-testijiet tal-EST, lill-annimali li nstabu mejta u lill-iskart tal-biċċeriji [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Dawn il-linji gwida kienu japplikaw bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2006 (51) [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Il-punt 44 tal-linji gwida tal-EST, jipprovdi għal deroga mill-prinċipju li l-għajnuniet kontra l-liġi għandhom jiġu evalwati skont ir-regoli fis-seħħ fil-waqt li jingħataw għall-każijiet relattivi, notevolment għall-iskart tal-biċċeriji. Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji bbażati fuq il-punt 11.4 tal-linji gwida għall-għajnuniet kontra l-liġi dwar l-iskart tal-biċċeriji, mogħtija qabel tmiem is-sena 2002. B’riżultat ta’ dan, il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST huwa l-bażi legali relatata mal-evalwazzjoni tal-għajnuniet mogħtija mill-1999.
(160)
F’konformità mal-punt 194, il-punt c), il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet tal-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija 2007-2013, wara li dawn il-linji gwida daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2007, il-Kummissjoni ma baqgħetx tapplika l-linji gwida tal-EST, ħlief għall-għajnuniet kontra l-liġi mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2007 msemmija fil-punti 43 u l-punti ta’ wara tal-linji gwida. Għalhekk, il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jibqa’ r-regola applikabbli għall-għajnuniet kontra l-liġi relatati mal-iskart tal-biċċeriji mill-1 ta’ Jannar 2003.
(161)
Il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jistabbilixxi serje ta’ dispożizzjonijiet dwar l-iskart tal-biċċeriji.
(162)
Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, f’dak li jirrigwarda l-għajnuniet mill-Istat marbuta mal-iskart tal-biċċeriji, ġiet adottata serje ta’ deċiżjonijiet individwali mill-Kummissjoni wara Jannar 2001, li jawtorizzaw l-għajnuniet mill-Istat li jkopru sa 100 % tal-kostijiet imġarrba għall-qerda tal-SRM, id-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun u l-għalf li fih it-tali prodotti, li għandhom jinqerdu skont il-leġiżlazzjoni Komunitarja ġdida dwar l-EST. B’mod partikulari, il-bażi ta’ dawn id-Deċiżjonijiet hija l-punt 11.4 tal-linji gwida agrikoli, filwaqt li tqieset il-karatteristika ta’ ħajja qasira tal-għajnuniet u l-ħtieġa li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jiġi rrispettat fuq perjodu ta’ żmien twil. B’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni aċċettat li dawn l-għajnuniet tal-Istat jistgħu jingħataw ukoll lil operaturi oħra minbarra dawk li ħidmiethom hija fil-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, pereżempju, lill-biċċeriji. Għall-għajnuniet tal-Istat kontra l-liġi mogħtija qabel tmiem l-2002, għall-kostijiet komparabbli rigward il-leġiżlazzjoni Komunitarja l-ġdida dwar it-TSE, u mingħajr preġudizzju għall-konformità ma’ dispożizzjonijiet oħra tal-liġi Komunitarja, il-Kummissjoni ser tapplika l-istess prinċipji.
(163)
Il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jinnota li, b’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni aċċettat li dawn l-għajnuniet tal-Istat jistgħu jingħataw ukoll lil operaturi oħra minbarra dawk li ħidmiethom hija fil-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, pereżempju, lill-biċċeriji. Fil-passat, il-Kummissjoni ddeċidiet li din l-eċċezzjoni għandha tkopri wkoll impriżi oħra li jwettqu ħidma direttament marbuta mal-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, bħal impriżi li jipproċessaw prodotti sekondarji tal-annimali.
(164)
Abbażi tal-punt 11.4 tal-linji gwida agrikoli, il-Kummissjoni awtorizzat l-għajnuniet sa 100 % tal-kostijiet reali mġarrba, għall-miżuri bħall-kontrolli tas-saħħa, it-testijiet u miżuri oħra ta’ skrinjar, xiri u amministrazzjoni ta’ mediċini u prodotti fitosanitarji, u l-kostijiet għall-qerda tal-uċuħ tar-raba’ bil-kundizzjoni li:
-
jeżisti programm adegwat stabbilit fil-livell Komunitarju, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni, il-kontroll u l-eradikazzjoni tal-mard konċernat;
-
il-mard huwa sors ta’ tħassib għall-awtoritajiet pubbliċi;
-
il-miżuri tal-għajnuna għandhom bħala għan il-prevenzjoni u/jew il-kumpens;
-
l-għajnuniet huma kompatibbli mal-leġiżlazzjoni Komunitarja veterinarja jew fitosanitarja.
(165)
Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, dawn il-prinċipji japplikaw ukoll.
(166)
Il-BSE hija marda li tittieħed u li thedded is-saħħa tal-bniedem. Hija marda tal-annimali, li hekk kif tfaqqa’ trid tiġi nnotifikata direttament lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra (52). L-għan tal-miżura tal-għajnuna kien li jiżgura li l-miżuri meħtieġa għall-prevenzjoni rigward il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda kienu jitwettqu skont il-leġiżlazzjoni veterinarja fis-seħħ bejn l-1999 u l-2005 fis-settur tal-laħam.
(167)
Il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li l-Portugall indika li kien assuma l-kostijiet kollha marbutin mal-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur mill-1999 sa tmiem l-2002, fil-kuntest tal-miżuri ta’ emerġenza approvati mill-Kummissjoni fil-qafas tad-Deċiżjoni 98/653/KE li tipprojbixxi l-esportazzjoni ta’ dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, kif ukoll mil-laħam u l-għadam tal-mammiferi [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-miżuri ta’ projbizzjoni fuq kunsinni tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella mill-Portugall kienet ġiet irrevokata biss mal-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1993/2004.
(168)
Il-Kummissjoni tenfasizza wkoll li, f’konformità mal-punti 33 u 34 tal-linji gwida tal-EST, l-impriżi kienu ġew magħżula u mħallsa skont il-prinċipji tas-suq, b’mod mhux diskriminatorju (ara l-premessa 21 u ta’ wara ta’ din id-Deċiżjoni). F’dan il-każ il-Kummissjoni tista’ taċċetta, minħabba l-emerġenza tal-miżuri li ttieħdu, li l-awtoritajiet Portugiżi għażlu lill-fornituri tas-servizzi f’konformità mad-Digriet Liġi Nru 197/99 tat-8 ta’ Ġunju 1999, li huwa skont it-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet imsemmija, l-istrument nazzjonali għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 97/52/KE, mingħajr ma rrikorrew għal proċeduri ta’ akkwist pubbliku (ara l-premessa 24 ta’ din id-Deċiżjoni).
(169)
L-awtoritajiet Portugiżi indikaw li d-Digriet Liġi Nru 197/2002 ġie stabbilit sabiex jitħarsu l-obbligi tal-Portugall fil-kuntest tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/766/KE, skont il-prinċipju “min iniġġes iħallas” (ara l-premessi 65 u 66 ta’ din id-Deċiżjoni). Huma kkonfermaw li r-riżorsi ma setgħux imorru lejn attivitajiet li eventwalment jikkompetu mogħtija mill-impriżi fornituri tas-servizzi peress li l-unika attività tagħhom kienet effettivament il-ġbir, l-ipproċessar, it-trasport u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali.
(170)
Bl-istess mod il-Kummissjoni tikkunsidra li r-responsabbiltà tas-servizz u tal-finanzjament tiegħu ġiet trasferita lejn l-operaturi, filwaqt li ġiet irrispettata fażi tranżizzjonali, bl-iskema stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003.
(171)
Minħabba ċ-ċirkustanzi partikulari u s-sitwazzjoni ta’ emerġenża kkawżata bir-riskju tat-tixrid tal-BSE bejn l-1999 u l-2004, u billi s-sistema stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003 kienet tipprovdi trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u tal-finanzjament tas-servizzi lill-operaturi tas-settur, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati li kienu ta’ perjodu qasir ta’ żmien, u li kienu jirrispettaw il-prinċipju “min iniġġes iħallas” fuq perjodu ta’ żmien twil.
(172)
Għalhekk il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi abbażi tat-tagħrif disponibbli li l-għajnuniet mogħtija bejn l-1999 u tmiem l-2002 jistgħu jibbenefikaw minn deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(173)
Fir-rigward tal-għajnuniet mogħtija mill-2003 sa Novembru 2005, il-Kummissjoni tikkunsidra, li minħabba s-sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet teżisti sa tmiem l-2004, u billi l-iskema tad-Digriet Liġi kienet tipprovdi t-trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u l-finanzjament tas-servizzi kif indikat hawn fuq, li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati bħala li huma kompatibbli u konformi mal-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jekk huma konformi mal-kostijiet reali tas-servizzi riċevuti.
(174)
Kif indikat fil-premessa 100 tad-Deċiżjoni preżenti, l-awtoritajiet Portugiżi kienu wrew li l-għajnuniet kienu jikkorrispondu għall-ispejjeż reali tas-servizzi tal-impriżi fornituri tas-servizz għall-perjodu mill-1999 sal-2005.
(175)
Għalhekk il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi abbażi tat-tagħrif disponibbli li l-għajnuniet mogħtija bejn l-2003 u Novembru 2005 lill-fornituri tas-servizzi jistgħu jibbenefikaw minn deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
3.1.2. Għajnuna mogħtija lill-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur kif ukoll lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem
(176)
Kif il-Kummissjoni kienet indikat fil-premessa 166 ta’ din id-Deċiżjoni, bejn l-1999 u l-2004, ir-riskju tat-tixrid tal-BSE fil-Portugall kien irriżulta f’ċirkustanzi partikulari u f’sitwazzjoni ta’ emerġenza. Meta titqies din is-sitwazzjoni eċċezzjonali u l-fatt li s-sistema stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003 stipulat trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u l-finanzjament tas-servizzi lill-operaturi tas-settur, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati li kienu għal perjodu qasir ta’ żmien u li kienu jirrispettaw il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” fuq perjodu ta’ żmien twil. F’konformità mal-prattiki preċedenti, f’dan il-każ il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST setgħu b’mod eċċezzjonali ngħataw lil operaturi oħrajn tas-settur, notevolment lill-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur.
(177)
Hekk kif ikkumentat għall-impriżi fornituri tas-servizz, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet ingħataw f’konformità mal-prinċipji stipulati fil-punt 47 tal-linji gwida tal-EST.
(178)
Fir-rigward tal-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur, il-Kummissjoni tista’ għalhekk tikkonkludi li l-għajnuniet mogħtija jistgħu jibbenefikaw mid-deroga stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(179)
Rigward il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni kkonkludiet ukoll li, minħabba l-kunsiderazzjonijiet mogħtija fil-premessa 160 u fil-paragrafi ta’ wara ta’ din id-Deċiżjoni, l-għajnuniet kienu ngħataw f’konformità mal-prinċipji mogħtija fil-punt 47 tal-linji gwida tal-EST u jistgħu jibbenefikaw mid-deroga stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
3.2. IL-FINANZJAMENT TAL-GĦAJNUNIET
(180)
Minn Ottubru 2002, id-data ta’ meta daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur kien żgurat permezz tad-dħul minn taxxa parafiskali applikata fuq biċċeriji, importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal bil-għadam u operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(181)
F’konformità mas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (53), il-Kummissjoni normalment tikkunsidra li l-finanzjament ta’ għajnuna mill-Istat minn imposti obbligatorji jistgħu jaffettwaw l-għajnuna billi jkollhom effett protettiv li fir-realtà jmur lil hinn mill-għajnuna. Il-kontribuzzjonijiet konċernati fil-fatt huma imposti obbligatorji. Skont din l-istess ġurisprudenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li għajnuna ma tistax tiġi ffinanzjata minn taxxi parafiskali li jiġu imposti wkoll fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra.
(182)
Meta titqies din is-Sentenza tal-Qorti, kif ukoll il-fatt li l-miżura ngħatat minn riżorsi tal-Istat u tikkostitwixxi għalhekk għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-TFUE, jeħtieġ li jiġi vverifikat jekk l-għajnuna setgħetx kienet diskriminatorja, kuntrarju għall-Artikolu 110 tat-TFUE, f’dak li jikkonċerna prodotti minn Stati Membri oħra li għandhom iħallsu wkoll it-taxxa.
(183)
L-awtoritajiet Portugiżi ġġustifikaw it-tassazzjoni tal-laħam bil-għadam importat minħabba l-fatt li dawn il-prodotti importati setgħu jibbenefikaw mis-sistema bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, l-eżistenza tal-laħam bil-għadam kienet timplika l-eżistenza ta’ prodotti sekondarji li jibbenefikaw mis-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda.
(184)
Mit-tagħrif disponibbli lill-Kummissjoni, it-taxxi kienu ġew imposti fuq biċċeriji, importaturi ta’ karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra bil-għadam taċ-ċanga u l-vitella, u tal-majjal (ara l-Artikolu 2(2) tad-Digriet Liġi 197/2002) u kienu jservu biex jiżguraw is-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur (l-Artikolu 1(1) tad-Digriet Liġi 197/2002).
(185)
Dan it-tagħrif ġiegħel lill-Kummissjoni tiddubita jekk it-taxxa li kellha titħallas minn dawk suġġetti għaliha kinetx tikkorrispondi għas-servizzi li kienu bbenefikaw minnhom. Il-Kummissjoni kkunsidrat li ma setgħetx teskludi l-eżistenza ta’ sistema potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħra, li fuqhom kellha titħallas it-taxxa.
(186)
Sussegwentement, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw li l-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tat-tjur ma kienx ġej mit-taxxi imposti fuq il-biċċeriji u l-importaturi tal-karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra bil-għadam taċ-ċanga u tal-vitella u tal-majjal, iżda f’konformità mal-Anness 1 tad-Digriet Liġi 197/2002, minn taxxi imposti fuq l-biċċeriji tat-tjur li ma kinux jiġbru, jittrasportaw, jipproċessaw u jeqirdu l-prodotti sekondarji kollha ġġenerati mill-qatla tat-tjur. L-importaturi u l-operaturi tal-karkassi tat-tjur huma eżentati mit-taxxa billi l-biċċa l-kbira tal-karkassi tat-tjur importati ma jiġġenerawx prodotti sekondarji.
(187)
Madankollu, f’dak li jirrigwarda l-importaturi u l-operaturi tal-karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat bil-għadam taċ-ċanga u tal-vitella u tal-majjal, l-awtoritajiet Portugiżi ġġustifikaw li dawn il-qatgħat bil-għadam importati kienu jiġġeneraw prodotti sekondarji.
(188)
Fl-inġunzjoni ta’ informazzjoni u, sussegwentement, meta nbdiet il-proċedura, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi biex jiżguraw li l-prodotti importati jkunu jistgħu jibbenefikaw mill-mekkaniżmu bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, u wkoll biex jagħtu prova permezz ta’ tagħrif ikkwantifikat li fuq perjodu speċifiku ta’ referenza, it-taxxi imposti fuq prodotti ta’ ċanga, vitella u majjal bil-għadam minn Stati Membri oħra kienu ekwivalenti finanzjarjament għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw esklussivament dawn il-prodotti (ara l-paragrafu 37(h) tad-Deċiżjoni li bdiet il-proċedura).
(189)
L-awtoritajiet Portugiżi żguraw li l-qatgħat importati bil-għadam ibbenefikaw bl-istess mod mis-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam domestiċi, iżda ma ppreżentawx ċifri preċiżi u konklussivi dwar dan.
(190)
Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi mit-tagħrif disponibbli jekk it-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 197/2002 imħallsa fuq il-prodotti importati hijiex ekwivalenti għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw il-prodotti sekondarji ġġenerati minn dawn il-prodotti importati, u li konsegwentement, il-prodotti importanti setgħu jibbenefikaw mis-servizzi ffinanzjati permezz tal-miżura ta’ għajnuna bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(191)
Skont l-Artikolu 3(2) tad-Digriet Liġi 244/2003, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 1 tad-Digriet Liġi 197/2002, bl-eċċezzjoni tal-organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-iskema alternattiva stabbilita minn dan id-Digriet, li għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 2 sakemm il-pjan għall-materjali tal-Kategorija 3 jiġi approvat. Għall-materjali tal-Kategoriji 1 u 2, sakemm il-pjan jiġi approvat, kellhom iħallsu EUR 0,35/kg ta’ materjal (l-Artikolu 5(1) tad-Digriet Liġi 244/2003).
(192)
Fir-rigward tal-emendi magħmula mid-Digriet Liġi 244/2003 għas-sistema tat-taxxa, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi biex juru li l-prodotti importati kienu bbenefikaw minn dawn is-servizzi bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(193)
L-awtoritajiet Portugiżi kkonfermaw li t-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 244/2003 kienet ibbażata fuq il-prodotti sekondarji ġġenerati effettivament minnhom u li l-prodotti importati setgħu jibbenefikaw bl-istess mod minn dawn is-servizzi. Il-Kummissjoni madankollu nnotat li l-awtoritajiet Portugiżi ma ppreżentawx dejta biex jappoġġaw dawn id-dikjarazzjonijiet.
(194)
Minħabba n-nuqqas ta’ provi, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi jekk it-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 244/2003 mħallsa kinitx ekwivalenti għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw il-prodotti sekondarji ġġenerati minn dawn il-prodotti importati, u li konsegwentement, il-prodotti importati setgħu jibbenefikaw mis-servizzi ffinanzjati permezz tal-miżura ta’ għajnuna bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(195)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sistema ta’ tassazzjoni stabbilita abbażi tad-Digriet Liġi 197/2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5(2) tad-Digriet Liġi 244/2003 mhix konformi mal-Artikolu 110 tat-TFUE minħabba l-eżistenza ta’ sistema li kienet potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħra, li wkoll kellhom iħallsu t-taxxa.
VI. KONKLUŻJONIJIET
(196)
B’dispjaċir il-Kummissjoni tistqarr li l-Portugall kien ta għajnuniet kontra l-liġi, favur il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji, u kiser l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(197)
L-għajnuniet favur il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji kienu jirrispettaw id-dispożizzjoniet Komunitarji applikabbli fil-livell tal-benefiċjarji. Madankollu, il-finanzjament ta’ dawn l-għajnuniet minn sistema ta’ tassazzjoni stabbilita abbażi tad-Digriet Liġi 197/2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5(2) tad-Digriet Liġi 244/2003 mhux konformi mas-suq intern minħabba l-eżistenza ta’ sistema li kienet potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħrajn, li wkoll kellhom iħallsu t-taxxa.
(198)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ huwa xieraq li tadotta deċiżjoni kundizzjonali billi tuża l-possibbiltà offerta mill-Artikolu 7(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, fejn il-Kummissjoni tista’ tehmeż ma’ deċiżjoni pożittiva kundizzjonijiet li suġġett għalihom l-għajnuna tista’ tkun ikkunsidrata li hija kompatibbli mas-suq komuni u tista’ tpoġġi obbligi sabiex jawtorizzaw konformità mad-deċiżjoni li għandha tkun osservata.
(199)
Sabiex jitranġa l-ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE, u biex titneħħa wkoll b’mod retroattiv id-diskriminazzjoni potenzjali, il-Portugall għandu jipproċedi b’rimborż ta’ parti mit-taxxa fuq il-prodotti minn Stati Membri oħra fi żmien limitat u taħt kundizzjonijiet stipulati mill-Kummissjoni. Jekk dan il-ksur jitranġa l-għajnuna konċernata ssir kompatibbli mat-Trattat.
(200)
Il-Kummissjoni għandha tiffissal-kundizzjonijiet li jridu jiġu mħarsa għal dan ir-rimborż. Il-Portugall għandu għalhekk iħallas lura lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa dik il-parti minnha li affettwat prodotti minn Stati Membri bejn id-data ta’ meta ġiet imposta l-ewwel darba fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 u d-data ta’ meta ġiet imposta l-aħħar, qabel it-tmiem tal-iskema tranżizzjonali introdotta bid-Digriet Liġi Nru 244/2003. Għal dak il-għan, il-Portugall għandu jiżgura li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
jekk jistgħu jissottomettu evidenza li t-taxxa ġiet imposta fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra, il-persuni li ħallsu t-taxxa jistgħu jitolbu lura l-proporzjoni tad-dħul mit-taxxa maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li esklussivament tibbenefika l-prodotti domestiċi. Dawn it-talbiet għar-rimborż għandhom jiġu introdotti fi żmien stabbilit f’konformità mal-liġi nazzjonali u fl-ebda każ fi żmien anqas minn sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni;
-
il-Portugall għandu jistma d-diskriminazzjoni eventwali li affettwat il-prodotti importati. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammont globali mħallas fuq prodotti domestiċi bħala t-taxxa konċernata u l-vantaġġi li dawn il-prodotti jibbenefikaw esklussivament minnhom;
-
ir-rimborż għandu jsir fi żmien massimu ta’ sitt xhur mid-data ta’ meta ssir it-talba;
-
l-ammonti rimborżati għandhom jinkludu l-imgħax ikkalkulat mid-data minn meta tħallsu sad-data tar-rimborż attwali. Dan l-imgħax għandu jiġi kkalkulat abbażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni stipulata bil-metodu tal-fissazzjoni tar-rati ta’ referenza u ta’ skont (54);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kwalunkwe evidenza raġonevoli minn għand min ħallas it-taxxa fir-rigward tal-prodotti li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħra;
-
id-dritt għar-rimborż ma jistax ikun suġġett għal kwalunkwe kundizzjoni oħra, partikularment dik li t-taxxa ma tkunx ġiet trasferita;
-
fil-każ li t-taxxa tkun għada ma tħallsitx, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom formalment jirrinunzjaw il-ħlas tal-proporzjon tat-taxxa impost fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra u maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika esklussivament il-prodotti domestiċi. Għandhom jirrinunzjaw ukoll kwalunkwe imgħax fuq ħlas tard ta’ din il-parti;
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jippreżenta rapport komplet li jipprova t-twettiq tajjeb tal-metodu tar-rimborż, fil-każ li l-Kummissjoni titolbu;
-
jekk fi Stat Membru ieħor tiġi imposta taxxa b’għanijiet simili fuq l-istess prodotti li kienu ġew suġġetti għat-taxxa tal-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jieħdu l-impenn biex iħallsu lura lil dawk il-persuni li kienu ħallsu t-taxxa għal dik il-parti li affettwat prodotti minn dak l-Istat Membru l-ieħor.
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jgħarraf b’din id-deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ħallsu t-taxxa,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Portugall abbażi tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98 tal-4 ta’ Diċembru 1998 hija kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. L-għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Portugall abbażi tad-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25 ta’ Settembru 2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) tad-Digriet Liġi Nru 244/2003 tas-7 ta’ Ottubru 2003 hija kompatibbli mas-suq intern, bil-kundizzjoni li l-Portugall iħallas lura lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa dik il-parti minnha li affettwat prodotti minn Stati Membri oħra bejn id-data ta’ meta ġiet imposta l-ewwel darba fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 u d-data ta’ meta ġiet imposta l-aħħar, qabel it-tmiem tal-iskema tranżizzjonali introdotta bid-Digriet Liġi Nru 244/2003.
2. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jiżgura li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
jekk jistgħu jissottometti evidenza li t-taxxa ġiet imposta fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra, il-persuni li ħallsu t-taxxa jistgħu jitolbu rimborż ta’ parti proporzjonali tad-dħul mit-taxxa maħsuba biex tiffinanzja l-parti tal-għajnuna li esklussivament tibbenefika l-prodotti domestiċi. Dawn it-talbiet għar-rimborż għandhom jiġu introdotti fi żmien stabbilit f’konformità mal-liġi nazzjonali u fl-ebda każ fi żmien anqas minn sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni
-
Il-Portugall għandu jistma d-diskriminazzjoni eventwali li affettwat il-prodotti importati. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammont globali mħallas fuq prodotti domestiċi bħala t-taxxa konċernata u l-vantaġġi li dawn il-prodotti jibbenefikaw esklussivament minnhom;
-
ir-rimborż għandu jsir fi żmien massimu ta’ sitt xhur mid-data ta’ meta ssir it-talba;
-
l-ammonti rimborżati għandhom jinkludu l-imgħax ikkalkulat mid-data minn meta tħallset it-taxxa sad-data tar-rimborż attwali. Dan l-imgħax għandu jiġi kkalkulat abbażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni stipulata bil-metodu tal-fissazzjoni tar-rati ta’ referenza u ta’ skont (55);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kwalunkwe evidenza raġonevoli mingħand min ħallas it-taxxa biex jippruvaw l-ammont li jkun tħallas fir-rigward tal-prodotti minn Stati Membri oħra;
-
id-dritt għar-rimborż ma jistax ikun suġġett għal kwalunkwe kundizzjoni oħra, partikularment dik li t-taxxa ma tkunx ġiet trasferita;
-
fil-każ li t-taxxa tkun għada ma tħallsitx, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom formalment jirrinunzjaw il-ħlas tal-proporzjon tat-taxxa impost fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra u maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika esklussivament il-prodotti domestiċi. Għandhom jirrinunzjaw ukoll kwalunkwe imgħax fuq ħlas tard ta’ din il-parti;
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jippreżenta rapport komplet li jipprova t-twettiq tajjeb tal-metodu ta’ rimborż, fil-każ li l-Kummissjoni titolbu;
-
jekk fi Stat Membru ieħor tiġi imposta taxxa b’għanijiet simili fuq l-istess prodotti li kienu ġew suġġetti għat-taxxa tal-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jieħdu l-impenn li jirrimborżaw lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa għal dik il-parti li affettwat prodotti ta’ dak l-Istat Membru l-ieħor.
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jgħarraf b’din id-deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ħallsu t-taxxa.
Artikolu 3
Il-Portugall għandu jinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri li jkun ħa biex ikun konformi magħha.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.