PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 349/2012
tas-16 ta’ April 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-aċidu tartariku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2), 11(5) u 11(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. Il-PROĊEDURA
1. L-investigazzjonijiet preċedenti u l-miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 130/2006 (2) (“ir-Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta’ bejn 0 % u 34,9 %, fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku (“AT”) li joriġinaw mir-Repubblika tal-Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”). Ta' min ifakkar li r-rata tad-dazju tal-anti-dumping definittiv impost fuq l-AT prodott mill-produttur esportatur Ċiniż Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (“Hangzhou Bioking”) kienet ta’ 0 % filwaqt li varjat bejn l-4,7 % u l-34,9 % għal produtturi esportaturi Ċiniżi oħra.
(2)
Fit-22 ta’ Frar 2008, wara reviżjoni mibdija abbażi tal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 150/2008 (3), emenda l-miżuri msemmija fuq.
(3)
Fis-16 ta’ April 2012, wara reviżjoni tal-miżuri eżistenti fuq Hangzhou Bioking mibdija abbażi tal-Artikolu 2(3) tar-Regolament (KE) Nru 1515/2001, fid-dawl tar-rapport tal-Korp tal-Appell tad-WTO bit-titlu “Mexico - Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice” (4), li fil-paragrafi 305 u 306 qatagħha li produttur esportatur li ma jinstabx li jkun ħati ta’ dumping f'investigazzjoni oriġinali għandu jiġi eskluż mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-miżuri definittivi imposti bħala riżultat ta’ din l-investigazzjoni u ma jistax ikun soġġett għal reviżjoni amministrattiva u ta’ tibdil fiċ-ċirkostanzi, permezz tar-Regolament (UE) Nru 332/2012 (5), il-Kunsill emenda l-miżuri rigward Hangzhou Bioking.
(4)
L-investigazzjoni li wasslet għall-miżuri imposti mir-Regolament oriġinali minn hawn 'il quddiem se tissejjaħ “l-investigazzjoni oriġinali”.
2. Talba għal reviżjoni tal-iskadenza
(5)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (6) tal-miżuri tal-anti-dumping fis-seħħ, fis-27 ta’ Ottubru 2009 l-Kummissjoni rċeviet talba li tinbeda reviżjoni tal-iskadenza ta’ dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba ntbagħtet mill-produtturi li jidhru hawn taħt (“l-applikanti”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. u Comercial Química Sarasa SL li jirrappreżentaw parti sostanzjali, f'dan il-każ iktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-AT.
(6)
It-talba kienet ibbażata fuq li l-iskadenza tal-miżuri imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ AT li joriġinaw miċ-Ċina x'aktarx li tirriżulta f'issoktar ta’ dumping u ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Tnedija ta’ reviżjoni tal-iskadenza
(7)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm evidenza biżżejjed biex tinbeda reviżjoni tal-iskadenza, fis-26 ta’ Jannar 2011 il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż ta’ ftuħ ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7), il-ftuħ ta’ reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“avviż ta’ ftuħ”).
4. Każi Paralleli
(8)
Fid-29 ta’ Lulju 2011 il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-ftuħ ta’ proċediment anti-dumping (8) skont l-Artikolu 5 fuq importazzjonijiet tal-AT li joriġinaw miċ-Ċina, limitat għal produttur esportatur Ċiniż waħdieni, il-Hangzhou Bioking.
(9)
f'dak l-istess jum, il-Kummissjoni ħabbret il-ftuħ ta’ reviżjoni interim parzjali (9) skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku dwar il-miżuri tal-dumping applikabbli fuq importazzjonijiet ta’ AT li joriġinaw miċ-Ċina li tkun limitata għal tfitxija ta’ dumping rigward żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi, li huma Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, u Ningha Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. L-Investigazzjoni
5.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni u l-perjodu inkwistjoni
(10)
L-investigazzjoni tal-issoktar tad-dumping kopriet il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2010 u l-31 ta’ Diċembru 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ ssoktar jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu ta’ analiżi”).
5.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(11)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, lill-produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti fl-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, u r-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur ikkonċernat bil-ftuħ tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(12)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tal-ftuħ.
(13)
Minħabba l-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi miċ-Ċina, ta’ importaturi fl-Unjoni mhux relatati u ta’ produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, kien previst it-teħid ta’ kampjuni fl-avviż tal-ftuħ, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hemmx bżonn ta’ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmijin hawn fuq intalbu, konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, jagħtu d-dettalji tagħhom fi żmien 15-il jum mill-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ ftuħ, u jagħtu t-tagħrif mitlub fl-avviż tal-ftuħ, lill-Kummissjoni.
(14)
Minħabba r-risposti li ntbagħtu ġie deċiż li jittieħed kampjun minn fost il-produtturi tal-Unjoni. Ma kienx hemm importaturi mhux relatati fl-Unjoni li kkooperaw fl-investigazzjoni. Rigward il-produtturi esportaturi miċ-Ċina, kien hemm biss żewġ produtturi esportaturi li wrew li kienu lesti li jikkooperaw fl-investigazzjoni. Għalhekk ġie deċiż li, rigward il-produtturi esportaturi, it-teħid ta’ kampjuni ma’ kienx meħtieġ.
(15)
Sitt produtturi tal-Unjoni pprovdew t-tagħrif mitlub fl-avviż tal-ftuħ u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Abbażi tat-tagħrif li wasal mingħand dawn il-produtturi tal-Unjoni, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ erba' produtturi tal-Unjoni li tqiesu li huma rappreżentattivi tal-industrija tal-Unjoni f'termini tal-volumi ta’ bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Il-volum tal-bejgħ tagħhom f'daqqa kien jirrappreżenta 61 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni.
(16)
Il-kwestjonarji mimlijin intbagħtu mill-erba' produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu għall-kampjun, minn żewġ utenti fl-Unjoni, u miż-żewġ produtturi esportaturi fiċ-Ċina. Barra dan, żewġ produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, ipprovdew id-dejta ġenerali mitluba għall-analiżi tal-ħsara.
(17)
L-esportazzjonijiet tal-kumpanija Hangzhou Bioking, li l-marġni ta’ dumping individwali tagħha fl-investigazzjoni oriġinali kien ta’ żero, ġew esklużi kemm mill-analiżi tad-dumping kif ukoll minn dik tal-ħsara, u dan jinkludi l-probabbiltà tal-issoktar ta’ dumping u r-riskju tar-rikorrenza ta’ ħsara li tirriżulta minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-analiżi fir-reviżjoni preżenti għalhekk ġiet imsejsa fuq l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina għall-Unjoni matul il-PIR (perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni) minbarra l-esportazzjonijiet tal-produttur Hangzhou Bioking u tissejjaħ “esportazzjonijiet soġġetti għall-miżuri” f'dan ir-Regolament.
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ ssoktar jew rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
-
Distillerie Mazzari SpA;
-
Distillerie Bonollo SpA;
(b)
Produtturi esportaturi fiċ-Ċina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
L-Utenti
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
(d)
Produttur fil-pajjiż analogu
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(19)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess wieħed li hu ddefinit fir-Regolament (KE) Nru 150/2008, li emenda l-kamp ta’ applikazzjoni tal-miżuri stabbiliti fir-Regolament oriġinali kif inhu spjegat hawn fuq. Jiġifieri, il-prodott ikkonċernat huwa l-aċidu tartariku, eskluż l-aċidu tartariku D-(-)- b'rotazzjoni ottika negattiva ta’ mill-anqas 12,0 gradi, imkejjla f'soluzzjoni ta’ ilma skont il-metodu deskritt fil-Farmakopea Ewropea, li joriġina miċ-Ċina, li huwa kklassifikat bil-kodiċi NM ex 2918 12 00 (kodiċi TARIC 2918120090) (“il-prodott ikkonċernat”).
(20)
L-investigazzjoni ta’ reviżjoni kkonfermat li, kif instab fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat importat fis-suq tal-Unjoni u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħa mill-produtturi esportaturi fis-swieq domestiċi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħa fl-Unjoni mill-Industrija tal-Unjoni (“il-prodott simili”), għandhom l-istess karatteristiki fiżiċi u kimiċi u l-istess użijiet. Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. Il-PROBABBILTÀ TAL-ISSOKTAR TAD-DUMPING
1. Kummenti preliminari
(21)
B'konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk huwiex probabbli li l-iskadenza tal-miżuri eżistenti twassal gћal issoktar jew gћal rikorrenza tad-dumping.
(22)
Kif jissemma fil-Premessa 13, minħabba l-għadd potenzjalment kbir ta’ produtturi esportaturi involuti f'din ir-reviżjoni, it-teħid ta’ kampjun kien stipulat fl-avviż ta’ ftuħ. Minn fost l-20 produttur esportatur magħrufa, iż-żewġ kumpaniji biss, it-tnejn li huma li jibbenefikaw mit-trattament tal-ekonomija tas-suq, ippreżentaw irwieħhom u aċċettaw li jikkooperaw. Dawn iż-żewġ kumpaniji jkopru il-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina lejn l-Unjoni waqt il-PIR, minbarra l-esportazzjonijiet li għamlet il-kumpanija Hangzhou Bioking, li l-marġni individwali ta’ dumping tagħha fl-investigazzjoni oriġinali kien ta’ żero.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Il-pajjiż analogu
(23)
Minħabba li ċ-Ċina hija ekonomija fi tranżizzjoni u b'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għal produtturi esportaturi li ma ngħatawx trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet jew il-valur kostruwit f'pajjiż terz xieraq b'ekonomija tas-suq (“il-pajjiż analogu”).
(24)
Bħal ma seħħ fl-investigazzjoni oriġinali, fl-avviż ta’ bidu kienet proposta l-Arġentina bħala pajjiż analogu għall-għan li jiġi stabbilit il-valur normali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità jikkummentaw dwar l-adegwatezza ta’ din l-għażla.
(25)
Konsumatur industrijali wieħed tal-aċidu tartariku ġibed l-attenzjoni għal għadd ta’ diffikultajiet marbuta mal-għażla tal-Arġentina bħala suq analogu bl-argument li dan ma għandux ikun l-uniku parametru referenzjarju għad-determinazzjoni tal-valur normali. Il-parti kkonċernata indikat b'mod partikolari differenzi allegati fil-proċessi tal-produzzjoni bejn iċ-Ċina u l-Arġentina, l-ammont limitat ta’ produzzjoni annwali mqabbla mal-produzzjoni globali u l-varjazzjonijiet fir-rati tal-kambju. Iżda ebda wieħed minn dawn l-argumenti ma ġie sostanzjat b'evidenza dokumentata.
(26)
Fi kwalunkwe każ, il-proċessi ta’ produzzjoni differenti fl-Arġentina u fiċ-Ċina, u l-impatt li dawn id-differenzi għandhom fuq l-ispejjeż u l-valutazzjoni tal-prodott ikkonċernat kienu diġà ġew studjati bir-reqqa fl-investigazzjoni oriġinali u ġie konkluż li dan ma biddilx il-komparabbiltà tal-prodotti li kien instab li huma simili għal xulxin. Billi l-allegazzjoni tal-konsumatur industrijali ma ġabet l-ebda element ġdid u l-asserzjonijiet tiegħu ma ġewx sostanzjati, l-argument ġie rrifjutat. Is-sejbiet tar-reviżjoni ta’ skadenza preżenti għaldaqstant jikkonfermaw is-sejbiet tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri li d-differenzi fil-proċessi tal-produzzjoni ma kellhomx impatt fuq kemm jistgħu jitqabblu l-prodotti.
(27)
Id-daqs limitat tal-produzzjoni annwali fl-Arġentina mqabbel mas-suq dinji tal-AT mhuwiex argument rilevanti għall-istima dwar jekk suq speċifiku huwiex addattat għall-istabbiliment tal-valur normali f'suq analogu. Tabilħaqq, l-investigazzjoni kkonfermat li l-Arġentina hija suq miftuħ u kompetittiv fejn hemm mill-inqas żewġ operaturi. Fuq din il-bażi, l-argument ġie rrifjutat.
(28)
L-argument li hemm tibdil sinifikanti fil-kambju bejn ir-reġjuni ma ġiex sostanzjat. Barra minn hekk, l-investigazzjoni fuq il-post ma sabet l-ebda element li juri distorzjoni ta’ rati tal-kambju bejn ir-reġjuni. Fuq din il-bażi wkoll, l-argument ġie rrifjutat.
(29)
Għalhekk, kif ġara fl-investigazzjoni oriġinali, ġie konkluż li l-Arġentina hija pajjiż analogu xieraq li minnu se jiġi ddeterminat il-valur normali.
(30)
Żewġ kumpaniji Arġentini magħrufin ġew ikkuntattati iżda waħda minnhom biss aċċettat li tikkoopera, li twieġeb għall-kwestjonarju u li taċċetta żjara ta’ verifika. Iċ-ċifri ta’ din intużaw fid-determinazzjoni tal-valur normali.
2.2. Il-valur normali
(31)
Għaż-żewġ kumpaniji li ngħataw it-TES fl-investigazzjoni oriġinali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tad-dejta rispettiva tagħhom. B'konformità mal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni studjat kienx rappreżentattiv il-bejgħ domestiku tal-aċidu tartariku lil klijenti indipendenti matul il-PIR, jiġifieri, jekk il-volum tal-bejgħ tal-prodott maħsub għall-konsum domestiku jirrappreżentax il-5 % jew aktar tal-esportazzjonijiet tagħhom tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(32)
Għal kumpanija li ngħatat it-TES, il-valur normali kellu jiġi kostrutt billi l-bejgħ domestiku tagħha ma kienx biżżejjed li jiġi meqjus bħala rappreżentattiv, kif inhu spjegat fil-Premessa 31. Għalhekk, il-valur normali li ġie stabbilit kien ikkalkulat skont l-ispejjeż tal-manifattura għall-kumpanija u l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“BĠ&A”) u l-profitt miksub mill-bejgħ domestiku fil-kummerċ normali.
(33)
Għall-kumpanija l-oħra li ngħatat it-TES, billi l-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv u sar fil-kummerċ normali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet li tħallsu mill-klijenti indipendenti fil-pajjiż ta’ esportazzjoni.
(34)
Safejn jikkonċerna il-kumpaniji li ma ngħatawx it-TES fl-investigazzjoni oriġinali, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni li nġabret mingħand il-produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu.
(35)
Għalhekk, il-bejgħ domestiku lill-klijenti indipendenti fil-pajjiż analogu ġie vvalutat skont il-kriterju ddefinit fl-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni kellha l-mezzi li tivverifika li dan il-bejgħ sar fi kwantitajiet biżżejjed u fil-kummerċ normali, u b'hekk seta' jintuża biex jiġi ddeterminat il-valur normali għall-kumpaniji li ma ngħatawx it-TES.
2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(36)
Il-bejgħ kollu għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw sar dirett mal-klijenti indipendenti stabbiliti fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu.
(37)
Għall-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi l-oħrajn kollha stabbiliti fiċ-Ċina, ittieħed it-tagħrif mill-istatistiki tal-importazzjonijiet li tpoġġew għad-disponibbiltà fil-bażi ta’ dejta tal-Artikolu 14(6).
2.4. Tqabbil
(38)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(39)
Għall-finijiet li jkun żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, u skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, saret konċessjoni dovuta fil-forma ta’ aġġustamenti fir-rigward ta’ ċerti differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, it-taxxi u l-ispejjeż tal-kreditu li affettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
(40)
Biex jiġi mqabbel b'mod ġust il-valur normali ta’ kif joħroġ mill-fabbrika fil-pajjiż analogu u l-prezz tal-esportazzjoni kif imsemmi fil-Premessa (36), il-prezzijiet tal-esportazzjoni CIF (l-ispejjeż tal-assigurazzjoni u tat-trasport) ġew aġġustati għal livell ta’ kif joħroġ mill-fabbrika permezz ta’ dejta miġbura waqt iż-żjarat ta’ verifika.
2.5. Il-marġni tad-dumping
(41)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta’ tqabbil bejn il-valur medju normali peżat u l-prezz medju tal-esportazzjoni peżat.
(42)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw li kienu ngħataw it-TES fl-investigazzjoni oriġinali, dan it-tqabbil wera li dawn il-kumpaniji baqgħu jiddumpjaw, iżda f'livell kemmxejn iżjed baxx.
(43)
Id-dazju reżidwu li ġie kkalkulat wera livell ta’ dumping sinifikanti, ogħla minn dak li kien instab fl-investigazzjoni oriġinali.
3. Il-probabbiltà ta’ ssoktar tad-dumping
(44)
B'żieda mal-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping ġiet investigata wkoll.
(45)
f'dan ir-rigward, l-elementi li ġejjin ġew analizzati: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet miċ-Ċina li kienu l-oġġett ta’ dumping, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fiċ-Ċina, il-ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
3.1. Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina
(46)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f'Jannar 2006, l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina baqgħu jiżdiedu, minn 3 034 tunnellati metriċi (“TM”) fl-2007 għal 3 649 TM waqt il-PIR, jiġifieri żieda ta’ madwar 20 %. Fl-istess ħin, is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina li huma l-oġġett ta’ dumping zdiedu b'1,0 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus, minn 12,6 % fl-2007 għal 13,5 % waqt il-PIR.
(47)
f'dan l-istess perjodu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet miċ-Ċina li huma l-oġġett ta’ dumping baqgħu relattivament stabbli, b'żieda ta’ 12,6 % bejn l-2007 u l-2008 segwita minn tnaqqis kontinwu fl-2009 u fil-PIR, u f'dan l-aħħar perjodu msemmi laħaq il-livell miksub fl-2007.
3.2. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda fiċ-Ċina
(48)
Sa fejn jikkonċerna l-kapaċità totali tal-produzzjoni tal-AT fiċ-Ċina, sorsi diversi ta’ tagħrif li huma disponibbli għall-pubbliku (10) juru kapaċità ta’ produzzjoni li hija ħafna ikbar mid-domanda li hemm fis-suq domestiku Ċiniż.
(49)
Il-kapaċità totali tal-produzzjoni fiċ-Ċina ġiet stmata għal madwar 25 000 TM, meta jiġi meqjus it-tagħrif li nġabar fil-post waqt l-investigazzjoni u wara li saru r-riċerki tas-suq (11). Is-suq Ċiniż huwa żgħir meta mqabbel mal-kapaċità disponibbli fiċ-Ċina, b'konsum stmat ta’ 5 000 TM.
(50)
Barra minn hekk, hemm indikazzjonijiet qawwija li l-kapaċità fiċ-Ċina hija aktar għolja minn 25 000 TM. Tabilħaqq, il-kapaċità totali taż-żewġ esportaturi Ċiniżi li kkooperaw żdiedet b'iżjed minn 200 % meta titqabbel id-dejta tal-PI oriġinali ma’ dik tal-PIR preżenti. Il-kapaċità żejda korrispondenti kienet madwar 20 % tal-kapaċità totali fil-PIR.
(51)
Barra minn hekk, tagħrif miġbur minn estratti tar-rapporti msemmijin hawn fuq fil-Premessa 48 u tagħrif li hu disponibbli għall-pubbliku juru li ġew stabbiliti mill-inqas żewġ produtturi ġodda tal-aċidu tartariku fl-2007.
(52)
Abbażi ta’ dan, huwa ċar li l-kapaċità fiċ-Ċina hija sproporzjonata mal-konsum domestiku, u dan jikkonferma bżonn ċar tal-produtturi Ċiniżi li jkabbru l-pożizzjoni tagħhom fis-swieq tal-esportazzjoni.
3.3. Il-ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħra
(53)
Mit-tagħrif li nġabar mingħand il-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw, il-livell tal-prezzijiet għal pajjiżi terzi jaqbel mal-livell tal-prezzijiet li jistgħu jiksbu fis-suq tal-Unjoni. Kif intqal hawn fuq, hemm kapaċità żejda tal-produzzjoni importanti fis-suq domestiku Ċiniż, u dan jissuġġerixxi bżonn qawwi u naturali li jinstabu swieq alternattivi biex jassorbu dan l-eċċess ta’ kapaċità ta’ produzzjoni.
(54)
Is-suq tal-Unjoni huwa l-ikbar fid-dinja billi jilħaq l-40 % tal-konsum dinji tal-aċidu tartariku u għadu qed jikber, kif intqal fil-Premessa (59). Jidher ukoll biċ-ċar, abbażi tat-tagħrif miġbur matul l-investigazzjoni, li l-kumpaniji Ċiniżi wrew interess kbir li jiżviluppaw il-preżenza tagħhom fl-akbar suq fid-dinja u jżommu sehem sinifikanti tas-suq fis-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping
(55)
Minħabba s-sejbiet deskritti hawn fuq, wieħed jista' jikkonkludi li hemm volumi sinifikanti ta’ importazzjonijiet miċ-Ċina li għadhom jiġu ddumpjati u li hemm probabbiltà kbira ta’ issoktar ta’ dumping. Meta wieħed iqis il-kapaċità żejda potenzjali fiċ-Ċina, inklużi l-produtturi l-ġodda li ħarġu fis-suq Ċiniż u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa l-akbar suq tad-dinja, b'livelli ta’ prezzijiet attraenti, nistgħu nikkonkludu li l-esportaturi Ċiniżi x'aktarx se jkomplu jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni bi prezzijiet ddumpjati jekk il-miżuri tal-anti-dumping jitħallew jieqfu.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(56)
Waqt il-PIR, il-prodott simili kien immanifatturat minn disa' produtturi fl-Unjoni. Minn dawn id-disa' produtturi, sitta kkooperaw bis-sħiħ mal-investigazzjoni, ippreżentaw il-formoli tat-teħid tal-kampjun u talbu li jiġu inklużi fil-kampjun. Dawn is-sitt produtturi nstabu li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f'dan il-każ ta’ aktar minn 73 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili. Kif imsemmi fil-Premessa (56) aktar “il quddiem, disa” produtturi li pprovdew id-dejta fit-talba għar-reviżjoni, huma minn hawn 'il quddiem imsemmija “l-industrija tal-Unjoni” fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(57)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, il-produttività, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem fis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw fil-kuntest tal-eżerċizzju tal-ġbir ta’ kampjuni u fuq stima bbażata fuq id-dejta mit-talba għal reviżjoni għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni,
-
l-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (prezzijiet medji kull unità, stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) saret abbażi tat-tagħrif li ngħata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(58)
Ta' min jinnota li s-suq tal-Unjoni għall-AT huwa karatterizzat minn għadd relattivament żgħir ta’ produtturi, li huma fil-biċċa l-kbira impriżi żgħar u medji fl-Italja u fi Spanja. Bl-eċċezzjoni ta’ produttur wieħed stabbilit fi Spanja, li jipproduċi biss l-AT, il-produtturi l-oħrajn kollha huma integrati vertikalment, u l-attività ewlenija tagħhom hija l-produzzjoni tal-alkoħol mill-fond tal-inbid, proċess li minnu joħroġ l-AT bħala prodott sekondarju.
E. IL-QAGĦDA FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(59)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, il-bażi tad-dejta tal-esportazzjonijiet Ċiniżi u d-dejta dwar il-volumi ta’ importazzjoni tas-suq tal-UE miksuba mingħand l-Eurostat u, fir-rigward tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, minn stimi bbażati fuq it-talba għal reviżjoni.
(60)
Bejn l-2007 u l-PIR, il-konsum fl-Unjoni tal-AT żdied bi 11 %. B'mod aktar speċifiku, bejn l-2007 u l-2009 d-domanda apparenti niżlet bi 15 %. Iżda matul il-PIR l-konsum tal-Unjoni laħaq id-29 964 tunnellata, li jirrappreżentaw żieda sinifikanti ta’ 26 punt perċentwali mqabbel mas-sena ta’ qabel. Din iż-żieda hija spjegata bl-elastiċità għolja tal-prezzijiet tal-AT. Tabilħaqq, meta l-prezzijiet ikunu baxxi, kif kien il-każ matul il-PIR, l-AT jista' jintuża f'applikazzjonijiet addizzjonali bħala sostitut għal prodotti kimiċi li huma materja prima, bħall-aċidu ċitriku u l-aċidu tat-tuffieħ, b'hekk li hemm żieda tal-konsum totali tal-UE.
Tabella 1
2007
2008
2009
PIR
Konsum totali tal-UE (f'tunnellati)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indiċi
100
94
85
111
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarju; il-bażi tad-dejta tal-esportazzjonijiet Ċiniżi, Eurostat
2. Volum, sehem fis-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
2.1. Il-volum u s-sehem fis-suq
(61)
Il-volum tal-importazzjonijiet fl-Unjoni miċ-Ċina tal-prodott ikkonċernat żdied b'45 % matul il-perjodu meqjus. Dan laħaq it-8 495 tunnellata fil-PIR, li jikkorrispondi għal sehem fis-suq ta 28,4 %.
(62)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-AT fl-Unjoni mingħand l-esportaturi Ċiniżi li kienu soġġetti għall-miżuri tal-anti-dumping żdied b'20 % u laħaq it-3 649 tunnellata waqt il-PIR, dan huwa ekwivalenti għal sehem fis-suq ta’ 12,2 %, żieda fuq il-11,3 % tal-bidu tal-perjodu meqjus. L-importazzjonijiet l-oħrajn, 4 846 tunnellata, kienu mingħand esportatur Ċiniż li kien soġġett għal 0 % u li wkoll żied is-sehem tiegħu mill-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-Unjoni waqt il-perjodu meqjus (+ 9 punti perċentwali).
Tabella 2
2007
2008
2009
PIR
Volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għall-miżuri (f'tunnellati)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indiċi = 100
100
100
97
120
Sehem fis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għall-miżuri
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indiċi = 100
100
106
113
107
2.2. Il-prezzijiet u t-tqaċċit tal-prezzijiet
(63)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-iżvilupp tal-prezzijiet medji CIF mal-fruntiera tal-UE għall-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għall-miżuri u l-prezzijiet medji tal-bejgħ għall-industrija tal-Unjoni.
Tabella 3
2007
2008
2009
PIR
Prezz tal-Importazzjonijiet Ċiniżi (EUR/tunnellata) soġġetti għall-miżuri
1 834
2 060
1 966
1 819
Indiċi = 100
100
112
107
99
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Bażi ta Dejta tal-Artikolu 14(6)
(64)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ta’ kull unità tal-esportazzjonijiet Ċiniżi soġġetti għall-miżuri fil-livell tas-CIF waqt il-PIR laħaq l-EUR 1 819/TM, li jikkorrispondi, matul il-perjodu meqjus, għal żieda ta’ 20 %.
(65)
Rigward il-prezz tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni tal-AT waqt il-PIR, sar tqabbil bejn il-prezzijiet tal-AT mmanifatturat u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni u dawk tal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għall-miżuri. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni kienu dawk lil konsumaturi indipendenti, aġġustati fejn meħtieġ għal livell tal-ħruġ mill-fabbrika, jiġifieri esklużi l-ispejjeż tal-merkanzija fl-Unjoni u wara li jitnaqqsu l-iskonti u r-ribassi. Dawn il-prezzijiet tqabblu mal-prezzijiet tal-bejgћ mitluba mill-produtturi esportaturi Ċiniżi msemmijin qabel, bl-iskontijiet imnaqqsa u aġġustati fejn meћtieġ gћall-prezzijiet CIF fil-fruntieri tal-Unjoni, b'aġġustament xieraq gћall-ispejjeż tar-rilaxx mid-dwana u gћall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni. Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ tal-Unjoni waqt il-PIR kien ta’ EUR 2 496/TM.
(66)
Il-paragun tip b'tip wera li, matul il-PIR, l-importazzjonijiet miċ-Ċina tal-prodott ikkonċernat soġġetti għall-miżuri nbigħu fl-Unjoni bi prezzijiet sinifikattivament irħas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, meta mfissra bħala perċentwal ta’ dawn, bi 32,6 %.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(67)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra waqt il-perjodu meqjus f'termini ta’ volum u sehem fis-suq, kif ukoll il-prezz medju ta’ dawn l-importazzjonijiet.
Tabella 4
2007
2008
2009
PIR
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (f'tunnellati)
590
135
156
845
Indiċi = 100
100
23
26
143
Sehem fis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indiċi = 100
100
24
31
129
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
2 503
2 874
2 300
2 413
Sors: Eurostat, Bażi ta Dejta tal-Artikolu 14(6)
(68)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra tal-AT fl-UE żied bi 43 % fil-perjodu meqjus u laħaq it-845 tunnellata waqt il-PIR. Il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet huma relattivament għolja u iżjed għoljin mill-prezzijiet rispettivi miċ-Ċina b'mod sinifikattiv, u ftit li xejn inqas mil-livell medju tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Iżda wieħed jista' jqis li l-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra kienu negliġibbli minħabba li waqt il-PIR kienu jirrappreżentaw biss sehem fis-suq ta’ 2,8 % minkejja ż-żieda f'daqqa f'termini ta’ perċentwali fit-tmiem tal-perjodu meqjus.
4. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(69)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus ġew eżaminati.
4.1. Kummenti preliminari
(70)
Minħabba l-fatt li ntuża t-teħid ta’ kampjun tal-industrija tal-Unjoni, għall-finijiet tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fuq żewġ livelli, kif jissemma' fil-Premessa (56) ta’ hawn fuq.
4.2. Elementi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(71)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet b'5 % bejn l-2007 u l-PIR. Speċifikament, żdiedet b'19-il punt perċentwali bejn l-2009 u l-PIR sa madwar 30,5 eluf ta’ TM, wara tnaqqis f'daqqa ta’ 14 % bejn l-2007 u l-2009. Il-livelli ta’ produzzjoni miżjuda ppermettew li l-industrija tal-Unjoni tikkontrolla ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni u kellhom impatt pożittiv fuq il-profitabbiltà ġenerali tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 5
2007
2008
2009
PIR
Il-volum tal-produzzjoni (f'tunnellati)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indiċi = 100
100
95
86
105
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
(b) Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(72)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni naqset bi 2 % tul il-perjodu meqjus.
(73)
L-użu tal-kapaċità kien ta’ 63 % fl-2007 u niżel għal 56 % fl-2009, imbagħad wasal għal 68 % waqt il-PIR. Ir-rata aktar baxxa tal-użu fl-2009 tirrifletti l-effetti negattivi tal-kriżi. L-użu totali tal-kapaċità żdied bi 8 % tul il-perjodu meqjus, u dan ikkontribwixxa għal dilwizzjoni akbar tal-ispejjeż fissi.
Tabella 6
2007
2008
2009
PIR
Kapaċità ta’ produzzjoni (f'tunnellati)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indiċi = 100
100
100
98
98
Utilizzazzjoni tal-Kapaċità
63 %
60 %
56 %
68 %
Indiċi = 100
100
95
88
108
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
(c) Il-volum tal-bejgħ
(74)
Il-volum tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni żdied modestament fil-PIR b'1 %. L-ewwel naqas bi 11 % bejn l-2007 u l-2008, imbagħad kien hemm tnaqqis ieħor b'9 % fl-2009, sakemm wasal għal kważi l-istess livell fit-tmiem tal-perjodu meqjus bħal dak tal-bidu tal-perjodu meqjus, li juri varjazzjonijiet kbar, primarjament minħabba l-kriżi ekonomika tal-2008 u l-2009.
Tabella 7
2007
2008
2009
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (f'tunnellati)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indiċi = 100
100
89
82
101
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
(d) Is-sehem fis-suq
(75)
Matul il-perjodu meqjus, il-produtturi tal-Unjoni tilfu 7,3 punti perċentwali mis-sehem fis-suq, li naqas minn 76,1 % fl-2007 għal 68,8 % fil-PIR. Dan it-telf tas-sehem fis-suq jirrifletti l-fatt li, minkejja żieda sostanzjali fil-konsum, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ma setax jimxi “l quddiem bl-istess pass waqt il-perjodu meqjus iżda baqa” pjuttost stabbli.
Tabella 8
2007
2008
2009
PIR
Sehem fis-suq tal-produtturi tal-Unjoni
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indiċi = 100
100
94
95
90
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni u Eurostat
(e) It-tkabbir
(76)
Bejn l-2007 u l-PIR, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied bi 11 %, il-volum ta’ bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-UE baqa' stabbli u s-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'10 %. Għaldaqstant, qed jiġi konkluż li l-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw minn ebda tkabbir tas-suq.
(f) L-impjiegi
(77)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni juri tnaqqis ta’ 28 % bejn l-2007 u l-PIR. Biex inkunu aktar speċifiċi, l-għadd ta’ nies impjegati naqas b'mod sinifikanti minn 320 fl-2007 u fl-2008 għal 280 fl-2009 u 230 waqt il-PIR. It-tnaqqis fl-2009 huwa rifless tal-isforzi ta’ ristrutturar minn għadd ta’ produtturi tal-UE.
Tabella 9
2007
2008
2009
PIR
Impjiegi (persuni)
320
320
280
230
Indiċi = 100
100
100
88
72
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
(g) Il-produttività
(78)
Il-produttività tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni (f'tunnellati) għal kull persuna impjegata, għal kull sena, żdiedet b'47 % fil-perjodu meqjus. Dan jirrifletti li l-produzzjoni żdiedet b'5 %, filwaqt li l-livelli tal-impjieg naqsu bi 28 %, u huwa indikazzjoni tal-effiċjenza miżjuda tal-industrija tal-Unjoni. Dan hu partikolarment evidenti fil-PIR, meta l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-livell tal-impjiegi baqa' jonqos u l-produttività kienet 48 punt perċentwali ogħla milli kienet fl-2009.
Tabella 10
2007
2008
2009
PIR
Il-produttività (tunnellati għal kull impjegat)
90
85
89
132
Indiċi = 100
100
94
99
147
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
4.3. Dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(h) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(79)
Il-prezzijiet tal-bejgħ annwali medji tal-produtturi fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni lil-konsumaturi mhux relatati żied bi 8 % bejn l-2007 u l-2009, iżda dawn naqsu b'6 % waqt il-perjodu meqjus minħabba li waqt il-PIR il-prezz tal-bejgħ medju annwali laħaq l-EUR 2 496/tunnellata minn EUR 2 667/tunnellata fl-2007. Id-disponibbiltà tat-tartrat tal-kalċju, li huwa mmanifatturat mill-fond tal-inbid u li jirrappreżenta 66 % tal-ispejjeż totali tal-manifattura tal-AT, ivarja skont il-kwalità tal-ħsad tal-għeneb għall-inbid. Għaldaqstant, il-kundizzjonijiet tal-klima tajbin jew ħżiena għandhom effett fuq il-forniment ġenerali tat-tartrat tal-kalċju, li mbagħad ikollu effett fuq il-prezzijiet tal-bejgħ medji annwali. Ta' min jinnota li l-2007 u l-2008 ma kinux sentejn favorevoli fejn jirrigwarda l-ħsad tal-għeneb għall-inbid, u mbagħad dan wassal għal żieda fl-ispejjeż tal-materji primi u żieda fil-prezzijiet tal-bejgħ wara l-perjodu tal-produzzjoni (minħabba li dan huwa prodott tal-istaġun, l-effetti joħorġu biss għadd ta’ xhur wara l-perjodu tal-ħsad). Bil-maqlub, billi l-2009 kienet sena tajba għall-ħsad tal-għeneb għall-inbid, l-prezzijiet tal-bejgħ medji annwali fil-PIR kienu 14 % inqas minn tas-sena ta’ qabel.
Tabella 11
2007
2008
2009
PIR
Prezz kull unità fis-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indiċi = 100
100
110
108
94
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u Talba għal reviżjoni
(i) Id-daqs tal-marġni tad-dumping u l-irkupru minn dumping tal-imgħoddi
(80)
Minħabba l-livell ta’ dumping li nstab minn din l-investigazzjoni, ma seta' jiġi stabbilit ebda rkupru mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli għall-effett dannuż ta’ kwalunkwe importazzjonijiet iddumpjati fis-suq tal-Unjoni. Ta' min ifakkar li fl-investigazzjoni oriġinali nstabu marġnijiet ta’ dumping ta’ 4,7 % u 10,1 % rispettivament għaż-żewġ produtturi Ċiniżi li kkooperaw li ngħataw it-TES. Il-marġni tad-dumping tal-kumpaniji l-oħrajn kollha huwa ta’ 34,9 %. Barra minn hekk, kif issemma fil-Premessa (7) ta’ hawn fuq, inbdiet proċedura tal-anti-dumping limitata għal produttur esportatur Ċiniż wieħed, il-Hangzhou Bioking, li mhuwiex suġġett għall-miżuri, u ma jistax jiġi eskluż li dan il-produttur esportatur jista' jinsab li qed jagħmel id-dumping. Barra dan, kif imsemmi fil-Premessi 3.2 sa (53) hawn fuq, il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping ġiet stabbilita prinċiparjament abbażi tal-kapaċità ta’ produzzjoni eċċessiva disponibbli fiċ-Ċina u fis-suq domestiku pjuttost żgħir Ċiniż. Fejn jikkonċerna l-irkupru minn importazzjonijiet iddumpjati tal-imgħoddi, huwa importanti li wieħed jiftakar li wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f'Jannar 2006, l-importazzjonijiet miċ-Ċina li huma soġġetti għall-miżuri għadhom qed jiżdiedu, kif intqal fil-Premessa 46 iżjed “il fuq. Għalhekk, ma seta” jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa' vulnerabbli għall-effett ta’ dannu ta’ kwalunkwe importazzjonijiet iddampjati fis-suq tal-Unjoni.
(j) Stokks
(81)
Il-volum tal-istokk baqa' stabbli waqt il-perjodu meqjus, b'żieda żgħira ta’ 2 %. B'mod aktar speċifiku, żied f'daqqa b'65 % fl-2008 bħala riżultat dirett tal-evoluzzjoni tal-bejgħ kif jingħad fil-Premessa (c) hawn fuq. Bejn l-2008 u l-PIR, naqas il-volum tal-istokk hekk kif il-bejgħ lil partijiet mhux relatati żdied waqt dan l-istess perjodu.
Tabella 12
2007
2008
2009
PIR
Ħażna ta’ għeluq (f'tunnellati)
863
1 428
933
879
Indiċi = 100
100
165
108
102
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(k) Il-pagi
(82)
L-ispiża medja tax-xogħol żdiedet bi 19 % matul il-perjodu meqjus minkejja l-isforzi tal-produtturi fil-kampjun li jnaqqsu l-ispejjeż tax-xogħol, partikolarment rigward il-ħaddiema mhux imħarrġa f'ħiliet, kif huwa rifless fit-tnaqqis tal-forza tax-xogħol ġenerali msemmi fil-Premessa 77 hawn fuq.
Tabella 13
2007
2008
2009
PIR
Paga Medja (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indiċi = 100
100
111
110
119
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(l) Il-profittabbiltà u r-redditu mill-investimenti
(83)
Matul il-perjodu meqjus, il-profitabbiltà tal-bejgħ tal-prodott simili tal-produtturi inklużi fil-kampjun fis-suq tal-UE lil konsumaturi mhux relatati, imfissra bħala perċentwal tal-bejgħ nett, żdiedet b'iżjed minn sitt punti perċentwali. B'mod aktar speċifiku, il-profittabbiltà tal-produtturi fil-kampjun naqset bi 3,7 punti perċentwali bejn l-2007 u l-2008 għal-livell ta’ 7,7 %, li ġie meqjus li kien taħt il-profitt fil-mira, u fl-2009 u waqt il-PIR żdied sakemm laħaq is-17,6 %.
(84)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”), espress bħala l-profitt f'perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, segwa b'mod wiesa' x-xejra ta’ profittabbiltà. Naqas minn livell ta’ 36,4 % fl-2007 għal 21,9 % fl-2008. Huwa żdied għal 44,4 % fl-2009 u reġa' żdied fil-PIR għal 142,9 %. B'mod ġenerali, ir-redditu fuq l-investimenti baqa' pożittiv ħafna matul il-perjodu meqjus.
Tabella 14
2007
2008
2009
PIR
Profittabbiltà tal-UE (% ta’ bejgħ nett)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indiċi = 100
100
67
109
153
ROI (il-profitt f'% tal-valur nett tal-ktieb tal-investimenti)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indiċi = 100
100
60
122
393
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(m) Il-likwidità u l-abbiltà li jinkiseb il-kapital
(85)
Il-likwidità netta minn attivitajiet operattivi kienet pożittiva, fil-livell ta’ EUR 4,6 miljun fl-2007. Waqa' għal EUR 1,8 miljun fl-2008 u tjieb b'mod sinifikanti sal-aħħar tal-perjodu meqjus biex laħaq livell ta’ EUR 6,8 miljun waqt il-PIR. Ġeneralment, il-likwidità kienet pożittiva b'mod kostanti waqt il-perjodu meqjus.
(86)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni sabet diffikultajiet biex tikseb il-kapital, l-aktar, kif inhu msemmi fil-Premessa 58 hawn fuq, minħabba li l-maġġoranza tal-produtturi fil-kampjun huma inkorporati f'kumpaniji akbar.
Tabella 15
2007
2008
2009
PIR
Il-likwidità (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indiċi = 100
100
39
100
145
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(n) L-investimenti
(87)
L-investimenti annwali tal-produtturi fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu bi 23 % bejn l-2007 u l-PIR. B'mod aktar speċifiku, żdiedu b'5 % bejn l-2007 u l-2008, imbagħad reġgħu żdiedu bi 32 punt perċentwali fl-2009. It-tnaqqis f'daqqa fl-investimenti li ġie nnutat bejn l-2009 u l-PIR (60 punt perċentwali) jista' jiġi spjegat mill-fatt li l-kumpaniji li ġew investigati kienu, matul il-perjodu meqjus, diġà kisbu l-investimenti ewlenin ippjanati meħtieġa.
Tabella 16
2007
2008
2009
PIR
L-investimenti nett (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indiċi = 100
100
105
137
77
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(88)
L-analiżi tad-dejta makroekonomika turi li tul il-perjodu meqjus l-industrija tal-Unjoni naqqset il-produzzjoni u l-bejgħ. Għalkemm it-tnaqqis innutat ma kienx sinifikanti, dan irid jitqies fil-kuntest taż-żieda fid-domanda bejn l-2007 u l-PIR, li wasslet għal tnaqqis tas-sehem fis-suq tal-produtturi tal-Unjoni b'7,3 punti perċentwali għal 68,8 %.
(89)
Fl-istess ħin, l-indikaturi mikroekonomiċi rilevanti juru titjib ċar tal-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Il-profitabbiltà u r-redditu fuq l-investiment baqgħu pożittivi u l-likwidità wkoll baqgħet pożittiva tul il-PIR.
(90)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, qiegħed jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali fit-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku. Iżda n-nuqqas ġenerali ta’ ħsara materjali waqt il-PIR għandu jiġi meqjus fid-dawl ta’ indikaturi importanti oħrajn ta’ ħsara, li żviluppaw b'mod negattiv matul il-perjodu meqjus, b'mod partikolari il-prezzijiet tal-bejgħ, it-tnaqqis tas-sehem fis-suq u l-impjiegi. Għaldaqstant, il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hija meqjusa li għadha vulnerabbli, u f'ċerti aspetti, għadha 'l bogħod mil-livelli li wieħed jistenna kieku rkuprat bis-sħiħ mill-ħsara li nstabet fl-investigazzjoni oriġinali.
F. IL-PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TAL-ĦSARA
1. L-impatt tal-volum tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet ipproġettati fil-każ ta’ tħassir tal-miżuri
(91)
Kif ġie konkluż fil-Premessi 48 sa 52 ta’ hawn fuq, il-produtturi esportaturi fiċ-Ċina għandhom kapaċitajiet żejda konsiderevoli, u potenzjal ċar biex iżidu b'mod sinifikanti l-volumi tal-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni, anki billi jaqilbu l-esportazzjonijiet tagħhom minn swieq oħrajn għal dak tal-Unjoni.
(92)
Il-prezzijiet tas-CIF tal-esportazzjonijiet tal-AT lejn l-Unjoni li huma mitlubin mill-esportaturi Ċiniżi li fil-preżent huma soġġetti għall-miżuri kienu iżjed baxxi b'mod sinifikanti mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni waqt il-PIR, u meta jitqabblu tip b'tip huma irħas bi 32,6 %.
(93)
Analiżi tal-esportazzjonijiet Ċiniżi (12) tal-AT lejn il-bqija tad-dinja wara l-PIR turi li l-volum tagħhom kien qed jonqos b'mod sinifikanti, minn 10 862 TM waqt il-PIR għal 8 118 TM fl-aħħar ta’ Lulju 2011 (- 25 %). Dan it-tnaqqis fil-volum ta’ 2 744 tunnellata ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi lejn swieq oħra jista' joħloq fluss addizzjonali ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-Unjoni.
(94)
Meta wieħed iqis il-kapaċitajiet żejda attwali għall-AT fiċ-Ċina, ikkumbinati mal-ġibda tas-suq tal-Unjoni, kif jingħad hawn fuq, l-esportaturi fiċ-Ċina x'aktarx li jippruvaw iżidu s-sehem tagħhom fis-suq tal-Unjoni, u b'hekk jikkawżaw ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ dazji anti-dumping fuq importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina, kwalunkwe volum miżjud ta’ importazzjonijiet li x'aktarx ikunu l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina jeżerċitaw pressjoni tal-prezzijiet saħansitra aktar b'saħħitha fuq l-industrija tal-Unjoni u jikkawżaw ħsara.
(95)
Kif hemm imsemmi fil-Premessa 79, il-kundizzjonijiet marbutin mal-klima u mal-ħsad għandhom rwol parzjali fil-qagħda finanzjarja ġenerali tal-industrija tal-Unjoni. Ta' min ifakkar li l-AT, li jintuża wkoll mill-produtturi tal-inbid, jista' jinkiseb jew mill-prodotti sekondarji tal-manifattura tal-inbid, inkella, kif inhu l-każ tal-esportaturi Ċiniżi, permezz ta’ sinteżi kimika, minn komposti petrokimiċi jew relatati mal-faħam, bħalma hi l-benzina.
(96)
B'konsegwenza ta’ dan, ta’ min jinnota wkoll li ma hemmx obbligi sinifikanti għall-volumi ta’ produzzjoni għall-produtturi Ċiniżi minħabba l-metodi ta’ produzzjoni sintetiċi, mhux bħall-każ tal-produtturi tal-industrija tal-Unjoni li jużaw materja prima naturali - il-fond tal-inbid.
(97)
Minħabba li l-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni hija parzjalment dipendenti fuq kundizzjonijiet klimatiċi, jidher li l-profitabbiltà tajba miksuba waqt il-PIR ma jistax jitqies li se ddum fit-tul. Tabilħaqq, anki fil-perjodu meqjus, l-industrija tal-Unjoni mhux dejjem irnexxielha tilħaq il-profitt ta’ 8 % fil-mira. Barra minn hekk, fil-perjodu ta’ sitt xhur wara t-tmiem tal-PIR, il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni diġà kienet waqgħet b'mod sinifikanti għal madwar 3 % u l-industrija kienet reġgħet sabet ruħha f'qagħda vulnerabbli.
2. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara
(98)
Abbażi ta’ dan ġie konkluż li r-revoka tal-miżuri għandha probabbiltà kbira li tirriżulta f'żieda ta’ esportazzjonijiet iddumpjati li joriġinaw miċ-Ċina, u dan ikun jirriżulta f'pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u tiħżin tal-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, ġie konkluż li r-revoka tal-miżuri kontra ċ-Ċina x'aktarx li tirriżulta fir-rikorrenza ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESSI TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(99)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti anti-dumping kontra ċ-Ċina tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interessi tal-Unjoni kienet ibbażata fuq valutazzjoni tal-interessi varji kollha involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom b'konformità mal-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(100)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, kien meqjus li l-adozzjoni tal-miżuri ma tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b'hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-anti-dumping eżistenti.
(101)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping bi ħsara, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li setgħu jwasslu għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina.
2. L-interessi tal-industrija tal-Unjoni u ta’ produtturi oħra tal-Unjoni
(102)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija ġeneralment vijabbli. Dan ġie kkonfermat bl-iżvilupp pożittiv tal-qagħda ekonomika li ġiet innotata waqt il-perjodu meqjus, parzjalment minħabba l-isforzi tagħha biex tirristruttura u minħabba l-miżuri fis-seħħ. B'mod partikolari, l-industrija tal-Unjoni tejbet il-qagħda strutturali tal-ispejjeż u tal-profitti u l-volum tal-produzzjoni matul il-perjodu meqjus.
(103)
Jista' raġonevolment ikun mistenni li l-industrija tal-Unjoni se tkompli tibbenefika mill-miżuri li se jinżammu. Jekk il-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina ma jinżammux, huwa wisq probabbli li l-industrija tal-Unjoni terġa' ġġarrab ħsara materjali mill-volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet miċ-Ċina li huma l-oġġett ta’ dumping, u dan ikun jikkawża deterjorament serju tal-qagħda finanzjarja tagħha. Tabilħaqq, hemm probabbiltà ċara li jkun hemm dumping li jkun ta’ ħsara f'volumi sostanzjali li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx tiflaħ għalihom. Għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika miż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
(104)
Għalhekk ġie konkluż li huwa ċar li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping kontra ċ-Ċina tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interessi tal-importaturi
(105)
Ta' min ifakkar li fl-investigazzjonijiet oriġinali nstab illi l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri ma kellux ikun sinifikanti. L-ebda negozjant/importatur ma kkoopera fl-investigazzjoni attwali. Meta wieħed iqis li ma hemm ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b'mod konsiderevoli, ġie konkluż li l-issoktar tal-miżuri mhix se taffettwa b'ebda mod sinifikanti lill-importaturi tal-Unjoni.
4. L-interessi tal-utenti
(106)
L-AT jintuża l-iżjed fl-industriji tal-inbid u tal-ikel bħala addittiv mal-ikel u max-xarbiet, u fl-industrija tal-bini bħala ritardant fil-manifattura tal-ġipsum.
(107)
L-utenti kollha magħrufa ġew ikkuntattati f'din l-investigazzjoni.
(108)
Ma kien hemm ebda kooperazzjoni mingħand l-utenti fl-industrija tal-bini. Kif kien ġie stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali, l-AT jirrappreżenta inqas minn 2 % tal-ispejjeż tal-prodotti tal-ġipsum li jintuża fihom. Għalhekk ġie konkluż li l-issoktar tal-miżuri jkollha biss influwenza negliġibbli fuq l-ispejjeż u fuq il-qagħda kompetittiva tal-industrija tal-bini.
(109)
Żewġ importaturi/utenti kbar fis-settur tal-ikel ikkooperaw bis-sħiħ fil-proċedura. Ġie determinat li ż-żewġ kumpaniji t-tnejn li huma jrendu l-profitti, inklużi l-linji ta’ produzzjoni tagħhom li jużaw il-prodott ikkonċernat bħala waħda mill-materji primi tagħhom. Barra minn hekk, il-bejgħ tal-prodotti mmanifatturati bl-użu tal-prodott ikkonċernat jirrappreżentaw biss perċentwal żgħir tad-dħul tagħhom. Għaldaqstant wieħed jista' jikkonkludi li l-issoktar tal-miżuri ma għandhiex taffettwa b'ebda mod sinifikanti lill-utenti fl-industrija tal-ikel. Barra minn hekk, għal dawn l-utenti, l-eżistenza ta’ sorsi diversi tal-forniment tal-prodott ikkonċernat hija pjuttost importanti.
5. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(110)
Wara li ġew ikkunsidrati l-fatturi kollha deskritti hawn fuq, ġie konkluż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri tal-anti-dumping attwali.
H. IL-MIŻURI TAL-ANTI-DUMPING
(111)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien previst li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw miċ-Ċina. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(112)
Utent fis-settur tal-bini saħaq li l-estensjoni tal-miżuri fis-seħħ tikkawża nuqqas tal-prodott ikkonċernat, tista' żżid l-ispejjeż tal-produzzjoni u b'hekk tirriżulta fi prezzijiet aktar għoljin tal-prodott aħħari. Ma tressqet ebda prova li ssostni dan l-argument. Għalhekk, minħabba li dan l-argument ma ġiex sostnut kif ukoll minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-utenti fis-settur tal-bini, ma kienx possibbli li wieħed jivverifika dan l-argument.
(113)
Iż-żewġ utenti fis-settur tal-ikel li kkooperaw fl-investigazzjoni ddikjaraw li l-impatt tal-issoktar tal-miżuri fuq l-industrija tal-ikel ma kienx ġie studjat biżżejjed, u wieħed minnhom talab seduta ta’ smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta.
(114)
Waqt is-seduta dan l-utent ma qalx li ma qabilx mal-konklużjoni li l-issoktar tal-miżuri ma għandhiex b'mod ġenerali taffettwa l-profitabbiltà tal-kumpanija in ġenerali, iżda saħaq li fil-fehma tiegħu jkun sinifikanti l-impatt fuq il-profitabbiltà tal-linja tal-produzzjoni speċifika li tuża l-prodott ikkonċernat, u li tirrappreżenta biss perċentwal żgħir tad-dħul totali. Saħaq ukoll li l-prezzijiet tal-aċidu tartariku fis-suq domestiku kienu żdiedu konsiderevolment wara l-perjodu tal-investigazzjoni għar-reviżjoni, u li dawn il-livelli tal-prezzijiet kienu se jerġgħu jnaqqsu b'mod sinifikanti l-profitabbiltà tal-prodott tagħhom. B'danakollu dan l-utent ma nnegax li ż-żieda fil-prezz kienet riżultat ta’ nuqqas tal-materja prima, li d-disponibbiltà tagħha fis-suq tal-Unjoni tvarja regolarment skont il-ħsad tal-għeneb għall-inbid, u għaldaqstant ma tistax tkun meqjusa bħala ħaġa li ddum u lanqas li hija riżultat tal-miżuri tal-anti-dumping li hemm fis-seħħ.
(115)
Waqt is-seduta mat-tim tal-investigazzjoni, l-utent l-ieħor li kkoopera saħaq kontra l-estensjoni tal-miżuri b'argumenti simili. Għalhekk, dawn l-argumenti twarrbu bl-istess mod (ara l-premessa ta’ qabel din).
(116)
Produttur esportatur Ċiniż li kkoopera saħaq li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibqa' meqjusa vulnerabbli, li dak li kien qed jinfluwenza essenzjalment il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kien marbut mill-qrib mal-kundizzjonijiet klimatiċi u li, b'konsegwenza ta’ dan, hu kien kontra l-issoktar tal-miżuri. Dan l-argument ma ġiex sostnut bil-provi u għaldaqstant ma setax jiġi aċċettat. Barra minn hekk, ma kienx argument li seta' jbiddel is-sejbiet dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Flaħħar nett, filwaqt li kkunsidrat iċ-ċifri ta’ profitabbiltà tagħha matul il-perjodu meqjus, l-industrija tal-Unjoni ġġustifikat li l-egħluq, f'nofs l-2008, tal-produttur waħdieni Franċiż kien, fuq medda ta’ żmien qasir, naqqas il-kwantità tal-prodott ikkonċernat disponibbli fis-suq domestiku, b'hekk żdiedu l-prezzijiet tal-bejgħ temporanjament u, sussegwentement, il-profitabbiltà tagħha. L-industrija tal-Unjoni saħqet li minħabba dawn iċ-ċirkostanzi, dawn it-tibdiliet ma setgħu f'ebda każ jitqiesu bħala ħaġa dewwiema. Għalhekk, is-sejbiet rigward il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni baqgħu l-istess.
(118)
Fil-qosor, wara li tqiesu l-osservazzjonijiet kollha mressqa wara l-iżvelar lill-partijiet interessati tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni, tqies li l-ebda waħda minnhom ma kienet ta’ natura li tbiddel il-konklużjonijiet li ntlaħqu waqt l-investigazzjoni.
(119)
Isegwi minn dak li ntqal hawn fuq li, hekk kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri tal-anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku li joriġina miċ-Ċina għandhom jinżammu għal perjodu addizzjonali ta’ ħames snin,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv ta’ anti-dumping huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu tartariku, ħlief fuq l-aċidu tartariku D-(-)- b'rotazzjoni ottika negattiva ta’ mill-anqas 12,0 gradi, imkejla f'soluzzjoni ta’ ilma skont il-metodu deskritt fil-Farmakopea Ewropea, li huwa kklassifikat bil-kodiċi NM ex 2918 12 00 (kodiċi TARIC 2918120090), u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata ta’ dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti mmanifatturati mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt, għandu jkun kif ġej:
Il-kumpanija
Dazju Anti-dumping
Kodiċi Addizzjonali TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
4,7 %
A689
Il-kumpaniji l-oħra kollha (ħlief il-Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina - kodiċi TARIC addizzjonali A687 ).
34,9 %
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 gћandha sseћћ bil-kondizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata fattura ta’ dan it-tip, gћandha tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-kumpaniji l-oћra kollha.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ April 2012.