ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. ledna 2012
o státní podpoře C 21/10 (ex E 1/10) - Finsko na základě nepřijetí příslušných opatření pro systém pojištění v odvětví rybolovu poté, co Komise přijala revidované pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury
(oznámeno pod číslem K(2011) 10065)
(Pouze finské a švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/287/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 1 a 2 této smlouvy,
po výzvě zúčastněných stran k předložení připomínek (1) v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V roce 2004 Komise přijala revidované Pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (dále jen „pokyny“) (2). Dopisem ze dne 21. října 2004 a na základě bodu 5.2 těchto pokynů Komise požádala členské státy, mimo jiné Finsko, aby změnily své stávající režimy podpory tak, aby byly slučitelné s těmito novými pokyny nejpozději do 1. ledna 2005, a aby písemně potvrdily, že přijímají návrhy příslušných opatření, a to nejpozději do 15. listopadu 2004 (3).
(2)
V dopisech ze dne 15. listopadu 2004, 20. ledna 2005 a 14. června 2005 Finsko uvedlo, že nesouhlasí se změnou režimu podpor „systém pojištění v odvětví rybolovu“ s cílem uvést jej v soulad s těmito novými pokyny. Tento režim byl Komisi oznámen dopisem ze dne 27. dubna 1995 na základě čl. 144 písm. a) Smlouvy o přistoupení Finské republiky k Evropské unii a byl následně považován za existující podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní článek 108 SFEU).
(3)
Dne 11. října 2005 proběhlo setkání, jehož se zúčastnili zástupci Komise a Finska. Dopisem ze dne 24. listopadu 2005 Finsko zaslalo dodatečné informace.
(4)
Pokyny byly znovu zrevidovány v roce 2008 (4) a Komise dopisy ze dne 15. dubna 2008 rovněž požádala členské státy, aby změnily své stávající režimy nejpozději do 1. září 2008 (5).
(5)
Finsko odpovědělo dopisem ze dne 30. května 2008, že je stále připraveno změnit svůj systém pojištění v odvětví rybolovu, jak bylo navrženo v roce 2005, ale ne v rozsahu, který vyžadují příslušná opatření. Dne 6. března 2009 proběhlo nové setkání, jehož se zúčastnili zástupci Komise a Finska.
(6)
Poslední žádost o informace Komise zaslala dne 1. října 2009 a uvedla v ní, že pokud Finsko nepřijme navrhovaná příslušná opatření, bude se Komise muset řídit postupem podle čl. 19 odst. 2 a čl. 4 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (6) a zahájit formální vyšetřovací řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 SFEU. Finsko odpovědělo dopisem ze dne 18. listopadu 2009.
(7)
Jelikož Finsko nepřijalo v celém rozsahu tento návrh na změnu tohoto režimu, rozhodla Komise o zahájení uvedeného řízení. Uvedené rozhodnutí, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku (7), bylo oznámeno dopisem ze dne 15. září 2010.
(8)
Finsko odpovědělo dopisem ze dne 15. listopadu 2010. Kromě toho po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran: dva dopisy od dvou sdružení zastupujících finské profesionální rybáře, Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (dopis ze dne 8. listopadu 2011) a Kalatalouden Keskusliitto (dopis ze dne 16. listopadu 2010) a dopis od šesti sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu nacházejících se ve Finsku (dopis ze dne 16. listopadu 2010). Kopie těchto dopisů byly zaslány finským orgánům dne 6. prosince 2010. Později se dne 13. ledna 2011 zástupci těchto sdružení setkali se zástupci útvarů Komise a poskytli doplňující dokumenty.
(9)
Jelikož Komise potřebovala určité vyjasnění informace obsažené v dopise ze dne 15. listopadu 2010, uskutečnilo se dne 4. dubna 2011 setkání se zástupci finských orgánů v prostorách Komise. Finské orgány zaslaly rovněž doplňující informace ve zprávách ze dne 13. dubna a 13. května 2011.
(10)
Jelikož z informací, které Finsko zaslalo, vyplývá, že je připraveno změnit režim tak, aby byl slučitelný s vnitřním trhem, Komise dopisem ze dne 6. července 2011 Finsko požádala, aby potvrdilo svůj oficiální závazek změnit právní předpisy, které jsou právním základem uvedeného režimu. Finsko kladně odpovědělo dopisem ze dne 19. září 2011.
2. POPIS PODPORY
(11)
Tento režim podpory se opírá o zákon č. 331 ze dne 23. července 1958, naposledy pozměněný zákonem č. 1236 ze dne 29. ledna 1999 (8). Finsko oznámilo tento režim Komisi hned po vstupu do Evropského společenství, a to na základě čl. 144 písm. a) Smlouvy o přistoupení Finska k Evropské unii. Od té doby se tento režim podpory považuje za existující podporu ve smyslu článku 88 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 1 SFEU).
(12)
Příjemci tohoto režimu pojištění jsou rybářské podniky, které se ve Finsku trvale věnují rybolovné činnosti. Pojištění poskytuje šest sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu pokrývajících celé Finsko. Každé sdružení pokrývá vymezenou zeměpisnou oblast.
(13)
Podle článku 7 uvedených předpisů se rybářským sdružením vyplácí roční státní podpory představující část nároků, které sdružení zaplatilo v rámci pojistných smluv, na které se tyto právní předpisy vztahují. Podle článku 2 se mohou nároky týkat následujících škod:
-
škody na sítích, lovných šňůrách na lososy a dlouhých lovných šňůrách a na kotvách k nim připojených, lanech a ostatních pomocných zařízeních,
-
škody na rybářských plavidlech registrovaných ve Finsku,
-
škody na dopravních a nákladních vozidlech, které se v zimě používají k rybolovu na ledě, rybářských chatách a plovoucích nebo vlečných zátahových sítích.
(14)
V právních předpisech jsou rovněž popsány podmínky, které musí nároky splňovat, mají-li být vzaty v potaz. Pro posouzení Komise jsou zvláště důležité následující podmínky: pojištěné položky musí být dostatečně kvalitně vyrobené a plně provozuschopné; na žádost musí být zařízení pojištěno na plnou hodnotu; škoda musí být spolehlivě prokázána.
(15)
Dopisem ze dne 15. listopadu 2004 Finsko vysvětlilo, jak tento režim podpory funguje v souvislosti se škodami, které rybářské podniky utrpěly. Zaprvé se jedná o franšízu spojenou s výší způsobilého nároku, která odpovídá 25 % v případě škod nepřesahujících 504,56 EUR nebo maximálně 5 % v případě škod přesahujících tuto hodnotu; po odečtení této franšízy se získá částka vyrovnávací platby, kterou podniku vyplatí příslušné sdružení pro pojištění v odvětví rybolovu. Náhrada vyplacená sdružení pro pojištění v odvětví rybolovu ze strany státu se tedy rovná 40 % vyplacených náhrad, pokud výše škody nedosahuje 504,56 EUR, a 90 %, pokud tato částka přesahuje 504,56 EUR.
(16)
Finsko v dalším dopisu ze dne 24. listopadu 2005 navrhlo, aby tento režim byl změněn tak, aby státní podpora byla vyplacena pouze na vyrovnání škod způsobených zvláštními podmínkami ve Finsku, včetně podmínky, že ke škodě došlo severně od 59. rovnoběžky.
(17)
Finsko v dopise ze dne 15. listopadu 2004 popsalo, co považuje za zvláštní podmínky ve Finsku, pokud jde o rybolovné činnosti. Tyto podmínky jsou způsobené klimatickými podmínkami spolu s mimo jiné tvořením ledu, který může poškodit jak plavidla, tak i zařízení, a teplotami pod bodem mrazu, které mohou poškodit motor plavidla. Tyto zvláštní podmínky jsou ještě zesíleny faktory, jako je topografie moří Finska s mělkými vodami a nerovnoměrným mořským dnem v kompaktním souostroví; v těchto podmínkách jsou rizika ztroskotání související s bouřemi a proudy v mrazivých podmínkách spíše vysoká. Kromě toho zde žije početná populace tuleňů, kteří způsobují významné ztráty v odvětví rybolovu tím, že poškozují zařízení; škody na zařízení (tenatových sítí) mohou být také někdy způsobeny kormorány.
(18)
Od roku 2004 do roku 2009 je roční počet událostí, jež si vyžádaly vyrovnávací platbu, celková roční vyrovnávací platba vyplacená sdruženími pojišťoven pro odvětví rybolovu a zčásti uhrazená státem následující:
Rok
Dotčené podniky
Počet případů
Vyplacená vyrovnávací platba (EUR)
Úhrada od státu(EUR)
2009
472
470
1 296 961
1 026 132
2008
486
459
1 256 200
980 065
2007
503
530
1 564 340
1 197 217
2006
519
496
1 234 761
920 167
2005
543
539
1 333 027
992 826
2004
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
Platby uskutečněné sdruženími se týkají přibližně z 50 % zařízení, 45 % plavidel a 5 % ostatního zařízení.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(20)
Jak je uvedeno výše (9), byl tento režim Komisi oznámen v roce 1995 na základě čl. 144 písm. a) Smlouvy o přistoupení Finské republiky k Evropské unii a byl následně považován za existující podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES. Pokyny, které se používaly do revize z roku 2004, obsahovaly specifické ustanovení o podpoře pro pojistné a na základě toho byl tento režim podpory považován za slučitelný s vnitřním trhem. Toto ustanovení bylo s revizí za rok 2004 vyškrtnuto.
(21)
Komise měla při zahájení tohoto řízení za to, že škody, na něž se vztahuje systém pojištění v odvětví rybolovu nelze považovat za způsobené mimořádnou událostí nebo přírodní katastrofou, ale spíše stálou a strukturální situací, tj. stálým a strukturálním kontextem, v jehož rámci je vykonávána rybolovná činnost ve finských vodách.
(22)
Z tohoto důvodu a v souladu s pokyny (10) měla Komise za to, že tato podpora je provozní podporou, která je v zásadě neslučitelná vzhledem k tomu, že má vliv na zvýšení obchodní likvidity podniků, které ji využívají, a že je poskytnuta, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti.
(23)
Komise nepřijala argumenty finských orgánů, které tento režim podpor zdůvodňovaly tím, že jej kvalifikovaly jako službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU. Finsko neposkytlo žádné konkrétní argumenty zdůvodňující, že poskytnutí pojištění rybářským podnikům by mohlo být kvalifikováno jako služba uvedeného druhu, a Komise s ohledem na vlastnosti tohoto režimu neshledala důvod je takto kvalifikovat. Komise zejména zjistila, že sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu poskytují pojišťovací služby pouze určitým skupinám podniků, jejichž ekonomická činnost spočívá ve výrobě zboží prodávaného na trhu, tj. podniků, které jsou činné v odvětví rybolovu. Komise proto měla silné pochybnosti, že poskytování obchodního pojištění vybraným skupinám hospodářských subjektů může být považováno za služby obecného hospodářského zájmu.
4. PŘIPOMÍNKY FINSKÝCH ORGÁNŮ A TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky finských orgánů
(24)
Finské orgány připomněly hlavní vlastnosti fungování tohoto systému pojištění. Poskytly rovněž podrobný popis zvláštní podmínek, s nimiž se odvětví rybolovu ve Finsku vypořádává: specifické klimatické podmínky s ledem a tmou v zimě, topografie pobřežních vod s mělkými vodami a nerovnoměrným mořským dnem, existence početné populace tuleňů.
(25)
Poskytly rovněž informace o nedostatku nabídky na pokrytí pojištění odvětví rybolovu ze soukromého pojišťovnictví se stejnou úrovní krytí pro tento druh škod. Na podporu svého postoje k odpovědi připojily dopis finské konfederace finančního odvětví - Finanssialan Keskusliitto.
(26)
Kromě toho uvedly, že hodnota dovozu odpovídá 6,8 násobku hodnoty vývozu. V roce 2009 Finsko dovezlo 95 046 tun ryb v hodnotě 244,5 milionu EUR a vyvezlo 59 905 tun v hodnotě 36 milionů EUR. Pouze 30 % spotřebovávaných ryb pochází z Finska. Roční spotřeba finských ryb se od roku 2000 do roku 2009 snížila ze 6,1 na 4,5 kg, zatímco spotřeba dovezených ryb se zvýšila ze 6,6 na 11,2 kg. Podle finských orgánů z toho vyplývá, že tato státní podpora nemůže mít žádný negativní dopad na hospodářskou soutěž.
(27)
Finské orgány připomínají, že Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení poznamenala, že vypuštění ustanovení o poskytování podpory na pojistné v pokynech z roku 2004 znamená, že tento druh státní podpory již není dovolen. Finské orgány s uvedeným postojem nesouhlasí. Za prvé, tento režim pojištění má nadále plné opodstatnění z důvodu klimatických a zeměpisných podmínek ve finských vodách. Kromě toho byl tento režim v roce 2000 považován za slučitelný s vnitřním trhem, přestože taková podpora nebyla uvedena mezi podporami, které mohly být považovány za slučitelné s vnitřním trhem podle tehdy používaných pokynů z roku 1997 (11), v kontextu podobném tomu, který existoval od roku 2004 s pokyny z roku 2004 a 2008.
(28)
Finsko však v těchto vyjádřeních uvádí, že je připraveno změnit svůj režim takto:
-
vyloučení plavidel lovících na otevřeném moři, což v praxi znamená vyloučení plavidel delších než 12 metrů,
-
způsobilost jen v případě škod utrpěných v pobřežních vodách Finska nebo jeho výhradním hospodářském prostoru,
-
krytí škod způsobených jen specifickými podmínkami ve Finsku, a tedy způsobených nepříznivými klimatickými nebo zeměpisnými podmínkami (led, sníh, silné bouře, útesy v mělkých vodách) nebo tuleni a kormorány, které utrpí plavidla a rybářská zařízení i dopravní a nákladní vozidla a jiné specifické vybavení používané k rybolovu v zimě.
(29)
Finsko se domnívá, že tato změna by se dala uskutečnit do 31. prosince 2012. Toto prodlení je nutné ze dvou důvodů: Za prvé nutností změnit stávající právní předpisy, které jsou v platnosti a tvoří právní základ tohoto režimu (zákon č. 331 ze dne 23. července 1958), a za druhé nutností ukončit stávající smlouvy v rámci stávajícího režimu. Nový systém pojištění v odvětví rybolovu by tedy vstoupil v platnost dne 1. ledna 2013.
(30)
Jak je uvedeno výše (12), finské orgány dopisem ze dne 19. září 2011 potvrdily svůj závazek změnit právní předpisy, které tvoří právní základ uvedeného režimu. Uvedly, že pokud Komise přijme své konečné rozhodnutí v rozumné lhůtě, budou moci předložit svému parlamentu návrh dostatečně brzy v roce 2012, aby zákon mohl nabýt účinnosti dne 1. ledna 2013. Zdůraznily však, že na zavedení nových pravidel bude nutné přechodné období, protože bude třeba změnit podmínky platných pojistných smluv. Pro tento účel mají za to, že by se tyto změny ve smlouvách mohly uskutečnit k 1. lednu 2014 a změněné podmínky na podporu poskytovanou pojistiteli by se mohly uplatňovat od uvedeného data.
4.2 Připomínky třetích stran
(31)
Své připomínky Komisi zaslala dvě rybářská sdružení: Suoman Ammattikalastajaliitto a Katatalouden Keskuliitto. Podobně jako finské orgány, obě sdružení zdůraznila specifické podmínky rybolovu ve Finsku a nedostupnost nabídek pojištění na krytí škod. Jedno z nich (Suoman Ammattikalastajaliitto) poznamenalo, že Komise neposkytla žádný důkaz o tom, že by tento režim podpory mohl narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy, přičemž zejména uvedlo, že profesionální rybolov je v současnosti zdrojem jen 7 % spotřebovávaných ryb v zemi a že finský rybářský průmysl a trh s rybami proto závisí na dovozu ryb. Z tohoto důvodu toto sdružení považuje předběžné závěry uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení za neopodstatněné.
(32)
Stanovisko finských orgánů podporují rovněž sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu. Poukazují na to, že rybářský průmysl ve Finsku čelí velmi specifickým klimatickým a zeměpisným podmínkám. Uvádějí, že tento systém pojištění se zavedl z nedostatku nabídky od soukromého pojistného sektoru, který nebyl ochoten krýt uvedená rizika rybolovu, jenž je činností okrajového významu. Kromě toho jsou sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu povinna pojistit všechny rybáře usazené v regionu jejich příslušnosti.
5. POSOUZENÍ PODPORY
5.1 Existence státní podpory
(33)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je uvedeno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(34)
Náhrada, kterou sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu vyplácí rybářským podnikům, zčásti pochází z peněz, které těmto sdružením poskytuje stát. Tyto peníze pocházejí ze státního rozpočtu. Jelikož tato náhrada podnikům odvětví rybolovu přináší finanční zvýhodnění, jde o odvětvové zvýhodnění prostřednictvím státních zdrojů.
(35)
V souladu s judikaturou Evropského soudního dvora už pouhý fakt, že se ve srovnání s jinými konkurenčními podniky posílí konkurenční postavení jednoho podniku v důsledku ekonomického zvýhodnění, kterého by jinak tento podnik v běžném podnikání nedosáhl, poukazuje na možné narušení hospodářské soutěže (13). Kromě toho podpora podniku, který svou činnost provozuje na otevřeném trhu v rámci Unie, by mohla narušit obchod mezi členskými státy (14).
(36)
Vzhledem k tomu, že se v Evropské unii obchoduje s produkty rybolovu ve velké míře, posiluje toto opatření postavení těchto podniků na trhu Unie a mohlo by proto narušit hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením a ovlivnit obchod v rámci Unie (15). Skutečnost, že dovoz je vyšší než vývoz nebo že většina spotřebovávaných ryb pochází z jiných zemí, není relevantní. Naopak prokazuje, že trh s produkty rybolovu ve Finsku je skutečně velmi otevřený, a naznačuje tak, že podpora finským podnikům posiluje jejich postavení vůči podnikům usazeným v jiných členských státech a narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou soutěž. I skutečnost, že množství spotřebovávaných dovezených ryb vzrostlo ve srovnání s množstvím místních spotřebovávaných ryb v tomto ohledu nic nemění; mohlo by to jen naznačovat, že finské podniky neprovedly potřebné úpravy, aby se mohly přizpůsobit vývoji ekonomických podmínek na trhu s produkty rybolovu ve Finsku. V každém případě tyto podniky mají prospěch z podpory, která posiluje jejich postavení na vnitřním trhu vůči zahraničním podnikům.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že podmínky čl. 107 odst. 1 jsou splněny a že náhrada vyplácená rybářským podnikům pocházející ze státního rozpočtu představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
5.2 Slučitelnost s vnitřním trhem
5.2.1 Povaha tohoto režimu podpory
(38)
Cílem systému pojištění v odvětví rybolovu je pokrýt výdaje, které jsou částečně kryty pojistným. Sám o sobě nepředstavuje podporu na pojistné; jeho cílem není krýt část pojistného, ale krýt část nároků v případě náhrad, které podniky předkládají sdružením pojišťoven pro odvětví rybolovu.
(39)
Jelikož se však tyto nároky předkládají těmto sdružením, která musí uhradit způsobilou částku utrpěných škod, má Komise za to, že tato podpora se projeví snížením pojistného, které by rybářské podniky musely zaplatit, pokud by sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu neočekávala, že finanční prostředky dostanou od státu. Má tedy stejný dopad jako režim podpory na pojistné. Tento režim může být proto posuzován jako režim podpory na pojistné.
5.2.2 Slučitelnost s vnitřním trhem
(40)
Komise nemůže souhlasit s názorem finských orgánů, podle nichž je situace v souvislosti s pokyny z roku 2004 a 2008 srovnatelná se situací v souvislosti s pokyny 1997, protože se ani v jedněch z nich nenacházelo ustanovení o podpoře na pojistné. Z vypuštění zvláštního ustanovení o uvedené podpoře v roce 2004, které bylo předtím zakotveno v pokynech z roku 2001 (16), vyplývá, že Komise při revizi v roce 2004 jasně usoudila, že se na takovou podporu už nemůže vztahovat výjimka ze zásady neslučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a že ji nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem od vstupu pokynů z roku 2004 v platnost. Uvedené politické rozhodnutí se další revizí, tj. v pokynech z roku 2008, nezměnilo.
(41)
Celkový rámec, podle kterého Komise posuzuje státní podporu na pojistné, se navíc změnil. Komise tento režim státní podpory v roce 2000 (17) považovala za slučitelný s vnitřním trhem v případě náhrady, která vyplývá z „výjimečných podmínek specifických pro finské počasí a pobřežní oblasti“. Při odůvodnění svého rozhodnutí Komise odkázala na situaci v zemědělském sektoru, pro který rovněž v pokynech neexistovalo žádné ustanovení vztahující se na zemědělský sektor, v souvislosti s pojištěním proti přírodním katastrofám a výjimečnými pojištěními ale Komise obvykle rozhodovala kladně případ od případu. V roce 2000 Komise objasnila svou politiku v zemědělství i rybářství a v příslušných pokynech stanovila kritéria, která se mají při posuzování (18) takového druhu podpory dodržovat. Uvedená kritéria od té doby stále existují v pokynech pro odvětví zemědělství (19), zatímco v pokynech pro odvětví rybářství již neexistují. Zatímco Komise v odvětví zemědělství tedy stanovila přesná kritéria pro považování pojistného za slučitelné s vnitřním trhem, z pokynů pro odvětví rybářství byla uvedená kritéria vypuštěna. V případě odvětví rybolovu je tedy Komise nucena se vrátit k obecné zásadě neslučitelnosti státních podpor a posuzovat slučitelnost nebo neslučitelnost uvedeného druhu režimu na základě ustanovení, která se mohou uplatňovat.
(42)
Ze současných ustanovení lze použít odstavec 4.9, ve kterém se uvádí, že v zásadě nelze považovat za slučitelné opatření podpory, pro které neexistuje použitelné ustanovení v jiných odstavcích, ve kterých jsou uvedeny jednotlivé kategorie podpor, které lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
(43)
Výjimečně lze režim podpory považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud členský stát prokáže, že režim splňuje různé zásady uvedené v pokynech a slouží cílům společné rybářské politiky.
(44)
Finsko ve své odpovědi na zahájení řízení předložilo konkrétní návrhy na změnu režimu restriktivním způsobem (20). Kromě toho odůvodnilo pokračování režimu tím, že na pojistném trhu není k dispozici možnost krýt značnou část těchto škod.
(45)
Finská konfederace finančního odvětví Finanssialan Keskusliitto ve svém dopise přiloženém k této odpovědi uznává, že by nemohla krýt všechny škody, jako je tomu momentálně v případě sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu. Šlo by jen o velmi částečné krytí a v některých případech, například při poškození zařízení, by nebylo možné vůbec. Pojišťovny nemohou tyto škody považovat za pojistitelné, nebo, pokud by je za pojistitelné považovaly, pojistné by převyšovalo rozumnou míru.
(46)
Z toho vyplývá, že sdružení pojišťoven pro odvětví rybolovu nemohou narušit hospodářskou soutěž, pokud jde o soukromé pojišťovny. Znamená to, že pokud jde o krytí těchto škod soukromými firmami ve Finsku, trh selhal.
(47)
Komise se domnívá, že opatření státní podpory, kterým se napravuje selhání trhu, lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud splňuje cíle společného zájmu. Jsou tak splněny požadavky, které jsou zmíněny v bodě 4.9 pokynů týkajících se dodržování zásad uvedených v pokynech a cílech společné rybářské politiky.
(48)
Cílem společné rybářské politiky je zajistit takové využívání živých vodních zdrojů, které zajistí udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky (21). Komise se domnívá, že režim pozměněný v souladu se změnami, které Finsko popsalo, by k zajištění takových podmínek přispěl. Při využívání těchto zdrojů by to spolu s uplatňováním pravidel ochrany a řízení umožnilo dále lovit za podmínek, které jsou specifické pro pobřežní vody Finska, včetně škod způsobených na vybavení (rybolovné sítě) tuleni a někdy kormorány. Přispělo by to k zajištění zdravých ekonomických, environmentálních a sociálních podmínek rybářským podnikům vypořádávajícím se při lovu v těchto vodách se zvláštními omezeními. Rovněž by to přispělo k zachování sociálně-ekonomické struktury dotyčných pobřežních společenství.
(49)
Komise kromě toho poznamenává, že pokud bude tento režim podpory změněn, v žádném případě nenabídne plnou náhradu dotčených škod. Současný systém, ve kterém se nejprve uplatní franšíza a pak jen částečná úhrada náhrady (22), zůstane zachován. Zůstává požadavek protihodnoty od příjemců tohoto režimu podpory podle bodu 3.3 pokynů.
(50)
Komise se konečně domnívá, že období, které Finsko považuje za nezbytné pro změnu režimu (23), je přijatelné. S ohledem na nezbytný legislativní postup je 1. leden 2013 rozumnou lhůtou po nabytí účinnosti právního předpisu, kterým se mění současný právní základ režimu. Kromě toho budou v té době platné pojistné smlouvy mezi rybářskými podniky a sdruženími pojišťoven pro odvětví rybolovu během roku 2012 obnoveny za podmínek, které platí k uvedenému datu, s uplynutím platnosti během roku 2013. Je namístě umožnit, aby tyto smlouvy platily až do uplynutí jejich platnosti na základě dohodnutých podmínek. V roce 2013 budou obnoveny v souladu s novými podmínkami, které se v té době budou uplatňovat. Konečná lhůta 31. prosince 2013 a nabytí účinnosti těchto upravených smluv následující den, tj. 1. ledna 2014, je proto oprávněná.
6. ZÁVĚR
(51)
Vzhledem k výše uvedené analýze dospěla Komise k závěru, že „systém pojištění v odvětví rybolovu“ lze považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud bude změněn v souladu s těmito zásadami:
-
vyloučení plavidel lovících na otevřeném moři, což v praxi znamená vyloučení plavidel delších než 12 metrů,
-
způsobilost jen v případě škod utrpěných v pobřežních vodách Finska nebo jeho výhradním hospodářském prostoru,
-
pouze krytí škod způsobených specifickými podmínkami ve Finsku, a tedy způsobených nepříznivými klimatickými nebo zeměpisnými podmínkami (led, sníh, silné bouře, útesy v mělkých vodách) nebo tuleni a kormorány, které utrpí plavidla a rybářská zařízení i dopravní a nákladní vozidla a jiné specifické vybavení používané k rybolovu v zimě.
(52)
Komise bere na vědomí závazek finských orgánů změnit právní základ uvedeného režimu podpory nejpozději do 1. ledna 2013, aby se podmínky pojistných smluv změnily nejpozději do 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Stávající režim podpory „systém pojištění v odvětví rybolovu“, který byl předmětem návrhu vhodných opatření po revizi pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury, je slučitelný s vnitřním trhem, pokud se změní v souladu s těmito závazky Finska:
-
vyloučení plavidel lovících na otevřeném moři, což v praxi znamená vyloučení plavidel delších než 12 metrů,
-
způsobilost jen v případě škod utrpěných v pobřežních vodách Finska nebo jeho výhradním hospodářském prostoru
-
pouze krytí škod způsobených specifickými podmínkami ve Finsku, a tedy způsobených nepříznivými klimatickými nebo zeměpisnými podmínkami (led, sníh, silné bouře, útesy v mělkých vodách) nebo tuleni a kormorány, které utrpí plavidla a rybářská zařízení i dopravní a nákladní vozidla a jiné specifické vybavení používané k rybolovu v zimě.
2. Právní předpisy, kterými se tento režim mění, vstoupí v platnost nejpozději do dne 1. ledna 2013 a příslušné pojistné smlouvy uzavřené na jejich základě vstoupí v platnost nejpozději do dne 1. ledna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Finské republice.
V Bruselu dne 11. ledna 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-11 ta' Jannar 2012
dwar l-Għajnuna mill-Istat C 21/10 (ex E 1/10) - il-Finlandja li ssegwi ċ-ċaħda tal-miżuri xierqa għall-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd wara l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta’ Linji Gwida riveduti biex tiġi eżaminata l-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 10065)
(It-testi bil-Finlandiż u bl-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/287/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem TFUE) u, b’mod partikolari, il-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 108 tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom (1) skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Fl-2004, il-Kummissjoni adottat Linji Gwida riveduti biex tiġi eżaminata l-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida) (2). Bl-ittra tal-21 ta’ Ottubru 2004, skont il-punt 5.2 ta’ dawn il-Linji Gwida, il-Kummissjoni talbet lill-Istati Membri, fost l-oħrajn lill-Finlandja, biex jimmodifikaw l-iskemi ta’ għajnuna eżistenti tagħhom sabiex jagħmluhom kompatibbli ma’ dawn il-Linji Gwida l-ġodda sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2005 u biex jikkonfermaw bil-miktub li huma jaċċettaw il-proposti għal miżuri xierqa sa mhux aktar tard mil-15 ta’ Novembru 2004 (3).
(2)
Bl-ittri tal-15 ta’ Novembru 2004, tal-20 ta’ Jannar 2005 u tal-14 ta’ Ġunju 2005, il-Finlandja indikat li ma qablitx li temenda l-iskema ta’ għajnuna “Skema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd” sabiex tagħmilha kompatibbli ma’ dawn il-Linji Gwida. Dik l-iskema ġiet notifikata lill-Kummissjoni fis-27 ta’ April 1995 abbażi tal-Artikolu 144 (a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea, u wara tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88 (1) tat-Trattat KE (issa l-Artikolu 108 TFUE).
(3)
Fil-11 ta’ Ottubru 2005 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Finlandja. Il-Finlandja bagħtet informazzjoni addizzjonali bl-ittra tal-24 ta’ Novembru 2005.
(4)
Il-Linji Gwida reġgħu ġew riveduti fl-2008 (4) u l-Kummissjoni talbet ukoll lill-Istati Membri, bl-ittri tal-15 ta’ April 2008, biex jimmodifikaw l-iskemi eżistenti tagħhom sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Settembru 2008 (5).
(5)
Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tat-30 ta’ Mejju 2008 li xorta waħda kienet lesta temenda l-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd tagħha kif kien propost fl-2005 iżda mhux sal-punt meħtieġ mill-miżuri xierqa. Fis-6 ta’ Marzu 2009 saret laqgħa mill-ġdid bejn il-Kummissjoni u l-Finlandja.
(6)
Fl-1 ta’ Ottubru 2009 il-Kummissjoni bagħtet l-aħħar talba għall-informazzjoni, li kienet tindika li fil-każ li l-Finlandja ma taċċettax il-miżuri xierqa proposti, il-Kummissjoni tkun obbligata ssegwi l-proċedura tal-Artikolu 19 (2) u tal-Artikolu 4 (4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (6) u tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108 (2) tat-TFUE. Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tat-18 ta’ Novembru 2009.
(7)
Minħabba li l-Finlandja ma aċċettatx fl-intier tagħha l-proposta għall-modifika fir-rigward ta’ din l-iskema, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda dik il-proċedura. Dik id-deċiżjoni ġiet notifikata bl-ittra tal-15 ta’ Settembru 2010 li kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali (7).
(8)
Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tal-15 ta’ Novembru 2010. Barra minn hekk, wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni fil-Ġurnal Uffiċjali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn tliet partijiet interessati: żewġ ittri mibgħuta minn żewġ assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw lis-sajjieda professjonali Finlandiżi, Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (l-ittra tat-8 ta’ Novembru 2011) u Kalatalouden Keskusliitto (l-ittra tas-16 ta’ Novembru 2010) u ittra mibgħuta mis-sitt assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd fil-Finlandja (l-ittra tas-16 ta’ Novembru 2010). Fis-6 ta’ Diċembru 2010 intbagħtu kopji ta’ dawn l-ittri lill-awtoritajiet Finlandiżi. Aktar tard, fit-13 ta’ Jannar 2011 ir-rappreżentanti ta’ dawn l-assoċjazzjonijiet iltaqgħu mas-servizzi tal-Kummissjoni u pprovdew dokumenti komplimentari.
(9)
Minħabba li l-Kummissjoni kellha bżonn xi kjarifika dwar l-informazzjoni li kien hemm fl-ittra mibgħuta fil-15 ta’ Novembru 2010, fl-4 ta’ April 2011 saret laqgħa mal-awtoritajiet Finlandiżi fil-bini tal-Kummissjoni. Fit-13 ta’ April u fit-13 ta’ Mejju 2011 l-awtoritajiet Finlandiżi bagħtu wkoll informazzjoni addizzjonali permezz ta’ messaġġi.
(10)
Fl-aħħar, minħabba li mill-informazzjoni li l-Finlandja bagħtet irriżulta li kienet lesta temenda l-iskema b’tali mod li tagħmilha kompatibbli mas-suq intern, bl-ittra tas-6 ta’ Lulju 2011 il-Kummissjoni talbet lill-Finlandja tikkonferma l-impenn uffiċjali tagħha li temenda l-leġiżlazzjoni li tikkostitwixxi l-bażi legali ta’ dik l-iskema. Il-Finlandja wieġbet b’mod pożittiv bl-ittra tad-19 ta’ Settembru 2011.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(11)
Din l-iskema ta’ għajnuna hija bbażata fuq il-Liġi Nru 331 tat-23 ta’ Lulju 1958, emendata l-aħħar bil-liġi Nru 1236 tad-29 ta’ Jannar 1999 (8). Il-Finlandja kkomunikat din l-iskema lill-Kummissjoni eżatt wara li ngħaqdet mal-Komunità Ewropea, abbażi tal-Artikolu 144 (a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea. Minn dakinhar, din l-iskema ta’ għajnuna tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88 tat-Trattat KE (issa l-Artikolu 108 (1) TFUE).
(12)
Il-benefiċjarji ta’ din l-iskema ta’ assigurazzjoni huma l-intrapriżi tas-sajd li jwettqu l-attività tas-sajd b’mod permanenti fil-Finlandja. Din l-assigurazzjoni hija mogħtija minn sitt assoċjazzjonjiet tal-assigurazzjoni tas-sajd li jkopru l-Finlandja kollha. Kull assoċjazzjoni tkopri żona ġeografika stabbilita.
(13)
Skont l-Artikolu 7 ta’ dik il-liġi, l-assoċjazzjoni tas-sajd tingħata ħlas annwali bħala għajnuna mill-Istat li jammonta għal parti mill-pretensjonijiet li l-assoċjazzjoni tkun ħallset taħt kuntratti tal-assigurazzjoni koperti b’din il-liġi. Skont l-Artikolu 2, il-pretensjonijiet jistgħu jkopru l-ħsarat li ġejjin:
-
ħsarat fix-xbieki, fil-lenez għas-sajd tas-salamun, fil-konzijiet u fl-ankri mqabbdin magħhom, fil-ħbula u fi rkaptu anċillari ieħor;
-
ħsarat fil-bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Finlandja;
-
ħsarat fit-trasport u fil-vetturi tat-trasport użati fix-xitwa għas-sajd fuq is-silġ, fid-dwejriet għas-sajd u fl-irkaptu li jżomm it-tartarun fil-wiċċ jew fl-irkaptu tat-tkarkir.
(14)
Il-liġi tiddeskrivi wkoll il-kundizzjonijiet meħtieġa biex il-pretensjonijiet jiġu kkunsidrati. Il-kundizzjonijiet li ġejjin huma partikolarment rilevanti għall-valutazzjoni tal-Kummissjoni: l-oġġetti assigurati għandhom jkunu magħmulin sew biżżejjed u fi stat kompletament tajjeb għall-użu; it-tagħmir għandu jkun ġie assigurat fl-applikazzjoni għall-valur sħiħ tiegħu; il-ħsara għandha tintwera b’mod affidabbli.
(15)
Bl-ittra tagħha tal-15 ta’ Novembru 2004, il-Finlandja spjegat kif din l-iskema ta’ għajnuna taħdem b’rabta mal-ħsarat imġarrba mill-intrapriżi tas-sajd. L-ewwel nett, hemm konċessjoni marbuta mal-ammont tal-pretensjoni eliġibbli, li tikkorrispondi għal 25 % fil-każ ta’ ħsarat li ma jeċċedux il-EUR 504,56 jew massimu ta’ 5 % fil-każ ta’ ħsarat li jeċċedu dik iċ-ċifra; it-tnaqqis ta’ din il-konċessjoni jagħti l-ammont tal-kumpens imħallas lill-intrapriża mill-assoċjazzjoni tal-assigurazzjoni tas-sajd ikkonċernata. Ir-rimborż li l-Istat iħallas lill-assoċjazzjoni tal-assigurazzjoni tas-sajd imbagħad jiġi ugwali għal 40 % tal-kumpens imħallas meta l-ammont ta’ ħsarat jitla’ għal EUR 504,56 u ugwali għal 90 % meta dan l-ammont ikun iktar minn EUR 504,56.
(16)
Fl-ittra sussegwenti tagħha tal-24 ta’ Novembru 2005, il-Finlandja pproponiet li din l-iskema tiġi emendata sabiex l-għajnuna mill-Istat tingħata biss biex tikkumpensal-ħsarat ikkaġunati mill-kundizzjonijiet partikolari relatati mal-Finlandja, inkluż il-kundizzjoni li l-ħsara sseħħ fit-Tramuntana tad-59 parallel.
(17)
Fl-ittra tagħha tal-15 ta’ Novembru 2004, il-Finlandja ddeskriviet x’inhuma l-kundizzjonijiet speċifiċi li hija tikkunsidra li huma relatati mal-Finlandja għall-attività tas-sajd. Dawn il-kundizzjonijiet huma kkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi, fost oħrajn, il-formazzjoni tas-silġ li tista’ tikkawża ħsara fil-bastimenti kif ukoll fl-irkaptu u temperaturi tal-iffriżar li jistgħu jaffettwaw il-magna tal-bastiment. Dawn il-kundizzjonijiet speċifiċi jsiru aktar gravi b’fatturi bħat-topografija tal-baħar tal-Finlandja b’ilmijiet baxxi u b’baħar li l-qiegħ tiegħu mhuwiex uniformi f’arċipelagu dens; f’dawn il-kundizzjonijiet, ir-riskju li vapur jegħreq minħabba maltempati u kurrenti f’kundizzjonijiet ta’ silġ huwa pjuttost għoli. Barra minn hekk, hemm popolazzjoni kbira tal-foki li tikkawża telf sinifikanti lill-industrija tas-sajd billi tagħmel ħsara lill-irkaptu; xi drabi l-marguni wkoll jistgħu jikkaġunaw ħsarat lill-irkaptu (l-għeżula).
(18)
Mis-sena 2004 sas-sena 2009, l-għadd annwali ta’ avvenimenti li rriżultaw f’kumpens, il-kumpens annwali globali imħallas mill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd u l-parti rimborżata mill-Istat, huwa kif ġej:
Sena
Intrapriżi koperti
Għadd ta’ każijiet
Kumpens imħallas (f’EUR)
Rimborż mill-Istat (f'EUR)
2009
472
470
1 296 961
1 026 132
2008
486
459
1 256 200
980 065
2007
503
530
1 564 340
1 197 217
2006
519
496
1 234 761
920 167
2005
543
539
1 333 027
992 826
2004
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
Il-ħlasijiet magħmula mill-assoċjazzjonijiet huma relatati madwar 50 % mal-irkaptu, 45 % mal-bastimenti u 5 % mat-tagħmir l-ieħor.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(20)
Kif indikat hawn fuq (9), din l-iskema ta’ għajnuna ġiet notifikata lill-Kummissjoni fl-1995 abbażi tal-Artikolu 144(a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea, u wara tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88(1) tat-Trattat tal-KE. Il-Linji Gwida li kienu japplikaw sar-reviżjoni tal-2004 kellhom dispożizzjoni speċifika dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni u kien abbażi ta’ din id-dispożizzjoni li din l-iskema ta’ għajnuna kienet ikkunsidrata kompatibbli mas-suq intern. Dik id-dispożizzjoni tneħħiet bir-reviżjoni tal-2004.
(21)
Fil-bidu ta’ din il-proċedura, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-ħsarat koperti bl-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd ma jistgħux jitqiesu li huma kkaġunati minn okkorrenza eċċezzjonali jew minn diżastru naturali iżda pjuttost ikkaġunati minn sitwazzjoni permanenti u strutturali, jiġifieri mill-kuntest permanenti u strutturali li fih titwettaq l-attività tas-sajd fl-ilmijiet tal-Finlandja.
(22)
Għal din ir-raġuni, f’konformità mal-Linji Gwida (10), il-Kummissjoni kkunsidrat li din l-għajnuna kienet għajnuna operazzjonali li teoretikament hija inkompatibbli minħabba li għandha l-effett li żżid il-likwidità tan-negozju tal-intrapriżi li jibbenefikaw minnha u kienet mogħtija mingħajr ma imponiet l-ebda obbligu min-naħa tal-benefiċjarji.
(23)
Il-Kummissjoni ma qablitx mal-argument tal-awtoritjiet Finlandiżi li ġġustifikaw din l-iskema ta’ għajnuna billi kkwalifikawha bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali fis-sens tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Il-Finlandja ma tat l-ebda argument speċifiku li jiġġustifika li d-dispożizzjoni tal-assigurazzjoni għall-impriżi tas-sajd setgħet tiġi kkwalifikata bħala servizz ta’ dak it-tip u l-Kummissjoni, fir-rigward tal-karatteristiċi ta’ dik l-iskema, ma kkunsidratx li setgħet tiġi kkwalifikata bħala tali. B’mod partikolari, il-Kummissjoni osservat li l-assoċjazzjoniet tal-assigurazzjoni tas-sajd jipprovdu servizzi tal-assigurazzjoni lil grupp speċifiku biss ta’ intrapriżi li jkollhom attività ekonomika li tikkonsisti fil-produzzjoni ta’ prodotti mibjugħa fis-suq, dawk li huma attivi fis-settur tas-sajd. Għaldaqstant, il-Kummissjoni kellha dubji serji li l-għoti ta’ assigurazzjoni kummerċjali lil grupp partikolari ta’ impriżi ekonomiċi jista’ jikkwalifika bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
4. KUMMENTI MILL-AWTORITAJIET FINLANDIŻI U MILL-PARTIJIET TERZI INTERESSATI
4.1. Kummenti mill-awtoritajiet Finlandiżi
(24)
L-awtoritajiet Finlandiżi fakkru l-karatteristiċi ewlenin tal-funzjonament ta’ din is-sistema tal-assigurazzjoni. Ressqu wkoll deskrizzjoni dettaljata tal-kundizzjonijiet speċifiċi li l-industrija tas-sajd qed taffaċċja fil-Finlandja: kundizzjonijiet klimatiċi speċifiċi b’xitwa kkaratterizzata minn silġ u dlam, it-topografija tal-ilmijiet kostali b’ilmijiet baxxi u b’qiegħ tal-baħar mhux uniformi, u l-eżistenza ta’ popolazzjoni kbira tal-foki.
(25)
Ressqu wkoll informazzjoni dwar in-nuqqas ta’ offerta għall-kopertura tal-assigurazzjoni mis-settur privat tal-assigurazzjoni lill-industrija tas-sajd bl-istess livell ta’ kopertura għal dawn it-tipi ta’ ħsarat. Mar-risposta tagħhom l-awtoritajiet Finlandiżi hemżu ittra mill-Konfederazzjoni Finlandiża tas-Settur Finanzjarju Finanssialan Keskusliitto bħala appoġġ għall-pożizzjoni tagħhom.
(26)
Barra minn hekk, indikaw li l-valur tal-importazzjonijiet jikkorrispondi għal 6,8 drabi tal-valur tal-esportazzjonijiet. Fl-2009, il-Finlandja importat 95 046 tunnellata ta’ ħut għal valur ta’ EUR 244,5 miljun filwaqt li esportat 59 905 tunnellati għal valur ta’ EUR 36 miljun. Mill-ħut ikkunsmat, 30 % biss qed joriġina mill-Finlandja. Bejn l-2000 u l-2009 il-konsum annwali tal-ħut Finlandiż naqas minn 6,1 kg għal 4,5 kg filwaqt li l-konsum tal-ħut importat żdied minn 6,6 kg għal 11,2 kg. Skont l-awtoritajiet Finlandiżi, dan juri li din l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat ma jista’ jkollha l-ebda effett negattiv fuq il-kompetizzjoni.
(27)
L-awtoritajiet Finlandiżi qed ifakkru li l-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tagħha għall-bidu tal-proċedura, osservat li t-tneħħija tad-dispożizzjoni dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni fil-Linji Gwida tal-2004 kienet tfisser li din it-tip ta’ għajnuna mill-Istat ma kinitx permessa iżjed. L-awtoritajiet Finlandiżi ma jaqblux ma’ dik il-pożizzjoni. L-ewwel u qabel kollox, din l-iskema ta’ assigurazzjoni tibqa’ kompletament ġustifikata mill-kundizzjonijiet klimatiċi u ġeografiċi speċifiċi li jokkorru fl-ilmijiet tal-Finlandja. Barra minn hekk, fis-sena 2000 din l-iskema kienet meqjusa kompatibbli, minkejja li tali għajnuna ma kinitx fost dawk imniżżla bħala permessi li jkunu kkunsidrati kompatibbli mil-Linji Gwida tal-1997 (11) li kienu japplikaw dak iż-żmien, f’kuntest li jixbah lil dak li kien jeżisti mill-2004 bil-Linji Gwida tal-2004 u tal-2008.
(28)
Madankollu, f’dawn il-kummenti, il-Finlandja tindika li hija lesta timmodifika l-iskema tagħha kif ġej:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkaġunati mill-kundizzjonijiet speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant li huma kkaġunati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
(29)
Il-Finlandja tikkunsidra li din il-modifika tista’ ssir sal-31 ta’ Diċembru 2012. Dan id-dewmien huwa meħtieġ għal żewġ raġunijiet: l-ewwel nett, il-ħtieġa li l-leġiżlazzjoni attwali fis-seħħ tiġi emendata u li l-bażi legali ta’ din l-iskema tiġi stabbilita (il-liġi Nru 331 tat-23 ta’ Lulju 1958) u, it-tieni nett, il-ħtieġa li jintemmu l-kuntratti attwali fl-iskema eżistenti. L-Iskema l-ġdida tal-Assigurazzjoni tas-Sajd imbagħad tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2013.
(30)
Kif indikat hawn fuq (12), l-awtoritajiet Finlandiżi bl-ittra tad-19 ta’ Settembru 2011 ikkonfermaw l-impenn tagħhom li jemendaw il-leġiżlazzjoni li tikkostitwixxi l-bażi legali ta’ dik l-iskema. Huma indikaw li, jekk il-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni finali tagħha f’perjodu ta’ żmien raġonevoli, ikunu jistgħu jippreżentaw proposta lill-Parlament tagħha kmieni biżżejjed fl-2012 sabiex il-liġi tkun tista’ tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2013. Madankollu, huma enfasizzaw li jenħtieġ perjodu tranżizzjonali għall-introduzzjoni tar-regoli l-ġodda minħabba li se jkun hemm bżonn ta’ tibdiliet fit-termini tal-kuntratti tal-assigurazzjoni fis-seħħ. Għal dak il-għan, huma jikkunsidraw li dawn it-tibdiliet f’dawn il-kuntratti jistgħu jsiru sal-1 ta’ Jannar 2014 u li l-kundizzjonijiet emendati jiġu applikati lill-għajnuna mogħtija lill-assiguraturi minn dik id-data ‘l quddiem.
4.2. Kummenti mill-Partijiet Terzi
(31)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand żewġ assoċjazzjonijiet tas-sajjieda: Suoman Ammattikalastajaliitto u Katatalouden Keskuliitto. Fuq l-istess livell tal-awtoritajiet Finlandiżi, iż-żewġ assoċjazzjonijiet għamlu enfasi fuq il-kundizzjonijiet speċifiċi tas-sajd fil-Finlandja u n-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ offerti tal-assigurazzjoni għall-ħsarat koperti. Waħda minnhom (Suoman Ammattikalastajaliitto) osservat li l-Kummissjoni ma tat l-ebda evidenza li din l-iskema ta’ għajnuna aktarx taffettwa l-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri, u nnutat b’mod partikolari li s-sajd professjonali attwalment huwa s-sors ta’ 7 % biss tal-ħut ikkunsmat fil-pajjiż u, għaldaqstant, l-industrija tas-sajd u s-suq tal-ħut tal-Finlandja jiddependu mill-ħut importat. Għal dik ir-raġuni, din l-assoċjazzjoni tqis li l-konklużjoni preliminari espressa fil-bidu tal-proċedura hija bla bażi.
(32)
L-Assoċjazzjonijiet tal-Assigurazzjoni tas-Sajd jappoġġjaw ukoll il-pożizzjoni espressa mill-awtoritajiet Finlandiżi. Huma juru li l-industrija tas-sajd fl-ilmijiet tal-Finlandja qiegħda taffaċja kundizzjonijiet klimatiċi u ġeografiċi speċifiċi ferm. Huma jindikaw li din is-sistema ta’ assigurazzjoni kienet stabbilita minħabba n-nuqqas ta’ offerta mis-settur privat tal-assigurazzjoni li ma kienx lest li jkopri tali riskji għall-attività tas-sajd li hija attività ta’ importanza marġinali. Barra minn hekk, l-Assoċjazzjonijiet tal-Assigurazzjoni tas-Sajd huma obbligati jassiguraw lis-sajjieda kollha stabbiliti fir-reġjun tal-kompetenza tagħhom.
5. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(33)
L-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jgħid li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(34)
Parti mill-kumpens imħallas lill-intrapriżi tas-sajd mill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ġej mill-flejjes mogħtija mill-Istat lil dawn l-assoċjazzjonijiet. Dawn il-flejjes jiġu mill-baġit tal-Istat. Minħabba li dan il-kumpens iġib vantaġġ finanzjarju lill-intrapriżi tas-settur tas-sajd, huwa vantaġġ settorjali mogħti permezz tar-riżorsi tal-Istat.
(35)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-fatt biss li l-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża, meta mqabbla ma’ impriżi kompetituri oħrajn, tissaħħaħ billi tingħata vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tirċievi fit-twettiq ordinarju tal-attività tagħha, jindika li hemm riskju ta’ tfixkil fil-kompetizzjoni (13). Barra minn hekk, għajnuna lil impriża li topera f’suq miftuħ għal kummerċ fl-Unjoni hija soġġetta li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri (14).
(36)
Minħabba li fl-Unjoni Ewropea hemm kummerċ sostanzjali fil-prodotti tas-sajd, din il-miżura ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ dawn l-intrapriżi fis-suq tal-Unjoni u għaldaqsant hija soġġetta li tfixkel jew thedded il-kompetizzjoni u li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni (15). Il-fatt li kien hemm iżjed importazzjonijiet milli esportazzjonijiet jew li l-maġġoranza tal-ħut ikkonsmat ġej minn pajjiżi oħrajn mhuwiex rilevanti. Għall-kuntrarju, dan juri li s-suq għall-prodotti tas-sajd fil-Finlandja fil-fatt huwa miftuħ ferm u għalhekk jissuġġerixxi li l-għajnuna lill-impriżi Finlandiżi tagħti appoġġ lill-pożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-impriżi stabbiliti fl-Istati Membri l-oħra u tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni. Anki l-fatt li l-kwantità tal-ħut importat li jiġi kkunsmat jista’ jkun li żdiedet meta mqabbla ma’ dik tal-ħut mhux importat li jiġi kkunsmat, ma jbiddel xejn minn dak il-lat; dan jista’ jissuġġerixxi biss li l-impriżi Finlandiżi ma għamlux l-adattamenti meħtieġa biex isegwu l-evoluzzjoni tal-kundizzjonijiet ekonomiċi relatati mas-suq tal-prodotti tas-sajd fil-Finlandja. Fi kwalunkwe avveniment, dawn l-impriżi jibbenefikaw minn għajnuna li tappoġġja l-pożizzjoni tagħhom fis-suq intern fir-rigward ta’ impriżi barranin.
(37)
Fid-dawl ta’ dan kollu, jista’ jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 107 (1) jintlaħqu u li l-kumpens imħallas lill-intrapriżi tas-sajd u li ġej mill-baġit tal-Istat huwa għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
5.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
5.2.1. In-natura ta’ din l-iskema ta’ għajnuna
(38)
L-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd għandha l-għan li tkopri l-ispejjeż li huma parzjalment koperti minn primjums tal-assigurazzjoni. Mhijiex minnha nnifisha għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni; ma għandhiex l-għan li tkopri parti mill-primjums tal-assigurazzjoni, iżda li tkopri parti mill-pretensjonijiet għall-kumpens ippreżentati mill-intrapriżi lill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd.
(39)
Madankollu, minħabba li dawn il-pretensjonijiet huma sottomessi lil dawn l-assoċjazzjonijiet li jridu jħallsu l-ammont eliġibbli tal-ħsarat imġarrba, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-effett ta’ din l-għajnuna huwa li jitnaqqsu l-primjums li l-intrapriżi tas-sajd kellhom iħallsu li kieku l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ikkonċernati ma kinux qed jistennew li jirċievu flejjes mill-Istat. Għalhekk, dan għandu l-istess effett ta’ skema ta’ għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni. Għaldaqstant, din l-iskema tista’ tiġi meqjusa bħala skema ta’ għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni.
5.2.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
(40)
Il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-fehma tal-awtoritajiet Finlandiżi meta dawn jgħidu li s-sitwazzjoni fir-rigward tal-Linji Gwida tal-2004 u tal-2008 tista’ titqabbel ma’ dik tal-Linji Gwida tal-1997 billi jitqies li fl-ebda dokument minn dawn ma ġiet stabbilita dispożizzjoni dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni. It-tneħħija tad-dispożizzjoni speċifika dwar tali għajnuna fl-2004, li qabel kienet miġbura fil-Linji Gwida tal-2001 (16), turi li l-Kummissjoni, bir-reviżjoni tal-2004, ikkunsidrat b’mod ċar li din l-għajnuna ma setgħetx tibbenefika iżjed minn deroga mill-prinċipju tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern u titqies kompatibbli magħha mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-Linji Gwida tal-2004. Dik id-deċiżjoni ta’ politika ma nbidlitx bir-reviżjoni li saret wara, jiġifieri l-Linji Gwida tal-2008.
(41)
Barra minn hekk, il-qafas ġenerali li bih il-Kummissjoni qed tivvaluta l-għajnuna mill-Istat għall-primjums tal-assigurazzjoni nbidel. Fis-sena 2000 (17) il-Kummissjoni qieset li din l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat kienet kompatibbli għall-kumpens li rriżulta mill-“kundizzjonijiet eċċezzjonali speċifikament relatati mat-temp u maż-żoni kostali tal-Finlandja”. Biex tilħaq dik id-deċiżjoni, il-Kummissjoni fir-raġunament tagħha għamlet referenza għas-sitwazzjoni fis-settur agrikolu li għalih ma kien hemm l-ebda dispożizzjoni fil-Linji Gwida li japplikaw għas-settur agrikolu, iżda fejn il-Kummissjoni kellha l-prassi li tiddeċiedi b’mod pożittiv fuq bażi ta’ każ b’każ għal miżura ta’ għajnuna b’rabta mal-assigurazzjoni kontra d-diżastri naturali u l-assigurazzjonijiet eċċezzjonali. Fis-sena 2000, kemm għas-settur tas-sajd kif ukoll għal dak agrikolu, il-Kummissjoni ċċarat il-politika tagħha billi stabbiliet kriterji li għandhom jiġu segwiti għall-valutazzjoni (18) ta’ din it-tip ta’ għajnuna fil-Linji Gwida rispettivi. Minn dak iż-żmien ‘l hawn, dawn il-kriterji għadhom jeżistu fil-Linji Gwida tal-agrikoltura (19) filwaqt li fil-Linji Gwida tas-sajd ma għadhomx. Għaldaqstant, filwaqt li l-Kummissjoni, fis-settur agrikolu, stabbiliet kriterji preċiżi biex l-għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni titqies bħala kompatibbli mas-suq intern, dawk il-kriterji ġew imħassra fil-Linji Gwida tas-sajd. Għas-settur tas-sajd, il-Kummissjoni mbagħad għandha l-obbligu li terġa’ lura għall-prinċipju ġenerali tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat u li tivvaluta l-kompatibbiltà jew l-inkompatibbiltà ta’ skema ta’ dak it-tip abbażi tad-dispożizzjonijiet li jistgħu japplikaw.
(42)
Id-dispożizzjoni tal-Linji Gwida attwali li jistgħu japplikaw hija l-Paragrafu 4.9 li jgħid li l-miżuri ta’ għajnuna li għalihom ma hemmx dispożizzjoni applikabbli fil-paragrafi l-oħra li fihom il-kategoriji differenti ta’ għajnuna li tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern teoretikament ma jistgħux jiġu kkunsidrati kompatibbli.
(43)
Madankollu, bħala eċċezzjoni skema ta’ għajnuna tista’ titqies kompatibbli jekk l-Istat Membru juri li hija konformi mad-diversi prinċipji stipulati f’dawk il-Linji Gwida u taqdi l-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd.
(44)
Il-Finlandja fit-tweġiba tagħha għall-bidu tal-proċedura għamlet proposti konkreti biex l-iskema tiġi emendata b’mod restrittiv (20). Barra minn hekk iġġustifikat il-kontinwazzjoni tagħha bl-eżistenza ta’ falliment tas-suq fis-suq tal-assigurazzjoni għall-kopertura ta’ parti sinifikanti ta’ dawn il-ħsarat.
(45)
Fl-ittra tagħha mehmuża ma’ din it-tweġiba, il-Konfederazzjoni Finlandiża tas-Settur Finanzjarju Finanssialan Keskusliitto tagħraf li huma ma jkunux jistgħu jkopru l-ħsarat kollha minħabba li issa tinsab msieħba mal-Assoċjazzjoni tal-Assigurazzjoni tas-Sajd. Din il-kopertura tkun waħda parzjali ferm jew, saħansitra f’ċerti każijiet, bħal pereżempju meta jkun hemm ħsarat fl-irkapti, din il-kopertura ma tkunx possibbli. Il-kumpaniji tal-assigurazzjoni ma jistgħux iqisu dawn il-ħsarat b’mod li jistgħu jiġu assigurati jew, biex jikkunsidrawhom għal hekk, il-primjums tal-assigurazzjoni jkunu ogħla minn rata raġonevoli.
(46)
Dan juri li l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd mhumiex f’pożizzjoni li jfixklu l-kompetizzjoni fir-rigward tal-kumpaniji privati tal-assigurazzjoni. Dan jikkaratterizza l-eżistenza ta’ falliment tas-suq fil-Finlandja għall-kopertura ta’ dawn il-ħsarat minn kumpaniji privati.
(47)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li miżura ta’ għajnuna mill-Istat li tindirizza falliment tas-suq tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta din taqdi l-għanijiet ta’ interess komuni. Dan jaqdi r-rekwiżiti tal-punt 4.9 tal-Linji Gwida li jikkonċerna l-konformità mal-prinċipji stipulati fil-Linji Gwida u mal-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd.
(48)
L-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd huma li jiġi żgurat l-isfruttar tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin li joħloq kundizzjonijiet ekonomiċi, ambjentali u soċjali sostenibbli (21). Il-Kummissjoni tikkunsidra li din l-iskema, kif emendata skont il-modifiki deskritti mill-Finlandja, tagħti kontribut biex tali kundizzjonijiet jiġu pprovduti. Flimkien mal-applikazzjoni tar-regoli dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni għall-isfruttar ta’ dawn ir-riżorsi, l-iskema tippermetti l-kontinwazzjoni tas-sajd f’kundizzjonijiet li huma dawk speċifiċi għall-ilmijiet kostali tal-Finlandja, inkluż il-ħsarat ikkaġunati lit-tagħmir (xbieki tas-sajd) mill-foki u, xi drabi, mill-marguni. Dan jgħin biex l-intrapriżi tas-sajd li qegħdin jaffaċċjaw ir-restrizzjonijiet speċifiċi tat-twettiq tas-sajd f’dawn l-ilmijiet jiġu pprovduti b’kundizzjonijiet ekonomiċi, ambjentali u soċjali tajbin. Dan jgħin ukoll fiż-żamma tan-nisġa soċjoekonomika tal-komunitajiet kostali kkonċernati.
(49)
Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li din l-iskema ta’ għajnuna, meta tiġi emendata, fl-ebda każ ma toffri kumpens sħiħ għall-ħsarat ikkonċernati. Ser tibqa’ teżisti s-sistema attwali, l-ewwel b’konċessjoni u t-tieni, b’rimborż parzjali biss tal-kumpens imħallas (22) Għaldaqstant, tibqa’ l-eżistenza ta’ kontraparti meħtieġa mill-benefiċjarji ta’ din l-iskema ta’ għajnuna, kif mitlub mill-Punt 3.3 tal-Linji Gwida.
(50)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-perjodu li l-Finlandja tqis li hu meħtieġ biex l-iskema (23) tiġi emendata huwa aċċettabbli. Filwaqt li titqies il-proċedura leġiżlattiva meħtieġa, id-data ta’ skadenza tal-1 ta’ Jannar 2013 għad-dħul fis-seħħ tal-liġi li temenda l-bażi legali attwali ta’ din l-iskema hija waħda raġonevoli. Barra minn hekk, f’dak iż-żmien, il-kuntratti tal-assigurazzjoni fis-seħħ bejn l-intrapriżi tas-sajd u l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ikunu ġew imġedda matul is-sena 2012 skont il-kundizzjonijiet li jkunu japplikaw f’dik id-data, u li jiskadu matul is-sena 2013. Huwa raġonevoli li dawn il-kuntratti jitħallew sakemm jiskadu skont it-termini maqbula. Wara jiġu mġedda mill-ġdid fl-2013 skont il-kundizzjonijiet il-ġodda li jkunu japplikaw f’dan iż-żmien. Għaldaqstant, id-data ta’ skadenza aħħarija tal-31 ta’ Diċembru 2013 bi dħul fis-seħħ ta’ dawn il-kuntratti adattati l-ġurnata ta’ wara, jiġifieri fl-1 ta’ Jannar 2014, hija ġġustifikata.
6. KONKLUŻJONI
(51)
Fid-dawl ta’ din l-analiżi, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-‘Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd’ tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta tiġi emendata skont il-prinċipji li ġejjin:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu s-sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkawżati mill-kundizzjonijeit speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant ikkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
(52)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-impenn tal-awtoritajiet Finlandiżi li jemendaw il-bażi legali ta’ dik l-iskema ta’ għajnuna sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2013 sabiex it-termini tal-kuntratti tal-assigurazzjoni jinbidlu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2014.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-iskema ta’ għajnuna eżistenti “Skema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd” li kienet soġġetta għal proposta għal miżuri xierqa wara r-reviżjoni tal-Linji Gwida għall-eżaminazzjoni tal-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura hija kompatibbli mas-suq intern meta tiġi emendata skont l-impenn li ġej magħmul mill-Finlandja:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu s-sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkawżati mill-kundizzjonijeit speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant ikkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
2. Id-dispożizzjonijiet legali li jemendaw din l-iskema għandhom jidħlu fis-seħħ sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2013 u l-kuntratti rilevanti tal-assigurazzjoni konklużi abbażi tad-dispożizzjonijiet għandhom jidħlu fis-seħħ sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Jannar 2012.