ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
DEĊIŻJONI Nru 283/2010/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta' Marzu 2010
li tistabbilixxi Faċilità Ewropea ta' Mikrofinanzjament Progress għall-Impjiegi u l-Inklużjoni Soċjali
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 175(3) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Fis-7 ta’ April 2000, il-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni intitolata “Azzjoni Lokali għall-Impjiegi - Dimensjoni lokali għall-Istrateġija Ewropea għall-Impjiegi”.
(2)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-13 ta' Novembru 2007 intitolata “Inizjattiva Ewropea għall-iżvilupp ta’ mikrokreditu b’appoġġ għat-tkabbir u l-impjiegi” identifikat erba' oqsma ta' prijorità għal azzjoni: it-titjib tal-ambjent legali u istituzzjonali fl-Istati Membri, it-tibdil tal-klima fis-swieq tax-xogħol favur l-impjiegi u l-intraprenditorija, il-promozzjoni tal-aħjar prattika u l-provvista ta' kapital finanzjarju addizzjonali għall-istituzzjonijiet tal-mikrofinanzjament. Bħala l-ewwel pass fl-implimentazzjoni ta' din l-aġenda, il-Kummissjoni u l-Bank Ewropew għall-Investiment (BEI) ħolqu fl-2008, l-inizjattiva Jasmine (Azzjoni Konġunta għall-appoġġ ta' Istituzzjonijiet Mikrofinanzjarji fl-Ewropa) li tipprovdi gwida għall-istituzzjonijiet finanzjarji tal-mikrokreditu li mhumiex banek u opportunità ta' finanzjament għal ammont globali ta' EUR 20 Miljun offruti mill-BEI.
(3)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-24 ta’ Mejju 2006 intitolata “Promozzjoni tax-xogħol deċenti għal kulħadd - Il-kontribuzzjoni tal-Unjoni Ewropea għall-implimentazzjoni tal-aġenda tax-xogħol deċenti fid-dinja” stabbiliet l-importanza ta’ xogħol deċenti għal kulħadd, l-istess kif għamlet ir-riżoluzzjoni tal-Parlament tat-23 ta' Mejju 2007 għall-promozzjoni ta' xogħol deċenti għal kulħadd (4).
(4)
L-istqarrija tal-Mexxejja wara l-Laqgħa Għolja tal-G-20 f'Pittsburgh fl-24 u l-25 ta' Settembru 2009 fiha impenn li jittejjeb l-aċċess għas-servizzi finanzjarji għall-foqra, pereżempju permezz tal-mikrofinanzjament. Il-mexxejja impenjaw ruħhom ukoll li jvaraw grupp ta' esperti fl-inklużjoni finanzjarja internazzjonali li għandu jidentifika l-lezzjonijiet li ġew mitgħallmin dwar approċċi innovattivi għall-forniment ta' servizzi finanzjarji għall-foqra, jippromwovu b'suċċess approċċi ta' politika, u jelaboraw standards dwar l-aċċess għal finanzjament, għarfien finanzjarju u protezzjoni tal-konsumatur.
(5)
Il-Parlament Ewropew fir-riżoluzzjoni tiegħu tal-24 ta' Marzu 2009 bir-rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar inizjattiva Ewropea għall-iżvilupp tal-mikrokreditu b'appoġġ għat-tkabbir u l-impjieg talab li l-Kummissjoni ssaħħaħ l-isforzi tagħha biex tiżviluppa mikrokrediti b'appoġġ għat-tkabbir u l-impjiegi. Barra minn hekk il-Parlament Ewropew approva EUR 4 Miljuni oħra bħala appoġġ biex azzjoni pilota tkun implimentata fil-kuntest tal-qafas Jasmine. Il-Parlament Ewropew talab lill-Kummissjoni ukoll biex tiffinanzja proġetti għall-mikrokrediti b'mod partikolari għall-gruppi żvantaġġati.
(6)
Jeħtieġ li l-isforzi kurrenti tal-Unjoni u tal-Istati Membri jissaħħu biex jiżdied l-aċċess u d-disponibilità ta' mikrofinanza fuq skala suffiċjenti u f'ħin raġonevoli sabiex tiġi indirizzata d-domanda qawwija ta' dawk li għandhom bżonn l-aktar f'dan il-perjodu ta' kriżi - jiġifieri, dawk li tilfu l-impjieg, dawk li jinsabu fir-riskju li jitilfu l-impjieg u dawk li jkollhom diffikultajiet biex jidħlu jew jerġgħu jidħlu fis-suq tax-xogħol, kif ukoll dawk li qed jiffaċċjaw it-theddida tal-esklużjoni soċjali jew il-persuni vulnerabbli, li jinsabu f'pożizzjoni żvantaġġata fir-rigward tal-aċċess għas-suq ta' kreditu konvenzjonali u li jridu jibdew jew jiżviluppaw iktar mikrointrapriża tagħhom stess inkluż impjieg għal rashom waqt li jiġu promossi b'mod attiv l-opportunitajiet indaqs għan-nisa u l-irġiel.
(7)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Ġunju 2009 intitolata “Impenn Komuni għall-Impjiegi” enfasizzat il-bżonn li jkun offrut ċans ieħor lil persuni bla xogħol u li tinfetaħ it-triq għall-intraprenditorija għal uħud mill-aktar gruppi żvantaġġati li jsibu diffikultà sabiex ikollhom aċċess għas-suq ta' kreditu konvenzjonali. Minbarra l-istrumenti eżistenti, hemm bżonn ta' azzjoni speċifika biex tissaħħaħ aktar il-koeżjoni ekonomika u soċjali billi jissaħħu l-attivitajiet tal-BEI u tal-Fond Ewropew għall-Investiment (FEI) kif ukoll ta' istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali oħrajn bla ħsara għall-attivitjajiet tal-Istati Membri. Il-Kummissjoni għalhekk ħabbret il-proposta għal faċilità ġdida ta' mikrofinanzjament għall-UE kollha (minn hawn 'il quddiem “il-Faċilità”) biex il-mikrofinanzjament jilħaq aktar persuni, b'mod partikolari gruppi li huma f'riskju u biex tappoġġa aktar l-iżvilupp tal-intraprenditorija, tal-ekonomija soċjali u tal-mikrointrapriżi. Sabiex il-Faċilità tkun effettiva, ikollha impatt li jdum fit-tul, tilħaq il-benefiċjarji potenzjali tagħha u sservi bħala element proattiv għall-politika ta' żvilupp kemm ekonomiku kif ukoll lokali, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu punt ta' kuntatt nazzjonali li jippromwovi, jikkoordina, jevalwa u jissorvelja l-azzjonijiet kollha li jittieħdu skont il-Faċilità fit-territorji rispettivi tagħhom.
(8)
Ammont dejjem jikber ta' mikrofinanzi lill-persuni vulnerabbli li jkunu jinsabu f'pożizzjoni żvantaġġata fir-rigward tal-aċċess għas-suq ta' krediti konvenzjonali fl-Unjoni Ewropea qed jiġi pprovdut minn istituzzjonijiet ta' mikrofinanza, unions tal-kreditu u banek mhux kummerċjali li jimplimentaw r-Responsabilità Soċjali Korporattiva. Il-Faċilità għandha tgħin lil dawn il-fornituri, li jissuplimentaw is-suq tal-banek kummerċjali, permezz ta' żieda fid-disponibilità ta' mikrofinanzi biex jissodisfaw il-livelli attwali ta' talba.
(9)
F’ħafna każijiet dawk li jipprovdu l-mikrofinanza fl-Unjoni Ewropea huma banek kummerċjali u għandhom isiru msieħba importanti fil-Faċilità, bil-għan li jerġgħu jistabbilixxu l-fiduċja fis-suq tal-kreditu u b’attenzjoni partikolari għall-kljient li ma jkollux bażi ta’ kreditu.
(10)
Entitajiet pubbliċi u privati li jipprovdu mikrofinanza skont din id-Deċiżjoni għandhom jikkonformaw mal-prinċipji ta' self responsabbli u b'hekk jevitaw, b'mod partikulari, li l-individwi u l-impriżi jiddejnu żżejjed.
(11)
Minbarra d-diffikultà li jinkiseb aċċess għall-finanzjament, l-esklużjoni soċjali u l-inċertezzi fit-tranżizzjoni mill-qgħad jew il-welfare soċjali għall-impjieg għal rashom huma fost l-ostakoli ewlenin għat-twaqqif u l-iżvilupp tal-mikrointrapriżi. L-istrumenti ta’ mikrofinanzjament Ewropej jistgħu jagħtu appoġġ lill-istrutturi tal-ekonomija soċjali li jgħinu lill-persuni li huma esklużi fl-integrazzjoni soċjali mill-ġdid u jgħinuhom jiżviluppaw il-ħiliet minimi li hemm bżonn sabiex jidħlu għal proġett ta' negozju permanenti.
(12)
L-użu tar-riżorsi tal-Unjoni huwa xieraq u huwa skont ir-Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-24 ta' Marzu 2009 msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, faċilità unika pan-Ewropea tikkonċentra l-leverage minn istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali u tevita sforz mifrux u b'hekk żżid il-provvista ta' mikrofinanzjament fl-Istati Membri kollha. Biex tieħu vantaġġ mill-esperjenza tal-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali b'mod partikolari tal-BEI u l-FEI, il-Faċilità għandha tkun stabbilita fuq il-bażi ta' amministrazzjoni konġunta.
(13)
L-azzjonijiet iffinanzjati mill-Faċilità għandhom ikunu koerenti u kompatibbli mal-politika tal-Unjoni u konformi mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat u tal-atti adottati skont dan. L-attivitajiet tal-Faċilità għandhom ikunu kumplimentari mal-interventi l-oħrajn tal-Unjoni, b'mod partikolari mal-istrumenti finanzjarji tal-Programm Qafas ta' Kompettitivita' u Innovazzjoni, mal-Jasmine, mal-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (EAFRD), mal-Fond Ewropew ta' l-Iżvilupp Reġjonali (ERDF), ma' Jeremie (Riżorsi Konġunti Ewropej għal Intrapriżi Żgħar Ħafna sa dawk Medji) u mal-Fond Soċjali Ewropew (FSE).
(14)
Għall-fini ta' din id-deċiżjoni, il-“mikrofinanzjament” għandu jinkludi garanziji, mikrokreditu, fondi ta’ ekwità u kważi-ekwità estiżi għall-persuni u mikrointrapriżi koperti minn din id-Deċiżjoni, bil-mikrokreditu jiġi ddefinit bħala self taħt il-EUR 25 000. Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta' Mejju 2003 dwar id-definizzjoni tal-mikrointrapriżi, u l-intrapriżi żgħar u medji (5) tiddefinixxi “mikrointrapriża” bħala intrapriża li tħaddem anqas minn 10 persuni, inkluż dawk impjegati għal rashom, u li l-bejgħ annwali u/jew il-karta tal-bilanċi annwali tagħhom ma teċċedix l-EUR 2 miljuni li għandha tkun definizzjoni xierqa għall-fini ta' din id-Deċiżjoni.
(15)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni u b’konformità mad-dispożizzjonijiet nazzjonali, “mikrointrapriża fis-settur tal-ekonomija soċjali” għandha tfisser mikrointrapriża li tipproduċi prodotti u tagħti servizzi fil-qafas ta’ missjoni soċjali ċara jew li tagħti servizzi lill-membri tal-komunità mingħajr ebda skop ta’ qligħ.
(16)
Il-Faċilità għandha tiġi implimentata permezz ta’ sensiela ta’ azzjonijiet xierqa li jinkludu qsim tar-riskju, garanziji, strumenti ta’ ekwità u ta’ dejn offruti minn istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali lill-fornituri tal-mikrofinanzjament. Sabiex tikber l-effettività tagħha, il-Faċilità għanda tiġi kkoordinata u implimentata b’konsistenza mal-istrumenti finanzjarji Ewropej u nazzjonali u mal-istituzzjonijiet finanzjarji nazzjonali,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Stabbiliment
Il-Faċilità Ewropea tal-Mikrofinanzjament għall-Impjiegi u l-Inklużjoni Soċjali, msejjħa il-Faċilità Ewropea ta' Mikrofinanzjament Progress (minn hawn 'il quddiem il-“Faċilità”) hija b'dan stabbilita.
Artikolu 2
Għan
1. Il-Faċilità għandha tipprovdi riżorsi tal-Unjoni biex jiżdied l-aċċess u d-disponibilità tal-mikrofinanzi għal:
(a)
persuni li tilfu jew li qegħdin fir-riskju li jitilfu l-impjieg tagħhom, jew li għandhom diffikultajiet biex jidħlu jew jidħlu lura fis-suq tax-xogħol, kif ukoll, persuni li qed jaffaċċjaw it-theddida tal-esklużjoni soċjali jew persuni vulnerabbli li jinsabu f’pożizzjoni żvantaġġjata fir-rigward tal-aċċess għas-suq tal-kreditu konvenzjonali u li jixtiequ jibdew jew jiżviluppaw aktar il-mikrointrapriża tagħhom, inkluż impjieg għal rashom;
(b)
mikrointrapriżi, speċjalment dawk fl-ekonomija soċjali kif ukoll mikrointrapriżi li jimpjegaw il-persuni msemmija fil-punt (a).
2. Il-Faċilità għandha tipprovdi riżorsi tal-Unjoni għall-aċċess għall-mikrofinanzjament, u tippromwovi b’mod attiv opportunitajiet indaqs għan-nisa u l-irġiel.
Artikolu 3
Baġit
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-baġit tal-Unjoni għall-Faċilità għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sal-31 ta' Diċembru 2013 għandha tkun ta' EUR 100 miljun.
2. L-approprjazzjonijiet ta' kull sena għandhom jiġu deċiżi matul il-proċedura baġitarja annwali, inkluż, jekk ikun meħtieġ hekk, permezz tal-applikazzjoni tal-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta' Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja soda (6), jew permezz ta' mezzi oħra previsti minn dak il-Ftehim.
3. Il-baġit totali għall-miżuri ta' appoġġ msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 4(1) ma għandux jeċċedi l-1 % tal-baġit tal-Faċilità stabbilit fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
4. Il-kontribuzzjoni finanzjarja għandha tkopri l-ispejjeż kollha tal-Faċilità, inkluż l-ispejjeż amministrattivi għall-istuzzjonijiet finanzjarji internazzjonali msemmija fl-Artikolu 5(2) li jamministraw il-kontribuzzjoni tal-Unjoni kif ukoll spejjeż eliġibbli oħrajn.
Artikolu 4
Azzjonijiet u benefiċjarji eliġibbli
1. Il-Faċilità għandha tiġi implimentata bl-użu tat-tipi ta' azzjonijiet li ġejjin, kif xieraq:
(a)
strumenti ta' garanziji u ta' qsim tar-riskju;
(b)
strumenti ta' ekwità;
(c)
strumenti ta' dejn;
(d)
miżuri ta' appoġġ, bħal attivitajiet ta' komunikazzjoni, monitoraġġ, kontroll, verifika u evalwazzjoni li huma neċessarji b'mod dirett għall-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti ta' din id-Deċiżjoni u għall-kisba tal-għanijiet tagħha.
2. Il-Faċilità għandha tkun miftuħa għall-korpi pubbliċi u privati stabbiliti fil-livelli nazzjonali, reġjonali jew lokali fl-Istati Membri li jipprovdu mikrofinanzjamenti lill-persuni u mikrointrapriżi fl-Istati Membri.
3. Sabiex jintlaħqu l-benefiċjarji finali u sabiex jinħolqu mikrointrapriżi kompetittivi u vijabbli, il-korpi pubbliċi u privati msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jikkooperaw mill-qrib ma’ organizzazzjonijiet li jaħdmu sabiex jirrapreżentaw l-interessi tal-benefiċjarji finali tal-mikrokreditu u ma’ organizzazzjonijiet, b’mod partikolari dawk appoġġjati mill-FSE, li jipprovdu programmi ta’ gwida u ta’ taħriġ għal dawk il-benefiċjarji aħħarin.
Artikolu 5
Amministrazzjoni
1. Il-Kummisssjoni għandha tamministra l-Faċilità skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjaru li japplika għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (7).
2. Biex timplimenta l-azzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4(1), ħlief għall-miżuri ta' appoġġ msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 4(1), il-Kummissjoni għandha tikkonkludi ftehimiet mal-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali, b'mod partikolari mal-BEI u mal-FEI skont l-Artikolu 53d tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 u l-Artikolu 43 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta' Diċembru 2002 li jistabbilixxu regoli dettaljati għall-Implimentazzjoni tar- Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (8). Dawk il-ftehimiet għandhom jinkludu dispożizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tar-responsabiltajiet fdati lil dawk l-istituzzjonijiet finanzjarji, inklużi dawk id-dispożizzjonijiet li jispeċifikaw il-bżonn li tiġi żgurata addizjonalità u koordinazzjoni mal-istrumenti finanzjarji Ewropej u nazzjonali eżistenti, u sabiex jippromwovu kopertura komprensiva u bilanċjata bejn l-Istati Membri.
3. Sabiex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2 u jiġu implimentati l-azzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 4, il-ftehimiet imsemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom, barra minn hekk, jinkludu obbligu fuq l-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali li jinvestu mill-ġdid ir-riżorsi u r-rikavat, inklużi dividends u rimborżi, f'azzjonijiet imsemmija fil-punti (a), (b) jew (c) tal-Artikolu 4(1) għal perjodu ta’ sitt snin mid-data tal-bidu tal-Faċilità.
4. Wara l-għeluq tal-Faċilità, il-bilanċ li jibqa dovut lill-Unjoni Ewropea għandu jitħallas lura lill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
5. L-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jikkonkludu ftehimiet bil-miktub mal-fornituri pubbliċi u privati tal-mikrofinanzjament msemmija fl-Artikolu 4(2) li jistipulaw l-obbligi ta' użu tar-riżorsi li jkunu pprovduti mill-Faċilità skont l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2 u biex jipprovdu informazzjoni għat-tfassil ta' rapporti annwali msemmija fl-Artikolu 8(1).
6. Il-baġit għall-miżuri ta' appoġġ msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 4(1) għandu jkun amministrat mill-Kummissjoni.
Artikolu 6
Konformità
L-azzjonijiet iffinanzjati mill-Faċilità għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat u ta' atti adottati skont dan.
Artikolu 7
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, meta l-azzjonijiet iffinanzjati skont din id-Deċiżjoni jkunu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti bl-applikazzjoni ta’ miżuri ta’ prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kull attività illegali oħra permezz ta' verifiki effettivi u bl-irkupru tal-ammonti li ma tħallsux kif suppost u, jekk jinstabu xi irregolaritajiet, b’pieni li jkunu effettivi, proporzjonati u dissważivi, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni ta' l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej (9) u ir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta' Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (10), kif ukoll ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) (11).
2. Għall-azzjonijiet tal-Unjoni ffinanzjati skont din id-Deċiżjoni, l-OLAF għandu l-poter jagħmel investigazzjonijiet skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2988/95 u r-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96, li għandhom japplikaw għal kwalunkwe ksur ta' dispożizzjoni tal-liġi tal-Unjoni, inkluż il-ksur ta' obbligu kuntrattwali stipulat abbażi tal-Faċilita, li jirriżulta minn att jew ommissjoni ta' operatur ekonomiku, li għandu, jew li jista' jkollu l-effett li jippreġudika l-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jew il-baġits amministrati minnha, permezz xi spiża mhux ġustifikata.
3. Il-miżuri kollha ta’ implimentazzjoni li jirriżultaw minn din id-Deċiżjoni għandhom jinkludu referenza għall-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu u jipprevedu, b’mod partikolari, sorveljanza u kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni jew kwalunkwe rappreżentant awtorizzat minnha u għall-verifiki mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, inklużi, jekk ikunu meħtieġa, verifiki fuq il-post.
Artikolu 8
Rapport annwali
1. L-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali msemmija fl-Artikolu 5(2) għandhom jittrażmettu lill-Kummissjoni rapporti annwali dwar l-implimentazzjoni li jistipulaw l-attivitajiet appoġġati f'termini ta' implimentazzjoni finanzjarja, it-tqassim u l-aċċessibilità tal-finanzi fir-rigward tas-setturi u t-tipi ta' benefiċjarji, l-applikazzjonijiet aċċettati u rrifjutati, il-kuntratti konklużi, l-azzjonijiet iffinanzjati u r-riżultati.
2. Sa mhux aktar tard mit-8 ta’ April 2011 u kull sena wara dan, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport kwantitattiv u kwalitattiv dwar l-attivitajiet skont din id-Deċiżjoni matul is-sena ta’ qabel. Ir-rapport annwali għandu jkun ibbażat fuq ir-rapporti ta' implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 1. Dan għandu, b'mod partikolari, jinkludi informazzjoni dwar l-applikazzjonijiet adottati jew irrifjutati, il-kuntratti konklużi, l-azzjonijiet iffinanzjati, l-ammont totali u t-tip ta’ benefiċċjarji kif ukoll id-distribuzzjoni tal-ammonti b’mod ġeografiku u skont is-settur.
Ir-rapport annwali, barra minn hekk, għandu jinkludi informazzjoni dwar l-impatt u s-sostenibilità tal-Faċilità espressa f’termini tan-numru totali ta’ persuni li għadhom fl-impjieg u tal-mikrointrapriżi li għadhom fin-negozju fi tmiem il-perjodu ta’ appoġġ provdut lilhom permezz tal-Faċilità. Fl-aħħar nett, ir-rapport annwali għandu jinkludi informazzjoni dwar il-kumplimentarità ma' interventi oħrajn tal-Unjoni, b'mod partikolari l-FSE.
3. Wara l-preżentazzjoni tat-tielet rapport annwali u fuq il-bażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu jirrevedu din id-Deċiżjoni.
4. Ir-rapport annwali imsemmi fil-paragrafu 2 jiġi trażmess, għall-informazzjoni, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
5. Abbażi tar-rapport annwali msemmi fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha tagħmel sforzi sabiex tiżgura li l-Faċilità tissodisfa l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 u li tkun aċċessibbli fl-Unjoni Ewropea kollha għal dawk li għandhom ir-riskju li jkunu esklużi soċjalment jew li jsibuha diffiċli biex jidħlu fis-suq tal-kreditu konvenzjali.
Artikolu 9
Valutazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tagħmel valutazzjonijiet interim u finali fuq l-inizjattiva tagħha b'kooperazzjoni mill-qrib mal-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali msemmija fl-Artikolu 5(2). Il-valutazzjoni interim trid tkun lesta erba' snin wara l-bidu tal-Faċilità u l-valutazzjoni finali mhux aktar tard minn sena wara t-tmiem tal-mandat(i) mogħtija lill-istituzzjonijiet finanzjari internazzjonali msemmija fl-Artikolu 5(2). Il-valutazzjoni finali għandha, barra minn hekk, teżamina sa fejn il-Faċilità laħqet l-għanijiet tagħha.
2. Ir-riżultati tal-valutazzjoni se jkunu trażmessi, għall-informazzjoni, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u, lill-Kumitat tar-Reġjuni.
Artikolu 10
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Marzu 2010.