SMĚRNICE RADY 2010/12/EU
ze dne 16. února 2010,
kterou se mění směrnice 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES o struktuře a sazbách spotřební daně z tabákových výrobků a směrnice 2008/118/ES
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 113 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s článkem 4 směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (3) a článkem 4 směrnice Rady 92/80/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z jiných tabákových výrobků než cigaret (4) byl proveden důkladný přezkum sazeb a struktury spotřebních daní z tabákových výrobků. Přezkoumána byla i ustanovení směrnice Rady 95/59/ES ze dne 27. listopadu 1995 o daních jiných než daních z obratu, které ovlivňují spotřebu tabákových výrobků (5).
(2)
Aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu a zároveň vysoký stupeň ochrany lidského zdraví, jak vyžaduje článek 168 Smlouvy, s ohledem na to, že tabákové výrobky mohou způsobit vážné poškození zdraví a že Unie je stranou Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku, měly by být v daňových právních předpisech Unie, které se týkají tabákových výrobků, provedeny různé změny. Tyto změny by měly zohledňovat situaci u každého jednotlivého tabákového výrobku.
(3)
Pokud jde o cigarety, pravidla by měla být zjednodušena, aby se vytvořily neutrální podmínky hospodářské soutěže pro výrobce, omezilo se rozdělování trhů s tabákovými výrobky a zdůraznily se cíle v oblasti zdraví. Za tímto účelem by měl být nahrazen pojem nejžádanější cenové kategorie; minimální požadavek týkající se valorické daně by se měl vztahovat k vážené průměrné maloobchodní prodejní ceně a minimální požadavek v peněžním vyjádření by se měl vztahovat na všechny cigarety. Ze stejných důvodů by měla vážená průměrná maloobchodní prodejní cena sloužit jako vodítko pro poměřování významu specifické spotřební daně v rámci celkového daňového zatížení.
(4)
Aniž je dotčena smíšená struktura daně a maximální procentní podíl specifické složky na celkovém daňovém zatížení, měly by být členským státům dány k dispozici účinnější prostředky, jak vybírat specifickou nebo minimální spotřební daň z cigaret, aby byla v rámci Unie zajištěna alespoň určitá minimální výše zdanění.
(5)
Pokud jde o jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret, měl by být v Unii minimální požadavek týkající se valorické daně stanoven tak, aby bylo dosaženo podobných účinků jako u cigaret, a jako výchozí bod by měla být brána vážená průměrná maloobchodní prodejní cena.
(6)
Byly analyzovány změny cen a výše spotřebních daní, a to především u cigaret, které představují zdaleka nejdůležitější kategorii tabákových výrobků, ale také u jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret. Analýza prokázala, že stále existují značné rozdíly mezi členskými státy, které mohou narušovat fungování vnitřního trhu. Větší sbližování úrovně daní, které se v členských státech uplatňují, by pomohlo snížit výskyt podvodů a pašování v Unii.
(7)
Větší sblížení by také pomohlo zajistit vyšší úroveň ochrany lidského zdraví. Úroveň zdanění se skutečně významným způsobem podílí na ceně tabákových výrobků, a ta má zase vliv na kuřácké návyky spotřebitelů. Podvody a pašování narušují daňově podmíněnou úroveň cen zejména u cigaret a jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret, a tím ohrožují dosažení cílů boje proti kouření i cílů ochrany zdraví.
(8)
Aby mohlo být dosaženo většího sblížení daní a mohla být snížena spotřeba, měla by se proto v Unii minimální úroveň zdanění u cigaret a jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret zvýšit.
(9)
Je nutné sblížit minimální výše daně u jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret s minimální výší platnou pro cigarety, aby se lépe zohlednila míra konkurence mezi těmito dvěma výrobky, která se odráží v pozorovaných modelech spotřeby, a jejich stejně škodlivé vlastnosti.
(10)
Přechodná období by měla členským státům umožnit, aby se novým úrovním celkové spotřební daně plynule přizpůsobily, a omezily se tak možné vedlejší účinky.
(11)
S cílem nepoškodit hospodářskou a sociální rovnováhu na Korsice je nezbytné a odůvodněné prodloužit do 31. prosince 2015 odchylku, na základě které může Francie uplatňovat u cigaret a jiných tabákových výrobků propuštěných ke spotřebě na Korsice sazbu spotřební daně, která je nižší než vnitrostátní sazba. Do uvedeného dne by měla být daňová pravidla pro tabákové výrobky propuštěné ke spotřebě na Korsice uvedena do plného souladu s pravidly platnými v kontinentální Francii. Je však třeba se vyhnout příliš náhlé změně, a proto by měla být spotřební daň, která je z cigaret a jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret vybírána na Korsice v současnosti, zvyšována postupně.
(12)
Ve snaze zabránit narušení hospodářské soutěže, nepřijatelnému odklonu obchodu a z toho plynoucím ztrátám příjmů v těch členských státech, které uplatňují vysoké spotřební daně jako významný zdroj příjmů i ze zdravotních důvodů, se zdá být nezbytné těmto členským státům povolit uplatňování množstevních omezení v souvislosti s cigaretami, které mohou být na jejich území dovezeny z členských států využívajících přechodných období bez další platby spotřební daně. Toto povolení uplatňovat omezení je vhodné odstupňovat s ohledem na úroveň, jíž dosáhne celková povinná minimální úroveň zdanění, a na potíže, na které mohou členské státy využívající odchylku narazit při postupné harmonizaci s celkovou povinnou minimální úrovní vzhledem k nižšímu zdanění v jiných členských státech.
(13)
Aby se předešlo poklesu hodnoty minimální výše daně Unie z doutníků, doutníčků a tabáku ke kouření jiného, než je jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret, je nezbytné postupně zvýšit minimální sazby vyjádřené specifickou částkou.
(14)
V zájmu jednotného a spravedlivého zdanění by měla být upravena definice cigaret, doutníků a doutníčků a ostatního tabáku ke kouření tak, aby s tabákovými smotky, které lze podle jejich délky považovat za dvě nebo více cigaret, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako se dvěma nebo více cigaretami, aby s určitým druhem doutníku, který je v mnoha ohledech podobný cigaretě, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako s cigaretou, aby s tabákem ke kouření, který je v mnoha ohledech podobný jemně řezanému tabáku k ruční výrobě cigaret, bylo pro účely spotřební daně zacházeno jako s jemně řezaným tabákem a aby byl jasně definován tabákový odpad. Vzhledem k hospodářským problémům, které by okamžité zavedení mohlo způsobit dotčeným německým a maďarským subjektům, by mělo být Spolkové republice Německo a Maďarské republice povoleno odložit zavedení nové definice doutníků a doutníčků do 1. ledna 2015.
(15)
V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (6) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.
(16)
Směrnice 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES a směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní (7) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 92/79/EHS se mění takto:
1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
1. Celková spotřební daň (specifická daň a valorická daň, bez DPH) z cigaret činí nejméně 57 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Tato spotřební daň nesmí být nižší než 64 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.
Členské státy, které vybírají spotřební daň ve výši nejméně 101 EUR z 1 000 kusů cigaret na základě vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, však nemusí dodržovat požadavek 57 % úrovně stanovený v prvním pododstavci.
2. Od 1. ledna 2014 činí celková spotřební daň z cigaret nejméně 60 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Tato spotřební daň nesmí být nižší než 90 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.
Členské státy, které vybírají spotřební daň ve výši nejméně 115 EUR z 1 000 kusů cigaret na základě vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, však nemusí dodržovat požadavek 60 % úrovně stanovený v prvním pododstavci.
Pro dosažení úrovní požadovaných v prvním a druhém pododstavci se Bulharsku, Estonsku, Řecku, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, Polsku a Rumunsku povoluje přechodné období do 31. prosince 2017.
3. Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se vypočítá tak, že se celková hodnota všech cigaret propuštěných ke spotřebě, na základě maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní, vydělí celkovým množstvím cigaret propuštěných ke spotřebě. Stanoví se do 1. března každého roku na základě údajů týkajících se všech cigaret propuštěných ke spotřebě v předchozím kalendářním roce.
4. Členské státy postupně zvýší spotřební daně tak, aby ke dnům uvedeným v odstavci 2 dosáhly úrovní požadovaných ve zmíněném odstavci.
5. Komise jednou ročně zveřejní hodnotu eura v národních měnách pro účely výpočtu výše celkové spotřební daně.
Pro směnné kurzy se použijí směnné kurzy platné první pracovní den v říjnu a zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Uplatní se od 1. ledna následujícího kalendářního roku.
6. Členské státy mohou při ročních úpravách uvedených v odstavci 5 zachovat v platnosti dosavadní částky spotřebních daní, pokud by z přepočtu výše spotřebních daní vyjádřené v EUR vyplývalo zvýšení spotřební daně vyjádřené v národní měně o méně než o 5 % nebo 5 EUR, podle toho, co je nižší.“
2)
Článek 2a se nahrazuje tímto:
„Článek 2a
1. Pokud v členském státě v důsledku změny vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret klesne celková spotřební daň pod úrovně stanovené v čl. 2 odst. 1 první větě a odst. 2 první větě, není dotyčný členský stát povinen provést úpravu této daně dříve než od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém ke změně došlo.
2. Zvýší-li členský stát sazbu daně z přidané hodnoty u cigaret, může snížit celkovou spotřební daň až na výši, která se při vyjádření v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny rovná zvýšení sazby daně z přidané hodnoty rovněž vyjádřené v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, a to i pokud toto přizpůsobení vede k poklesu celkové spotřební daně pod úrovně vyjádřené v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, které jsou stanoveny v čl. 2 odst. 1 první větě a odst. 2 první větě.
Členský stát však spotřební daň znovu zvýší, aby dosahovala nejméně těchto úrovní nejpozději od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém bylo toto snížení provedeno.“
3)
V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Odchylně od článku 2 může Francie od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 i nadále uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně na cigarety propuštěné ke spotřebě v korsických departementech do výše roční kvóty 1 200 tun. Tato snížená sazba činí:
-
do 31. prosince 2012: nejméně 44 % ceny cigaret nejžádanější cenové kategorie v těchto departementech,
-
od 1. ledna 2013: nejméně 50 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Spotřební daň nesmí být nižší než 88 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu,
-
od 1. ledna 2015: nejméně 57 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret propuštěných ke spotřebě. Spotřební daň nesmí být nižší než 90 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu.“
4)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
1. Každé čtyři roky předloží Komise Radě zprávu a případně návrh týkající se sazeb spotřební daně stanovené v této směrnici a struktury spotřební daně podle článku 16 směrnice Rady 95/59/ES ze dne 27. listopadu 1995 o daních jiných než daních z obratu, které ovlivňují spotřebu tabákových výrobků (8).
Komise při vypracování zprávy zohlední řádné fungování vnitřního trhu, reálnou hodnotu sazeb spotřební daně a obecné cíle Smlouvy.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 vychází zejména z informací poskytnutých členskými státy.
3. Komise postupem podle článku 43 směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní (9) stanoví seznam statistických údajů potřebných pro vypracování zprávy, přičemž údaje týkající se jednotlivých fyzických nebo právnických osob jsou vyloučeny. Vedle údajů, jež jsou členským státům snadno dostupné, bude tento seznam obsahovat pouze údaje, jejichž sběr a shromáždění nejsou spojeny s nepřiměřenou administrativní zátěží pro členské státy.
4. Komise uvedené údaje nezveřejní ani jinak nesdělí, pokud by tím došlo k vyzrazení obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství.
Článek 2
Směrnice 92/80/EHS se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Od 1. ledna 2011 činí celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 40 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 40 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2013 činí celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 43 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 47 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2015 činí celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 46 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 54 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2018 činí celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 48 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 60 EUR za kilogram.
Od 1. ledna 2020 činí celková spotřební daň (specifická daň, valorická daň nebo kombinace obojího, bez DPH) z jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret nejméně 50 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě nebo nejméně 60 EUR za kilogram.
Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se vypočítá tak, že se celková hodnota jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě, na základě maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní, vydělí celkovým množstvím jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě. Stanoví se do 1. března každého roku na základě údajů týkajících se veškerého jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret propuštěného ke spotřebě v předchozím kalendářním roce.
Od 1. ledna 2011 se celková spotřební daň vyjádřená jako procento nebo jako částka za kilogram nebo za určitý počet kusů rovná nejméně těmto sazbám nebo minimálním částkám:
a)
u doutníků a doutníčků: 5 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo 12 EUR za 1 000 kusů či za kilogram;
b)
u tabáku ke kouření jiného než jemně řezaného tabáku k ruční výrobě cigaret: 20 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo 22 EUR za kilogram.“
2)
V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Odchylně od odstavce 1 může Francie od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 i nadále uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně na tabákové výrobky jiné než cigarety, propuštěné ke spotřebě v korsických departementech. Tato snížená sazba činí:
a)
pro doutníky a doutníčky:
nejméně 10 % maloobchodní prodejní ceny, včetně všech daní;
b)
pro jemně řezaný tabák k ruční výrobě cigaret:
-
do 31. prosince 2012 nejméně 27 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní,
-
od 1. ledna 2013 nejméně 30 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní,
-
od 1. ledna 2015 nejméně 35 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní;
c)
pro ostatní tabák ke kouření:
nejméně 22 % maloobchodní prodejní ceny, včetně všech daní.“
3)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
1. Každé čtyři roky předloží Komise Radě zprávu a případně návrh týkající se sazeb a struktury spotřební daně stanovené v této směrnici.
Komise při vypracování zprávy zohlední řádné fungování vnitřního trhu, reálnou hodnotu sazeb spotřební daně a obecné cíle Smlouvy.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 vychází zejména z informací poskytnutých členskými státy.
3. Komise postupem podle článku 43 směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní (10) stanoví seznam statistických údajů potřebných pro vypracování zprávy, přičemž údaje týkající se jednotlivých fyzických nebo právnických osob jsou vyloučeny. Vedle údajů, jež jsou členským státům snadno dostupné, bude tento seznam obsahovat pouze údaje, jejichž sběr a shromáždění nejsou spojeny s nepřiměřenou administrativní zátěží pro členské státy.
4. Komise tyto údaje nezveřejní ani jinak nesdělí, pokud by tím došlo k vyzrazení obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství.
4)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise jednou ročně zveřejní hodnotu eura v národních měnách pro účely výpočtu výše celkové spotřební daně.
Pro směnné kurzy se použijí směnné kurzy platné první pracovní den v říjnu a zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie; uplatní se od 1. ledna následujícího kalendářního roku.“
Článek 3
Směrnice 95/59/ES se mění takto:
1)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
1. Za doutníky nebo doutníčky se považují níže uvedené výrobky, pokud je lze v nezměněném stavu kouřit a s ohledem na své vlastnosti a očekávání běžného spotřebitele jsou určeny výhradně ke kouření v nezměněném stavu:
a)
tabákové smotky s krycím listem ze surového tabáku;
b)
tabákové smotky naplněné trhanou tabákovou směsí, s krycím listem v obvyklé barvě doutníku z rekonstituovaného tabáku, jenž kryje celý výrobek, případně i filtr, avšak nikoli náustek v případě doutníků s náustkem, činí-li jejich jednotková hmotnost bez filtru nebo náustku nejméně 2,3 g a nejvýše 10 g a je-li obvod nejméně jedné třetiny délky alespoň 34 mm.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou Německo a Maďarsko do 31. prosince 2014 i nadále uplatňovat článek 3 směrnice 95/59/ES, ve znění směrnice 2002/10/ES.“
2)
V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Tabákový smotek podle odstavce 1 se pro účely spotřební daně považuje za dvě cigarety, je-li bez filtru nebo náustku delší než 8 cm, ne však delší než 11 cm, za tři cigarety, je-li bez filtru nebo náustku delší než 11 cm, ne však delší než 14 cm, atd.“
3)
V článku 5 se bod 2 nahrazuje tímto:
„2)
tabákový odpad dodaný k maloobchodnímu prodeji, na který se nevztahují články 3 a 4 a který je možné kouřit. Pro účely tohoto článku se „tabákovým odpadem“ rozumějí zbytky z tabákových listů a vedlejší produkty získané při zpracování tabáku nebo při výrobě tabákových výrobků.“
4)
Článek 6 se mění takto:
a)
v prvním pododstavci se hodnota „1 mm“ nahrazuje hodnotou „1,5 mm“;
b)
ve druhém pododstavci se slova „širších než 1 mm“ nahrazují slovy „o šířce 1,5 mm nebo větší“.
5)
V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Za doutníky a doutníčky se považují rovněž výrobky skládající se částečně z jiných látek než z tabáku, které jinak splňují kritéria stanovená v článku 3.“
6)
V článku 8 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. V případě potřeby může spotřební daň z cigaret zahrnovat prvek minimálního zdanění, pokud je důsledně dodržena smíšená struktura zdanění a rozsah specifické složky spotřební daně podle článku 16.“
7)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
1. Procentní podíl specifické složky spotřební daně na celkovém daňovém zatížení cigaret se stanoví pomocí vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
2. Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se vypočítá tak, že se celková hodnota všech cigaret propuštěných ke spotřebě, na základě maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní, vydělí celkovým množstvím cigaret propuštěných ke spotřebě. Stanoví se do 1. března každého roku na základě údajů týkajících se všech cigaret propuštěných ke spotřebě v předchozím kalendářním roce.
3. Do 31. prosince 2013 činí specifická složka spotřební daně nejméně 5 % a nejvýše 76,5 % celkového daňového zatížení, které je tvořeno součtem:
a)
specifické spotřební daně;
b)
procentní spotřební daně a daně z přidané hodnoty vybírané z vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
4. Od 1. ledna 2014 činí specifická složka spotřební daně z cigaret nejméně 7,5 % a nejvýše 76,5 % celkového daňového zatížení, které je tvořeno součtem:
a)
specifické spotřební daně;
b)
procentní spotřební daně a daně z přidané hodnoty vybírané z vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny.
5. Odchylně od odstavců 3 a 4, pokud v členském státě v důsledku změny vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny cigaret klesne specifická složka spotřební daně, vyjádřená jako procento celkového daňového zatížení, pod 5 nebo 7,5 % podle příslušného ustanovení či stoupne nad 76,5 % celkového daňového zatížení, není dotyčný členský stát povinen provést úpravu výše specifické spotřební daně dříve než od 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém ke změně došlo.
6. Odchylně od čl. 8 odst. 1 mohou členské státy z vyměřovacího základu procentní spotřební daně z cigaret vyloučit clo.
7. S výhradou odstavců 3, 4, 5 a 6 mohou členské státy vybírat minimální spotřební daň z cigaret.“
8)
Článek 17 se zrušuje.
Článek 4
V článku 46 směrnice 2008/118/ES se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Aniž je dotčen článek 32, mohou členské státy neuvedené v čl. 2 odst. 2 třetím pododstavci směrnice 92/79/EHS od 1. ledna 2014 v souvislosti s cigaretami, které mohou být na jejich území dovezeny bez další platby spotřební daně, uplatňovat množstevní omezení ve výši nejméně 300 kusů u cigaret dovezených z členského státu, který v souladu s čl. 2 odst. 2 třetím pododstavcem uvedené směrnice uplatňuje nižší spotřební daň, než jak vyplývá z čl. 2 odst. 2 prvního pododstavce.
Členské státy uvedené v čl. 2 odst. 2 třetím pododstavci směrnice 92/79/EHS, které vybírají spotřební daň ve výši nejméně 77 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu, mohou od 1. ledna 2014 uplatňovat množstevní omezení ve výši nejméně 300 kusů u cigaret, které jsou na jejich území dovezeny bez další platby spotřební daně z členského státu uplatňujícího nižší spotřební daň podle čl. 2 odst. 2 třetího pododstavce uvedené směrnice.
Členské státy uplatňující množstevní omezení v souladu s prvním a druhým pododstavcem tohoto odstavce o tom uvědomí Komisi. Mohou provádět nezbytné kontroly, které však nesmějí mít vliv na řádné fungování vnitřního trhu.“
Článek 5
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s touto směrnicí od 1. ledna 2011, není-li v této směrnici stanoveno jinak. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 6
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 7
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 16. února 2010.
DIRETTIVA TAL-KUNSILL 2010/12/UE
tas-16 ta’ Frar 2010
li temenda d-Direttivi 92/79/KEE, 92/80/KEE u 95/59/KE dwar l-istruttura u r-rati ta’ dazju tas-sisa applikati fuq tabakk manifatturat u d-Direttiva 2008/118/KE
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 113 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Waqt li jaġixxi bi proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva tal-Kunsill 92/79/KEE tad-19 ta’ Ottubru 1992 dwar l-approssimazzjoni tad-dazji fuq is-sigaretti (3) u l-Artikolu 4 tad-Direttiva tal-Kunsill 92/80/KEE tad-19 ta’ Ottubru 1992 dwar it-tqarrib tat-taxxi fuq it-tabakk fabbrikat li mhux sigaretti (4), twettqet reviżjoni fil-fond tar-rati u l-istruttura tad-dazji tas-sisa fuq prodotti tat-tabakk. Dik ir-reviżjoni inkludiet dispożizzjonijiet mid-Direttiva tal-Kunsill 95/59/KE tas-27 ta’ Novembru 1995 dwar it-taxxi barra minn taxxi fuq il-qligħ li jaffettwaw il-konsum ta' tabakk manifatturat (5).
(2)
Bil-għan li jkun żgurat it-tħaddim tajjeb tas-suq intern u, fl-istess ħin, livell għoli ta’ ħarsien tas-saħħa, kif rekwiżit mill-Artikolu 168 tat-Trattat, meta jitqies li jista' jiġi kkawżat dannu serju għas-saħħa mill-prodotti tat-tabakk u li l-Unjoni hija Parti għall-Konvenzjoni ta' Qafas tal-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa dwar il-Kontroll tat-Tabakk (FCTC), għandhom isiru diversi bidliet fil-leġiżlazzjoni fiskali tal-Unjoni dwar il-prodotti tat-tabakk. Dawn il-bidliet għandhom jieħdu kont tal-qagħda prevalenti għal kull wieħed mill-prodotti varji tat-tabakk.
(3)
Dwar is-sigaretti, l-arranġamenti għandhom ikunu ssimplifikati sabiex jinħolqu kondizzjonijiet newtrali ta’ kompetizzjoni għall-manifatturi, biex inaqqsu s-separazzjoni tas-swieq tat-tabakk u jenfasizzaw l-għanijiet tas-saħħa. Għal dan il-għan, il-kunċett tal-kategorija tal-prezz l-aktar popolari għandu jiġi ssostitwit; ir-rekwiżit minimu relatat mal-prezz għandu jirreferi għall-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, waqt li l-minimu monetarju għandu jkun applikabbli għas-sigaretti kollha. Għall-istess raġunijiet, il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jservi wkoll bħala referenza għall-kejl tal-importanza ta’ dazju tas-sisa speċifiku fil-piż totali tat-taxxa.
(4)
Mingħajr preġudizzju għall-istruttura mħallta tat-taxxa u l-persentaġġ massimu tal-komponent speċifiku fuq il-piż tat-taxxa totali, l-Istati Membri għandhom jingħataw aktar mezzi effettivi biex jimponu dazju tas-sisa speċifiku jew minimu fuq is-sigaretti, sabiex jiżguraw li tal-anqas ċertu ammont minimu ta’ tassazzjoni japplika madwar l-Unjoni.
(5)
Dwar it-tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti, ir-rekwiżit minimu relatat mal-prezz tal-Unjoni għandu jiġi espress b’tali mod li jinkisbu effetti simili għal dawk fil-qasam tas-sigaretti u għandu jieħu l-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut bħala l-punt ta' referenza.
(6)
Il-bidliet fil-livelli tal-prezzijiet u s-sisa ġew analizzati, b'mod partikolari, għas-sigaretti, bl-aktar mod ċar l-aktar kategorija importanti ta' prodotti tat-tabakk, kif ukoll għat-tabakk imqatta' fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti. L-analiżi turi li għad hemm differenzi konsiderevoli bejn Stati Membri li jistgħu jfixklu t-tħaddim tas-suq intern. Aktar konverġenza bejn il-livelli ta’ taxxa applikati fl-Istati Membri tgħin biex jitnaqqsu l-frodi u l-kuntrabandu fl-Unjoni.
(7)
Konverġenza akbar tgħin ukoll biex tiżgura livell għoli ta’ ħarsien tas-saħħa tal-bniedem. Il-livell ta’ tassazzjoni huwa fil-fatt fattur ewlieni fil-prezz tal-prodotti tat-tabakk, li min-naħa tiegħu jinfluwenza d-drawwiet tat-tipjip tal-konsumatur. Il-frodi u l-kuntrabandu jimminaw il-livelli tal-prezz ikkaġunati mit-taxxa, b'mod partikolari tas-sigaretti u tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti u għalhekk jipperikolaw il-kisba tal-għanijiet tal-kontroll fuq it-tabakk u l-protezzjoni tas-saħħa.
(8)
Bil-għan li tinkiseb konverġenza akbar u jitnaqqas il-konsum, il-livelli minimi ta’ tassazzjoni fl-Unjoni fuq is-sigaretti u t-tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti għandhom għalhekk jiżdiedu.
(9)
Huwa meħtieġ li l-livelli minimi għat-tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti jinġabu qrib il-livelli minimi applikabbli għas-sigaretti, sabiex jittieħed kont aħjar tal-grad ta' kompetizzjoni li teżisti bejn iż-żewġ prodotti, rifless fix-xejriet ta' konsum osservati, kif ukoll tal-karattru ugwalment ta' ħsara tagħhom.
(10)
Perijodi tranżizzjonali għandhom jippermettu lill-Istati Membri sabiex jadattaw mingħajr problemi għal-livelli ġodda tad-dazju tas-sisa globali, u b'hekk jitnaqqsu l-effetti sekondarji possibbli.
(11)
Sabiex tkun evitata l-ħsara għall-ekwilibriju ekonomiku u soċjali tal-Korsika, huwa kemm essenzjali kif ukoll ġustifikabbli li tiġi estiża sal-31 Diċembru 2015 id-deroga li permezz tagħha Franza tista' tapplika rata tad-dazju tas-sisa li tkun aktar baxxa mir-rata nazzjonali fuq is-sigarretti u t-tabakk l-ieħor manifatturat rilaxxat għall-konsum f'Korsika. Sa dik id-data, ir-regoli tat-taxxa għal tabakk manifatturat rilaxxat għall-konsum hemmekk għandhom jinġiebu f'konformità sħiħa mar-regoli għal Franza kontinentali. Madanakollu, għandu jkun evitat tibdil f'daqqa żżejjed u għandu għalhekk ikun hemm żieda fi stadji tad-dazju tas-sisa attwalment impost fuq is-sigaretti u t-tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti f'Korsika.
(12)
Sabiex tiġi evitata distorsjoni tal-kompetizzjoni u devjazzjonijiet mhux aċċettabbli ta' kummerċ u t-telf fuq id-dħul li jirriżulta għal dawk l-Istati Membri li japplikaw dazji tas-sisa għolja, kemm bħala sors importanti ta' dħul kif ukoll għal raġunijiet ta' saħħa, jidher meħtieġ li l-Istati Membri jkunu jistgħu japplikaw limiti kwantitattivi fir-rigward tas-sigaretti li jistgħu jiddaħħlu fit-territorju tagħhom mingħajr aktar ħlas ta' dazji tas-sisa meta dawk is-sigaretti jiddaħħlu fit-territorju tagħhom minn Stati Membri li jibbenefikaw minn perijodi tranżizzjonali. Huwa adatt li tiġi modulata tali awtorizzazzjoni ta' restrizzjonijiet b'kont meħud tal-livell li jkun laħaq il-livell minimu obbligatorju ġenerali ta' tassazzjoni u d-diffikultajiet li l-Istati Membri li jibbenefikaw minn deroga jistgħu jiltaqgħu magħhom minn tassazzjoni aktar baxxa fi Stati Membri oħrajn fi triqthom lejn l-allinjament gradwali għal-livell minimu obbligatorju ġenerali.
(13)
Bil-għan li jevita waqgħa fil-valur tal-livelli minimi ta’ dazju fuq is-sigarri tal-Unjoni, sigarri żgħar u tabakk tat-tipjip li mhux tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti, huwa meħtieġ li jiżdiedu l-livelli minimi, espressi bħala ammont speċifiku.
(14)
Fl-interess ta’ tassazzjoni uniformi u ġusta, id-definizzjoni ta’ sigaretti, sigarri u sigarri żgħar u ta’ tabakk tat-tipjip ieħor għandha tkun adattata sabiex, rispettivament, rombli tat-tabakk li skont it-tul tagħhom jistgħu jiġu kkunsidrati żewġ sigaretti jew aktar għal skop ta’ sisa; tip ta’ sigarru li huwa simili b'ħafna modi għas-sigarett huwa ttrattat bħala sigarett għal għanijiet ta’ sisa; tabakk tat-tipjip li huwa simili b’ħafna modi għat-tabakk imqatta’ fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti huwa ttrattat bħala tabakk imqatta’ fin għal għan ta’ sisa; u l-iskart tat-tabakk ikun definit b'mod ċar. Fid-dawl tad-diffikultajiet ekonomiċi li tista' tikkawża implimentazzjoni immedjata għall-operaturi Ġermaniżi u Ungeriżi kkonċernati, ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja u r-Repubblika tal-Ungerija għandhom ikunu awtorizzati jipposponu l-implimentazzjoni tad-definizzjoni l-ġdida ta’ sigarri u sigarri żgħar sal-1 ta' Jannar 2015.
(15)
F'konformità mal-punt 34 tal-Ftehim Interistituzzjonali dwar tfassil aħjar tal-liġi (6), l-Istati Membri huma mħeġġa jfasslu, għalihom infushom u fl-interess tal-Unjoni, it-tabelli tagħhom stess li kemm jista' jkun juru l-korrelazzjoni bejn din id-Direttiva u l-miżuri ta' traspożizzjoni, u biex jagħmluhom pubbliċi.
(16)
Għalhekk id-Direttivi 92/79/KEE, 92/80/KEE, 95/59/KE u d-Direttiva tal-Kunsill 2008/118/KE tas-16 ta’ Diċembru 2008 dwar l-arranġamenti ġenerali għad-dazju tas-sisa (7) għandhom jiġu emendati kif meħtieġ,
ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Id-Direttiva 92/79/KEE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 2
1. Id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq is-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 57 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dak id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 64 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
Madankollu, l-Istati Membri li jimponu dazju tas-sisa ta’ mill-anqas EUR 101 għal kull 1 000 sigarett fuq il-bażi tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut ma jeħtiġilhomx li jikkonformaw mar-rekwiżit tas-57 % indikat fl-ewwel subparagrafu.
2. Mill-1 ta' Jannar 2014, id-dazju tas-sisa globali fuq is-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 60 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dak id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 90 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
Madankollu, l-Istati Membri li jimponu dazju tas-sisa ta’ mill-anqas EUR 115 għal kull 1 000 sigarett fuq il-bażi tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut ma jeħtiġilhomx li jikkonformaw mar-rekwiżit tas-57 % indikat fl-ewwel subparagrafu.
Il-Bulgarija, l-Estonja, il-Greċja, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, il-Polonja u r-Rumanija għandhom jingħataw perijodu tranżizzjonali sal-31 ta' Diċembru 2017 sabiex jilħqu r-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel u fit-tieni subparagrafi.
3. Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jkun ikkalkulat b'referenza għall-valur totali tas-sigaretti kollha rilaxxati għall-konsum, ibbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, diviż bil-kwantità totali ta' sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dan għandu jiġi ddeterminat mhux aktar tard mill-1 ta' Marzu ta' kull sena abbażi ta' data relatata mar-rilaxx għall-konsum kollu li jkun sar fis-sena kalendarja preċedenti.
4. L-Istati Membri għandhom iżidu b’mod gradwali d-dazji tas-sisa bil-għan li jilħqu r-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 2 fid-dati indikati fih.
5. Il-Kummissjoni għandha tippubblika darba fis-sena l-valur tal-euro fil-muniti nazzjonali li għandu jiġi applikat għall-ammonti tad-dazju tas-sisa globali.
Ir-rati tal-kambju li għandhom jiġu applikati għandhom ikunu dawk miksuba fl-ewwel jum tax-xogħol ta' Ottubru u ppublikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Huma għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar tas-sena kalendarja ta’ wara.
6. L-Istati Membri jistgħu jżommu l-ammonti tat-taxxi tas-sisa fis-seħħ fiż-żmien tal-aġġustament annwali li hemm provvediment għalih fil-paragrafu 5 jekk l-ammonti ta' konverżjoni tat-taxxi tas-sisa maqluba f'EUR jirriżultaw f'żieda ta' inqas minn 5 % jew inqas minn EUR 5, skont liema ammont hu l-aktar baxx, fit-taxxa tas-sisa espressa f'munita nazzjonali.”
(2)
L-Artikolu 2a għandu jiġi ssostitwit kif gej:
“Artikolu 2a
1. Fejn bidla fil-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut isseħħ fi Stat Membru, u b’hekk iġġib id-dazju tas-sisa globali taħt il-livelli indikati fl-ewwel sentenzi tal-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 2 rispettivament, l-Istat Membru kkonċernat jista’ ma jaġġustax dak id-dazju sal-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha sseħħ il-bidla.
2. Fejn Stat Membru jżid ir-rata tat-taxxa tal-valur miżjud fuq is-sigaretti, huwa jista’ jnaqqas id-dazju tas-sisa globali sa ammont li, espress bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, huwa ugwali għaż-żieda fir-rata tat-taxxa tal-valur miżjud, espressa wkoll bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, anke jekk aġġustament bħal dan għandu l-effett li jonqos id-dazju tas-sisa globali sa taħt il-livelli, espress bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, stipulat fl-ewwel sentenzi tal-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 2 rispettivament.
Madankollu, l-Istat Membru għandu jerġa’ jżid id-dazju sabiex jilħaq tal-anqas dawk il-livelli mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha jkun seħħ it-tnaqqis.”
(3)
L-Artikolu 3(4) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“4. Permezz ta' deroga mill-Artikolu 2, Franza tista' tkompli tapplika għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2010 sal-31 ta' Diċembru 2015, rata mnaqqsa ta' dazju tas-sisa għas-sigaretti rilaxxati għall-konsum fid-dipartimenti ta' Korsika sa kwota annwali ta' 1 200 tunnellata. Ir-rata mnaqqsa għandha tkun:
-
sal-31 ta' Diċembru 2012, mill-inqas 44 % tal-prezz għal sigaretti fil-kategorija tal-prezz l-aktar mitlub f'dawk id-dipartimenti;
-
mill-1 ta’ Jannar 2013, mill-inqas 50 % tal-prezz tal-bejgħ medju ppeżat tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 88 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz tal-bejgħ bl-imnut medju ppeżat;
-
mill-1 ta’ Jannar 2015, mill-inqas 57 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut medju ppeżat tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 90 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz tal-bejgħ bl-imnut medju ppeżat.”
(4)
L-Artikolu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 4
1. Kull erba’ snin, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Kunsill rapport u, fejn huwa xieraq, proposta dwar ir-rati ta’ dazju tas-sisa stipulati f’din id-Direttiva u l-istruttura tad-dazju tas-sisa kif imfissra bl-Artikolu 16 tad-Direttiva 95/59/KE tas-27 ta' Novembru 1995 dwar taxxi li mhumiex taxxi fuq il-qliegħ li jaffettwaw il-konsum ta' tabakk manifatturat (*).
Ir-rapport mill-Kummissjoni għandu jqis it-tħaddim sew tas-suq intern, il-valur veru tar-rati tad-dazju tas-sisa u l-għanijiet usa' tat-Trattat.
2. Ir-rapport msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun ibbażat b'mod partikolari fuq it-tagħrif ipprovdut mill-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 43 tad-Direttiva tal-Kunsill 2008/118/KE tas-16 ta’ Diċembru 2008 dwar l-arranġamenti ġenerali għad-dazju tas-sisa (**), tiddetermina lista ta' data ta' statistika meħtieġa għar-rapport, eskluż data relatata ma' persuni fiżiċi individwali jew entitajiet legali. Minbarra d-data li hija diġà disponibbli għall-Istati Membri, il-lista għandha tinkludi biss data li l-ġbir u t-tlaqqigħ tagħha ma jkunx jinvolvi piż amministrattiv sproporzjonat min-naħa tal-Istati Membri.
4. Il-Kummissjoni m'għandhiex tippubblika jew tikxef din id-data b'xi mod ieħor fejn dan ikun jista' jwassal għall-iżvelar ta' sigriet kummerċjali, industrijali jew professjonali.
(*) ĠU L 291, 6.12.1995, p. 40." 						
(**) ĠU L 9, 14.1.2009, p. 12.”." 						
Artikolu 2
Id-Direttiva 92/80/KEE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 3(1), huma miżjuda s-subparagrafi li ġejjin:
“Mill-1 ta’ Jannar 2011, id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 40 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 40 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2013, id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 43 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 47 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 46 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 54 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2018, id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 48 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 60 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2020, id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta’ sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 50 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk tat-tipjip imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 60 għal kull kilogramm.
Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jkun ikkalkulat b'referenza għall-valur totali tat-tabakk imqatta' fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti kollha rilaxxati għall-konsum, ibbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, diviż bil-kwantità totali tat-tabakk imqatta' fin intenzjonat għall-brim ta' sigaretti rilaxxat għall-konsum. Dan għandu jiġi ddeterminat mhux aktar tard mill-1 ta' Marzu ta' kull sena abbażi ta' data relatata mar-rilaxx għall-konsum kollu li jkun sar fis-sena kalendarja preċedenti.
Mill-1 ta’ Jannar 2011, id-dazju tas-sisa globali espress bħala perċentwal, bħala ammont għal kull kilogramm jew għal għadd iffissat ta’ oġġetti għandu jkun tal-anqas ekwivalenti għal li ġej:
(a)
fil-każ ta’ sigarri u sigarri żgħar, 5 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha jew EUR 12 għal kull 1 000 oġġett jew għal kull kilogramm;
(b)
fil-każ tat-tabakk tat-tipjip, li mhuwiex tabakk tat-tipjip mqatta’ fin intenzjonat għall-brim tas-sigaretti, 20 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, jew EUR 22 għal kull kilogramm.”
(2)
L-Artikolu 3(4) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“4. B'deroga mill-paragrafu 1, Franza tista' tkompli tapplika għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2010 sal-31 ta' Diċembru 2015, rata mnaqssa ta' dazju tas-sisa fuq it-tabakk manifatturat li mhux sigaretti rilaxxat għall-konsum fid-dipartimenti ta' Korsika Ir-rata mnaqqsa għandha tkun:
(a)
għal sigarri u sigarillos:
mill-inqas 10 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha;
(b)
għal tabakk tat-tipjip maqtugħ fin intenzjonat għall-brim ta' sigarretti:
-
sal-31 ta' Diċembru 2012, mill-inqas 27 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha,
-
mill-1 ta' Jannar 2013, mill-inqas 30 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha,
-
mill-1 ta' Jannar 2015, mill-inqas 35 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha,
(c)
għal tabakk ieħor għat-tipjip:
mill-inqas 22 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha.”
(3)
L-Artikolu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 4
1. Kull erba’ snin, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Kunsill rapport u, fejn adatt, proposta dwar ir-rati u l-istruttura tad-dazju tas-sisa stabbiliti f’din id-Direttiva.
Ir-rapport mill-Kummissjoni għandu jqis it-tħaddim sew tas-suq intern, il-valur veru tar-rati tad-dazji tas-sisa u l-għanijiet usa' tat-Trattat.
2. Ir-rapport msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun ibbażat b'mod partikolari fuq it-tagħrif ipprovdut mill-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 43 tad-Direttiva tal-Kunsill 2008/118/KE tas-16 ta’ Diċembru 2008 dwar l-arranġamenti ġenerali għad-dazju tas-sisa (***), tiddetermina lista ta' data ta' statistika meħtieġa għar-rapport, eskluż data relatata ma' persuni fiżiċi individwali jew entitajiet legali. Minbarra d-data li hija diġà disponibbli għall-Istati Membri, il-lista għandha tinkludi biss data li l-ġbir u l-muntaġġ tagħha ma jkunx jinvolvi piż amministrattiv sproporzjonat min-naħa tal-Istati Membri.
4. Il-Kummissjoni m'għandhiex tippubblika jew tikxef dik id-data b'xi mod ieħor fejn dan ikun jista' jwassal għall-iżvelar ta' sigriet kummerċjali, industrijali jew professjonali.
(***) ĠU L 9, 14.1.2009, p. 12.”." 						
(4)
L-Artikolu 5(1) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“1. Il-Kummissjoni għandha tippubblika darba fis-sena l-valur tal-euro fil-muniti nazzjonali li għandu jiġi applikat għall-ammonti tad-dazju tas-sisa globali.
Ir-rati tal-kambju li għandhom jiġu applikati għandhom ikunu dawk miksuba fl-ewwel jum ta' xogħol ta' Ottubru u ppubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar tas-sena kalendarja ta’ wara.”
Artikolu 3
Id-Direttiva 95/59/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 3
1. Dawn li ġejjin għandhom jitqiesu li huma sigarri jew sigarri żgħar jekk jistgħu ikunu u, minħabba l-karatteristiċi tagħhom u l-aspettattivi normali tal-konsumatur, huma intenzjonati esklussivament għat-tipjip għaliex huma:
(a)
rombli tat-tabakk b’kisja fuq barra ta' tabakk naturali;
(b)
rombli tat-tabakk b’mili ta’ taħlita mfarrka u għandhom kisja fuq barra ta’ kulur normali ta' sigarru, ta’ tabakk rikostitwit, li jgħatti l-prodott kollu, inkluż fejn adatt il-filter iżda mhux, fil-każ ta’ sigarri ‘tipped’, il-ponta, fejn il-piż ta’ unità, mhux inkluż il-filter jew il-parti tal-ħalq, mhuwiex anqas minn 2,3 g u mhux aktar minn 10 g, u ċ-ċirkonferenza fuq tal-anqas terz tat-tul mhix anqas minn 34 mm.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, il-Ġermanja u l-Ungerija jistgħu jkomplu japplikaw sal-31 ta' Diċembru 2014 l-Artikolu 3 tad-Direttiva 95/59/KE kif emendata bid-Direttiva 2002/10/KE.”
(2)
L-Artikolu 4(2) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“2. Romblu tat-tabakk imsemmi fil-paragrafu 1 għandu, għal għanijiet tad-dazju tas-sisa, jiġi kkunsidrat bħala żewġ sigaretti fejn, meta teskludi l-filter jew il-bokkin, huwa itwal minn 8 ċm iżda mhux itwal minn 11-il ċm, jew tliet sigarretti fejn, meta teskludi l-filter jew il-bokkin, huwa itwal minn 11-il ċm iżda mhux itwal minn 14-il ċm, u l-kumplament.”
(3)
Fl-Artikolu 5, il-punt 2 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“(2)
fdal tat-tabakk impoġġi għall-bejgħ bl-imnut li ma jaqax taħt l-Artikoli 3 u 4 u li jista’ jiġi mpejjep. Għall-fini ta' dan l-Artikolu, ‘fdal tat-tabakk’ għandu jiġi kkunsidrat bħala skart mill-weraq tat-tabakk u prodotti sekondarji miksuba mill-ipproċessar tat-tabakk jew mill-manifattura ta' prodotti tat-tabakk.”
(4)
L-Artikolu 6 huwa emendat b'dan li ġej:
(a)
fl-ewwel subparagrafu l-kliem “1 millimetru” għandu jiġi ssostitwit bil-kliem “1,5 millimetru”;
(b)
fit-tieni paragrafu l-kliem “aktar minn 1 millimetru” għandu jiġi ssostitwit bil-kliem “1,5 millimetru jew aktar”;
(5)
L-Artikolu 7(1) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“1. Prodotti li jikkonsistu parzjalment f’sustanzi li mhumiex tabakk iżda li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3 għandhom ikunu meqjusa bħala sigarri u sigarri żgħar.”
(6)
L-Artikolu 8(4) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Fejn meħtieġ, id-dazju tas-sisa fuq sigaretti jista' jinkludi komponent minimu tat-taxxa, dment li jkunu rispettati strettament l-istruttura mħallta ta' tassazzjoni u l-faxxa tal-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa kif stipulata fl-Artikolu 16.”
(7)
L-Artikolu 16 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
1. Il-persentaġġ tal-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa fl-ammont tal-piż tat-taxxa totali fuq is-sigaretti għandu jiġi stabbilit b'referenza għall-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
2. Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jkun ikkalkulat b'referenza għall-valur totali tas-sigaretti kollha rilaxxati għall-konsum, ibbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, diviż bil-kwantità totali ta' sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dan għandu jiġi ddeterminat mhux aktar tard mill-1 ta' Marzu ta' kull sena abbażi ta' data relatata mar-rilaxx għall-konsum kollu li jkun sar fis-sena kalendarja preċedenti.
3. Sal-31 ta' Diċembru 2013 il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa ma jistax ikun inqas minn 5 % u aktar minn 76,5 % tal-ammont tal-piż tat-taxxa totali li jirriżulta mill-aggregazzjoni ta' li ġej:
(a)
dazju tas-sisa speċifiku;
(b)
id-dazju tas-sisa proporzjonali u t-taxxa fuq il-valur miżjud imposta fuq il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
4. Mill-1 ta' Jannar 2014, il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa fuq is-sigaretti ma jistax ikun inqas minn 7,5 % u mhux aktar minn 76,5 % tal-ammont tal-piż tat-taxxa totali li jirriżulta mill-aggregazzjoni ta' li ġej:
(a)
dazju tas-sisa speċifiku;
(b)
id-dazju tas-sisa proporzjonali u t-taxxa fuq il-valur miżjud imposta fuq il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
5. B'deroga mill-paragrafi 3 u 4, fejn bidla fil-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut isseħħ fi Stat Membru, u b’hekk iġġib il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa, espress bħala perċentwal tal-piż tat-taxxa totali, taħt il-perċentwal ta' 5 % jew 7,5 %, skont liema jkun applikabbli, jew 'il fuq mill-perċentwal ta’ 76,5% tal-piż tat-taxxa totali, l-Istat Membru kkonċernat jista’ ma jaġġustax l-ammont tad-dazju speċifiku tas-sisa sal-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha sseħħ il-bidla.
6. Minkejja l-Artikolu 8(1), l-Istati Membri jistgħu jeskludu d-dazji tad-dwana mill-bażi għall-kalkolu tat-taxxa tas-sisa proporzjonali fuq is-sigaretti.
7. Soġġett għall-paragrafi 3, 4, 5 u 6, l-Istati Membri jistgħu jimponu dazju tas-sisa minimu fuq is-sigaretti.”
(8)
L-Artikolu 17 huwa mħassar.
Artikolu 4
Id-Direttiva 2008/118/KE hija b’dan emendata kif ġej:
Fl-Artikolu 46, jiżdied dan il-paragrafu:
“3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 32, l-Istati Membri mhux imsemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 2(2) tad-Direttiva 92/79/KEE, jistgħu, fir-rigward tas-sigaretti li jistgħu jiddaħħlu fit-territorju tagħhom mingħajr aktar ħlas ta' dazji tas-sisa, japplikaw mill-1 ta' Jannar 2014 limitu kwantitattiv ta' mhux inqas minn 300 oġġett fir-rigward ta' sigaretti mdaħħlin minn Stat Membru li japplika, f'konformità mat-tielet subparagrafu mal-Artikolu 2(2) ta' dik id-Direttiva, dazji tas-sisa aktar baxxi minn dawk li jirriżultaw mid-dispożizzjonijiet tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 2(2) tagħha.
L-Istati Membri msemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 2(2), tad-Direttiva 92/79/KEE li jimponu dazju tas-sisa ta’ mill-anqas EUR 77 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, jistgħu, mill-1 ta' Jannar 2014, japplikaw limitu kwantitattiv ta' mhux inqas minn 300 oġġett fir-rigward ta' sigaretti mdaħħlin fit-territorju tagħhom minn Stat Membru li japplika dazju tas-sisa aktar baxx f'konformità mat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 2(2) ta' dik id-Direttiva.
L-Istati Membri li japplikaw limitu kwantitattiv f'konformità mal-ewwel u t-tieni subparagrafi ta’ dan il-paragrafu għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni b'dan. Huma jistgħu jwettqu l-kontrolli meħtieġa dment li dawn il-kontrolli ma jaffettwawx il-funzjonament korrett tas-suq intern.”
Artikolu 5
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva b’effett mill-1 ta' Jannar 2011 ħlief jekk previst mod ieħor f'din id-Direttiva. Huma għandhom jinfurmaw minnufih lill-Kummissjoni b’dan.
Meta jiġu adottati mill-Istati Membri, dawk id-dispożizzjonijiet għandhom ikollhom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati b'referenza bħal din fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi li bihom issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 6
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 7
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Frar 2010.