ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky
(2012/343/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. ZAHÁJENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 19. dubna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“), pokud jde o dovoz určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 7. března 2011 podala společnost Solae Europe S.A. („dále jen žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin v Unii (3). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny veškeré ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
(6)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1225/2009 uvažovalo o výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Ohledně výběru vzorku vyvážejících výrobců byly konzultovány i orgány ČLR.
2.1 VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ
(7)
Požadované informace pro výběr vzorku v příslušných lhůtách poskytlo a spolupráci nabídlo dvacet vyvážejících výrobců. Objem prodeje v EU, jejž tito vyvážející výrobci (případně jejich skupiny) oznámili, představoval přibližně 90 % dotčeného dovozu během období šetření. Spolupráce byla tudíž považována za vysokou.
(8)
Vzhledem k velkému počtu (skupin) vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců bude nutné provádět výběr vzorku.
(9)
Komise vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Takto vybraný vzorek původně sestával ze dvou skupin společností ve spojení představujících mimo jiné pět jednotlivých výrobců a 40 % až 50 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do EU během období šetření. Po získání určitých indicií, že tyto dvě skupiny by se možná měly považovat za jediný subjekt pro účely uložení antidumpingového cla (viz 41. bod odůvodnění), byl vzorek rozšířen zahrnutím třetí skupiny vyvážejících výrobců, což představuje 45 % až 60 % čínského dovozu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise původní výběr vzorku i jeho pozdější rozšíření projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Dva vyvážející výrobci ve spojení vznesli námitky k rozšíření vzorku, přičemž tvrdili, že pokud by vzorek měl být rozšířen, pak by oni lépe splňovali podmínky na zařazení do vzorku jako třetí skupina vyvážejících výrobců. Je třeba zdůraznit, že v souladu s ustanoveními čl. 17 odst. 1 základního nařízení navrhovaný nový vzorek sestával ze tří skupin vyvážejících výrobců s největším objemem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření. Kromě toho objem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření od obou výrobců ve spojení, kteří tvrdili, že by měli být vybráni do třetí skupiny, byl velmi malý, přičemž představoval méně než 10 % příslušného objemu vybrané třetí skupiny. Proto bylo potvrzeno, že reprezentativnost rozšířeného vzorku byla nejlepší při rozšíření na navrhované tři skupiny. Žádné další námitky nebyly obdrženy.
2.2 VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ
(10)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, je třeba provést výběr vzorku.
(11)
Se zařazením do vzorku souhlasilo sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení, podílejících se 20 % na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. Do vzorku byli vybráni tři dovozci představující přibližně 17 % celkového dovozu z ČLR a téměř 90 % dovozu spolupracujících dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení dostaly dotčené strany možnost, aby se vyjádřily k výběru vzorku. Žádné námitky nebyly obdrženy. Jeden z dovozců zařazených do vzorku přerušil svou spolupráci a neposkytl odpověď na dotazník.
2.3 ODPOVĚDI NA DOTAZNÍK A OVĚŘOVÁNÍ
(12)
Aby bylo skupinám vyvážejících výrobců v ČLR zařazeným do vzorku, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. V této souvislosti lze zmínit, že dvě skupiny společností zařazených do vzorku požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zatímco zbývající skupina společností zařazených do vzorku požádala o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(13)
Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení byly zaslány rovněž vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (jejich skupinám), kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování, žadateli a dalšímu známému výrobci v Unii, dovozcům zařazeným do vzorku a všem známým uživatelům.
(15)
Po vyžádání informací od výrobců v možných srovnatelných zemích Brazílii, Izraeli a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) byly zaslány dotazníky rovněž výrobcům, kteří nabídli spolupráci, v Brazílii a Izraeli pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství (viz níže 60. až 64. bod odůvodnění).
(16)
Úplné odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR, od jednoho brazilského výrobce, jednoho izraelského výrobce, jednoho výrobce v Unii (s jedním výrobním zařízením v Belgii a jedním v Dánsku), od dvou (ze tří) dovozců zařazených do vzorku a čtyř uživatelů v EU. Další brazilský výrobce předložil neúplnou odpověď.
(17)
Kromě toho byly obdrženy žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku (dále jen „žadatel A“) a od jedné skupiny vyvážejících výrobců ve spojení nezařazených do vzorku (společně dále jako „žadatel B“) (4). Po analýze informací, jež předložily strany zařazené do vzorku, jakož i žádostí zahrnujících řádně vyplněné dotazníky bylo shledáno, že počet (skupin) vyvážejících výrobců, kteří mají být prošetřeni v samotném vzorku, je tak vysoký, že další individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žadatelům bylo tudíž sděleno, že jejich žádosti o individuální zjišťování byly zamítnuty.
(18)
Žadatel B zpochybnil toto rozhodnutí nezohlednit jeho žádost o individuální zjišťování. Namítal, že podle nedávného výkladu Orgánu WTO pro řešení sporů ve věci týkající se spojovacích prostředků (5) by toto zamítnutí bylo v rozporu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a s čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody. Za druhé by takové zamítnutí bylo v rozporu se základní zásadou proporcionality.
(19)
Pokud jde o první argument, čl. 17 odst. 3 základního nařízení, jakož i čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody výslovně připouštějí, aby prošetřující orgán nebral v úvahu žádosti o individuální zjišťování, je-li počet vývozců a/nebo výrobců tak vysoký, že by takovéto zjišťování bylo neproveditelné. Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci týkající se spojovacích prostředků objasnila, že včasné žádosti o individuální zjišťování by měly být „zpravidla“ akceptovány, pokud by to neznamenalo „příliš velké zatížení“ (6). V tomto případě by ověření odpovědí na dotazníky a odpovědí na formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství žadatelů o individuální zjišťování znamenalo šetření na místě v jedné společnosti (žadatel A) a dvou dalších společnostech (těch, které jsou součástí žadatele B). Během těchto šetření na místě by bylo třeba ověřit soulad s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. c), jakož i vykazovanou strukturu, náklady (včetně výrobních nákladů a nákupů), prodej a ziskovost všech těchto subjektů. Vzhledem k velkému počtu subjektů, které již byly v rámci vzorku přezkoumány, by zahrnutí dalšího žadatele skutečně znamenalo příliš velké zatížení a vážně by ohrozilo včasné ukončení šetření. Rozhodnutí nepřijmout tyto žádosti o individuální zjišťování je proto oprávněné a není v rozporu se zásadou proporcionality.
(20)
Žadatel B poté, co byl informován, že individuální zjišťování by představovalo příliš velké zatížení, později navrhl, aby byla jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stažena, pokud bude dohodnuto její přezkoumání v rámci individuálního zacházení. Jelikož tvrdil, že během období šetření uskutečnil pouze jednu malou vývozní transakci a již nebude žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, argumentoval, že Komise nebude muset provést inspekce na místě v ČLR ke zjištění dumpingu a že bude stačit, aby při ověřování odpovědi na dotazník žadatele v EU ověřila onu jednu vývozní transakci. Na tomto základě vývozce tvrdil, že přiznání individuálního zjišťování nebude představovat zátěž.
(21)
Pokud by však individuální zjišťování bylo přiznáno, byla by inspekce na místě u žadatele B nezbytná, protože bez inspekce na místě v ČLR u obou výrobců v této skupině by nemohla být vyloučena existence jiného prodeje do EU během období šetření. Tato inspekce by vzhledem k velikosti vzorku s třemi velkými skupinami společností byla nepřiměřeně zatěžující. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(22)
Rozhodnutí nepřijmout žádosti o individuální zacházení bylo zachováno. S ohledem na výše uvedené důvody bylo s konečnou platností rozhodnuto, že žádostem o individuální zjišťování nelze vyhovět, jelikož by při šetření znamenaly příliš velké zatížení a bránily by včasnému ukončení šetření.
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Liaocheng, Qingdao
b)
Výrobce v Unii:
-
Solae Europe, s výrobními zařízeními v:
-
Belgii, Ieper (Solae Belgium) a
-
Dánsku, Aarhus (Solae Denmark)
c)
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. ZJIŠTĚNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI
(25)
V prozatímní fázi se mělo za to, že uložení prozatímních opatření by nebylo vhodné zejména s ohledem na potřebu dále analyzovat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. NÁSLEDNÝ POSTUP
(26)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o neuložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(27)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Kromě inspekcí uvedených výše ve 23. bodě odůvodnění byla uskutečněna další inspekce v prostorách společnosti Kerry v Bristolu ve Spojeném království, jednoho z dovozců a uživatelů sójových bílkovin, kteří při šetření spolupracovali.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(28)
Dotčený výrobek byl definován v oznámení o zahájení řízení jako výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 od 1. ledna 2012) a ex 3504 00 90.
(29)
V rámci výše uvedené definice výrobku lze rozlišit dvě hlavní skupiny výrobků: i) sójové bílkovinné koncentráty (dále jen „koncentráty“, včetně jednoduchých/základních koncentrátů a dále zpracovávaných koncentrátů), u nichž činí obsah bílkovin více než 65 %, avšak méně než 90 %; a ii) izolované sójové bílkoviny („izoláty“), u nichž činí obsah bílkovin 90 % nebo více.
(30)
Bylo rovněž konstatováno, že zatímco jednoduchý koncentrát je poměrně základním produktem s nízkou přidanou hodnotou, izoláty a dále zpracovávané koncentráty vyžadují podstatně více zpracování, a proto se jedná o produkty s vyšší přidanou hodnotou.
(31)
Výše uvedená definice výrobku zahrnuje rovněž jednoduché (dále nezpracovávané) koncentráty určené pro krmiva. Ty v posuzovaném období v EU vyráběl jeden závod žadatele se sídlem ve Francii a další společnost, ADM, se sídlem v Nizozemsku.
(32)
Po zveřejnění prozatímních zjištění žadatel požádal o změnu rozsahu definice výrobku odstraněním koncentrátů používaných pro krmiva. Žadatel vznesl námitky vůči přístupu navrženému v pozatímním dokumentu a tvrdil, že vyloučení údajů vztahujících se k francouzskému závodu, jenž byl uzavřen v roce 2009 (tj. v polovině posuzovaného období), vedlo k nesouladu ve zbývajících údajích (se stále zahrnutými údaji o ADM). Údaje o prodeji a podílu výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na trhu EU byly tudíž uměle nadsazeny.
(33)
Žadatel tvrdil, že vzhledem k poměrně stabilní poptávce převzal některé dodávky zajišťované francouzským závodem společnosti Solae před jeho uzavřením v roce 2009 jeho konkurent v EU, společnost ADM. Odhlédnutí od údajů vztahujících se k francouzskému závodu proto vedlo k zavádějícímu srovnání údajů za rok 2008, kdy společnost ADM měla pouze menší podíl na trhu s koncentráty určenými pro krmiva, s údaji za období šetření, kdy společnost AMD měla na uvedeném trhu mnohem větší podíl.
(34)
Žadatel zejména poskytl informace o technických a chemických rozdílech mezi koncentráty určenými pro krmiva na jedné straně a ostatními koncentráty a izoláty na straně druhé. Pro tyto podskupiny se rovněž používají různé distribuční kanály. Kromě toho koncentráty určené pro krmiva jsou zařazeny do jiného kódu KN než ostatní koncentráty (pro potraviny) a izoláty.
(35)
Na základě tvrzení žadatele jeden vývozce nesouhlasil s žádostí o omezení rozsahu definice výrobku. Tento vývozce si však žádost špatně vyložil a měl za to, že žádostí se měly vyloučit veškeré sójové bílkovinné koncentráty, zatímco ve skutečnosti se žádost vztahuje pouze na jednoduché sójové bílkovinné koncentráty určené pro krmiva. Vývozce navíc neuvedl žádné konkrétní důvody, proč by žádost měla být neodůvodněná.
(36)
Je třeba rovněž poznamenat, že na základě údajů shromážděných během šetření představuje dovoz sójových bílkovinných koncentrátů určených pro krmiva méně než 1 % celkového čínského dovozu výrobku, který je předmětem šetření (dle původní definice), do Unie.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a zejména k jasným technickým a chemickým rozdílům a rozdílům souvisejícím s trhem se považuje za vhodné omezit rozsah definice výrobku vyloučením jednoduchých sójových bílkovinných koncentrátů používaných k výživě zvířat. V důsledku toho jsou dotčeným výrobkem výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin s výjimkou přípravků používaných k výživě zvířat a obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 a ex 3504 00 90.
(38)
Dotčený výrobek se používá hlavně v potravinářském průmyslu v masných přípravcích a v masových náhražkách. Mezi další potravinářská využití patří využití v salátových dresincích, polévkách, nápojích v prášku, energetických tyčinkách, náhražkách sušeného mléka, zmrazených dezertech, šlehaných polevách, kojenecké výživě, pečivu, snídaňových cereáliích, těstovinách atd. Vzhledem ke svým funkčním vlastnostem má dotčený výrobek také některá specifická použití při výrobě lepidel, asfaltů, pryskyřic, čisticích prostředků, kosmetiky, inkoustů, usně, nátěrů, prostředků k povrchové úpravě papíru, pesticidů/fungicidů, plastů, polyesterů a textilních vláken.
(39)
I přes některé rozdíly v možném konečném využití mají různé typy dotčeného výrobku, koncentráty a izoláty, všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(40)
Dotčený výrobek a určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Brazílii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. VZTAH MEZI SKUPINOU SINOGLORY A SKUPINOU GUSHEN
(41)
Mezi vyvážející výrobce zařazené do vzorku patřily společnost Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Crown“), Gushen Biological Technology Group Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Gushen“), a Sinoglory Health Food Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Sinoglory“). V rané fázi šetření se uvažovalo o tom, že skupina Gushen a skupina Sinoglory by mohly být považovány za vývozce ve spojení. V návaznosti na vysvětlení, jež poskytli dotčení vývozci, však bylo nakonec rozhodnuto, že skupina Gushen a skupina Sinoglory budou pro účely tohoto šetření považovány za samostatné subjekty.
2. ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(43)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(44)
O zacházení jako v tržním hospodářství žádala skupina Crown i skupina Sinoglory.
(45)
U skupiny Crown i u skupiny Sinoglory si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(46)
Šetřením se zjistilo, že obě skupiny nesplňují požadavky kritérií stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro to, aby jim mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Společnosti z obou skupin nesplnily zejména kritéria 1, 2, a 3.
(48)
V případě jedné skupiny jeden výrobce ze skupiny nesplnil kritérium 1 z důvodu existence povinnosti prodávat všechny své výrobky na mezinárodním trhu. I když společnost tvrdila, že toto ustanovení není závazné, společnost ve skutečnosti nikdy neprodávala na domácím trhu (s výjimkou menšího prodeje v roce 2007). Pokud jde o kritérium 2, u obou výrobců ve skupině bylo zjištěno několik účetních problémů. Jedna ze společností ve skupině kromě toho nepředložila žádný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna ze společností ve skupině dále pronajímala část svých pozemků bez jakéhokoliv záznamu o příjmech z pronájmu ve svých účtech, neboť k těmto platbám nebyly vydány žádné faktury nebo doklady o zaplacení. Když se přestěhovala do nového výrobního závodu a část jejího zařízení přestala být užívána, nebyl uskutečněn žádný test na snížení hodnoty. A když jedna ze společností ve skupině koupila nový pozemek, obdržela vládní transfer, který se měl použít jako odškodnění pro obyvatele, kteří se museli odstěhovat. Tato platba však nebyla použita k uvedenému účelu, nýbrž ke snížení nákladů spojených s právem k užívání pozemku. Pokud jde o kritérium 3, dva výrobci ve skupině získávali výměnou suroviny od společného dodavatele bez řádné dokumentace nebo záznamů na základě velmi neformálních ujednání bez jakékoli úpravy pro rozdíly v cenách nebo poplatcích: to představuje formu barterového obchodu. Kromě toho jeden výrobce mohl využívat pozemek patřící jeho většinovému akcionáři bez jakékoli platby několik let. Podle této společnosti to bylo možné, protože související práva k užívání pozemku získala mateřská společnost za velmi nízkou cenu v rámci své privatizace.
(49)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina znovu zopakovala dřívější tvrzení, podle kterého jeden ze dvou výrobců by neměl být právně považován ve spojení se zbytkem skupiny. Nicméně pokud jde o toto tvrzení, zjistilo se, že tito dva výrobci uskutečňovali koordinovanou obchodní a průmyslovou strategii společně se zbývající částí skupiny, včetně praktik barterového obchodu, jak bylo uvedeno výše ve 48. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(50)
Skupina rovněž tvrdila, že omezení prodeje pro jednoho z jejích výrobců bylo zmíněno pouze v jejích stanovách a nikoli v obchodní licenci nebo osvědčení o schválení. Podle společnosti proto omezení nebylo závazné. Dále se objevilo tvrzení, že společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla výrobní nebo obchodní společností, ale spíše platebním zprostředkovatelem, a že skupina vyvinula maximální úsilí, aby poskytla všechny dostupné informace.
(51)
Jak bylo však uvedeno výše, dotyčný výrobce jasně splňoval kritéria omezení prodeje. Navíc stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají ke schválení orgánům při založení společnosti, a proto je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Pokud jde o společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, zjistilo se, že tato společnost byla skutečně v určitých aspektech zapojena do prodeje dotčeného výrobku na vývoz, a proto měla předložit formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Obě tvrzení proto byla odmítnuta.
(52)
V případě druhé skupiny se na jednoho z vyvážejících výrobců rovněž vztahovalo omezení prodeje, přičemž 70 % jeho výroby mělo být určeno na vývoz, a proto nebylo splněno kritérium 1. Pokud jde o kritérium 2, byla zjištěna řada problémů týkajících se odpisů aktiv a změn v účetních pravidlech. Pokud jde o kritérium 3, hodnota dvou pozemků v účetnictví jedné ze společností se výrazně liší a má se za to, že nákupem pozemku za cenu zjevně nižší, než je jeho tržní hodnota, společnost obdržela skrytou dotaci. Navíc jiná společnost ve skupině měla prospěch z bezplatného pronájmu pozemku na jeden rok a nabyla práva k užívání pozemku za cenu nižší, než je tržní hodnota. Kromě toho nebyla v poznámkách k účetní závěrce uvedena řada záruk uvnitř skupiny, což je v rozporu se standardem IAS 24.
(53)
Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina tvrdila, že prodej uskutečňovaný těmito dvěma výrobci de facto nepodléhal žádným omezením prodeje. Podle společností byla skutečnost, že příslušný objem jejich vývozu byl v souladu s omezeními v jejich stanovách, pouze důsledkem rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu se sójovými bílkovinami. Zdůrazňovaly, že tato omezující ustanovení byla odstraněna z těchto textů krátce po uplynutí období šetření. Kromě toho, pokud jde o kritérium 2, skupina tvrdila, že nehledě na drobnější účetní chyby plně splňovala čínské obecně uznávané účetní zásady, jež je povinna uplatňovat spíše než mezinárodní účetní standard (IAS). Pokud jde o práva k užívání pozemku, skupina tvrdila, že rozdíly v hodnotě dvou pozemků byly způsobeny náklady na vyrovnání jednoho ze dvou pozemků. Rovněž bylo zdůrazněno, že bezplatný pronájem jiného pozemku byl zapříčiněn některými administrativními průtahy před tím, než bylo možné skutečně nabýt práv k užívání pozemku, a že v každém případě hodnota osvobození byla v porovnání s provozními výnosy společnosti nevýznamná.
(54)
Pokud jde o kritérium 1, stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají příslušným orgánům a schvalují při založení společnosti. Má se za to, že příčinou skutečnosti, že společnost splňovala omezení prodeje, je požadavek se touto povinností řídit, a je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že odstranění omezení ze stanov proběhlo po skončení období šetření, a pro toto šetření je tudíž irelevantní. Pokud jde o kritérium 2, bylo zřejmé, že přesnost a spolehlivost záznamů nelze potvrdit. Účetní záznamy společnosti by kromě toho měly být podrobeny auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy, což nebylo možné během inspekce potvrdit. Pokud jde o kritérium 3, v průběhu inspekce na místě nemohly být předloženy žádné důkazy, které by podložily náklady na vyrovnání dotyčného pozemku. Nezávisle na podaných vysvětleních zůstává skutečností, že jedna ze společností měla v průběhu určitého období v bezplatném nájmu své pozemky, a proto měla prospěch z dotace. Připomínky tudíž nebyly takové povahy, aby změnily zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tato zjištění se potvrzují.
3. INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(56)
O individuální zacházení žádala pouze skupina Gushen. Tato žádost byla prošetřena a nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnost nesplňovala výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že skupině Gushen lze přiznat individuální zacházení.
(57)
Bylo rovněž vypracováno hodnocení pro skupiny Crown a Sinoglory, jelikož těmto společnostem nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. V obou případech nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnosti nesplňovaly výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že oběma skupinám společností lze přiznat individuální zacházení.
(58)
Po poskytnutí konečných informací žadatel vyjádřil nesouhlas s přiznáním individuálního zacházení skupinám vývozců zařazeným do vzorku. Avšak vzhledem k neuložení opatření nebylo nutné další zkoumání.
4. BĚŽNÁ HODNOTA
(59)
Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění, zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno oběma skupinám zařazeným do vzorku, které o ně požádaly. Třetí skupina zařazená do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nežádala. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení běžná hodnota pro všechny skupiny stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
a) Srovnatelná země
(60)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise svůj úmysl použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(61)
Byla předložena řada připomínek a jako alternativa byly navrženy další země, konkrétně Brazílie a Izrael. Hlavní argument proti USA jako srovnatelné zemi byla skutečnost, že v USA by se dotčený výrobek mohl vyrábět z geneticky modifikovaných sójových bobů, zatímco v ČLR by tomu tak nebylo. Použití geneticky modifikovaných sójových bobů by potenciálně mohlo vést k tomu, že by výrobek používali různí uživatelé a/nebo odvětví zpracovatelského průmyslu. Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl, že dceřiná společnost žadatele v USA by měla dominantní postavení na trhu USA, což by vedlo k nadsazení prodejních cen na domácím trhu.
(62)
S ohledem na tyto připomínky se Komise snažila navázat spolupráci se všemi známými výrobci dotčeného výrobku v Brazílii, Izraeli a USA, přičemž jim položila řadu klíčových otázek týkajících se jejich výroby, prodeje a místních trhů a požádala je, zda by v případě, že by jejich země byla vybrána jako srovnatelná země, byli ochotni poskytnout podrobnější informace o svých nákladech a cenách. Odpověděli pouze jeden výrobce v USA a dva brazilští výrobci, kteří poskytli požadované informace a nabídli další spolupráci. Později předložil úplnou odpověď na dotazník rovněž jeden izraelský výrobce. Komise se rovněž snažila získat informace o výše uvedených a dalších potenciálních trzích jinými prostředky.
(63)
Takto získané informace byly pečlivě analyzovány. Bylo potvrzeno, že výrobky z USA se na rozdíl od dotčeného výrobku z ČLR, Brazílie, nebo Izraele vyrábějí převážně z geneticky modifikovaných sójových bobů. Nemohly však být vyvozeny žádné závěry, pokud jde o vliv tohoto rozdílu v hlavních surovinách na vlastnosti výrobku a jeho použití, na náklady nebo cenu. Kromě toho, ačkoli se na brazilském trhu uplatňovalo 14 % dovozní clo, byl v Brazílii zaznamenán významný objem dovozu dotčeného výrobku, který konkuroval místně vyráběnému výrobku. Ve skutečnosti na dva brazilské výrobce, kteří nabídli spolupráci, připadaly zhruba tři čtvrtiny spotřeby v Brazílii, zatímco se zdálo, že trh USA zřetelně ovládají dva velmi velcí domácí výrobci, z nichž pouze jeden nabídl spolupráci. Proto se zdálo, že i přes větší celkovou velikost trhu USA byly v Brazílii silnější podmínky hospodářské soutěže se dvěma velkými domácími výrobci a významným dovozem. Kromě toho se celkově zdálo, že objem domácího prodeje spolupracujících brazilských výrobců dosahuje řádově stejného rozsahu jako objem prodeje do EU od čínských výrobců zařazených do vzorku a srovnatelné škály výrobků. Zjistilo se též, že brazilský domácí trh je značně větší než izraelský.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností byla Brazílie vybrána jako srovnatelná země. Tento výběr se potvrzuje.
b) Určení běžné hodnoty
(65)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi. V případě, že jednotlivé typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země nebyly prodány v běžném obchodním styku, nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(66)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
5. VÝVOZNÍ CENA
(67)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v ČLR. Vývozní cena tedy byla ve všech případech stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
(68)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.
6. SROVNÁNÍ
(69)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy o slevy z cen, náklady na dopravu, pojištění, nakládku, manipulační a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěrové náklady a nepřímé daně byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
7. DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(70)
Konečná dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Pro každou ze tří spolupracujících skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty ve srovnatelné zemi s váženým průměrem vývozní ceny.
(72)
Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako průměr tří skupin společností zařazených do vzorku.
(73)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření (s tím, že spolupracující společnosti představovaly téměř 90 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření) bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u skupin společností zařazených do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Skupina Crown
59,4 %
Skupina Gushen
55,8 %
Skupina Sinoglory
67,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
61,3 %
Ostatní společnosti
67,0 %
D. ÚJMA
1. ÚVODNÍ POZNÁMKY
(75)
Po revizi definice výrobku (vyloučení koncentrátů určených pro krmiva) se jedna společnost - ADM, se sídlem v Nizozemsku, jejíž výroba je omezena na koncentráty určené pro krmiva - již nepovažuje za součást výrobního odvětví Unie. V důsledku toho během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii pouze žadatel (společnost Solae). Společnost Solae má v současné době dva výrobní provozy v EU - jeden v Belgii, kde se vyrábí izolované sójové bílkoviny (izoláty), a druhý v Dánsku, kde se vyrábí sójové bílkovinné koncentráty (základní sójové bílkovinné koncentráty a dále zpracovávané koncentráty s vyšší hodnotou, pro které základní sójové bílkovinné koncentráty slouží jako meziprodukt). Další výrobní provoz společnosti Solae nacházející se ve Francii ve městě Boudreaux, který se zabýval výrobou a uváděním na trh pouze jednoduchých koncentrátů určených pro krmiva, byl uzavřen začátkem roku 2009.
(76)
Pokud jde o výrobu v EU, z šetření vyplynulo, že výrobní proces společnosti Solae je založen výhradně na dohodě o poplatcích za zpracování, kterou společnost uzavřela se svou švýcarskou mateřskou společností Solae Europe. Podle této dohody zpracovávají společnosti Solae Belgium a Solae Denmark suroviny poskytnuté společností Solae Europe za poplatek. Po celou dobu procesu společnost Solae Europe zůstává jediným vlastníkem surovin, meziproduktů a konečných výrobků.
(77)
Vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává mateřská společnost, jsou ujednání o poplatcích za zpracování po právní stránce odlišná od jiných možných ujednání o výrobě. Ve stávajícím případě však přidaná hodnota vytvořená uvedenými společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty také odráží technologické a kapitálové investice založené v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(78)
Je rovněž třeba poznamenat, že operace zpracování za poplatek v EU představují „poslední podstatné zpracování“ a jako takové dodávají výrobkům původ v EU.
(79)
V důsledku výše uvedených skutečností se proto dospělo k závěru, že hospodářská činnost, jako je činnost uskutečňovaná společností Solae Belgium a Solae Denmark v EU, by mohla být potenciálně ohrožena dumpingovými praktikami, a mohla by si tak zasluhovat ochranu bez ohledu na právní povahu této činnosti (ujednání o poplatcích za zpracování nebo jiné ujednání o výrobě). S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(80)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jeden vývozce uvedl, že společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, nejsou způsobilé jako výrobci v Unii a nemají žádný vliv na antidumpingová šetření. Vývozce tvrdil, že vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává společnost Solae Europe registrovaná ve Švýcarsku (tj. mimo EU), nelze společnosti Solae Belgium a Solae Denmark považovat za výrobce v Unii, kteří by si mohli zasluhovat ochranu před dumpingovými praktikami.
(81)
Vývozce poukázal na skutečnost, že v předchozích případech, například v případě, jenž se týkal dovozu plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR (7), se orgány rozhodly vyloučit dvě čínské společnosti ze vzorku vyvážejících výrobců, neboť tyto společnosti samy nevyráběly velké množství deklarovaných vyvážených výrobků, ale ve skutečnosti je pouze zpracovávaly pro jiné vyvážející výrobce.
(82)
Je třeba poznamenat, že situace, o kterou se vývozce opírá, není srovnatelná se situací v daném případě. Za prvé, čínské společnosti ve výše uvedeném případě týkajícím se plastových pytlů a sáčků měly vlastní výrobu (bez ujednání o poplatcích za zpracování) (avšak prodej vlastních výrobků vyráběných společnostmi byl příliš malý na to, aby společnosti byly zahrnuty do vzorku), zatímco za současné situace společnosti Solae Belgium a Solae Denmark fungují výhradně na základě ujednání o poplatcích.
(83)
Kromě toho zatímco společnosti Solae Belgium a Solae Denmark jsou plně vlastněné společností Solae Europe, šetření týkající se čínských společností vyloučených ze vzorku nezjistila žádný vlastnický vztah s jinými vyvážejícími výrobci, pro které tyto společnosti zpracovávaly výrobky.
(84)
Vývozce se ve svém tvrzení rovněž odvolává na jiné minulé šetření, konkrétně na šetření, jež se týká dovozu glycinu pocházejícího z ČLR (8), ve kterém Komise považovala některé čínské společnosti za obchodníky spíš než za výrobce, jelikož činnost, kterou tyto společnosti vyvíjely, nebylo možné posuzovat jako výrobu.
(85)
V této souvislosti je třeba uvést, že případ týkající se glycinu ani nepodporuje argument vývozce, protože v uvedeném případě vyvážející čínské společnosti jednoduše uskutečňovaly některé zušlechťovací operace, kterými se neměnilo chemické složení nebo fyzikální vlastnosti posuzovaného výrobku. To je zcela odlišná situace, jež se liší od daného případu, kdy se operacemi prováděnými společnostmi v EU přeměňují sójové boby nebo sójové vločky v sójové bílkoviny, přičemž nejen že se mění chemické složení nebo fyzikální vlastnosti suroviny, ale rovněž se přidává značná hodnota konečnému výrobku.
(86)
Vývozce také tvrdil, že ve středu rozhodovacího procesu pro celou výrobu založenou na ujednání o poplatcích za zpracování v Unii je výhradně společnost mimo EU a že celý osud společností, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, závisí zcela a výlučně na jejich švýcarské mateřské společnosti. Vývozce dále uvedl, že v jiném případě, jenž se týkal dovozu vinylacetátu pocházejícího z USA (9), Komise vyloučila výrobce v EU z definice výrobního odvětví Unie kvůli jeho vztahu se společností v cílené zemi.
(87)
Jiná strana rovněž uvedla, že při analýze otázky ujednání o poplatcích za zpracování a jeho kvalifikace jako výroby by měly být analyzovány otázky, jako je umístění ústředí, střed zájmu a závazek pro trh EU podobným způsobem, jako je analýza společností ve spojení při vymezování výrobního odvětví Unie.
(88)
Solae jako skupina má totiž strukturální vazby se svou švýcarskou mateřskou společností a další podnikové vazby se společnostmi v USA. Není novinkou v antidumpingovém řízení, že společnosti se silnou přítomností v EU mají takové strukturální, kapitálové a podnikové vazby mimo EU. Tyto strukturální a podnikové vazby mimo EU však nemohou zpochybnit závěr, že žadatelé splňují podmínky jako výrobci v EU.
(89)
Je třeba poznamenat, že tyto argumenty by měly význam pro účely čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení a definici výrobního odvětví Unie pouze v případě, že Solae Europe by byla společností v cílené zemi, tj. v tomto případě ČLR. Je zřejmé, že tomu tak není, a proto argument vývozce je irelevantní.
(90)
Kromě toho je třeba zopakovat, že vlastnictví surovin a/nebo hotového výrobku není rozhodujícím kritériem pro vymezení výrobce v Unii. Zatímco ujednání o poplatcích se právně liší od jiných ujednání o výrobě, výrobní společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, mohou být považovány za výrobce v Unii.
(91)
Tento přístup je v souladu s předchozí praxí orgánů, jako například v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu furfurylalkoholu pocházejícího z ČLR (10).
(92)
Připomíná se, že ve stávajícím případě přidaná hodnota vytvořená společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty odráží technologické a kapitálové investice umístěné v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.
(93)
Společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se tedy považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
(94)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem.
(95)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jeden výrobce, jsou níže uvedené údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. SPOTŘEBA V UNII
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie v rámci ujednání o poplatcích za zpracování určených pro trh Unie, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu a odhadů žadatele.
(97)
Kódy KN týkající se určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin zahrnují širší škálu výrobků, a nikoli pouze výrobek, který je předmětem šetření. Na základě rozsáhlého výzkumu a znalostí o trhu žadatel předložil odhady hodnoty a objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie. Tyto odhady byly v průběhu šetření přezkoumány a jsou považovány za spolehlivé. Útvary Komise neobdržely žádné připomínky s alternativním návrhem, který by mohl zpochybnit použití těchto odhadů pro účely tohoto šetření.
(98)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není dále odůvodněná. Dotčená strana kritizovala přístup Komise, aniž by však navrhla vhodnější nebo spolehlivější alternativu. Kritika se týkala zejména skutečnosti, že se daná strana neměla možnost vyjádřit. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení.
(99)
Je třeba připomenout, že útvary Komise zkontrolovaly údaje poskytnuté v podnětu a nezjistily nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(100)
Během posuzovaného období poptávka na trhu Unie poklesla o 8 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstala spotřeba Unie stálá, v roce 2009 se snížila o 8 % a v období šetření zůstala stálá.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
92
92
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
3. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ
a) Objem
(101)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o 15 % a v období šetření dosáhl 20 117 tun. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstal dovoz z ČLR stálý před tím, než v roce 2009 vzrostl o 26 procentních bodů, kdy dosáhl svého maxima. Je třeba poznamenat, že dovoz z ČLR se v období šetření snížil přibližně o 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z dotčené země (v tunách)
17 495
17 557
22 017
20 117
Index (2007 = 100)
100
100
126
115
Podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu - v podobě indexů
100
100
136
125
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
b) Podíl dotčeného dovozu na trhu
(102)
Index, který odráží vývoj podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu, se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Zůstal stálý mezi lety 2007 a 2008, avšak v roce 2009 se zvýšil o 36 %. V období šetření se snížil o 11 procentních bodů.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(103)
Průměrná dovozní cena se za posuzované období zvýšila celkem o 37 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 původně vzrostla o 48 %, pak se v roce 2009 snížila o 11 procentních bodů a na této úrovni zůstala v období šetření. Průměrná cena dovozu z ČLR v období šetření činila 1 569 EUR za tunu.
Tabulka 3
2007
2008
2009
Období šetření
Cena CIF dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 149
1 704
1 570
1 569
Index (2007 = 100)
100
148
137
137
Zdroj:
Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu
ii) Cenové podbízení
(104)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobce v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, jež byly upraveny zejména o úvěrové náklady, dodací náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu, s odpovídajícími váženými průměry cen CIF spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, které byly upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(105)
Ze srovnání vyplynulo, že v období šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 12 %.
Společnost
Cenové podbízení
Skupina Crown
11,1 %
Skupina Gushen
9,6 %
Skupina Sinoglory
15,0 %
(106)
Jedna strana uvedla, že úroveň cenového podbízení byla samozřejmě vypočtena pouze pro období šetření a že předchozí úrovně cenového podbízení nejsou známy. Strana však tvrdila, že vzhledem k tomu, že mezi rokem 2007 a obdobím šetření ceny čínského dovozu vzrostly podstatně více než ceny výrobního odvětví Unie, je možné usuzovat, že cenové podbízení se snižuje.
(107)
Uznává se, že zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se čínské dovozní ceny zvýšily o 37 %, ceny výrobního odvětví Unie se zvýšily pouze o 15 % (viz níže 119. bod odůvodnění). Proto je zřejmé, že s ohledem na průměrné ceny se rozdíly mezi čínskými cenami a cenami v EU mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily.
4. SITUACE VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ UNIE
(108)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(109)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na základě informací získaných z řádně ověřených úplných odpovědí žadatele na dotazník.
a) Výroba
(110)
Výroba Unie se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížila o 14 %. Konkrétně klesla o 8 % v roce 2008 a o dalších 15 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy výroba vzrostla o 9 procentních bodů.
Tabulka 4
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(111)
Výrobní kapacita výrobce v Unii zůstala v posuzovaném období stálá.
Tabulka 5
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Index využití kapacity
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
92
77
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(112)
Index, který odráží vývoj využití kapacity, v posuzovaném období klesl o 14 %. Mezi lety 2007 a 2008 se snížil o 8 % a v roce 2009 o dalších 15 procentních bodů. V období šetření se pak zvýšil o 9 procentních bodů. Trend míry využití vzhledem k tomu, že výrobní kapacita zůstala stálá, odráží vývoj výroby v posuzovaném období.
(113)
Je třeba poznamenat, že navzdory celkovému poklesu zůstalo využití kapacity poměrně vysoké a v období šetření bylo vyšší než 80 %.
c) Objem prodeje
(114)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU poklesl v průběhu posuzovaného období o 8 %. Prodej klesl o 9 % mezi lety 2007 a 2008 a o dalších 5 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy prodej vzrostl přibližně o 6 procentních bodů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
Období šetření
Prodej EU (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
86
92
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(115)
Celkově si během posuzovaného období výrobní odvětví Unie zachovalo podíl na trhu. Konkrétně se index snížil mezi lety 2007 a 2008 o 9 %, ale již v roce 2009 se znovu zvýšil o 1 procentní bod a v období šetření vzrostl o dalších 7 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
92
99
Zdroj:
Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele založené na údajích Eurostatu
e) Růst
(116)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 8 %, se objem prodeje snížil také o 8 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý.
f) Zaměstnanost
(117)
Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi rokem 2007 a 2008 se mírně zvýšila před prudkým 10 % poklesem v roce 2009. V období šetření však zaměstnanost opět vzrostla o 2 procentní body.
Tabulka 8
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost (osoby)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
101
91
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(118)
Produktivita, měřená jako objem výroby (v tunách) na jednoho zaměstnance za rok, poklesla v posuzovaném období o 7 %. Tento pokles odráží skutečnost, že výroba se snížila rychleji než zaměstnanost. Je však třeba poznamenat, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření se produktivita zvýšila o 8 procentních bodů, což odráží ještě rychlejší zvýšení výroby než zvýšení zaměstnanosti.
Tabulka 9
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
91
85
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(119)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období vzrostly přibližně o 15 %. Průměrná cena se v letech 2008 a 2009 zvýšila (o 8 % a 10 % v uvedeném pořadí) před tím, než v období šetření mírně poklesla o 3 procentní body. Ceny dotčeného výrobku obecně do značné míry závisí na nákladech na hlavní suroviny (tj. sójové boby nebo sójové vločky) a energii. Společně tvoří převážnou část výrobních nákladů. Je třeba poznamenat, že trh se sójovými boby je nestabilní a vyznačuje se významnými ročními nebo dokonce měsíčními výkyvy.
(120)
Vzhledem k významným rozdílům v prodejních cenách mezi různými typy výrobku, který je předmětem šetření, by se mělo na vývoj průměrných prodejních cen pohlížet opatrně, jelikož jakákoli změna průměrné ceny je značně ovlivněna jakoukoli změnou ve skladbě sortimentu.
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
108
118
115
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Velikost dumpingového rozpětí
(121)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
j) Stav zásob
(122)
Úroveň konečných zásob zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkově stálá. Je třeba uvést, že zásoby představují poměrně malou část roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 11
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
90
110
99
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Mzdy
(123)
Roční mzdové náklady vzrostly mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi lety 2007 a 2008 se zvýšily o 5 %, v roce 2009 klesly o 2 procentní body a poté se v období šetření zvýšily o 4 procentní body.
Tabulka 12
2007
2008
2009
Období šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
105
103
107
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(124)
V průběhu posuzovaného období ziskovost prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako podíl čistého prodeje, značně kolísala. Zatímco v letech 2007 a 2009 výrobní odvětví Unie dosahovalo zisku, v roce 2008 a v období šetření utrpělo ztráty. Výkyvy ve výnosnosti mohou být odrazem výkyvů na trhu se sójovými boby.
Tabulka 13
2007
2008
2009
Období šetření
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(125)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti.
m) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(126)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období značně kolísal. V roce 2007 začal kladnými hodnotami, v roce 2008 poklesl na negativní hodnotu, avšak v roce 2009 dosáhl opět kladné hodnoty, přičemž v období šetření poklesl znovu na negativní číslo. Celkově peněžní tok v zásadě sledoval uvedenou tendenci ziskovosti.
(127)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že je tvořeno větší skupinou.
Tabulka 14
2007
2008
2009
Období šetření
Peněžní tok (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Zdroj:
odpovědi na dotazník
n) Investice
(128)
Roční investice do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi lety 2007 a 2008 o 4 % a v roce 2009 se zvýšily o dalších 29 procentních bodů. V období šetření mírně poklesly o 5 procentních bodů. Celkově investice v posuzovaném období vzrostly o 28 %.
Tabulka 15
2007
2008
2009
Období šetření
Čisté investice (v EUR)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2007 = 100)
100
104
133
128
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(129)
Z analýzy údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období celkově snížilo svou výrobu, využití kapacity, prodej, zaměstnanost a produktivitu. Rovněž vzrostly mzdové náklady.
(130)
Tento negativní obraz je současně zmírněn skutečností, že většina těchto ukazatelů zaznamenala pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření (2010). Zejména mezi roky 2009 a 2010 (období šetření) vzrostla výroba a využití kapacity o 9 procentních bodů; prodej v EU a podíl na trhu vzrostly o 6 a 7 procentních bodů (v uvedeném pořadí); zaměstnanost vzrostla o 2 procentní body, zatímco produktivita vzrostla až o 8 procentních bodů.
(131)
Rovněž podíl výrobního odvětví Unie na trhu celkově zůstal v posuzovaném období stálý. Zatímco v roce 2008 poklesl, již v roce 2009 se zvýšil. V roce 2010 dosáhl úrovně velmi podobné stavu z roku 2007.
(132)
Ziskovost, jakož i návratnost investic a peněžní tok (které úzce souvisejí se ziskovostí) podávají smíšený pohled na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Zatímco celkově (mezi rokem 2007 a obdobím šetření) vykazovaly pokles, rovněž významně kolísaly a poukazovaly na nestálou povahu trhu.
(133)
Čisté investice se jednoznačně zvýšily mezi lety 2007 a 2009 (o 33 %) a zaznamenaly pouze malý pokles (o 5 procentních bodů) v roce 2010 (období šetření).
(134)
Rovněž skutečná úroveň ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření je poměrně nízká.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo určitou újmu. Avšak vzhledem k poměrně nevýznamné úrovni skutečných ztrát způsobených výrobnímu odvětví Unie v období šetření a ke známkám oživení na konci posuzovaného období se dospělo k závěru, že újmu nelze charakterizovat jako podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(136)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že újma by se v tomto případě měla považovat za podstatnou, protože v některých jiných případech vyznačujících se údajně podobnými okolnostmi (tj. s pozitivními tendencemi pozorovanými na konci posuzovaného období) (11) zjištění byla odlišná. Žadatel rovněž tvrdil, že přihlížení k pozdější části posuzovaného období a vyvozování závěrů ze známek oživení v tomto období není slučitelné s právem WTO (12).
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ musí být posuzován individuálně. V tomto konkrétním případě šetření nejen zjistilo jasné známky oživení výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období, ale také že rozsah negativních tendencí byl poměrně omezený. Například podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý a celkově relativně vysoký, využití kapacity sice mírně pokleslo, avšak zůstalo na úrovni vyšší než 80 % a investice se zvýšily. Oproti tomu v případě týkajícím se kyseliny šťavelové (13) došlo například ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 9 % v období šetření v porovnání s prvním rokem období šetření újmy (14). V případě týkajícím se kyseliny citronové (15) došlo k podobné ztrátě podílu na trhu a k poklesu investic (16).
(138)
S ohledem na závazky v rámci WTO citovaná zpráva skupiny odborníků odkazuje na zcela odlišnou situaci, kdy orgán provádějící šetření analyzoval pouze dílčí údaje za pouhých 6 měsíců každého ze tří po sobě následujících let a svá zjištění zakládal na této neúplné analýze. Situace se v daném případě zjevně liší, jelikož analýza újmy zahrnuje údaje za celý rok za čtyři po sobě následující roky a dále je kladen určitý důraz na skutečnost, že před koncem uvedeného čtyřletého období došlo ve srovnání s rokem před obdobím šetření k pozitivnímu vývoji u mnoha z analyzovaných tendencí.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se s konečnou platností dospělo k závěru, že žádnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie nelze považovat za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. ÚVOD
(140)
Aniž by bylo dotčeno určení s ohledem na neexistenci podstatné újmy, a na základě hypotézy, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by mohla být charakterizována jako podstatná, Komise přezkoumala potenciální příčinnou souvislost.
(141)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie nějakou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. ÚČINKY DUMPINGOVÉHO DOVOZU
(142)
Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2007 a obdobím šetření zvýšil celkově o 15 % a jeho odpovídající podíl na trhu se zvýšil o 25 %. Tento vývoj se obecně časově shodoval se zhoršenou hospodářskou situací výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet si svůj podíl na trhu, čínský dovoz zaznamenal nárůst o více než 5 procentních bodů.
(143)
Na tomto základě by se na první pohled mohlo zdát, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(144)
Z podrobnější analýzy účinků dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie však zjevně nevyplývá jednoznačný vzájemný vztah. Zatímco například dovoz z ČLR se v letech 2007 a 2008 (101. bod odůvodnění) jen nepatrně zvýšil a dovozní cena CIF vzrostla o 48 % (103. bod odůvodnění), výrobní odvětví Unie přesto v roce 2008 utrpělo značné ztráty a přišlo o určitý podíl na trhu. Naopak zatímco v období let 2008 a 2009 se čínský dovoz zvýšil o 26 % a dovozní cena CIF se snížila o 11 procentních bodů, výrobní odvětví Unie si udrželo svůj podíl na trhu a zotavilo se ze ztrát z roku 2008. Také mezi rokem 2009 a obdobím šetření, zatímco dovoz z ČLR se udržel na trhu Unie, situace výrobního odvětví Unie se jednoznačně zlepšila, jak je uvedeno výše v analýze újmy.
(145)
Tato neexistence vzájemného vztahu mezi dovozem z ČLR a tendencemi ukazatelů újmy výrazně naznačuje, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěly jiné činitele, které ji možná i způsobily. Tato otázka bude dále zkoumána níže.
3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
(146)
Jinými činiteli, které byly přezkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou: i) pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009, a ii) výkyvy na trhu se sójovými boby.
i) Pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009
(147)
Srovnáme-li rok 2007 s rokem 2010 (období šetření), lze v posuzovaném období pozorovat pokles spotřeby v Unii, a to o 8 %. Mnohé činitele způsobující újmu se vyvíjely převážně v souladu s tímto činitelem. Srovnáme-li například výše uvedená dvě období, objem prodeje výrobního odvětví EU rovněž klesl o 8 %. K dalším příkladům patří zaměstnanost - v roce 2010 o 7 % nižší než v roce 2007 - a produktivita - v roce 2010 rovněž o 7 % nižší než v roce 2007. Proto je jasné, že pokles poptávky, a to bez ohledu na to, jaká je jeho příčina, byl hlavním činitelem ve vývoji stavu výrobního odvětví Unie.
(148)
Ačkoliv příčina poklesu poptávky není přímo relevantní pro analýzu příčinných souvislostí, je dost pravděpodobné, že byla přinejmenším částečně způsobena finanční a hospodářskou krizí. V této souvislosti je třeba poznamenat, že poptávka klesla zejména mezi lety 2008 a 2009. Vzhledem k této časové shodě byl pokles o 8 procentních bodů mezi lety 2008 a 2009 se vší pravděpodobností spojen s hospodářskou krizí. Proto by bylo možné tvrdit, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna hospodářskou krizí a výsledným poklesem poptávky.
(149)
Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Solae Belgium uznává ve své výroční zprávě z roku 2009, že nižší výnosy z finančních aktiv v důsledku finanční krize měly negativní dopad na finanční situaci společnosti.
(150)
Je třeba rovněž připomenout, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zlepšila. Toto zlepšení se jasně shoduje s všeobecným hospodářským oživením.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že pokles poptávky, pravděpodobně částečně způsobený finanční a hospodářskou krizí, byl hlavní příčinou jakékoli újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(152)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že újmu nezpůsobily finanční a hospodářská krize, neposkytl však v tomto ohledu žádné přesvědčivé argumenty a pouze odkázal na řadu dalších případů (17), kdy zjištění byla odlišná.
(153)
V této souvislosti je třeba připomenout, že každý případ musí být posuzován individuálně. Skutečností v tomto konkrétním případě zůstává, že zatímco neexistuje jednoznačný vzájemný vztah mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Unie, pokles poptávky, jenž byl pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí, přispěl ke špatné situaci výrobního odvětví Unie. To bylo totiž aspoň do určité míry výslovně uznáno ve výroční zprávě společnosti Solae Belgium z roku 2009, jak je uvedeno výše.
(154)
Lze však zaznamenat významné rozdíly mezi případy, jež zmínil žadatel, a stávajícím případem. Řada těchto rozdílů je uvedena v následujících bodech odůvodnění.
(155)
V případě týkajícím se kyseliny šťavelové (18) se i přesto, že některé ukazatele skutečně poukazovaly na významný pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření, podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil, zatímco v stávajícím případě se zvýšil téměř na úroveň roku 2007 (19). Případ týkající se kyseliny šťavelové mimoto nevykazuje meziroční neexistenci vzájemného vztahu mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a tendencí ukazatelů újmy, což je charakteristické pro stávající případ. Vývoj ziskovosti se rovněž liší. V stávajícím případě zejména značně kolísá ziskovost. V stávajícím případě je dále velmi nestabilní trh.
(156)
V případě týkajícím se otevřených síťovin ze skleněných vláken (20) se podíl výrobního odvětví Unie na trhu každoročně snížil, a to celkem o 12 procentních bodů (21). Současně soustavně meziročně rostl podíl čínského dovozu na trhu, a to celkem o 12,4 procentních bodů (22). V stávajícím případě se podíl čínského dovozu na trhu zvyšoval až do roku 2009 a poté klesl mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Současně již v roce 2008 klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, přičemž poté se opět zvýšil téměř na úroveň roku 2007.
(157)
V případě týkajícím se skleněných vláken (23) soustavně rostl meziroční podíl dumpingového dovozu na trhu, a to celkem o 6,3 procentních bodů (24).
(158)
V případě týkajícím se keramických obkládaček (25) stabilně rostl podíl dumpingového dovozu na trhu (26). Kromě toho se značně lišil vývoj zásob. V případě týkajícím se keramických obkládaček zvýšení zásob vypovídalo o újmě (27). Mimoto šetření v případě týkajícím se keramických obkládaček ukázalo, že navzdory oživení ve stavebnictví ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend (28).
(159)
V případě týkajícím se mastných alkoholů (29) se vývoj ukazatelů újmy mezi rokem 2009 a obdobím šetření lišil od stávajícího případu (např. se snížila zaměstnanost) (30) a objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím šetření (31).
(160)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
ii) Výkyvy na trhu se sójovými boby
(161)
Výše bylo uvedeno, že ziskovost výrobního odvětví Unie značně kolísá a poukazuje na nestálou povahu trhu.
(162)
Tato nestálost je úzce spjata s výkyvy na trhu se surovinami. Promptní trh pro hlavní surovinu - sójové boby - se tradičně vyznačuje značnými měsíčními a ročními výkyvy (32), zatímco ceny konečného výrobku - dotčeného výrobku - inklinují spíše k stabilitě (jelikož jsou založeny na dlouhodobých smlouvách). Proto úroveň ziskovosti u výrobku, který je předmětem šetření, silně závisí na převládající situaci na trhu se sójovými boby.
(163)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2008 skutečně došlo ke značnému zvýšení cen sójových bobů, které mělo významný vliv na ziskovost a celkovou situaci výrobního odvětví Unie. Sám žadatel uznal, že zvýšení cen sójových bobů přispělo k jeho špatné situaci v roce 2008.
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že výkyvy na trhu se sójovými boby byly rovněž hlavní příčinou jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(165)
Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že výkyvy cen na trhu se sójovými boby nemohly narušit příčinnou souvislost a že se týkaly pouze ztrát v roce 2008. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné podložené důkazy.
(166)
Je třeba poznamenat, že značné zvýšení cen sójových bobů se shoduje se špatnými finančními výsledky výrobního odvětví Unie, a vzhledem k tomu, že vysoké ceny sójových bobů byly považovány za hlavní příčinu ztrát v roce 2008, neexistuje žádný zvláštní důvod, proč by se ke ztrátám v roce 2010, jež se shodují s dalším zvýšením cen sójových bobů, mělo přistupovat odlišně.
(167)
Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(168)
Jiné faktory, a to zejména pokles poptávky (pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí v letech 2008/2009) a nestálá povaha trhu s hlavní surovinou byly významnými příčinami jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(169)
Proto i za předpokladu, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť tyto jiné činitele narušují příčinnou souvislost, nelze vyvodit závěr, že jakákoli újma byla způsobena dumpingovým dovozem z ČLR.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
Vzhledem k tomu, že se zjistilo, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, kterou lze považovat za podstatnou, a že v každém případě jiné činitele narušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a touto újmou, zájem Unie není třeba zkoumat.
G. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(171)
Vzhledem k závěrům vyvozeným s ohledem na neexistenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a s ohledem na neexistenci příčinné souvislosti by řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(172)
Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Jejich připomínky byly vzaty v úvahu, avšak nijak nezměnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 27. června 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Ġunju 2012
li ttemm il-proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(2012/343/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. L-INIZJAZZJONI
(1)
Fid-19 ta’ April 2011, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż li ġie ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), (“avviż tal-bidu”), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċediment inbeda b’riżultat ta’ ilment ippreżentat fis-7 ta’ Marzu 2011 minn Solae Europe S.A. (“l-ilmentatur”) li jirrappreżenta biċċa kbira, f’dan il-każ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata (3). L-ilment kien fih evidenza ta’ dumping tal-prodott imsemmi, kif ukoll ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, u li tqieset biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-bidu ta’ proċediment.
2. IL-PARTIJIET IKKONĊERNATI MILL-PROĊEDIMENT
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment bil-bidu tal-proċediment lill-ilmentatur, lill-produttur magħruf l-ieħor tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi u lir-rappreżentanti tar-RPĊ, lill-importaturi, lill-fornituri u lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, kif ukoll lill-assoċjazzjonijiet tagħhom. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(5)
Fejn kien xieraq ġew ikkunsidrati l-kummenti verbali u bil-miktub li ppreżentaw il-partijiet interessati.
(6)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli ta’ produtturi esportaturi u importaturi mhux relatati tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika tal-bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, biex tkun tista’ tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha u l-importaturi mhux relatati fl-Unjoni ntalbu jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifika ta’ bidu, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom marbuta mal-prodott ikkonċernat fil-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2010 u l-31 ta’ Diċembru 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-awtoritajiet tar-RPĊ ġew ikkonsultati wkoll fuq il-kampjun tal-produtturi esportaturi.
2.1. IT-TEĦID TA’ KAMPJUN TAL-PRODUTTURI ESPORTATURI
(7)
Għoxrin produttur esportatur taw l-informazzjoni mitluba fl-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni u offrew il-kooperazzjoni qabel l-iskadenzi. Il-volumi tal-bejgħ tal-UE rrapurtati minn dawn il-(gruppi ta’) produtturi esportaturi rrappreżentaw madwar 90 % tal-importazzjonijiet ikkonċernati fil-perjodu tal-investigazzjoni. Għalhekk, il-kooperazzjoni kienet meqjusa sostanzjali.
(8)
Minħabba l-għadd għoli ta’ (gruppi ta’) produtturi esportaturi li wrew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw, ġie deċiż li kien meħtieġ li jittieħed kampjun fir-rigward tal-produtturi esportaturi.
(9)
Il-Kummissjoni għażlet kampjun, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, ibbażat fuq l-akbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet li, b’mod raġonevoli, jista’ jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul inizjalment kien jikkonsisti f’żewġ gruppi ta’ kumpaniji relatati, li jirrappreżentaw inter alia ħames produtturi individwali u 40 % sa 50 % tal-volum tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-UE fil-perjodu tal-investigazzjoni. Wara li waslu indikazzjonijiet li aktarx dawn iż-żewġ gruppi se jkollhom jiġu ttrattati bħala entità waħda għall-għan tal-istabbiliment ta’ dazju anti-dumping (ara l-premessa 41), il-kampjun ġie estiż biex jinkludi t-tielet grupp ta’ produtturi esportaturi, sabiex b’hekk jirrappreżenta 45 % sa 60 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati u l-awtoritajiet Ċiniżi ġew ikkonsultati dwar l-għażla inizjali kif ukoll dwar l-espansjoni ta’ wara tal-kampjun. Żewġ produtturi esportaturi relatati oġġezzjonaw l-espansjoni tal-kampjun billi argumentaw li, jekk il-kampjun jiġi estiż, huma jkunu jikkwalifikaw aħjar bħala t-tielet grupp ta’ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Għandu jkun enfasizzat li, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-kampjun ġdid propost kien magħmul minn tliet gruppi ta’ produtturi esportaturi bl-akbar volumi tal-bejgħ tal-UE tal-prodott ikkonċernat fil-PI. Barra minn hekk, il-volumi tal-bejgħ fl-UE tal-prodott ikkonċernat matul il-PI taż-żewġ produtturi relatati li saħqu li kellhom jintgħażlu bħala t-tielet grupp, kienu żgħar ħafna, u jirrappreżentaw inqas minn 10 % tal-volumi korrispondenti tat-tielet grupp magħżul. Għalhekk, ġie kkonfermat li r-rappreżentattività tal-kampjun estiż kienet moqdija l-aħjar bit-tliet gruppi proposti. Ma tqajmux iktar oġġezzjonijiet.
2.2. TEĦID TA’ KAMPJUN TAL-IMPORTATURI
(10)
Wara li ġiet eżaminata l-informazzjoni mressqa, u minћabba l-għadd kbir ta’ importaturi li indikaw li kienu lesti li jikkooperaw, ġie deċiż li kien meħtieġ kampjun fil-każ tal-importaturi mhux relatati.
(11)
Seba’ importaturi mhux relatati, li jirrappreżentaw 20 % tal-importazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni, qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Tliet importaturi, li jirrappreżentaw madwar 17 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ u kważi 90 % tal-importazzjonijiet tal-importaturi li kkooperaw, intgħażlu fil-kampjun. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati ngħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar l-għażla tal-kampjun. Ma tqajmet l-ebda oġġezzjoni. Wieħed mill-importaturi fil-kampjun ma kompliex jikkoopera u ma pprovdiex tweġiba għall-kwestjonarju.
2.3. IT-TWEĠIBIET TAL-KWESTJONARJU U L-VERIFIKI
(12)
Sabiex il-gruppi fil-kampjun tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ jkunu jistgħu jitolbu trattament tal-ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”), f’każ li jkunu jixtiequ, il-Kummissjoni bagħtitilhom formoli ta’ applikazzjoni għal TES/IT. F’dan ir-rigward, iż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji fil-kampjun talbu TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, filwaqt li l-grupp ta’ kumpaniji l-ieħor fil-kampjun talab TI skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(13)
Intbagħtu wkoll formoli għal TES/TI lill-(gruppi ta’) produtturi esportaturi mhux inklużi fil-kampjun li kienu ddikjaraw l-intenzjoni tagħhom li jitolbu eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(14)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun kif ukoll lill-produtturi esportaturi mhux fil-kampjun li kienu ddikjaraw l-intenzjoni tagħhom li jitolbu eżami individwali, lill-ilmentatur u lill-produttur tal-Unjoni l-ieħor magħruf, lill-importaturi li kienu fil-kampjun, u lill-utenti kollha magħrufa.
(15)
Wara li talbet informazzjoni mingħand produtturi fil-pajjiżi analogi possibbli tal-Brażil, l-Iżrael u l-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”), il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lill-produtturi fil-Brażil u l-Iżrael li kienu offrew li jikkooperaw bl-iskop li jiġi stabbilit il-valur normali għall-kumpaniji li ma setgħux jingħataw TES (ara l-premessi 60 sa 64 hawn taħt).
(16)
Waslu tweġibiet sħaħ għall-kwestjonarju mit-tliet gruppi fil-kampjun tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ, minn produttur Brażiljan wieħed, produttur Iżraeljan wieħed, produttur wieħed tal-Unjoni (b’faċilità tal-produzzjoni waħda fil-Belġju u oħra fid-Danimarka), żewġ importaturi (minn tlieta) fil-kampjun u erba’ utenti fl-UE. Produttur Brażiljan ieħor bagħat tweġiba mhux kompluta.
(17)
Barra dan, waslu talbiet għal eżami individwali (“EI”) skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku mingħand produttur esportatur wieħed mhux fil-kampjun (“l-applikant A”) u grupp wieħed ta’ produtturi esportaturi relatati mhux fil-kampjun (flimkien “applikant B”) (4). Wara li ġie analizzat it-tagħrif imressaq mill-partijiet fil-kampjun, kif ukoll dawn it-talbiet inklużi l-kwestjonarji mimlija kif suppost, ġie meqjus li l-għadd ta’ (gruppi ta’) produtturi esportaturi li kellu jiġi investigat fil-kampjun biss kien tant kbir li EI addizzjonali kienu jkunu ta’ piż mhux mistħoqq u kienu jipprevjenu t-tlestija tal-investigazzjoni fiż-żmien dovut. Għalhekk, l-applikanti ġew infurmati li t-talba tagħhom għal eżami individwali kienet miċħuda.
(18)
L-applikant B kkontesta din id-deċiżjoni li ma tiġix ikkunsidrata t-talba tiegħu għal EI. Fl-opinjoni tiegħu dan ir-rifjut ikun kontra l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 6.10 tal-Ftehim ta’ Anti-dumping (“ADA”), kif interpretat reċentement mill-Korp tar-Riżoluzzjoni tat-Tilwim tad-WTO fil-każ tal-qfieli (5). It-tieninett, dan ir-rifjut ikun kontra l-prinċipju fundamentali tal-proporzjonalità.
(19)
Fir-rigward tal-ewwel argument, l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku kif ukoll l-Artikolu 6.10 tal-ADA jippermettu espliċitament li l-awtorità investigattiva ma tqisx it-talbiet għal EI jekk l-għadd ta’ esportaturi u/jew produtturi involuti ikun tant kbir li dan l-eżerċizzju ma jkunx prattikabbli. Ir-Rapport tal-Korp tal-Appell tad-WTO fil-każ tal-qfieli għamilha ċara li t-talbiet fil-ħin għal EI għandhom “bħala regola” jiġu aċċettati sakemm dan ma jkunx “ta’ piż mhux mistħoqq” (6). F’dan il-każ, il-verifika tar-risposti għall-kwestjonarju u t-tweġibiet għall-formoli tat-talba għal TES tal-applikanti għal EI tkun tinvolvi investigazzjonijiet fil-post f’kumpanija waħda (l-applikant A) u żewġ kumpaniji oħra (dawk li jiffurmaw parti mill-applikant B). Matul dawn l-investigazzjonijiet fil-post, għandha tiġi vverifikata l-konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(c) kif ukoll ir-rapporti ta’ dawn l-entitajiet kollha dwar l-istruttura, l-ispejjeż (inklużi l-ispejjeż tal-produzzjoni u x-xiri), il-bejgħ u l-profitabilità. Minħabba l-għadd kbir ta’ entitajiet fil-kampjun li diġà ġew investigati, biex jiżdied applikant addizzjonali kien ikun tabilħaqq ta’ piż mhux mistħoqq u kien jipperikola serjament it-tlestija tal-investigazzjoni fiż-żmien dovut. Għalhekk, id-deċiżjoni biex dawn it-talbiet għal eżami individwali ma jiġux aċċettati hija ġġustifikata bil-liġi u ma tiksirx il-prinċipju tal-proporzjonalità.
(20)
Wara li ġie infurmat li EI ikun wisq tassattiv, l-applikant B aktar tard ippropona li jirtira t-talba tiegħu għal TES jekk minflok jiġi eżaminat għal TI. Minħabba li allega li għamel biss tranżazzjoni ta’ esportazzjoni waħda żgħira matul il-PI u li mhux se jitlob aktar TES, huwa argumenta li l-Kummissjoni mhux se jkollha għalfejn tagħmel verifika fuq il-post fir-RPĊ biex tiddeċiedi dwar id-dumping u li jkun biżżejjed li tivverifika dik it-transazzjoni ta’ esportazzjoni waħda waqt il-verifika tat-tweġiba għall-kwestjonarju tal-ilmentatur fl-UE. Fuq din il-bażi, l-esportatur argumenta illi l-għoti ta’ eżami individwali ma jkunx ta’ piż.
(21)
Madankollu, jekk tingħata EI, ikun jeħtieġ issir verifika fuq il-post tal-applikant B, billi mingħajr verifika fuq il-post fir-RPĊ taż-żewġ produtturi fil-grupp, l-eżistenza ta’ bejgħ ieħor lejn l-UE matul il-PI ma tistax tiġi eskluża. Din il-verifika kienet tkun ta’ piż mhux mistħoqq minħabba d-daqs tal-kampjun bi tliet gruppi kbar ta’ kumpaniji. Għalhekk, it-talba ġiet miċħuda.
(22)
Id-deċiżjoni li mhux se jiġu aċċettati t-talbiet għal trattament individwali nżammet. Minħabba r-raġunijiet imsemmija hawn fuq, ġie deċiż definittivament li t-talbiet għal eżami individwali ma kinux se jintlaqgħu peress li kieku l-investigazzjoni tkun ta’ piż ikbar milli hemm bżonn u jżommu l-investigazzjoni milli titlesta fil-ħin.
(23)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha li tqieset meħtieġa biex jiġi determinat id-dumping, il-ħsara li rriżultat jew it-theddida tal-ħsara, u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produtturi esportaturi fir-RPĊ:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. u l-kumpaniji relatati tagħha, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. u l-kumpaniji relatati tagħha, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. u l-kumpaniji relatati tagħha, Liaocheng, Qingdao.
(b)
Il-produttur tal-Unjoni:
-
Solae Europe, b’faċilitajiet tal-produzzjoni fi:
-
il-Belġju, Ieper (Solae Belgium), u
-
id-Danimarka, Aarhus (Solae Denmark).
(c)
Il-produtturi fil-pajjiż analogu:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.
3. IL-PERJODU TAL-INVESTIGAZZJONI
(24)
L-investigazzjoni dwar id-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-2007 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
4. IS-SEJBIET FL-ISTADJU INTERIM
(25)
Fl-istadju interim tqies li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ma tkunx xierqa, b’mod partikolari minħabba l-bżonn li titkompla l-analiżi tar-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ta’ ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5. IL-PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(26)
Wara li ġew żvelati l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti l-miżuri provviżorji (“l-iżvelar interim”), diversi partijiet interessati għamlu sottomissjonijiet bil-miktub sabiex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(27)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex l-informazzjoni li kien jidhrilha meħtieġa għas-sejbiet finali tagħha. Minbarra l-verifiki msemmija fil-premessa 23 hawn fuq, saret verifika oħra fil-post ta’ Kerry fi Bristol, ir-Renju Unit, wieħed mill-importaturi u l-utenti tal-proteini tas-sojja li kkooperaw fl-investigazzjoni.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(28)
Il-prodott ikkonċernat ġie definit fl-avviż ta’ notifika bħala prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata, li 65 % jew aktar mill-piż tagħhom ikun proteini (N × 6,25), ikkalkulat fuq il-piż niexef bl-esklużjoni tal-vitamini, il-minerali, l-amino aċidi u l-addittivi tal-ikel miżjuda, li joriġinaw fir-RPĊ (“il-prodott ikkonċernat” jew “CCSPP”) u li bħalissa għandu l-kodiċi NM ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 mill-1 ta’ Jannar 2012) u ex 3504 00 90.
(29)
Fi ħdan l-ambitu tal-prodott ta’ hawn fuq, żewġ gruppi ewlenin ta’ prodotti jistgħu jiġu ddistingwiti: (i) konċentrati tal-proteina tas-sojja (“SPCs” jew “konċentrati” inklużi konċentrati sempliċi/bażiċi u konċentrati pproċessati ulterjorment), li jkollhom kontenut ta’ proteina ta’ aktar minn 65 % iżda inqas minn 90 %; u (ii) proteini tas-sojja iżolati (“ISPs” jew “iżolati”), li jkollhom kontenut ta’ proteina ta’ 90 % jew aktar.
(30)
Ġie stabbilit ukoll li filwaqt li l-konċentrat sempliċi huwa prodott pjuttost bażiku b’valur miżjud baxx, l-iżolati u l-konċentrati ipproċessati ulterjorment jeħtieġu sostanzjalment aktar ipproċessar u għalhekk huma prodotti b’valur miżjud ogħla.
(31)
L-ambitu tal-prodott kif deskritt hawn fuq jinkludi wkoll konċentrati sempliċi (mhux ipproċessati ulterjorment) għall-għalf tal-annimali. Dawn ġew prodotti fil-perjodu meqjus fl-UE minn impjant wieħed tal-ilmentatur li jinsab fi Franza u minn kumpanija oħra, ADM, ibbażata fil-Pajjiżi l-Baxxi.
(32)
Wara l-iżvelar interim il-ilmentatur talab bidla fl-ambitu tal-prodott billi jiġu eliminati l-konċentrati użati għall-għalf tal-annimali. L-ilmentatur oppona l-approċċ propost fid-dokument interim u argumenta li l-esklużjoni tad-dejta mill-impjant Franċiż li għalaq fl-2009 (i.e. fin-nofs tal-perjodu meqjus) irriżultat f’inkonsistenza fid-dejta li jifdal (bid-dejta ta’ ADM inkluża). Konsegwentament, il-bejgħ u s-sehem tas-suq ta’ produtturi tal-UE tal-prodott taħt l-investigazzjoni kienu artifiċjalment minfuħa.
(33)
L-ilmentatur argumenta li minħabba d-domanda relattivament stabbli, xi wħud mill-provvisti mill-impjant Franċiż Solae sakemm għalaq fl-2009 kienu meħuda mill-kompetitur tagħhom fl-UE, ADM. Konsegwentement, l-esklużjoni tad-dejta tal-impjant Franċiż wasslet għal paragun qarrieqi tad-dejta tas-sena 2008, meta ADM kellha biss sehem iżgħar mis-suq tal-konċentrati tal-annimali, ma’ dik tal-PI, meta AMD kellha sehem ferm akbar minn dak is-suq.
(34)
B’mod partikolari, l-ilmentatur ipprovda informazzjoni dwar id-differenzi tekniċi u kimiċi bejn il-konċentrati għall-għalf tal-annimali fuq naħa waħda u iżolati u konċentrati oħrajn min-naħa l-oħra. Apparti dan, jintużaw kanali ta’ distribuzzjoni differenti għal dawn is-sottogruppi. Barra minn hekk, il-konċentrati għall-għalf tal-annimali għandhom kodiċi NM differenti minn konċentrati oħra (għall-ikel) u l-iżolati.
(35)
Wara s-sottomissjoni tal-ilmentatur, esportatur wieħed ma qabilx mat-talba li jiġi llimitat l-ambitu tal-prodott. Madankollu, dan l-esportatur ma fehemx it-talba u kien ħaseb li t-talba kienet li jiġu esklużi l-konċentrati tal-proteina tas-sojja kollha, filwaqt li, fil-fatt, din tirreferi biss għal SPC sempliċi għall-għalf tal-annimali. Barra minn hekk, l-esportatur ma tax raġunament fattwali għaliex it-talba ma kinitx tkun iġġustifikata.
(36)
Huwa nnota wkoll li, abbażi tal-informazzjoni miġbura fl-investigazzjoni, l-importazzjonijiet tal-konċentrati tal-proteina tas-sojja għall-għalf tal-annimali jirrappreżentaw inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet totali Ċiniżi fl-Unjoni tal-prodott taħt l-investigazzjoni (kif definit oriġinarjament).
(37)
Minħabba dawn ta’ hawn fuq u, partikolarment, id-differenzi ċari - tekniċi, kimiċi u relatati mas-suq - huwa meqjus xieraq li l-ambitu tal-prodott jiġi limitat billi jiġu esklużi t-tipi ta’ konċentrati tal-proteina tas-sojja sempliċi użati fl-għalf tal-annimali. Konsegwentement, il-prodott ikkonċernat huwa l-prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata, esklużi dan it-tip ta’ prodotti użati fl-għalf ta’l-annimali, u li 65 % jew iktar mill-piż tagħhom ikun proteini (N × 6,25) ikkalkulat fuq il-piż niexef bl-esklużjoni tal-vitamini, il-minerali, l-amino aċidi u l-addittivi tal-ikel miżjuda, li joriġinaw fir-RPĊ (“il-prodott ikkonċernat” jew “CCSPP”) u li bħalissa għandu l-kodiċi NM ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 u ex 3504 00 90.
(38)
Il-prodott ikkonċernat jintuża l-aktar fl-industrija tal-ikel fl-applikazzjonijiet tal-laħam u sostituti tal-laħam. Applikazzjonijiet oħra tal-laħam jinkludu taħlita għal fuq l-insalata, sopop, trabijiet tax-xorb, bars tal-enerġija, sostituti tal-ħalib, deżerti ffriżati, krema maħbuta, formoli tat-tfal, ħobż, ċereali għall-fatra, għaġin eċċ. Minħabba l-funzjonalitajiet tiegħu, il-prodott ikkonċernat għandu wkoll xi applikazzjonijiet speċifiċi inklużi l-adeżivi, asfalt, rażi, materjali tat-tindif, kożmetiċi, linka, ġilda, żebgħa, kisjiet tal-karti, pestiċidi/fungiċidi, plastik, poliesteri u fibri tat-tessuti.
(39)
Minkejja xi differenzi fl-applikazzjonijiet finali possibbli, it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat, konċentrati u iżolati, kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi. Għalhekk jitqiesu li jikkostitwixxu prodott wieħed u uniku.
2. IL-PRODOTT SIMILI
(40)
Il-prodott ikkonċernat u ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata, prodotti u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u fis-suq domestiku tal-Brażil, li serva b’mod provviżorju bħala pajjiż analogu, kif ukoll ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata, prodotti u mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, instabu li għandhom l-istess karatteristiċi u użi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi. Għalhekk, dawn il-prodotti jitqiesu simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. ID-DUMPING
1. IR-RELAZZJONI BEJN IL-GRUPP SINOGLORY U L-GRUPP GUSHEN
(41)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun kienu Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. u l-kumpaniji relatati tagħha (“il-grupp Crown”), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd u l-kumpaniji relatati tagħha (“il-grupp Gushen”) u Sinoglory Health Food Co. Ltd u l-kumpaniji relatati tagħha (“il-grupp Sinoglory”). Fi stadju bikri tal-investigazzjoni ġie kkunsidrat li kien hemm mnejn li l-grupp Gushen u l-grupp Sinoglory grupp jkollhom jiġu ttrattati bħala esportaturi relatati. Madankollu, wara l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-esportaturi kkonċernati, ġie deċiż finalment li l-grupp Gushen u l-grupp Sinoglory ikunu kkunsidrati bħala entitajiet separati għall-għanijiet ta’ din l-investigazzjoni.
2. TRATTAMENT TA’ EKONOMIJA TAS-SUQ (“TES”)
(42)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(43)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji ġew stabbiliti fil-forma mqassra hawn taħt:
1.
Id-deċiżjonijiet u l-ispejjeż kummerċjali jsiru b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat;
2.
Il-kotba tal-kontijiet jiġu vverifikati indipendentement u skont in-normi tal-kontabilità internazzjonali u applikati għall-għanijiet kollha;
3.
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
4.
Il-liġijiet dwar il-proprjetà u dwar il-falliment jipprovdu stabbiltà u ċertezza ġuridika; kif ukoll
5.
Il-kambju tal-flus jinħadem bir-rata tas-suq.
(44)
It-TES ġie ddikjarat mill-grupp Crown u l-grupp Sinoglory.
(45)
Għaż-żewġ gruppi, Crown u Sinoglory, il-Kummissjoni talbet l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni mressqa fil-formoli ta’ talba għat-TES u kull informazzjoni oħra li qieset meħtieġa, fl-istabbilimenti tal-kumpaniji kkonċernati.
(46)
L-investigazzjoni stabbiliet li ż-żewġ gruppi ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku biex jingħataw TES.
(47)
Partikolarment, il-kumpaniji miż-żewġ gruppi naqsu milli jissodisfaw il-kriterji 1, 2, u 3.
L-EWWEL GRUPP
(48)
Fil-każ ta’ Grupp wieħed, wieħed mill-produtturi fil-grupp ma ssodisfax il-kriterju 1 minħabba l-eżistenza ta’ obbligu li jbigħ il-prodotti kollha tiegħu fis-suq internazzjonali. Għalkemm il-kumpanija saħqet li din id-dispożizzjoni ma kinitx vinkolanti, il-kumpanija effettivament qatt ma biegħet fis-suq domestiku (bl-eċċezzjoni ta’ bejgħ żgħir fl-2007). Rigward il-kriterju 2, instabu diversi problemi tal-kontabilità għaż-żewġ produtturi fil-grupp. Barra minn hekk, waħda mill-kumpaniji fil-grupp ma ssottomettietx il-formola tat-talba għal TES. Barra minn hekk, kumpanija waħda fil-grupp tikri parti mill-art tagħha mingħajr l-ebda reġistru tad-dħul mill-kera fil-kontijiet tagħha billi ma nħarġet l-ebda fattura jew prova tal-ħlas għal dawn il-ħlasijiet. Meta ttrasferiet għal sit tal-produzzjoni ġdid u parti mill-apparat tagħha sar inattiv, ma sar l-ebda test għall-ħsara. Fl-aħħarnett, meta waħda mill-kumpaniji fil-grupp xtraw biċċa art ġdida, hija rċeviet trasferiment mill-gvern biex jintuża bħala kumpens għan-nies tar-raħal li kellhom jiċċaqalqu. Madankollu, dan il-ħlas ma ntużax għal dak l-iskop imma biex jitnaqqas il-kost tad-dritt għall-użu tal-art. Rigward il-kriterju 3, iż-żewġ produtturi fil-grupp ipartu l-materja prima minn fornitur komuni mingħajr kwalunkwe dokumentazzjoni jew reġistri xierqa, fuq il-bażi ta’ arranġamenti informali ħafna mingħajr ebda aġġustamenti għad-differenzi fil-prezzijiet jew miżati: din hija forma ta’ kummerċ bit-tpartit. Barra minn hekk, produttur wieħed seta’ juża l-art li hija proprjetà tal-azzjonist maġġoritarju tagħha mingħajr kwalunkwe ħlas għal bosta snin. Skont dik il-kumpanija, dan kien possibbli minħabba li d-drittijiet tal-użu tal-art relatati kienu ġew akkwistati għal prezz baxx ħafna mill-kumpanija prinċipali fil-kuntest tal-privatizzazzjoni tagħha.
(49)
Wara li ġew żvelati r-riżultati dettaljati tat-TES u l-iżvelar interim, il-grupp tenna l-istqarrijiet ta’ qabel li wieħed miż-żewġ produtturi ma għandux jitqies bħala marbut legalment mal-bqija tal-grupp. Madankollu, rigward din il-pretensjoni, instab li ż-żewġ produtturi kienu jsegwu strateġija kummerċjali u industrijali kkoordinata flimkien mal-bqija tal-grupp, inklużi prattiċi kummerċjali ta’ tpartit imsemmija fil-premessa 48 hawn fuq. Il-pretensjoni hija għalhekk miċħuda.
(50)
Il-grupp stqarr ukoll li r-restrizzjoni fuq il-bejgħ għal wieħed mill-produtturi tiegħu kienet imsemmija biss fl-Artikoli tal-Assoċjazzjoni, u mhux fil-liċenzja tan-negozju jew iċ-ċertifikat tal-approvazzjoni. Skont il-kumpanija, ir-restrizzjoni għalhekk ma kinitx vinkolanti. Barra minn hekk, saħaq li l-kumpanija li ma kinitx bagħtet formola ta’ talba għat-TES ma kinitx kumpanija tal-produzzjoni jew tal-kummerċ iżda pjuttost aġent tal-ħlas u li dak il-grupp kien għamel mill-aħjar biex jipprovdi l-informazzjoni kollha disponibbli.
(51)
Madankollu, kif imsemmi hawn fuq, il-produttur ikkonċernat ikkonforma biċ-ċar mar-restrizzjoni fuq il-bejgħ. Barra minn hekk, l-Artikoli tal-Assoċjazzjoni huma parti mid-dokumenti li huma sottomessi għall-approvazzjoni lill-awtoritajiet meta titwaqqaf il-kumpanija u għalhekk huwa ċar li l-kontenut ta’ dawn id-dokumenti jifforma l-bażi għal operazzjonijiet attwali tal-kumpanija. Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-kumpanija li ma ssottomettietx formola tat-talba għal TES, instab li din il-kumpanija kienet fil-fatt involuta f’ċerti aspetti marbuta mal-bejgħ għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat u, għalhekk, kien messha tressaq formola ta’ talba għal TES. Għalhekk, dawn iż-żewġ pretensjonijiet mhumiex aċċettati.
IT-TIENI GRUPP
(52)
Fil-każ tal-grupp l-ieħor, wieħed mill-produtturi esportaturi kien ukoll suġġett għal limitazzjoni tal-bejgħ tiegħu, fejn 70 % tal-produzzjoni tiegħu għandu jinbiegħ għall-esportazzjoni, u għalhekk ma kkonformax mal-kriterju 1. Rigward il-kriterju 2, instabu għadd ta’ problemi li jikkonċernaw id-deprezzament tal-assi u bidliet fil-politiki tal-kontabilità. Rigward il-kriterju 3, il-valur attribwit għal żewġ biċċiet ta’ art fil-kontijiet ta’ waħda mill-kumpaniji jvarja b’mod sinifikanti, u huwa meqjus li bl-akkwist ta’ biċċa art bi prezz li biċ-ċar huwa inqas mill-valur tas-suq, il-kumpanija rċeviet sussidju moħbi. Barra minn hekk, kumpanija oħra fil-grupp ibbenefikat minn kiri b’xejn ta’ biċċa art għal sena u akkwistat id-drittijiet tal-użu tal-art għal prezz aktar baxx mill-valur tas-suq. Finalment, kien hemm numru ta’ garanziji bejn il-grupp li ma ġewx żvelati fin-noti għall-kontijiet, bi ksur tal-IAS 24.
(53)
Wara li ġew żvelati r-riżultati dettaljati tat-TES u l-iżvelar interim, il-grupp saħaq li l-bejgħ de facto taż-żewġ produtturi ma kienx suġġett għal xi restrizzjoni fuq il-bejgħ. Skont il-kumpaniji, il-fatt li l-volumi tal-esportazzjoni rispettivi tagħhom kienu konformi mar-restrizzjonijiet fl-Artikoli tal-Assoċjazzjoni tagħhom kien biss minħabba l-bilanċ bejn il-provvista u d-domanda fis-suq tal-proteina tas-sojja. Huma enfasizzaw li dawn id-disposizzjonijiet restrittivi kienu tneħħew minn dawn it-testi malajr wara l-PI. Barra minn hekk, rigward il-kriterju 2, il-grupp saħaq li apparti żbalji żgħar tal-kontabilità, huwa kien kompletament konformi mal-GAAP Ċiniż li huma għandhom jimplimentaw minflok l-IAS. Fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art, il-grupp saħaq li l-valur differenti ta’ dawn il-biċċtejn art kien minħabba l-ispejjeż ta’ livellar ta’ waħda minnhom. Fl-aħħar nett, ġie enfasizzat li l-kiri b’xejn ta’ biċċa art oħra kien minħabba dewmien amministrattiv qabel ma seta’ effettivament jiġi akkwistat id-dritt għall-użu tal-art u li, xorta waħda, il-valur tal-eżenzjoni kien biss wieħed żgħir jekk jiġi mqabbel mad-dħul operattiv tal-kumpanija.
(54)
Rigward il-kriterju 1, l-Artikoli tal-Assoċjazzjoni huma parti mid-dokumenti li huma sottomessi lill-awtoritajiet u approvati meta titwaqqaf il-kumpanija. Il-fatt li l-kumpanija kkonformat mar-restrizzjonijiet fuq il-bejgħ jitqies li hu minħabba rekwiżit biex din tagħmel hekk u huwa ċar li l-kontenut ta’ dawn id-dokumenti jifforma l-bażi għall-operazzjonijiet attwali tal-kumpanija. Barra minn hekk, huwa enfasizzat li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet mill-Artikoli tal-Assoċjazzjoni seħħet wara l-IP u għalhekk mhijiex rilevanti għal din l-investigazzjoni. Rigward il-kriterju 2, kien ċar li l-preċiżjoni u l-affidabbiltà tar-reġistri ma setgħux jiġu kkonfermati. Barra minn hekk, ir-reġistri tal-kontabilità tal-kumpanija għandhom jiġu vverifikati skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità li ma setgħux jiġu kkonfermati waqt il-verifika. Fir-rigward tal-kriterju 3, ma setgħetx tiġi sottomessa evidenza waqt il-verifika fuq il-post li tissostanzja l-ispejjeż għal-livellar tal-biċċa art ikkonċernata. Fl-aħħarnett, indipendentement mill-ispjegazzjonijiet mressqa, jibqa’ l-fatt li waħda mill-kumpaniji kriet l-art tagħha bla ħlas għal ċertu perjodu ta’ żmien u għalhekk gawdiet minn sussidju. Għalhekk, il-kummenti ma kinux tali li jbiddlu s-sejbiet tat-TES. Dawk is-sejbiet huma b’dan ikkonfermati.
3. TRATTAMENT INDIVIDWALI (“TI”)
(55)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, qiegħed jiġi stabbilit dazju għall-pajjiż kollu, jekk ikun il-każ, għal dawk il-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, għajr f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
Fil-każ ta’ kumpaniji li huma kompletament jew parzjalment proprjetà ta’ sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti,
-
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu determinati liberament,
-
Il-parti l-kbira tal-ishma jappartjenu lill-persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fil-Bord tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom jew ikunu fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat,
-
Il-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq, kif ukoll
-
l-interferenza tal-Istat mhijiex tali li tippermetti ċ-ċirkumvenzjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati tad-dazju differenti.
(56)
Il-grupp Gushen biss talab TI. Din it-talba ġiet eżaminata u ma nstab l-ebda element li jindika li l-kumpanija mhijiex konformi mal-kriterji msemmija hawn fuq. B’hekk, ġie konkluż li l-Grupp Gushen seta’ jingħata TI.
(57)
Saret ukoll valutazzjoni tal-grupp Crown u tal-grupp Sinoglory, billi ma ngħatax TES lil dawn il-kumpaniji. Fiż-żewġ każijiet, ma nstab l-ebda element li jindika li l-kumpaniji mhumiex konformi mal-kriterji msemmija hawn fuq. Għalhekk huwa konkluż li ż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji setgħu jingħataw TI.
(58)
Wara l-iżvelar finali, l-ilmentatur esprima n-nuqqas ta’ qbil tiegħu mal-għoti ta’ TI lill-gruppi ta’ esportaturi fil-kampjun. Madankollu, minħabba li l-miżuri mhux se jiġu imposti, ma kienx hemm bżonn li din tiġi eżaminata iktar.
4. IL-VALUR NORMALI
(59)
Kif spjegat fil-premessa 46, ma ngħatax TES liż-żewġ gruppi fil-kampjun li kienu talbuha. It-tielet grupp fil-kampjun ma applikax għal TES. Għalhekk, skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-gruppi kollha ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet jew tal-valur mibni f’pajjiż analogu.
(a) Il-pajjiż analogu
(60)
Fl-avviż ta’ bidu, il-Kummissjoni wriet il-ħsieb tagħha li tuża lill-Istati Uniti bħala l-pajjiż analogu xieraq sabiex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati jikkummentaw dwar dan.
(61)
Wasal għadd ta’ kummenti u ġew proposti pajjiżi oħrajn bħala alternattiva, partikolarment il-Brażil u l-Iżrael. L-argument ewlieni ppreżentat kontra l-Istati Uniti bħala pajjiż analogu kien li fl-Istati Uniti l-prodott ikkonċernat isir minn fażola tas-sojja ġenetikament modifikata, filwaqt li dan ma jiġrix fir-RPĊ. L-użu ta’ fażola tas-sojja ġenetikament modifikata (“ĠM”) jista’ potenzjalment iwassal biex il-prodott jintuża minn utenti u/jew industriji tal-ipproċessar differenti. Issemma wkoll minn produttur esportatur illi s-sussidjarja fl-Istati Uniti tal-ilmentatur ikollha pożizzjoni dominanti fis-suq tal-Istati Uniti, u dan jirriżulta fi prezzijiet tal-bejgħ domestiku minfuħa.
(62)
Fid-dawl ta’ dawn il-kummenti rċevuti, il-Kummissjoni talbet il-kooperazzjoni tal-produtturi CCSPP magħrufa kollha fil-Brażil, l-Iżrael u l-Istati Uniti billi saqsithom għadd ta’ mistoqsijiet ewlenin dwar il-produzzjoni, il-bejgħ u s-swieq lokali tagħhom u saqsithom jekk humiex lesti jipprovdu informazzjoni aktar dettaljata dwar l-ispejjeż u l-prezzijiet tagħhom, f’każ li l-pajjiż tagħhom jintgħażel bħala l-pajjiż analogu. Produttur wieħed mill-Istati Uniti u żewġ produtturi Brażiljani biss wieġbu billi pprovdew l-informazzjoni mitluba u offrew aktar kooperazzjoni. Fi stadju aktar tard, produttur Iżraeljan ukoll bagħat risposta sħiħa għall-kwestjonarju. Il-Kummissjoni wkoll għamlet ħilitha biex tikseb informazzjoni dwar is-swieq imsemmija u swieq potenzjali oħra b’mezzi oħra.
(63)
L-informazzjoni miġbura b’dan il-mod ġiet analizzata bir-reqqa. Kien ikkonfermat li l-prodott tal-Istati Uniti kien fil-biċċa l-kbira magħmul minn fażola tas-sojja MĠ, għall-kuntrarju tas-CCSPP mir-RPĊ, il-Brażil jew l-Iżrael. Madankollu, ma seta’ jkun hemm l-ebda konklużjoni fir-rigward tal-impatt ta’ dik id-differenza fil-materji primi ewlenin fuq il-karatteristiċi, l-użi, l-ispejjeż jew il-prezz tal-prodott. Barra minn hekk, għalkemm is-suq Brażiljan kellu dazju tal-importazzjoni ta’ 14 %, kien hemm volumi sinifikanti ta’ CCSPP importat fil-Brażil li jikkompeti mal-prodott li jiġi prodott lokalment. Fil-fatt, iż-żewġ produtturi Brażiljani, li t-tnejn offrew li jikkooperaw, irrappreżentaw, bejn wieħed u ieħor, ¾ tal-konsum fil-Brażil, filwaqt li s-suq tal-Istati Uniti deher li kien iddominat biċ-ċar minn żewġ produtturi domestiċi kbar ħafna, li wieħed minnhom biss kien offra li jikkoopera. Għalhekk, għalkemm id-daqs totali tas-suq tal-Istati Uniti kien ikbar, deher li kien hemm kundizzjonijiet iktar qawwija ta’ kompetizzjoni fil-Brażil, b’żewġ produtturi domestiċi kbar u importazzjonijiet sinifikanti. Barra minn hekk, globalment, il-volumi ta’ bejgħ domestiku tal-produtturi Brażiljani li kkooperaw dehru li kienu tal-istess daqs bħall-volumi ta’ bejgħ lill-UE mill-produtturi Ċiniżi fil-kampjun, u l-firxiet tal-prodotti kienu komparabbli. Fl-aħħarnett, instab li s-suq domestiku Brażiljan kien akbar sewwa minn dak Iżraeljan.
(64)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Brażil intgħażel bħala l-pajjiż analogu. Din l-għażla hija kkonfermata.
(b) Id-determinazzjoni tal-valur normali
(65)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni vverifikata li ġiet ipprovduta mill-produtturi fil-pajjiż analogu. Fil-każijiet fejn it-tipi tal-prodott fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu ma jkunux saru fl-andament normali tal-kummerċ jew fejn ma kinux jinbiegħu tipi simili, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku.
(66)
Wara l-iżvelar interim, il-kalkoli ġew raffinati iktar sabiex iqisu wkoll il-kummenti sottomessi mill-partijiet.
5. IL-PREZZ TAL-ESPORTAZZJONI
(67)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni, direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tal-kummerċ relatati, li jinsabu fir-RPĊ. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni effettivament imħallsa jew li jridu jiġu mħallsa.
(68)
Wara l-iżvelar interim, il-kalkoli ġew raffinati iktar sabiex iqisu wkoll il-kummenti sottomessi mill-partijiet.
6. IT-TQABBIL
(69)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti xierqa għall-iskontijiet, it-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tat-tqandil u t-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, u t-tassazzjoni indiretta fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġjati b’evidenza vverifikata.
7. MARĠNIJIET TAD-DUMPING
(70)
Il-marġnijiet tad-dumping definittivi ġew espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(71)
Għal kull wieħed mit-tliet gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, ġie stabbilit marġni tad-dumping fuq il-bażi ta’ paragun tal-medja ddifferenzjata tal-valur normali fil-pajjiż analogu mal-medja ddifferenzjata tal-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(72)
Għall-kumpaniji li kkooperaw u li ma kinux fil-kampjun, il-marġini tad-dumping ġie kkalkulat bħala l-medja tat-tliet gruppi ta’ kumpaniji fil-kampjun.
(73)
Minħabba l-livell għoli ta’ kooperazzjoni fl-investigazzjoni, fejn il-kumpaniji li kkooperaw kienu jirrappreżentaw madwar 90 % tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ fil-PI, għal kull kumpanija li ma kkooperatx ġie stabbilit marġni għall-pajjiż kollu bl-użu tal-ogħla wieħed mill-marġnijiet li nstabu għall-gruppi ta’ kumpaniji fil-kampjun.
(74)
Fuq din il-bażi l-livelli definittivi ta’ dumping huma kif ġej:
Il-kumpanija
Il-marġni tad-dumping
Il-grupp Crown
59,4 %
Il-grupp Gushen
55,8 %
Il-grupp Sinoglory
67,0 %
Il-kumpaniji li kkooperaw iżda li mhumiex inklużi fil-kampjun
61,3 %
Kumpaniji oħra
67,0 %
D. Il-ĦSARA
1. RIMARKI INTRODUTTORJI
(75)
Wara r-reviżjoni tal-ambitu tal-prodott (l-esklużjoni tal-konċentrati għall-għalf tal-annimali), kumpanija waħda - ADM fil-Pajjiżi l-Baxxi, li l-produzzjoni tagħha hija limitata għal konċentrati għall-għalf tal-annimali - ma għadhiex meqjusa parti mill-industrija tal-Unjoni. Konsegwentement, l-ilmentatur (Solae) biss immanifattura l-prodott simili fl-Unjoni fil-perjodu tal-investigazzjoni. Solae bħalissa għandha żewġ siti tal-manifattura fl-UE - wieħed fil-Belġju li jipproduċi l-iżolati tal-proteina tas-sojja u ieħor fid-Danimarka li jipproduċi l-konċentrati tal-proteina tas-sojja (l-SPC bażiku u l-konċentrati pproċessati ulterjoment b’valur għoli li għalihom l-SPC bażiku jservi bħala prodott intermedju). Sit ieħor ta’ manifattura ta’ Solae f’Boudreaux, Franza, li mmanifattura u qiegħed fis-suq biss konċentrati sempliċi għall-għalf tal-annimali, għalaq fil-bidu tal-2009.
(76)
Safejn għandha x’taqsam il-produzzjoni fl-UE, l-investigazzjoni żvelat li l-proċess tal-manifattura ta’ Solae huwa bbażat esklussivament fuq ftehim ta’ tolling mal-kumpanija omm tagħha fl-Isvizzera, Solae Europe. Skont dan il-Ftehim Solae Belgium u Solae Denmark jipproċessaw il-materja prima pprovduta minn Solae Europe għal miżata għas-servizz. Matul il-proċess, Solae Europe tibqa’ l-uniku proprjetarju tal-materja prima, ta’ kull prodott intermedju u tal-prodott finali.
(77)
Billi s-sjieda tal-materja prima u tal-prodotti lesti tibqa’ tal-prinċipal, l-arranġamenti ta’ tolling huma legalment differenti minn arranġamenti oħrajn tal-produzzjoni possibbli. Madankollu, fil-każ attwali, il-valur miżjud minn dawk il-kumpaniji fl-UE jammonta għal madwar 50 % tal-ispiża tal-manifattura. Dan is-sehem mill-valur miżjud jirrifletti wkoll, l-investimenti teknoloġiċi u kapitali bbażati fl-Unjoni. Il-valur nett ta’ investimenti bħal dawn fl-UE huwa sinifikanti u l-industrija timpjega għadd kbir ta’ persuni fl-Unjoni.
(78)
Għandu jiġi nnutat ukoll li l-operazzjonijiet tat-tolling fl-UE jikkostitwixxu “l-aħħar trasformazzjoni sostanzjali” u għalhekk, jikkonferixxu lill-prodotti l-oriġini fl-UE.
(79)
Minħabba dak li ssemma hawn fuq, ġie konkluż li attività ekonomika bħal dik imwettqa minn Solae Belgium u Solae Denmark fl-UE tista’ tkun potenzjalment mhedda minn prattiċi ta’ dumping u għalhekk setgħet tiġġustifika protezzjoni irrispettivament min-natura legali ta’ tali attività (tolling jew arranġament ta’ produzzjoni differenti). Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li Solae Belgium u Solae Denmark jiġu kkunsidrati bħala produtturi tal-Unjoni li jiffurmaw parti mill-industrija tal-Unjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(80)
Wara l-iżvelar interim, esportatur wieħed ikkummenta li l-kumpaniji tat-tolling ma jikkwalifikawx bħala produtturi tal-Unjoni u mhumiex relevanti għall-investigazzjonijiet anti-dumping. L-esportatur argumenta li billi s-sjieda tal-materja prima u l-prodotti lesti tibqa’ ta’ Solae Europe li hija rreġistrata fl-Isvizzera (jiġifieri barra l-UE), Solae Belgium u Solae Denmark ma setgħux jiġu meqjusa produtturi tal-Unjoni u ma kienx jistħoqqilhom protezzjoni minn prattiċi tad-dumping.
(81)
L-esportatur indikat li f’każijiet preċedenti, bħal waħda dwar l-importazzjonijiet ta’ xkejjer u basktijiet tal-plastik li joriġinaw fir-RPĊ (7), l-istituzzjonijiet iddeċidew li jeskludu żewġ kumpaniji Ċiniżi minn kampjun ta’ produtturi esportaturi għax ma kinux huma stess li pproduċew ammont kbir ta’ prodotti esportati ddikjarati, imma fil-fatt kienu pproċessawhom għal produtturi esportaturi oħrajn.
(82)
Ta’ min jinnota li l-qagħda fil-każ li semma l-esportatur mhuwiex komparabbli ma’ dik tal-każ preżenti. L-ewwel nett, il-kumpaniji Ċiniżi fil-każ tal-ixkejjer u l-basktijiet tal-plastik imsemmi hawn fuq kellhom il-produzzjoni (mhux tolled) tagħhom stess (iżda l-bejgħ tal-prodotti mmanifatturati minnhom kien żgħir wisq biex il-kumpaniji jiġu inklużi fil-kampjun), filwaqt li fis-sitwazzjoni preżenti Solae Belgium u Solae Denmark jaħdmu esklussivament bl-arranġament tat-tolling.
(83)
Barra minn hekk, filwaqt li Solae Belgium u Solae Denmark huma kompletament proprjetà ta’ Solae Europe, l-investigazzjoni tal-kumpaniji Ċiniżi esklużi mill-kampjun ma tistabbilixxix relazzjoni ta’ pussess ma’ produtturi esportaturi oħra li pproċessaw il-prodotti għalihom.
(84)
Fis-sottomissjoni tiegħu l-esportatur semma investigazzjoni oħra fil-passat, dik dwar l-importazzjonijiet tal-gliċina li joriġinaw fir-RPĊ (8), fejn il-Kummissjoni ttrattat xi kumpaniji Ċiniżi bħala negozjanti minflok produtturi, billi l-attività li wettqu nstabet li ma kinitx tikkwalifika bħala produzzjoni.
(85)
Ta’ min jinnota f’dan ir-rigward li l-każ tal-gliċina lanqas ma jsostni l-argument tal-esportatur, billi f’dak il-każ, il-kumpaniji esportaturi Ċiniżi sempliċiment wettqu xi operazzjonijiet ta’ pproċessar li ma kinux jibdlu l-kompożizzjoni kimika jew il-karatteristiċi fiżiċi tal-prodott ikkunsidrat. Din hija sitwazzjoni kompletament differenti minn din preżenti fejn l-operazzjonijiet immexxija mill-kumpaniji tal-UE jikkonvertu l-fażola tas-sojja jew il-flejks tas-sojja fi proteini tas-sojja u mhux biss ibiddlu l-kompożizzjoni kimika jew il-karatteristiċi fiżiċi tal-materjal iżda wkoll iżidu valur sinifikanti lill-prodott finali.
(86)
L-esportatur argumenta wkoll li ċ-ċentru tal-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet għall-produzzjoni tat-tolling kollu fl-Unjoni jinsab esklużivament f’kumpanija barra l-UE u li d-destin kollu tal-kumpaniji tat-tolling huwa kompletament u esklussivament dipendenti fuq il-kumpanija omm Żvizzera tagħhom. L-esportatur żied jgħid li f’każ differenti, dwar l-importazzjonijiet tal-aċetat tal-vinil li joriġinaw fl-Istati Uniti (9), il-Kummissjoni eskludiet produttur tal-UE mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba r-relazzjoni tagħha ma’ kumpanija f’pajjiż fil-mira.
(87)
Parti oħra ssuġġerixxiet ukoll li fl-analiżi tal-kwistjoni ta’ arranġament tat-tolling u l-kwalifika tiegħu bħala produzzjoni, kwistjonijiet bħal fejn jinsabu l-kwartieri ġenerali, iċ-ċentru tal-interess u l-impenn lejn is-suq tal-UE, għandhom jiġu analizzati b’mod simili għall-analiżi tal-kumpaniji relatati fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(88)
Tabilħaqq, bħala grupp, Solae għandu rabtiet strutturali mal-kumpanija omm Svizzera tagħha u aktar rabtiet korporattivi ma’ kumpaniji Amerikani. Mhix xi ħaġa ġdida fi proċedimenti kontra d-dumping li l-kumpaniji bi preżenza qawwija fl-UE jkollhom tali rabtiet strutturali, kapitali jew korporattivi barra l-UE. Madankollu, dawn ir-rabtiet strutturali u korporattivi barra l-UE ma jistgħux idgħajfu l-konklużjoni li l-ilmentaturi jikkwalifikaw bħala produtturi tal-UE.
(89)
Ta’ min jinnota li dawn l-argumenti jkunu relevanti għall-għanijiet tal-Artikolu 4(1)a tar-Regolament bażiku u għad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni biss fil-każ li Solae Europe kienet kumpanija f’pajjiż fil-mira, jiġifieri r-RPĊ f’dan il-każ. Huwa evidenti li dan mhuwiex il-każ, u għalhekk l-argument tal-esportatur mhuwiex relevanti.
(90)
Barra minn hekk, huwa mtenni li s-sjieda tal-materjal użat u/jew tal-prodott lest mhuwiex il-kriterju deċiżiv għad-definizzjoni ta’ produttur tal-Unjoni. Filwaqt li t-tolling huwa legalment differenti minn arranġamenti tal-produzzjoni oħra, il-kumpaniji li jipproduċu t-tolling jistgħu jitqiesu produtturi tal-Unjoni.
(91)
Din l-istrateġija hija konsistenti mal-prattika preċedenti tal-istituzzjonijiet, bħal pereżempju reviżjoni tal-iskadenza għall-importazzjonijiet tal-alkoħol furfuriliku li joriġina fir-RPĊ (10).
(92)
Huwa mtenni li fil-każ attwali l-valur miżjud mill-kumpaniji fl-UE jammonta għal iktar minn 50 % tal-ispiża tal-manifattura. Dan is-sehem ta’ valur miżjud jirrifletti l-investimenti teknoloġiċi u kapitali bbażati fl-Unjoni. Il-valur nett ta’ investimenti bħal dawn fl-UE huwa sinifikanti u l-industrija timpjega għadd kbir ta’ persuni fl-Unjoni.
(93)
Bħala konklużjoni, Solae Belgium u Solae Denmark huma meqjusa produtturi tal-Unjoni li jiffurmaw parti mill-industrija tal-Unjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ‘il quddiem se jissejħu l-“industrija tal-Unjoni”.
(94)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku ġie stabbilit fuq il-bażi tat-tweġiba għall-kwestjonarju tal-ilmentatur.
(95)
Billi l-industrija tal-Unjoni għandha biss produttur wieħed, id-dejta hawn taħt hija ppreżentata f’format indiċjati sabiex tinżamm il-kunfidenzjalità, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
2. IL-KONSUM TAL-UNJONI
(96)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-produzzjoni tolled tal-industrija tal-Unjoni destinata għas-suq tal-Unjoni, il-volumi tal-importazzjoni fis-suq tal-Unjoni miksuba minn Eurostat, u l-istimi mill-ilmentatur.
(97)
Il-kodiċijiet tan-NM li jkopru ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata jkopru firxa usa’ ta’ prodotti, u mhux biss il-prodott li qed jiġi investigat. Abbażi ta’ riċerka estensiva u l-għarfien tas-suq, l-ilmentatur għamel stimi tal-valur u l-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott li qed jiġi investigat lejn l-Unjoni. Dawn l-istimi ġew eżaminati matul l-investigazzjoni u huma meqjusa bħala affidabbli. Is-servizzi tal-Kummissjoni ma rċevew l-ebda kumment bi proposta alternattiva li tista’ toħloq dubji dwar l-użu ta’ dawn l-istimi għall-iskop ta’ din l-investigazzjoni.
(98)
Parti waħda saħqet li l-metodoloġija tal-kalkolu tal-importazzjonijiet ma ġietx spjegata biżżejjed. Din il-kritika, madankollu, ma ġietx sostanzjata aktar. Il-parti kkritikat l-approċċ tal-Kummissjoni mingħajr, iżda, ma ssuġġeriet alternattiva aktar adattata jew aktar affidabbli. Il-kritika kienet marbuta prinċipalment mal-fatt li l-parti ma kinitx f’pożizzjoni li tikkummenta. Ta’ min ifakkar li l-verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment, li tistabbilixxi b’mod dettaljat il-metodoloġija tal-esklużjoni, kienet disponibbli fil-fajl mhux kunfidenzjali minn mindu tnediet il-proċedura.
(99)
Ta’ min ifakkar li s-servizzi tal-Kummissjoni vverifikaw id-dejta pprovduta fl-ilment u ma setgħu jistabbilixxu xejn li kien jimmina r-raġonevolezza tal-metodu magħżul. Barra minn hekk, minħabba l-fatt li l-partijiet ma pproponewx metodu ta’ esklużjoni alternattiv, il-kummenti tagħhom tqiesu bħala li ma kinux sostanzjati.
(100)
Matul il-perjodu meqjus id-domanda fis-suq tal-Unjoni naqset bi 8 %. Aktar speċifikament, il-konsum tal-Unjoni baqa’ stabbli bejn l-2007 u l-2008, naqas bi 8 % fl-2009 u baqa’ stabbli fil-PI.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Il-volum (f’tunnellati)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
100
92
92
Sors:
Ir-risposti għall-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni u l-istimi tal-ilmentatur ibbażati fuq dejta ta’Eurostat
3. L-IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻ IKKONĊERNAT
(a) Volum
(101)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdied bi 15 % fil-perjodu meqjus u laħaq 20 117-il tunnellata fil-PI. Aktar speċifikament, l-importazzjonijiet mir-RPĊ baqgħu stabbli bejn l-2007 u l-2008, qabel ma żdiedu b’26 punt perċentwali fl-2009, meta laħqu l-quċċata tagħhom. Ta’ min jinnota li l-importazzjonijiet mir-RPĊ waqgħu b’madwar 9 punti perċentwali fil-PI.
Tabella 2
2007
2008
2009
PI
Il-volum ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat (tunnellati)
17 495
17 557
22 017
20 117
L-indiċi (2007 = 100)
100
100
126
115
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat - indiċjat
100
100
136
125
Sors:
L-istimi tal-ilmentatur ibbażati fuq dejta tal-Eurostat
(b) Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(102)
L-indiċi li jirrifletti l-evoluzzjoni tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, żdied b’25 % fil-perjodu meqjus. Baqa’ stabbli bejn l-2007 u l-2008, iżda żdied b’36 % fl-2009. Fil-PI naqas bi 11-il punt perċentwali.
(c) Il-prezzijiet
(i) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(103)
Il-prezz medju tal-importazzjoni żdied b’37 % fil-perjodu meqjus. Aktar speċifikament, żdied inizjalment b’saħansitra 48 % bejn l-2007 u l-2008, u mbagħad naqas fl-2009 bi 11-il punt perċentwali u baqa’ f’dak il-livell fil-PI. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ fil-PI kien ta’ EUR 1 569 kull tunnellata.
Tabella 3
2007
2008
2009
PI
Il-prezz CIF tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (EUR/tunnellata)
1 149
1 704
1 570
1 569
L-indiċi (2007 = 100)
100
148
137
137
Sors:
L-istimi tal-ilmentatur ibbażati fuq dejta tal-Eurostat
(ii) It-twaqqigħ tal-prezz
(104)
Għall-iskop tal-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet tal-bejgħ medji ddifferenzjati tal-produttur tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni u aġġustati, partikolarment għal spejjeż tal-kreditu, spejjeż ta’ kunsinna, imballaġġ u kummissjonijiet, għal livell ex-works, tqabblu mal-medja ddifferenzjata korrispondenti tal-prezzijiet CIF tal-esportaturi li kkooperaw mir-RPĊ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, aġġustati biex ikopru l-ispejjeż kollha relatati mar-rilaxx mid-dwana, jiġifieri, it-tariffa doganali u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni, (il-prezz tal-iżbark).
(105)
It-tqabbil wera li matul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu orħos mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’madwar 12 %.
Il-kumpanija
L-offerta ta’ bejgħ taħt il-prezz
Il-grupp Crown
11,1 %
Il-grupp Gushen
9,6 %
Il-grupp Sinoglory
15,0 %
(106)
Parti waħda kkummentat li ovvjament il-livell tat-twaqqigħ fil-prezz kien kkalkulat biss għall-PI u li l-livelli ta’ twaqqigħ preċedenti mhumiex magħrufa. Madankollu, il-parti ssuġġeriet li, minħabba li bejn l-2007 u l-PI il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti aktar mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, jista’ jiġi inferit li t-twaqqigħ tal-prezzijiet kien qed jonqos.
(107)
Tabilħaqq, huwa rikonoxxut li filwaqt li bejn l-2007 u l-PI, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’37 %, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu biss bi 15 % (ara l-premessa 119 hawn taħt). Konsegwentement, huwa ċar li fir-rigward tal-prezzijiet medji, id-distakk bejn il-prezzijiet Ċiniżi u l-prezzijiet tal-UE naqas bejn l-2007 u l-PI.
4. IS-SITWAZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(108)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet valutazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni fil-perjodu meqjus.
(109)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mit-tweġibiet sħaħ u vverifikati tal-kwestjonarju mill-ilmentatur.
(a) Il-produzzjoni
(110)
Il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b’14 % bejn l-2007 u l-PI. Aktar speċifikament, naqset bi 8 % fl-2008, qabel ma kompliet tonqos bi 15-il punt perċentwali oħra fl-2009. Madankollu, kien hemm titjib ċar bejn l-2009 u l-PI, meta l-produzzjoni żdiedet b’9 punti perċentwali.
Tabella 4
2007
2008
2009
PI
Il-produzzjoni (tunnellati)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
92
77
86
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(111)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produttur tal-Unjoni baqgħet relattivament stabbli fil-perjodu meqjus:
Tabella 5
2007
2008
2009
PI
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
100
100
100
L-użu tal-kapaċità
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
92
77
86
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(112)
L-indiċi li jirrifletti l-evoluzzjoni tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqas b’14 % fil-perjodu meqjus. Bejn l-2007 u l-2008 naqas bi 8 % u bi 15-il punt perċentwali oħra fl-2009. Imbagħad żdied b’9 punti perċentwali fil-PI. Ix-xejra għar-rata tal-utilizzazzjoni tirrifletti l-iżvilupp tal-produzzjoni fil-perjodu meqjus, minħabba li l-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet stabbli.
(113)
Ta’ min jinnota li minkejja tnaqqis ġenerali, l-użu tal-kapaċità baqa’ relattivament għoli u fil-PI kien ogħla minn 80 %.
(c) Il-volum tal-bejgħ
(114)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-UE naqas bi 8 % fil-perjodu meqjus. Il-bejgħ naqas b’9 % bejn l-2007 u l-2008 u b’5 punti perċentwali oħra fl-2009. Madankollu, kien hemm titjib ċar bejn l-2009 u l-PI, meta l-bejgħ żdied b’xi 6 punti perċentwali.
Tabella 6
2007
2008
2009
PI
Il-bejgħ fl-UE (tunnellati)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
91
86
92
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(d) Is-sehem mis-suq
(115)
Kumplessivament, matul il-perjodu meqjus, l-industrija Komunitarja żammet is-sehem tagħha mis-suq. Aktar speċifikament, l-indiċi naqas b’9 % bejn l-2007 u l-2008, iżda fl-2009 kien diġà tela’ b’1 punt perċentwali u żdied b’7 punti perċentwali oħra fil-PI.
Tabella 7
2007
2008
2009
PI
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
91
92
99
Sors:
Ir-risposti għall-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni u l-istimi tal-ilmentatur ibbażati fuq dejta ta’ Eurostat
(e) It-tkabbir
(116)
Bejn l-2007 u l-PI, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 8 %, il-volum tal-bejgħ naqas ukoll bi 8 %, u s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli.
(f) L-impjiegi
(117)
L-impjiegi naqsu b’7 % bejn l-2007 u il-PI. Żdiedu modestament bejn l-2007 u l-2008 qabel tnaqqis qawwi ta’ 10 punti perċentwali fl-2009. Madankollu, l-impjiegi żdiedu mill-ġdid b’2 punti perċentwali fil-PI.
Tabella 8
2007
2008
2009
PI
L-impjiegi (persuni)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
101
91
93
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(g) Il-produttività
(118)
Il-produttività, imkejla bħala produzzjoni (tunnellati) għal kull impjegat fis-sena, naqset b’7 % fil-perjodu meqjus. Dan it-tnaqqis jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset b’pass iktar mgħaġġel mill-impjiegi. Madankollu, ta’ min jinnota li bejn l-2009 u l-PI il-produttività żdiedet bi 8 punti perċentwali u dan jirrifletti ż-żieda fil-produzzjoni b’ritmu saħansitra ogħla miż-żieda fl-impjiegi.
Tabella 9
2007
2008
2009
PI
Il-produttività (tunnellati għal kull impjegat)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
91
85
93
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(119)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni żdiedu b’madwar 15 % fil-perjodu meqjus. Il-prezz medju żdied fl-2008 u l-2009 (bi 8 % u 10 punti perċentwali rispettivament), qabel ma naqas ħarira fil-PI bi 3 punti perċentwali. Inġenerali, il-prezzijiet CCSPP jiddependu ħafna fuq l-ispejjeż tal-materja prima (jiġifieri l-fażola tas-sojja jew flejks tal-fażola tas-sojja) u l-enerġija. Flimkien dawn jammontaw għal proporzjon kbir tal-ispiża tal-manifattura. Ta’ min jinnota li s-suq għall-fażola tas-sojja huwa volatili u kkaratterizzat minn varjazzjonijiet sinifikanti annwali jew anke kull xahar.
(120)
Minħabba l-varjazzjonijiet sinifikanti fil-prezzijiet tal-bejgħ bejn it-tipi differenti tal-prodott li qed jiġi investigat, l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-bejgħ medji għandha tiġi studjata b’kawtela billi kwalunkwe bidla fil-prezz medju hija influwenzata ħafna minn kwalunkwe bidla fit-taħlita tal-prodotti.
Tabella 10
2007
2008
2009
PI
Il-prezz ta’ unità fis-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
108
118
115
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
(i) Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(121)
Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġnijiet attwali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
(j) L-istokk
(122)
Il-livell tal-istokk tal-għeluq baqa’ ġeneralment stabbli bejn l-2007 u l-PI. Ta’ min jinnota li l-istokk jirrappreżenta porzjon pjuttost żgħir mill-produzzjoni annwali u għaldaqstant ir-rilevanza ta’ dan l-indikatur fl-analiżi tal-ħsara hija limitata.
Tabella 11
2007
2008
2009
PI
L-istokk tal-għeluq (tunnellati)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
90
110
99
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
(k) Il-pagi
(123)
L-ispiża tax-xogħol annwali żdiedet b’7 % bejn l-2007 u l-PI. Din żdiedet b’5 % bejn l-2007 u l-2008 qabel ma naqset b’2 punti perċentwali fl-2009 u wara żdiedet b’4 punti perċentwali fil-PI.
Tabella 12
2007
2008
2009
PI
L-ispiża tax-xogħol annwali (EUR)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
105
103
107
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
(l) Il-profittabbiltà u r-redditu mill-investimenti
(124)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabbiltà tal-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-UE lil konsumaturi mhux relatati, espressa bħala perċentwali tal-bejgħ nett, kienet qed tvarja ħafna. Filwaqt li fl-2007 u l-2009 l-industrija tal-Unjoni għamlet il-qligħ, hija sofriet telf fl-2008 u fil-PI. Il-varjazzjoni fil-profittabbiltà tista’ tkun riflessjoni tal-varjazzjonijiet fis-suq tal-fażola tas-sojja.
Tabella 13
2007
2008
2009
PI
Il-profittabbiltà tal-UE (% ta’ bejgħ nett)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
-89
10
-45
ROI (il-profitt f’% tal-valur nett tal-ktieb tal-investimenti)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
(125)
Ir-redditu fuq l-investimenti espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, segwa fil-biċċa l-kbira x-xejra tal-profittabbiltà.
(m) Il-likwidità u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(126)
Il-likwidità netta mill-attivitajiet operattivi naqset b’mod sinifikanti fil-perijodu kkunsidrat. Minn ċifra pożittiva fl-2007, din iddeterjorat fl-2008 meta saret negattiva, iżda tjiebet fl-2009 biex għal darb’oħra reġgħet saret negattiva fil-PI. B’mod ġenerali, il-fluss tal-likwidità segwa ġeneralment ix-xejra tal-profittabbiltà.
(127)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni sabet xi diffikultajiet biex issib il-kapital, l-aktar minħabba l-fatt li hija inkorporata fi grupp akbar.
Tabella 14
2007
2008
2009
PI
Il-likwidità (EUR)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
(n) L-investimenti
(128)
L-investimenti annwali fil-produzzjoni tal-prodott simili żdiedu b’4 % bejn l-2007 u l-2008 u mbagħad komplew jiżdiedu b’ 29 punti perċentwali fl-2009. Naqsu ftit b’5 punti perċentwali fil-IP. B’mod ġenerali, l-investmenti naqsu bi 28 % fil-perjodu meqjus.
Tabella 15
2007
2008
2009
PI
L-investimenti nett (EUR)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
L-indiċi (2007 = 100)
100
104
133
128
Sors:
Tweġiba għall-kwestjonarju
5. IL-KONKLUŻJONI DWAR IL-ĦSARA
(129)
L-analiżi tad-dejta turi li b’mod ġenerali l-industrija tal-Unjoni naqqset il-produzzjoni tagħha, l-utilizzar tal-kapaċità, il-bejgħ, l-impiegi u l-produttività fil-perjodu meqjus. L-ispiża tal-pagi żdiedet ukoll.
(130)
Fl-istess ħin, din l-istampa negattiva hija mitigata mill-fatt li l-biċċa l-kbira ta’ dawn l-indikaturi esperjenzaw żvilupp pożittiv bejn 2009 u l-PI (2010). Partikolarment bejn l-2009 u l-2010 (PI), il-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità żdiedet b’9 punti perċentwali; il-bejgħ fl-UE u s-sehem mis-suq żdied b’6 u 7 punti perċentwali rispettivament; l-impjiegi żdiedu b’2 punti perċentwali, filwaqt li l-produttività żdiedet bi 8 punti perċentwali.
(131)
Ukoll, is-sehem mis-suq kumplessiv tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli fil-perjodu meqjus. Filwaqt li niżel fl-2008, fl-2009 diġà kien żdied. Fl-2010 huwa laħaq livell qrib ħafna dak tal-2007.
(132)
Il-profittabbiltà, kif ukoll ir-redditu fuq l-investiment u l-likwidità (it-tnejn relatati mill-qrib mal-profittabbiltà), ilkoll juru stampa mħallta tal-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li naqsu kumplessivament (bejn l-2007 u l-PI), huma jvarjaw ħafna u juru l-karattru instabbli tas-suq.
(133)
L-investiment nett kien qed jiżdied b’mod evidenti bejn l-2007 u l-2009 (b’33 %) u dan esperjenza biss tnaqqis żgħir (b’5 punti perċentwali) fl-2010 (IP).
(134)
Barra minn hekk, il-livell attwali ta’ telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI huwa relattivament moderat.
(135)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, huwa konkluż li l-industrija tal-Unjoni soffriet xi ħsara. Madankollu, minħabba l-livell relattivament insinifikanti ta’ telf reali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI, u minħabba s-sinjali ta’ rkupru lejn tmiem il-perjodu meqjus, dik il-ħsara ma tistax tiġi kkaratterizzata bħala materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
(136)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet finali, l-ilmentatur argumenta li l-ħsara f’dan il-każ għandha titqies bħala materjali minħabba li f’xi każijiet oħra b’ċirkustanzi allegatament simili (jiġifieri ġew osservati xejriet pożittivi lejn tmiem il-perjodu meqjus) (11) is-sejbiet kienu differenti. L-ilmentatur argumenta wkoll li jkun inkompatibbli mal-liġi tad-WTO li wieħed iħares lejn il-parti tal-aħħar tal-perjodu meqjus u jfassal konklużjonijiet minn sinjali ta’ rkupru f’dak il-perjodu (12).
(137)
Ta’ min jinnota f’dan ir-rigward li kull każ irid jiġi ġġudikat fuq il-merti tiegħu. F’dan il-każ partikolari, l-investigazzjoni mhux biss stabbiliet sinjali ċari ta’ rkupru tal-industrija tal-Unjoni lejn tmiem il-perjodu meqjus, iżda wkoll li d-daqs tax-xejriet negattivi kien relattivament limitat. Pereżempju, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ġeneralment baqa’ stabbli u relattivament għoli, il-kapaċità tal-utilizzazzjoni naqset ftit imma baqgħet f’livell ogħla mit-80 %, u l-investimenti żdiedu. Min-naħa l-oħra, fil-każ tal-Aċidu ossaliku (13), pereżempju, l-industrija tal-Unjoni tilfet 9 % tas-sehem mis-suq fil-PI meta mqabbel mal-ewwel sena tal-perjodu tal-investigazzjoni tal-ħsara (14). Fil-każ tal-Aċidu ċitriku (15) kien hemm telf simili tas-sehem mis-suq u kien hemm tnaqqis fl-investimenti (16).
(138)
Fir-rigward tal-obbligi tad-WTO, ir-rapport tal-bord ikkwotat jirreferi għal sitwazzjoni kompletament differenti fejn l-awtorità investigattiva analizzat biss dejta parzjali minn sitt xhur biss ta’ kull sena minn tliet snin konsekuttivi u bbażat is-sejbiet tagħha fuq din l-analiżi mhux kompluta. Jidher ċar li s-sitwazzjoni fil-każ preżenti hija differenti billi l-analiżi tal-ħsara tkopri dejta ta’ sena sħiħa minn erba’ snin konsekuttivi u, addizzjonalment, hemm xi enfasi fuq il-fatt li sa tmiem dak il-perjodu ta’ erba’ snin kien hemm żvilupp pożittiv f’ħafna mix-xejriet analizzati meta mqabbel mas-sena ta’ qabel il-PI.
(139)
Minħabba dan ta’ hawn fuq, qed jiġi definittivament konkluż li kwalunkwe ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni mhijiex karatterizzata bħala materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. INTRODUZZJONI
(140)
Bla ħsara għad-determinazzjoni dwar in-nuqqas ta’ ħsara materjali u skont l-ipotesi li l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni setgħet tkun ikkaratterizzata bħala materjali, il-Kummissjoni eżaminat il-potenzjal ta’ rabta kawżali.
(141)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-ħsara materjali sofruta mill-industrija tal-Unjoni kinitx ikkawżata mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Minbarra dan, fatturi magħrufa oħra għajr l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi l-oħra ma kinitx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-EFFETTI TAL-IMPORTAZZJONIJIET LI HUMA L-OĠĠETT TA’ DUMPING
(142)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdiedu bi 15 % bejn l-2007 u l-PI u s-sehem mis-suq rispettiv tagħhom żdied b’25 % minkejja d-domanda dejjem iżgħar fis-suq tal-Unjoni. Dawk l-iżviluppi ġeneralment ħabtu mas-sitwazzjoni ekonomika dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżomm is-sehem tagħha mis-suq, l-importazzjonijiet Ċiniżi kisbu iktar minn 5 punti perċentwali.
(143)
Fuq dik il-bażi, jidher mal-ewwel daqqa t’għajn, li hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ u kwalunkwe ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(144)
Madanakollu, analiżi aktar dettaljata tal-effetti tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma jidhirx li turi korrelazzjoni ċara. Pereżempju, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ bilkemm żdiedu bejn l-2007 u l-2008 (il-premessa 101) u l-prezz CIF tal-importazzjoni tagħhom żdied bi 48 punt perċentwali (il-premessa 103), madankollu l-industrija tal-Unjoni sofriet telf sinifikanti fl-2008 u tilfet xi sehem mis-suq. B’kuntrast, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’26 % bejn l-2008 u l-2009, u prezz CIF tal-importazzjoni tagħhom naqas bi 11-il punt perċentwali, l-industrija tal-Unjoni żammet is-sehem tas-suq tagħha u rkuprat mit-telf tal-2008. Barra minn hekk, bejn l-2009 u l-PI filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żammew il-preżenza tagħhom fis-suq tal-Unjoni, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet biċ-ċar kif diskuss hawn fuq fl-analiżi tal-ħsara.
(145)
Dan in-nuqqas ta’ korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ u x-xejriet tal-indikaturi tal-ħsara jissuġġerixxi bil-qawwa li kien hemm fatturi oħra li kkontribwew u possibbilment ikkawżaw kwalunkwe ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Din il-kwistjoni se tiġi esplorata iktar hawn taħt.
3. L-EFFETTI TA’ FATTURI OĦRA
(146)
Il-fatturi l-oħra li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma: (i) it-tnaqqis fid-domanda tal-Unjoni, probabbilment relatat parzjalment mal-kriżi finanzjarja u ekonomika fis-snin 2008/2009 u (ii) il-volatilità tas-suq tal-fażola tas-sojja.
(i) Tnaqqis fid-domanda, probabbilment relatat parzjalment mal-kriżi finanzjarja u ekonomika fis-snin 2008/2009
(147)
Fil-perjodu meqjus seta’ jiġi osservat tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, jiġifieri bi 8 % jekk wieħed iqabbel l-2007 mal-2010 (il-PI). Ħafna mill-fatturi tal-ħsara żviluppaw l-aktar skont dak il-fattur. Pereżempju, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-UE ukoll naqas bi 8 % jekk wieħed iqabbel iż-żewġ perjodi msemmija qabel. Eżempji oħra huma l-impjiegi - 7 % inqas fl-2010 milli fl-2007 - u l-produttività - ukoll 7 % inqas fl-2010 milli fl-2007. Għalhekk huwa ċar li t-tnaqqis fid-domanda, tkun xi tkun il-kawża sottostanti tiegħu, kien fattur prinċipali fl-iżviluppi tal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(148)
Għalkemm ir-raġuni għat-tnaqqis fid-domanda mhijiex direttament rilevanti għall-analiżi tal-kawżalità, jista’ jkun ukoll li ġie kkawżat, almenu parzjalment, mill-kriżi finanzjarja u ekonomika. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li d-domanda niżlet b’mod partikolari bejn l-2008 u l-2009. Minħabba l-koinċidenza fiż-żmien tagħha, it-tnaqqis ta’ 8 punti perċentwali bejn l-2008 u l-2009 aktarx kien marbut mal-kriżi ekonomika. Konsegwentement, jista’ jiġi argumentat li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-kriżi ekonomika u t-tnaqqis li rriżulta fid-domanda.
(149)
Huwa wkoll innutat li Solae Belgium tirrikonoxxi fir-rapport annwali tagħha mill-2009 li introjtu iktar baxx mill-assi finanzjarji kkawżat mill-kriżi finanzjarja kellu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija.
(150)
Huwa mtenni wkoll li l-industrija tal-Unjoni tejbet is-sitwazzjoni ekonomika tagħha bejn l-2009 u l-PI. Dan it-titjib jikkoinċidi b’mod ċar mal-irkupru ekonomiku ġenerali.
(151)
Minħabba dan ta’ hawn fuq, huwa kkunsidrat li t-tnaqqis fid-domanda, probabbilment ikkawżata parzjalment mill-kriżi ekonomika, kien kawża ewlenija ta’ kwalunkwe ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(152)
Wara l-iżvelar finali, l-ilmentatur saħaq li l-kriżijiet finanzjarji u ekonomiċi ma kkawżawx il-ħsara, iżda ma pprovda l-ebda argument konvinċenti f’dan ir-rigward u sempliċiment irrefera għal għadd ta’ każijiet oħra (17) fejn is-sejbiet kienu differenti.
(153)
F’dan ir-rigward, hu mtenni li kull każ irid jiġi ġġudikat fuq il-merti tiegħu. F’dan il-każ partikolari jibqa’ l-fatt li filwaqt li hemm nuqqas ta’ korrelazzjoni ċara bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, it-tnaqqis fid-domanda, li x’aktarx kien ikkawżat parzjament mill-kriżi ekonomika, kien fattur li kkontribwixxa għas-sitwazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, tal-inqas sa ċertu punt, kif spjegat hawn fuq, dan ġie rikonoxxut espliċitament fir-rapport annwali ta’ Solae Belgium tal-2009.
(154)
Madankollu, hemm differenzi importanti bejn il-każijiet imsemmija mill-ilmentatur u l-każ preżenti. Xi wħud minn dawn id-differenzi huma elenkati fil-premessi li ġejjin.
(155)
Fil-każ tal-aċidu ossaliku (18), għalkemm xi indikaturi tabilħaqq immarkaw żvilupp pożittiv bejn l-2009 u l-PI, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas, filwaqt li fil-każ preżenti dan żdied kważi għal-livell tal-2007 (19). Barra minn hekk, il-każ tal-aċidu ossaliku ma jurix assenza sena wara sena ta’ korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u x-xejriet tal-indikaturi tal-ħsara, li hija karatteristika tal-każ preżenti. Ix-xejriet tal-profittabbiltà huma differenti wkoll. Notevolment, fil-każ preżenti l-profittabbiltà tvarja konsiderevolment. Fl-aħħar nett, fil-każ preżenti s-suq huwa volatili ferm.
(156)
Fil-każ tad-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ (20), is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas kull sena, u b’kollox naqas bi 12-il punt perċentwali (21). Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi kiber konsistentement sena wara sena, u b’kollox bi 12,4 punti perċentwali (22). Fil-każ preżenti, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied sal-2009 u mbagħad naqas bejn l-2009 u l-PI. Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien diġà naqas fl-2008 u mbagħad irkupra kważi sal-livell tal-2007.
(157)
Fil-każ tal-fibri tal-ħġieġ (23), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping kiber konsistentement sena wara sena, u b’kollox b’6,3 punti perċentwali (24).
(158)
Fil-każ tal-madum taċ-ċeramika (25), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping kien qed jiżdied b’mod kostanti (26). Barra minn hekk, l-evoluzzjoni tal-istokk kienet differenti ħafna. Fil-każ tal-madum taċ-ċeramika ż-żieda fl-istokk kienet fattur indikattiv tal-ħsara (27). Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni fil-każ tal-madum taċ-ċeramika wriet li minkejja l-irkupru fis-settur tal-kostruzzjoni, l-indikaturi tal-industrija tal-Unjoni baqgħu juru xejra negattiva (28).
(159)
Fl-aħħar nett fil-każ tal-alkoħol xaħmi (29), l-iżvilupp tal-indikaturi tal-ħsara bejn l-2009 u l-PI kienu differenti minn tal-każ preżenti (eż. l-impjiegi naqsu) (30), u l-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping żdiedu bejn l-2009 u l-PI (31).
(160)
Konsegwentement, il-klejm tal-ilmentatur għandha tiġi miċħuda.
(ii) Il-volatilità tas-suq tal-fażola tas-sojja
(161)
Hawn fuq intwera li l-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni toxxilla ħafna u tindika li s-suq għandu natura volatili.
(162)
Dik il-volatilità hi marbuta mill-qrib mal-varjazzjonijiet fis-suq tal-materja prima. Is-suq immedjat għall-materja prima prinċipali - il-fażola tas-sojja - huwa karatterizzat tradizzjonalment minn varjazzjonijiet mensili u annwali sinifikanti (32), filwaqt li l-prezzijiet għall-prodott finali - CCSPP - għandhom tendenza li jkunu pjuttost stabbli (billi huma bbażati fuq kuntratti itwal). Konsegwentement, il-livell ta’ profittabbiltà għall-prodott li qed jiġi investigat huwa dipendenti ħafna fuq is-sitwazzjoni prevalenti fis-suq tal-fażola tas-sojja.
(163)
F’dan il-kuntest ta’ min jinnota li tassew kien hemm żieda sinifikanti fil-prezz tal-fażola tas-sojja fl-2008 li kellha impatt importanti fuq il-profittabbiltà u is-sitwazzjoni globali tal-industrija tal-Unjoni. L-ilmentatur stess irrikonoxxa li ż-żieda fil-prezz tal-fażola tas-sojja kkontribwiet għas-sitwazzjoni fqira tiegħu fl-2008.
(164)
Minħabba dan ta’ hawn fuq, huwa ċar li l-volatilità tas-suq tal-fażola tas-sojja wkoll kien kawża ewlenija ta’ kwalunkwe ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(165)
Wara l-iżvelar finali, l-ilmentatur saħaq li l-volatilità tal-prezzijiet tal-fażola tas-sojja lanqas ma setgħu jkissru r-rabta kawżali u li din kienet rilevanti biss għat-telf tal-2008. Madankollu, ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza ssostanzjata f’dan ir-rigward.
(166)
Ta’ min jinnota li ż-żidiet fil-prezzijiet tal-fażola tas-sojja jikkoinċidu mar-rendiment finanzjarju batut tal-industrija tal-Unjoni u, peress li l-prezzijiet għolja tal-fażola tas-sojja kienu meqjusa bħala l-kawża prinċipali tat-telf tal-2008, ma hemm l-ebda raġuni partikolari għalfejn it-telf tal-2010 li kkoinċida ma’ żieda oħra fil-prezzijiet tal-fażola tas-sojja għandu jiġi ttrattat b’mod differenti.
(167)
Konsegwentement, il-klejm tal-ilmentatur għandha tiġi miċħuda.
4. IL-KONKLUŻJONI DWAR IL-KAWŻALITÀ
(168)
Fatturi oħra, u partikolarment it-tnaqqis fid-domanda (probabbilment ikkawżat parzjalment mill-kriżi ekonomika tal-2008/2009) u l-karattru volatili tas-suq tal-materja prima ewlenija kienu kawżi importanti ta’ kwalunkwe ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(169)
Għalhekk, anke bis-suppożizzjoni li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali, billi dawk il-fatturi l-oħra jiksru r-rabta kawżali, ma jistax jiġi konkluż li l-ħsara kienet ikkawżata minn importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(170)
Billi instab hawn fuq li l-industrija tal-Unjoni mhijiex qiegħda ġġarrab ħsara li tista’ tkun ikkwalifikata bħala materjali u li, fi kwalunkwe każ, fatturi oħra jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u dik il-ħsara, mhux meħtieġ li jiġi eżaminat l-interess tal-Unjoni.
G. IT-TERMINAZZJONI TAL-PROĊEDIMENT
(171)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa rigward in-nuqqas ta’ ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u fir-rigward tan-nuqqas ta’ rabta kawżali, skont l-Artikolu 9 tar-Regolament Bażiku, il-proċediment għandu jintemm mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri.
(172)
Il-partijiet kollha kkonċernati ġew infurmati bis-sejbiet finali u l-intenzjoni li l-proċediment jiġi tterminat u ngħataw l-opportunità biex jikkummentaw. Il-kummenti tagħhom tqiesu iżda ma biddlux il-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-proteina tas-sojja kkonċentrata li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina huwa b’dan itterminat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropew.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2012.