NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 627/2011
ze dne 27. června 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 30. září 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i jejich sdružení. O zahájení řízení vyrozuměla Komise rovněž výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), jelikož se s USA počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku za účelem stanovení dumpingu a újmy. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s výrobkem, jenž je předmětem šetření, v období šetření od 1. července 2009 do 30. června 2010. Konzultovány byly rovněž orgány ČLR.
a) Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(6)
Z celkem 31 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního zařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvořily tři společnosti (nebo jejich skupiny), které představovaly 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a s čínskými orgány a ty nevznesly vůči navrhovanému vzorku žádné námitky.
b) Výběr vzorků výrobců v Unii
(7)
Z celkem 21 výrobců v Unii, na něž se Komise obrátila, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jedenáct výrobců. Na základě informací obdržených od těchto spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek dvou skupin zastupujících pět výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě objemů prodeje a výroby. Na výrobce v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, připadalo 48 % celkového prodeje všech výrobců v Unii v EU a 80 % výrobců, kteří se přihlásili.
(8)
Z celkem 62 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Usuzovalo se proto, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly rozeslány všem těmto společnostem. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(9)
Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, kteří o to projeví zájem, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Všechny skupiny vyvážejících výrobců požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by bylo šetřením zjištěno, že nesplňují podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(10)
Tři společnosti (nebo jejich skupiny) požádaly o individuální zjišťování. V daném časovém rámci nebylo možné tyto žádosti v prozatímní fázi přezkoumat. Rozhodnutí, zda bude některé z těchto společností přiznáno individuální zjišťování, bude přijato v konečné fázi.
(11)
O výsledcích zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství Komise oficiálně vyrozuměla dotčené vyvážející výrobce v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž výrobce v Unii zařazené do vzorku.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od jednoho uživatele.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem analýzy žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Šanghaj; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan District, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Německo;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Německo;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španělsko.
-
PEXCO, Scranton, Pensylvánie;
-
Salem Tube, Greenville, Pensylvánie;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pensylvánie.
3. Období šetření
(14)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem, jak je popsán v oznámení o zahájení řízení, jsou některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“). To zahrnuje neopracované „duté prvky“, výrobky s konečnou úpravou za tepla a výrobky s konečnou úpravou za studena.
(16)
Při výrobním procesu se jako surovina obvykle používají válce („předvalky“) z nerezavějící oceli. V první fázi výroby se pomocí protlačovacího lisu nebo procesu ražení za tepla vyrábí neopracovaný „dutý prvek“. Poté může být dutý prvek opracován nejprve v procesu konečné úpravy za tepla, jehož výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za tepla, a dále zpracován v procesu konečné úpravy za studena (proces válcování za studena na poutnické stolici) nebo v procesu tažení za studena, jejichž výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za studena. Všechny druhy výrobků (duté prvky, trubky s konečnou úpravou za tepla a trubky s konečnou úpravou za studena) mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(17)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli se používají především v těchto výrobních odvětvích: chemický a petrochemický průmysl, výroba hnojiv, výroba energie, stavební inženýrství a stavebnictví, farmakologie a zdravotnické technologie, biotechnologie, úprava vody a spalování odpadu, průzkum a těžba ropy a zemního plynu, zpracování uhlí a zemního plynu, zpracování potravin.
(18)
Jeden výrobce v Unii, který dále zpracovává duté profily z nerezavějící oceli, uvedl, že pokud by byla uložena opatření, je nutno z jejich oblasti působnosti vyjmout kód KN 7304 49 10, jelikož se vztahuje na neopracované duté prvky, které se používají pouze k dalšímu zpracování. Šetřením však bylo prokázáno, že dodavatelé tohoto výrobce v Unii pocházející z Unie i Číny označují v celním prohlášení zboží prodané tomuto výrobci jako výrobky s konečnou úpravou za tepla nebo za studena.
(19)
Označení těchto výrobků v celním prohlášení jako „neopracovaných dutých prvků pro použití pouze při výrobě dutých profilů a trubek s různými průřezy a tloušťkou stěny“ se týká zboží, které nemusí mít nutně různé fyzické vlastnosti, tyto výrobky mají pouze různé užití. Byl vyvozen předběžný závěr, že pro vyloučení „neopracovaných dutých prvků“ z definice výrobku neexistují žádné důvody.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané na domácím trhu v ČLR a rovněž některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se proto považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(24)
Šetřením bylo zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin) v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebylo jim proto možno přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(25)
Žádná ze společností nesplňuje požadavky kritéria č. 1, a to kvůli zásahům státu do rozhodování o pořízení hlavní suroviny (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli). Uvedené suroviny představují více než 50 % výrobních nákladů dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli). Tyto suroviny jsou proto při výrobě dotčeného výrobku zdaleka nejdůležitějším vstupem.
(26)
Čínský stát hraje při stanovování cen surovin pro bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zásadní úlohu a na trhu trvale zasahuje pomocí těchto nástrojů: vývozní daň a žádná sleva na DPH. Za prvé, na hlavní suroviny při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z oceli se od 1. ledna 2008 vztahuje 15% vývozní daň. Za druhé, stát v případě vývozu uvedených surovin nevrací DPH.
(27)
Společnosti zařazené do vzorku pořizují hlavní suroviny používané při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na čínském domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že průměrně a v závislosti na kvalitě oceli jsou čínské ceny surovin přibližně o 30 % nižší než ceny na světových trzích (USA nebo EU).
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR musí dovážet většinu železné rudy za mezinárodní tržní ceny, je zřejmé, že nemá prospěch z případné přirozené konkurenční výhody, která by vysvětlovala nízké ceny hlavních surovin na čínském domácím trhu. Zároveň různé studie po řadu let poukazují na významné zásahy státu v tomto odvětví (3). Tyto zprávy uvádějí, že čínská vláda určila 14 „klíčových“ výrobních odvětví a sedm „pilířových“ odvětví. Hlavní odběratelé speciální oceli na navazujícím trhu patří k těmto sedmi „pilířovým“ výrobním odvětvím, která čínská vláda podporuje prostřednictvím své průmyslové politiky (4). Nepříznivý dopad vývozních daní a částečných slev na DPH byl vyzdvižen rovněž v přezkumech obchodních politik a praktik ČLR, které provádí WTO (5).
(29)
Jak je uvedeno v přezkumech obchodních politik prováděných WTO, vývozní daně a slevy na DPH představují nástroje politiky, jejichž používání snižuje objemy vývozu dotyčných surovin, odklání dodávky na domácí trh a vede k tlaku na snižování cen těchto výrobků na domácím trhu (6). Stávajícím šetřením byl skutečně zjištěn značný rozdíl mezi cenami na domácím trhu a světovými cenami. Takovýto rozdíl představuje nepřímou podporu pro navazující domácí výrobní odvětví, a poskytuje jim tudíž konkurenční výhodu. Toto tvrzení dále posiluje skutečnost, že na vývoz dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli) není uložena žádná vývozní daň a vztahuje se na něj rovněž sleva na DPH.
(30)
Jelikož při tomto šetření bylo zjištěno různé uplatňování vývozních daní a slev na DPH u předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jsou prokázány zásahy státu, které lze odvodit ze značného cenového rozdílu u surovin z nerezavějící oceli (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli) na čínském trhu a na světových trzích.
(31)
Vzhledem k cenovému rozdílu mezi čínským domácím trhem a světovými trhy by v případě neexistence zásahů státu měli domácí výrobci výše uvedených surovin sklon vyvážet své výrobky na trhy s vyššími cenami, na nichž by mohli dosáhnout vyšších zisků. Čínské celní statistiky ve skutečnosti potvrzují, že vývoz předvalků z nerezavějící oceli z ČLR do zbytku světa prakticky neexistuje. V roce 2009 činil vývoz ingotů z nerezavějící oceli a jiných primárních forem nerezavějící oceli méně než 2 tuny a v roce 2010 méně než 5 tun. To je další tvrzení, které prokazuje zásahy státu na trhu surovin.
(32)
Tyto čínské praktiky je nutno považovat za základní faktor státních zásahů do rozhodování podniků ohledně surovin. Stávající čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH v případě vývozu surovin v zásadě vedl k situaci, kdy jsou čínské ceny surovin i nadále výsledkem zásahů státu a budou se vší pravděpodobností i v budoucnu poskytovat podporu čínským výrobcům bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli.
(33)
Co se týká kritéria č. 1, jedna ze společností nezahrnula do informací pro výběr vzorku a do žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dva dodavatele surovin ve spojení. Společnost tvrdila, že tito dodavatelé dodávají malé množství, a tudíž skutečnost, že nebyli uvedeni, nemohla mít a neměla na výsledek šetření žádný významný dopad. Podotýká se, že Komise musí především získat úplnou představu o všech společnostech ve skupině podílejících se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku, a to bez ohledu na velikost těchto společností či objem jejich prodeje. Dále se poznamenává, že dodavatelé surovin jsou spíše roztříštění a rozptýlení mezi řadu malých dodavatelů. Byl vyvozen závěr, že kromě narušení hlavních vstupů, které bylo popsáno výše, společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí byla přijata na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že se její náklady zakládají na tržní hodnotě.
(34)
Kromě kritéria č. 1 některé společnosti rovněž neprokázaly, že splňují kritérium č. 2 a 3. Dvě společnosti nemohly prokázat, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jedné společnosti nebyly ve zprávě auditora zohledněny nesrovnalosti ve finančních výkazech. Další společnost nemohla pro některé roky své činnosti předložit účetní závěrky.
(35)
Jedna společnost obdržela od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby. To prokazuje, že výrobní náklady a finanční situace podléhají značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství.
(36)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství byly obdrženy připomínky od výrobního odvětví Unie a od tří dotčených vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin), kteří byli zařazeni do vzorku.
(37)
Jedna společnost uvedla, že rozhodnutí Komise o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno (a tudíž zkresleno) výpočtem dumpingového rozpětí. V této souvislosti je nutno uvést, že rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství předchází výpočtu dumpingu a ověření, které se uskutečnilo, se týkalo výhradně údajů souvisejících s rozhodnutím o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto neopodstatněné.
(38)
Jedna společnost tvrdila, že nebyla požádána o podání žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro dodavatele surovin ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V oznámení o zahájení řízení bylo jednoznačně uvedeno, že Komisi je nutno poskytnout názvy a přesný popis činností všech společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) výrobku, jehož se týká šetření.
(39)
Tato společnost dále uvedla, že narušení na trhu surovin není podstatné, jelikož 17,5 % surovin je dováženo od mezinárodních dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, a zbytek se pořizuje především u společností ve spojení. Informace, které má Komise k dispozici, prokazují, že v místě je pořizováno přibližně 30 % surovin a zbytek je dovážen především od dodavatelů ve spojení. V této souvislosti je třeba uvést, že se vnitropodnikové ceny dodavatelů ve spojení obvykle nepovažují za spolehlivé informace. Celkově jsou ceny surovin v případě, že je společnost pořizuje u nezávislých dodavatelů, podstatně nižší než ceny v EU nebo v USA stejně jako u ostatních vyvážejících výrobců, jichž se týkalo šetření. Tvrzení je tudíž odmítnuto.
(40)
Jedna společnost zpochybnila výpočet rozdílu mezi cenami surovin na čínském domácím trhu a na světových trzích, který provedla Komise. Po ověření Komise tento výpočet potvrdila. Společnost nevzala v úvahu zejména přirážky za legovanou ocel, které uplatňují dodavatelé v USA a EU. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(41)
Jedna společnost dále tvrdila, že rozdíly mezi přiznáním k dani z příjmů a účetní závěrkou jsou běžné, nepodstatné, a proto neměla povinnost uvést v komentáři k účetní závěrce vysvětlivky. To by proto nemělo mít dopad na rozhodnutí Komise. Podotýká se, že rozdíly týkající se ročního zisku se blíží 30 milionům RMB, a měly by se tudíž pokládat za významné a být objasněny v komentáři k účetní závěrce.
(42)
Další tvrzení souviselo s údajným porušením Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a základního antisubvenčního nařízení EU (7). Společnost uvedla, že zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství z toho důvodu, že společnosti mohou dostávat subvence, má za následek penalizaci vývozce za subvence, které se považují za protiprávní, a to bez jakéhokoli zdůvodnění. Toto tvrzení je třeba odmítnout. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nejsou zamítnuty na základě možných subvencí, nýbrž na základě zvláštních důvodů, které byly objasněny ve výše uvedených bodech odůvodnění a rovněž v podrobných dokumentech se zveřejněnými zjištěními týkajícími se zacházení jako v tržním hospodářství, které byly stranám zaslány. Hlavním důvodem nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství byla zjištěná narušení na trhu surovin. Dále je třeba zdůraznit, že společnosti například získaly od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby, což jednoznačně prokazuje zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství.
(43)
Závěrem se uvádí, že žádná z obdržených připomínek nemohla změnit zjištění ohledně přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(45)
Tři výše zmíněné společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly rovněž o individuální zacházení. Předběžně bylo zjištěno, že všechny tři společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a bylo jim tudíž možno přiznat individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(47)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely zjištění běžné hodnoty pro ČLR má v úmyslu použít jako srovnatelnou zemi USA. Jedna strana uvedla, že by vhodnější srovnatelnou zemí byla Indie, vzhledem k podobné úrovni rozvoje jako má ČLR. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s indickými výrobci. USA se původně jevily jako vhodná srovnatelná země vzhledem k otevřenosti vůči hospodářské soutěži ze strany dovozu (nulové celní sazby na rozdíl od 10% sazby v Indii) a dobré úrovni hospodářské soutěže na domácím trhu, na němž působí 15 až 20 výrobců z USA.
(48)
Odpovědi na dotazník a inspekce na místě však ukázaly, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí. Všichni spolupracující výrobci v USA jsou závislí na dovozu základních surovin a hotových výrobků od svých mateřských společností v EU a v USA udržují omezenou výrobní činnost především s cílem reagovat na objednávky na zakázku či objednávky, které jsou kritické z hlediska času. Ve skutečnosti je objem výroby spolupracujících výrobců v USA zlomkem výroby evropských mateřských výrobních společností. Co je však nejdůležitější, spolupracující výrobci v USA mají vysoké náklady na zpracování, což je odrazem jejich zvláštních výrobních podmínek. Tyto náklady se promítají do vysokých cen na domácím trhu v USA.
b) Stanovení běžné hodnoty
(49)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně EU. Vzhledem ke skutečnosti, že z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění nebylo možno běžnou hodnotu určit na základě cen nebo početně zjištěných hodnot v USA, byl přezkoumán druhý způsob. Z důvodů, které jsou objasněny níže, však v daném případě nebyla vhodná ani tato metoda. Stejně jako prodejní ceny na domácím trhu v USA jsou i ceny vývozu z USA poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem vývozu je omezený, tj. méně než 2 % čínského vývozu do EU. Zdá se rovněž, že se určitá část tohoto vývozu uskutečňuje pro společnosti ve spojení, a není tudíž pro účely stanovení běžné hodnoty věrohodná.
(50)
Jako alternativa k výše uvedeným dvěma metodám je v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoveno, že běžnou hodnotu lze určit na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že při šetření bylo v této fázi zjištěno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, se v daném případě předběžně použila tato metoda.
(51)
Pro typy výrobků, které vyvážejí čínští vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku a s ohledem na něž výrobci v Unii zařazení do vzorku neuskutečnili žádný prodej, použila Komise předběžně ceny skutečně zaplacené, nebo ceny, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, a to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
4. Vývozní cena
(52)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
5. Srovnání
(53)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku na domácím trhu, které byly stanoveny způsobem popsaným v (50). bodě odůvodnění.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy zejména s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, náklady na záruku, provize, náklady na úvěry, obchodní poplatky, obchodní úroveň a jakost, jak je objasněno v (70). bodě odůvodnění.
6. Dumpingová rozpětí
(55)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je podrobně uvedeno v (50). a (51). bodě odůvodnění, s váženou průměrnou cenou každé společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie, jak byla stanovena výše.
(57)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnosti zařazené do vzorku
Prozatímní dumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(58)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(59)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 71,1 %.
c) Pro všechny ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobce
(60)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce při šetření (spolupracující společnosti představovaly přibližně 64 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu v období šetření) bylo celostátní rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno pomocí nejvyššího dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u společností (nebo jejich skupin) zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě činí prozatímní celostátní úroveň dumpingu vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 83,2 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(62)
V období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 21 výrobců. Ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje všech 21 výrobců v Unii výrobní odvětví Unie, a bude se proto na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(63)
Jak bylo uvedeno v (7). bodě odůvodnění, do vzorku byly zařazeny dvě skupiny výrobců v Unii zahrnující pět výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Z ostatních spolupracujících výrobců v Unii nesouhlasila s výběrem vzorku společnost, která požadovala omezení definice výrobku (viz (16). a (17). bod odůvodnění). Tento výrobce kritizoval zejména skutečnost, že vzorek zahrnuje pouze společnosti, které působí na „trhu hotových výrobků“ i „trhu výchozího materiálu“, a rovněž skutečnost, že se vzorek skládá pouze ze žádajících společností. Znovu se uvádí, že dotyčná společnost nakupuje výchozí materiál z ČLR i od výrobního odvětví Unie. Výrobce však neprokázal, že skutečně existují takovéto dva zvláštní trhy. Výrobce mimoto představoval méně než 2 % celkové výroby v Unii během období šetření, zatímco zmíněné dvě skupiny společnosti byly vybrány na základě objektivních kritérií, jak bylo popsáno v (7). a (8). bodě odůvodnění.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných od výboru na obranu, který zastupoval žadatele (viz (2). bod odůvodnění), a údajů o objemu dovozu na trh Unie, které byly získány od Eurostatu. Posledně uvedené údaje bylo nutno s ohledem na dovoz z Jižní Afriky a Japonska pro některá období mírně opravit, jelikož tyto údaje zahrnovaly určitá narušení vyplývající z nesprávného vykazování údajů.
(65)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření významně poklesla o 35 %. Mezi rokem 2006 a 2007 však spotřeba mírně vzrostla a nejvyšší hodnoty dosáhla v roce 2007, načež každý rok až do období šetření trvale klesala.
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Index
100
116
101
78
65
(66)
Posuzované období se skutečně vyznačuje značnými výkyvy na trhu, které byly způsobeny především obrovskou nestálostí poptávky po trubkách a dutých profilech z nerezavějící oceli. Rok 2007 a rovněž první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu. Na poptávku však měla velký dopad hospodářská krize. Tento dopad začal být patrný v posledním čtvrtletí roku 2008, v průběhu roku 2009 zesílil a pokračoval i v prvním pololetí roku 2010, ovlivnil tudíž rovněž celé období šetření. To se vše náležitě projevuje v tendenci ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, načež se každoročně snižovala.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(67)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trh Unie v posuzovaném období vzrostl. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 14 %. Mezi rokem 2006 a 2007 se dovoz z ČLR téměř zdvojnásobil, zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se každoročně snižoval, což bylo do velké míry zapříčiněno poklesem spotřeby (jelikož podíl na trhu byl mezi rokem 2008 a obdobím šetření stálý - viz (68). bod odůvodnění).
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR (objemy)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Index
100
194
182
123
114
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(68)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil a vzrostl o 76 %, tj. o 7,9 procentního bodu. K tomuto nárůstu podílu na trhu došlo především mezi rokem 2006 a 2007, poté si dovoz z ČLR udržoval vysokou úroveň.
Tabulka č. 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Index
100
167
180
158
176
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(69)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR na evropskou hranici před proclením, a to podle údajů Eurostatu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR až do roku 2008 zvyšovala, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla.
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (v EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Index
100
118
126
100
91
b) Cenové podbízení
(70)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve vnímání jakosti výrobků, úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(71)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že se v období šetření dotčený výrobek dovezený z ČLR prodával v Unii za ceny, které byly o 21 % až 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají všech výrobců v Unii a zbývající ukazatele se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pokud jde o ukazatele založené na údajích od výrobců zařazených do vzorku, vzhledem ke skutečnosti, že se vzorek skládal pouze ze dvou skupin výrobců, nebylo možno z důvodu zachování důvěrnosti zveřejnit v příslušných níže uvedených tabulkách skutečné souhrnné údaje; místo toho jsou uvedeny pouze indexy s cílem ukázat u těchto ukazatelů tendence.
4.2. Výroba
(73)
Objem výroby v Unii se mezi rokem 2006 a 2008 zvýšil, mezi rokem 2008 a obdobím šetření však prudce klesl. Tento významný pokles výroby byl zapříčiněn jak zmenšením trhu, tak i rostoucím tlakem ze strany dumpingového dovozu.
Tabulka č. 5
Výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba (index)
100
107
121
84
66
4.3. Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období poměrně stálá. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se však míra využití kapacity snížila o 35 %. V období šetření se využití kapacity snížilo na úroveň o něco málo vyšší, než je polovina úrovně, jíž bylo dosaženo v roce 2008.
Tabulka č. 6
Výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Kapacita (index)
100
98
101
102
101
Využití kapacity (index)
100
109
120
82
65
4.4. Zásoby
(75)
Níže uvedená tabulka udává, že se konečný stav zásob nejprve až do roku 2008, kdy výroba v Unii dosáhla svého vrcholu, zvyšoval, poté však začal kvůli omezeným úrovním výrobní činnosti klesat.
Tabulka č. 7
Zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (index)
100
124
168
138
118
4.5. Objemy prodeje v Unii (celé výrobní odvětví Unie)
(76)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU se celkově snížil o 39 %, zatímco čínský vývoz ve stejném období vzrostl o 14 %, jak je uvedeno v (68). bodě odůvodnění. Objemy prodeje výrobního odvětví Unie v Unii se vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodej v Unii (objemy)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v Unii (v t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Index
100
110
96
76
61
4.6. Podíl na trhu (celé výrobní odvětví Unie)
(77)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2006 a 2007 snížil o 3,4 procentního bodu a ve zbývající části posuzovaného období byl poměrně stálý s malým dočasným zvýšením v roce 2009. Výrobní odvětví Unie přišlo celkově o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu, přičemž (jak je uvedeno v tabulce č. 3) podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka č. 9
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Index
100
95
95
98
94
4.7. Prodejní ceny
(78)
Co se týká průměrných prodejních cen, níže uvedená tabulka ukazuje, že v roce 2007 výrobní odvětví Unie zvýšilo své prodejní ceny, načež je každoročně až do období šetření postupně snižovalo, a ceny dosáhly nižší úrovně než v roce 2006. Vývoj prodejních cen a jejich velká nestálost byly částečně zapříčiněny velkými výkyvy v nákladech na suroviny.
Tabulka č. 10
Prodej v Unii (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (index)
100
135
126
100
92
4.8. Zaměstnanost
(79)
Úroveň zaměstnanosti sledovala do značné míry vývoj objemů výroby (viz tabulka č. 5), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se snažilo přizpůsobit pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu spíše zkrácením pracovní doby než snižováním počtu pracovníků. Tabulka níže proto udává úroveň zaměstnanosti v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 11 procentních bodů, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření následoval pokles o 19 procentních bodů. Celkově se zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku v posuzovaném období snížila o 8 %.
Tabulka č. 11
Zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (index)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivita
(80)
Navzdory výše uvedeným snahám výrobního odvětví Unie se výroba výrobců v Unii připadající na ekvivalent plného pracovního úvazku značně snížila, a to celkem o 29 %. Vážné dopady dumpingového dovozu z ČLR v době hroutící se tržní poptávky znemožnily výrobnímu odvětví Unie udržet dosavadní úrovně produktivity.
Tabulka č. 12
Produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby na ekvivalent plného pracovního úvazku (index)
100
102
109
88
71
4.10. Mzdové náklady
(81)
V posuzovaném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvládnout vývoj mzdových nákladů. Níže uvedená tabulka ukazuje, že se průměrné roční mzdové náklady v roce 2007 a 2008 mírně zvýšily, v roce 2009 a v období šetření se však snížily. Za celé období klesly jednotkové mzdové náklady o 2 %. Tento pokles by byl výraznější, pokud by byly z výše uvedené tendence vyloučeny částky odstupného.
Tabulka č. 13
Mzdové náklady
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (index)
100
103
109
100
98
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(82)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjelo takto:
Tabulka č. 14
Ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čistý zisk(index)
100
202
89
- 147
- 188
Návratnost investic (index)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, a to kvůli mimořádným tržním podmínkám, z nichž měli prospěch všichni účastníci na trhu. Průměrná ziskovost se od roku 2007 značně zhoršovala a zisky se v roce 2009 a v období šetření přeměnily na významné ztráty.
(84)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, zdá se, že tento ukazatel sledoval stejnou tendenci jako ziskovost.
4.12. Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti se vyvíjel následovně (vzhledem k záporné částce v roce 2006 se u této tabulky za referenční rok pro údaj o vývoji peněžního toku výjimečně pokládal rok 2007):
Tabulka č. 15
Peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok (index)
Záporný
100
685
175
53
(86)
Výše uvedená tabulka prokazuje, že peněžní tok výrobního odvětví Unie dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2008, poté se až do konce posuzovaného období snižoval a v období šetření dosáhl poměrně nízké úrovně.
4.13. Investice
(87)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
Investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čisté investice (index)
100
192
406
286
183
(88)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, výrobci v Unii se navzdory své nejisté finanční situaci v roce 2009 a v období šetření rozhodli pokračovat v investicích. Důvodem je to, že i) tento typ výrobního odvětví obvykle vyžaduje určité víceleté investice, které je nutno uskutečnit bez ohledu na tržní situaci, a ii) v tomto odvětví je častá modernizace strojního zařízení předpokladem pro výrobu většího množství výrobků vyšší hodnoty (ve snaze o zachování konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobcům).
4.14. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(89)
Dumpingová rozpětí u dovozu z ČLR uvedená v (57). bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5. Závěr ohledně újmy
(90)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(91)
Zároveň byly ceny trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovezených z ČLR během období šetření o 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz (71). bod odůvodnění).
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(94)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 14 %, a to na trhu, který se zmenšil o 35 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie o 76 %, a to z10,5 % na 18,4 %.
(95)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie přišlo o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a kvůli cenovému tlaku, který v na trhu Unie vyvíjel levný dumpingový dovoz, jeho prodejní ceny klesly o 8 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout v přijatelné míře vyšší výrobní náklady do prodejních cen, což v období šetření vedlo k záporným úrovním ziskovosti.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný názor, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
(97)
V posuzovaném období byl dovoz z ostatních třetích zemí omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 4,3 procentního bodu, z 26,8 % na 22,5 %.
(98)
Druhým největším zdrojem dovozu v období šetření bylo Japonsko a Ukrajina. Každá z obou zemí měla podíl na trhu ve výši 5,2 %. Indie měla v období šetření 3,0% podíl na trhu, zatímco dovoz z USA měl podíl na trhu ve výši 2,7 %. Následující tabulka udává vývoj objemu a cen dovozu a jeho podílů na trhu pro čtyři největší země po ČLR, z nichž pocházel dovoz, a pro zbývající dovoz z ostatních třetích zemí, a to podle údajů Eurostatu. Jak již bylo uvedeno v (64). bodě odůvodnění, údaje Eurostatu pro japonský dovoz vyžadovaly malé úpravy s cílem vyloučit narušení vyplývající z nesprávného vykázání obchodů.
Tabulka č. 17
Dovoz z ostatních zemí
Země
2006
2007
2008
2009
OŠ
Japonsko
Objemy (v t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Podíl na trhu (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajina
Objemy (v t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Podíl na trhu (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indie
Objemy (v t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Podíl na trhu (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Průměrná cena (v EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Objemy (v t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Podíl na trhu (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Průměrná cena (v EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Ostatní země
Objemy (v t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Podíl na trhu (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Průměrná cena (v EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objemy (v t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Podíl na trhu (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Průměrná cena (v EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Jak je uvedeno v předchozí tabulce, během posuzovaného období zvýšilo Japonsko mírně svůj podíl na trhu o 0,8 procentního bodu z 4,4 % na 5,2 %. Zdá se však, že ceny japonského dovozu jsou mnohem srovnatelnější s cenami Unie než ceny dovozu z ČLR. Co je nejdůležitější, v období šetření byly ceny japonského dovozu podstatně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(100)
Dovoz z USA se v posuzovaném období (vyjma roku 2007) uskutečňoval za ceny podstatně vyšší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny a Indie, ačkoli byly průměrné ceny dovozu z těchto zemí celkově nižší než ceny v Unii, obě země si zachovávaly poměrně stálý podíl na trhu Unie: během posuzovaného období se podíl Ukrajiny snížil z 5,9 % na 5,2 %, zatímco podíl Indie vzrostl z 2,8 % na 3,0 %.
(101)
Závěrem se uvádí, že se podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR v posuzovaném období snížil o 4,3 procentního bodu (z 26,8 % na 22,5 %). Průměrná cena dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR se v posuzovaném období celkově zvýšila o 34 % (z 5 586 EUR na 7 484 EUR za tunu), což je v ostrém protikladu k 9% poklesu již velmi nízkých cen čínského dovozu a 8% snížení průměrných prodejních cen v Unii.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí kromě ČLR přispěl k újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
3.2. Dopady výkyvů na trhu a hospodářské krize
(103)
Zatímco rok 2007 a první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu pro trubky a duté profily z nerezavějící oceli, měla rovněž na toto odvětví nakonec velký dopad finanční a hospodářská krize. Hospodářský pokles začal v posledním čtvrtletí roku 2008, pokračoval během celého roku 2009 a ovlivnil i první pololetí roku 2010, tj. celé období šetření. To vše se projevilo v tendencích ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007 a poté se každoročně snižovala (viz tabulka č. 1).
(104)
Výše uvedené snížení spotřeby vyplývající z hospodářského poklesu mělo nepochybně dopad rovněž na situaci výrobního odvětví Unie. Je však nutno uvést, že tento nepříznivý dopad vážně zhoršil dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze proto hospodářský pokles pokládat za činitele, který v období šetření přispěl k újmě, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na trh Unie. Pokud by neexistovala takováto nekalá hospodářská soutěž ze strany ČLR a tlak na objem a ceny, který dovoz z ČLR vyvíjel na výrobce v Unii, mohli by výrobci v Unii udržet své prodejní ceny a ziskovost na relativně přijatelných úrovních i v případě klesající poptávky.
(105)
Lze mít za to, že dopad dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly během období šetření značně nižší než prodejní ceny v Unii, způsoboval ještě větší újmu v době hospodářské krize, kdy byl na objemy prodeje a ceny každopádně již vyvíjen tlak kvůli nižší spotřebě.
(106)
Vzhledem k výše popsaným okolnostem nelze hospodářský pokles považovat za možného činitele, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(107)
Pokud jde o vývoj vývozu výrobního odvětví Unie, ten se snížil méně než domácí prodej, bez ohledu na to, zda byli posuzováni všichni výrobci v Unii, či pouze výrobci zařazení do vzorku. Co se týká vývoje objemu vývozu, v posuzovaném období bylo možno u výrobního odvětví Unie zjistit tuto tendenci:
Tabulka č. 18
Výrobní odvětví Unie - prodej na vývoz (v t) odběratelům, kteří nejsou ve spojení
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
99
108
88
64
(108)
Je nutno uvést, že se vývoz výrobního odvětví Unie snižoval pomalejším tempem než jeho prodej na trhu Unie. To může znamenat, že tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR je na trhu Unie obzvláště silný. Vzhledem k tomuto náznaku, jakož i značnému podílu vývozu na celkovém prodeji, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie (během posuzovaného období trvale mezi 39 % a 45 %), lze jistě vyloučit případnou nedostatečnou konkurenceschopnost výrobců v Unii na světovém trhu.
3.4. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(109)
Velká nestálost cen legované oceli, jakož i celkový vývoj tržní poptávky vedly k značným výkyvům v nákladech na hlavní suroviny při výrobě výrobku, jenž je předmětem šetření. Průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 19
Výrobní odvětví Unie - výrobní náklady (v EUR/t)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
120
119
124
118
(110)
Jak již bylo uvedeno v (78). bodě odůvodnění, trh ČLR s hlavními surovinami je vysoce narušený. Kvůli tomuto narušení mohou vyvážející výrobci v ČLR zřejmě uskutečňovat vývoz dotčeného výrobku na trh Unie za ceny, které jsou pravděpodobně méně pružné vůči cenám surovin, což má za následek ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny na trhu Unie. Jinými slovy, kvůli narušení na čínském trhu surovin mají výrobci trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v ČLR oproti výrobnímu odvětví Unie nepřiměřenou konkurenční výhodu. Toto narušení přispělo k tomu, že čínští výrobci mohli zachovat nízkou úroveň cen dumpingového dovozu z ČLR.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(111)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv bylo výrobní odvětví Unie schopno určitou dobu nepříznivé dopady tohoto tlaku vyrovnávat díky výjimečně příznivým tržním podmínkám v roce 2007 a 2008, v době, kdy hospodářská krize významně snížila úroveň poptávky, to již nebylo možné.
(112)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a jiné činitele, včetně činitelů souvisejících s narušením na čínském trhu surovin, byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(113)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které měly vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(114)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise ověřila, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti existují důvody, které by mohly vést Komisi k jednoznačnému závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem posoudila Komise v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení pravděpodobný dopad případných opatření na všechny zúčastněné strany a rovněž možné důsledky nepřijetí opatření.
(115)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Ve stanovených lhůtách na dotazník nakonec odpověděli dva dovozci a jeden uživatel.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jeden výrobce v Unii vznesl vůči uložení antidumpingových opatření námitky, jelikož tato společnost částečně pořizuje neopracované duté prvky z nerezavějící oceli z ČLR za účelem jejich dalšího zpracování na hotové duté profily. Tento výrobce však představuje méně než 2 % celkové výroby v Unii.
(117)
Připomíná se, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu a rovněž finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(118)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(119)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. V takovém případě by výrobní odvětví Unie přišlo o další podíl na trhu, jelikož by nebylo schopno sledovat tržní ceny stanovené dumpingovým dovozem z ČLR. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(120)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(121)
Jak bylo uvedeno výše, u dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepoužil výběr vzorku, jelikož při šetření plně spolupracovali a odpovědi na dotazník poskytli pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(122)
Dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci však představoval poměrně malou část celkového dovozu z ČLR v období šetření (mnohem méně než 10 %). Vzhledem k vysokým maržím, kterých dovozci v období šetření dosáhli při dalším prodeji dotčeného výrobku, lze předpokládat, že by uložení antidumpingových cel mohlo mít u těchto dovozců za následek nižší úrovně ziskovosti. Žádný z dovozců však nepředložil tvrzení, podle nichž by uložení antidumpingových cel bylo v rozporu s jejich zájmem. Jelikož oba dovozci uskutečňují další prodej trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, které nepocházejí z Číny (včetně trubek a dutých profilů pocházejících z Unie), mohou se rozhodnout, že nákupy přesunou na jiné než čínské dodavatele, kterých se cla netýkají.
(123)
Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významné nepříznivé dopady.
3. Zájem uživatelů
(124)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, jichž se týká toto řízení, se používají ve velké řadě aplikací (viz (17). bod odůvodnění). Navzdory této skutečnosti byla spolupráce navázána pouze s jedním uživatelem, který duté profily z nerezavějící oceli používá při výrobě žebrových chladičů vzduchu a vzduchem chlazených kondenzátorů a na nějž připadalo méně než 1 % celkového čínského dovozu v období šetření. Lze však vyvodit předběžný závěr, že velmi omezená spolupráce ze strany uživatelů naznačuje, že celkově bude dopad na ziskovost a hospodářskou situaci uživatelského výrobního odvětví poměrně omezený.
(125)
Podle odpovědi tohoto uživatele na dotazník se zdá, že společnost nebude antidumpingovými opatřeními vážně dotčena, a to ani v případě divize, která používá duté profily z nerezavějící oceli. Při porovnání hodnoty dovozu dotčeného výrobku s obratem divize, která používá dovážené zboží, lze dopad považovat za nevýznamný.
(126)
Vzhledem k údajům tohoto uživatele však nelze vyloučit, že by určití uživatelé, kteří používají větší množství trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, mohli být antidumpingovými opatřeními nepříznivě dotčeni.
(127)
Z informací, které poskytl jediný spolupracující uživatel, nelze vzhledem k omezené reprezentativnosti a široké škále aplikací odhadnout celkovou zaměstnanost v celém uživatelském výrobním odvětví v Unii.
(128)
Je nutno rovněž uvést, že není pravděpodobné, že by úroveň opatření znemožnila další dodávky čínského dovozu na trh Unie, a to i za vyšší ceny nezpůsobující újmu. Volná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a rovněž jiné zdroje dovozu z různých jiných třetích zemí mimoto naznačují, že bezpečnost dodávek trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na trh Unie není ohrožena.
(129)
Kromě toho je navzdory minulým potížím výrobní odvětví Unie i nadále největším dodavatelem uživatelského výrobního odvětví v Unii. Pokud by opatření nebyla uložena a finanční situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala, byla by ohrožena jeho existence, což by znamenalo ohrožení dodávek rovněž pro uživatele v Unii.
(130)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(131)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci prostřednictvím vyššího objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, tyto nepříznivé účinky budou pravděpodobně vyrovnány očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Prozatímní opatření vztahující se na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena ve výši, která postačuje k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala újmu, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(135)
Výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se při stanovení úrovně pro odstranění újmy měl použít cílový zisk ve výši 12 %. Důkazy, které byly až dosud předloženy, však neprokazují, že by v běžných tržních podmínkách bylo možno dosáhnout této ziskovosti. Ani ve výjimečně příznivém roce 2007 se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo dosáhnout tak vysoké úrovně ziskovosti. Na základě údajů získaných v průběhu šetření se předběžně usuzovalo, že ke stanovení úrovně pro odstranění újmy je vhodný zisk ve výši 5 %.
(136)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(137)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, což je ve všech případech rozpětí újmy.
(139)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců je sazba pro všechny ostatní společnosti stanovena na úrovni sazby pro spolupracující společnost zařazenou ve vzorku s nejvyšší sazbou. Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. Na základě těchto skutečností navrhované celní sazby činí:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
(140)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na„všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(142)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(143)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
B121
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 627/2011
tas-27 ta’ Ġunju 2011
li jimponi dazju provviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fit-30 ta’ Settembru 2010, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedura nbdiet bħala riżultat ta’ lment li tressaq fis-16 ta’ Awwissu 2010 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi Mingħajr Saldaturi tal-Azzar li ma Jissaddadx tal-Unjoni Ewropea (“il-Kumitat tad-Difiża”) f’isem żewġ gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni (“l-ilmentaturi”) li jirrappreżentaw proporzjon kbir ħafna, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni kollha ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx fl-Unjoni. L-ilment inkluda evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kienet meqjusa bħala ġustifikazzjoni xierqa għat-tnedija ta’ proċedura.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment bit-tnedija tal-proċedura lill-kwerelant, lil produtturi oħrajn magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa u lir-rappreżentanti tar-RPĊ, lill-importaturi, il-fornituri u l-utenti magħrufa, kif ukoll lill-assoċjazzjonijiet tagħhom. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Istati Uniti minħabba li dan kien previst bħala pajjiż analogu possibbli. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fin-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni.
(4)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(5)
Fid-dawl tan-numru apparentement għoli ta’ produtturi esportaturi, importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni kien previst fin-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dumping u l-ħsara, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni huwiex neċessarju u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi, l-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni kollha ntalbu jagħmlu lilhom infushom magħrufa lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott taħt investigazzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010. L-awtoritajiet tar-RPĊ ġew ikkonsultati wkoll.
(a) It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi
(6)
Minn fost il-31 produttur esportatur jew gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi li ppreżentaw ruħhom, il-Kummissjoni għażlet, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, kampjun ibbażat fuq l-akbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet li jistgħu jiġu investigati b’mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul kien jikkonsisti minn tliet (gruppi ta’) kumpaniji, li jirrappreżentaw 25 % tal-importazzjonijiet totali rreġistrati fl-Eurostat matul il-PI u aktar minn 38 % tal-volum totali tal-esportaturi li kkooperaw fil-PI. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati u l-awtoritajiet Ċiniżi ġew ikkonsultati iżda ma qajmu ebda oġġezzjoni għall-kampjun propost.
(b) It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi tal-Unjoni
(7)
Minn fost il-21 produttur tal-Unjoni li kkuntattjat il-Kummissjoni, ħdax ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni rċevuta mingħand dawn il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ żewġ gruppi li jirrappreżentaw ħames produtturi tal-Unjoni. Il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ u tal-produzzjoni. Il-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun kienu jirrappreżentaw 48 % tal-bejgħ totali fl-UE tal-produtturi kollha tal-Unjoni, u 80 % tal-produtturi li ppreżentaw ruħhom.
(8)
Mit-62 importatur mhux relatat li kkuntattjat il-Kummissjoni, kienu biss ħames kumpaniji li wieġbu għall-mistoqsijiet tal-kampjun sad-data tal-għeluq. Għalhekk, kien ikkunsidrat li ma kien meħtieġ l-ebda teħid ta’ kampjuni, u l-kwestjonarji ntbagħtu lil dawn il-kumpaniji kollha. Eventwalment, kienu biss żewġ importaturi li wieġbu għall-kwestjonarju u li kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(ċ) It-tweġibiet għall-kwestjonarju u l-verifiki
(9)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ magħżula fil-kampjun jitħallew iressqu talba għal trattament tal-ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”), jekk din tkun ix-xewqa tagħhom, il-Kummissjoni bagħtet formoli b’talbiet lill-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun. Il-gruppi kollha ta’ produtturi esportaturi talbu t-TES skont l-Artikolu 2(7) tar-regolament bażiku jew TI f’każ li l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma ssodisfawx il-kundizzjonijiet għal TES.
(10)
Tliet (gruppi ta’) kumpaniji talbu eżaminazzjoni individwali. L-eżaminazzjoni ta’ dawn it-talbiet fl-istadju provviżorju ma kinitx fattibbli fi ħdan il-qafas ta’ żmien. Deċiżjoni dwar jekk l-eżaminazzjoni individwali hijiex se tingħata lil kwalunkwe waħda minn dawn il-kumpaniji mistennija tittieħed fl-istadju definittiv.
(11)
Il-Kummissjoni uffiċjalment żvelat ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun ikkonċernati fir-RPĊ, kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun.
(12)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand il-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun fir-RPĊ, mingħand il-produtturi kollha tal-Unjoni magħżula fil-kampjun, żewġ importaturi tal-Unjoni mhux relatati u utent wieħed.
(13)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset bħala meħtieġa għall-iskop tal-analiżi tat-TES jew it-TI u għal determinazzjoni provviżorja tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta minnu u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin.
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City u l-kumpaniji relatati magħha: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai u l-kumpaniji relatati magħha: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
Produtturi tal-Unjoni
-
Il-Kwartieri Ġenerali ta’ Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes; Mülheim an der Ruhr, il-Ġermanja;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, il-Ġermanja;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanja.
Produtturi fil-pajjiż analogu
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(14)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-2006 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(15)
Il-prodott ikkonċernat kif deskritt fin-Notifikazzjoni tal-Inizjazzjoni huwa ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx, għajr dawk b’fittings imwaħħlin magħhom maħsuba biex iwasslu gassijiet jew likwidi għall-użu fl-ajruplani ċivili, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 u ex 7304 90 00 (“il-prodott ikkonċernat”). Dan jinkludi “hollows” mhux irfinuti, prodotti rfinuti bis-sħana u prodotti rfinuti bil-kesħa.
(16)
Il-proċess tal-produzzjoni normalment juża ċilindri (“billetti”) tal-azzar li ma jissaddadx bħala materja prima. Fl-ewwel pass tal-produzzjoni, “hollow” mhux irfinuta tiġi manifatturata jew billi tintuża pressa tal-estrużjoni jew permezz ta’ proċess ta’ titqib bis-sħana. Sussegwentement, il-“hollow” tista’ l-ewwel tiġi pproċessata permezz ta’ proċess ta’ rfinar bis-sħana li jirriżulta f’pajp irfinut bis-sħana u li jkompli jiġi pproċessat permezz ta’ proċess ta’ rfinar bil-kesħa (proċess tat-tip cold pilger) jew permezz ta’ proċess ta’ ġbid bil-kiesaħ, li jirriżulta f’pajp irfinut bil-kesħa. It-tipi ta’ prodotti kollha (hollows, pajpijiet irfinuti bis-sħana u pajpijiet irfinuti bil-kesħa) għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet bażiċi.
(17)
Il-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx jintużaw l-aktar fl-industriji li ġejjin: l-industriji tal-kimika u tal-petrokimika, il-produzzjoni tal-fertilizzanti, il-ġenerazzjoni tal-enerġija, l-inġinerija ċivili u l-kostruzzjoni, il-farmakoloġija u t-teknoloġiji mediċi, il-bijoteknoloġija, it-trattament tal-ilma u l-inċinerazzjoni tal-iskart, l-esplorazzjoni u l-produzzjoni taż-żejt u tal-gass, l-ipproċessar tal-faħam u tal-gass, l-ipproċessar tal-ikel.
(18)
Produttur wieħed tal-Unjoni, li jkompli jipproċessa tubi tal-azzar li ma jissaddadx, sostna li f’każ li jkollhom jiġu imposti xi miżuri, il-kodiċi NM 7304 49 10 għandu jiġi eskluż mill-ambitu tagħhom għaliex huwa kien ikopri hollows mhux irfinuti li jintużaw biss għal ipproċessar ulterjuri. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kemm il-fornituri tal-Unjoni kif ukoll dawk Ċiniżi ta’ dak il-produttur tal-Unjoni ddikjaraw l-oġġetti mibjugħa lil dan il-produttur bħala oġġetti rfinuti bis-sħana jew irfinuti bil-kesħa.
(19)
Tabilħaqq, id-dikjarazzjoni ta’ dawk il-prodotti bħala “hollows mhux maħduma għal użu biss fil-manifattura ta’ tubi u pajpijiet b’taqsimiet trasversali oħrajn u l-ħxuna tal-ġnub” tikkonċerna oġġetti li mhux neċessarjament għandhom karatteristiċi fiżiċi differenti, iżda sempliċiment għandhom użu differenti. Ġie konkluż provviżorjament li ma kien hemm ebda raġuni biex il-“hollows mhux maħduma” jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott.
2. Il-prodott simili
(20)
Il-prodott ikkonċernat u ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx mibjugħa fis-suq domestiku fir-RPĊ, kif ukoll ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni nstabu li għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet bażiċi. Għalhekk, ġie konkluż provviżorjament li dawn il-prodotti huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Trattament tal-ekonomija tas-suq
(21)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, f’investigazzjonijiet ta’ antidumping li jikkonċernaw l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li ssodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(22)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji ġew stabbiliti fil-forma mqassra hawn taħt:
1.
id-deċiżjonijiet u l-ispejjeż tan-negozju jsiru bħala reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
2.
id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords kontabilistiċi bażiċi, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti, skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u huma applikati għall-finijiet kollha;
3.
ma hemm ebda tfixkil sinifikanti trasferit mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq;
4.
il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza legali;
5.
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq.
(23)
Fl-investigazzjoni preżenti, it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi kollha magħżula fil-kampjun talbu trattament tal-ekonomija tas-suq (“TES”) skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formola b’talba tat-TES sal-iskadenzi mogħtija.
(24)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-ebda wieħed mill-(gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ ma ssodisfa r-rekwiżiti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku, għalhekk ma jistgħux jingħataw it-TES.
(25)
L-ebda waħda mill-kumpaniji ma tissodisfa r-rekwiżiti tal-Kriterju 1 minħabba l-interferenza tal-Istat f’deċiżjonijiet li jikkonċernaw l-akkwist tal-materja prima ewlenija (partikolarment billetti, ingotti u staneg tondi tal-azzar li ma jissaddadx). Din il-materja prima tirrappreżenta ’l fuq sew minn 50 % tal-ispiża tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat (pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx). Konsegwentement, din il-materja prima hija bil-bosta l-input prinċipali fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(26)
L-Istat Ċiniż għandu rwol primarju fl-iffissar tal-prezzijiet tal-materja prima għall-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx u jinterferixxi fis-suq kontinwament bl-għodod li ġejjin: it-taxxa tal-esportazzjoni u l-ebda rifużjoni tal-VAT. L-ewwel nett, il-materja prima ewlenija għall-manifattura tal-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx, huma soġġetti għal taxxa ta’ esportazzjoni ta’ 15 % mill-1 ta’ Jannar 2008. It-tieni, l-Istat ma jagħti l-ebda rifużjoni tal-VAT fuq l-esportazzjonijiet ta’ din il-materja prima.
(27)
Il-kumpaniji fil-kampjun jakkwistaw il-materja prima ewlenija li tintuża għall-produzzjoni tal-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx fis-suq domestiku Ċiniż. L-investigazzjoni stabbiliet li bħala medja u jiddependi mill-grad tal-azzar, il-prezzijiet Ċiniżi tal-materja prima huma madwar 30 % inqas minn dawk fis-swieq dinjija (l-Istati Uniti jew l-UE).
(28)
Minħabba li r-RPĊ trid timporta l-maġġoranza tal-minerali tal-ħadid tagħha bil-prezzijiet tas-suq internazzjonali, huwa ċar li hija ma tibbenifika minn ebda vantaġġ komparattiv naturali, li jispjega l-prezzijiet baxxi tal-materja prima ewlenija fis-suq domestiku Ċiniż. Fl-istess waqt u għal bosta snin, diversi studji jindikaw li hemm interferenza sinifikanti mill-Istat f’dan is-settur. (3) Dawk ir-rapporti jindikaw li l-gvern Ċiniż identifika 14-il industrija “prinċipali” u seba’ industriji “pilastri”. Il-konsumaturi downstream primarji tal-azzar speċjali huma fost is-seba’ industriji “pilastri” appoġġjati mill-gvern Ċiniż permezz tal-politiki industrijali tiegħu. (4) L-impatt negattiv tat-taxxi tal-esportazzjoni u r-rifużjonijiet parzjali tal-VAT ġie enfasizzat ukoll fir-Reviżjonijiet tal-Politika Kummerċjali tad-WTO tal-politiki u l-prattiċi kummerċjali tar-RPĊ. (5)
(29)
Kif intqal fir-Reviżjonijiet tal-Politika Kummerċjali tad-WTO, it-taxxi tal-esportazzjoni u r-rifużjonijiet tal-VAT huma għodod tal-politika li l-użu tagħhom inaqqas il-volumi tal-esportazzjoni tal-materja prima inkwistjoni, jiddevja l-provvisti għas-suq domestiku u jwassal għal pressjoni ’l isfel fuq il-prezzijiet domestiċi ta’ dawk il-prodotti. (6) Tabilħaqq, l-investigazzjoni attwali stabbiliet diskrepanza sinifikanti fil-prezz bejn il-prezzijiet domestiċi u l-prezzijiet dinjija. Tali diskrepanza tikkostitwixxi għajnuna impliċita lill-industriji downstream domestiċi u, għalhekk, tipprovdilhom vantaġġ kompetittiv. Dan l-argument huwa msaħħaħ aktar mill-fatt li ma hemm ebda taxxa ta’ esportazzjoni imposta fuq l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat (pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx), li jibbenefika wkoll minn rifużjoni tal-VAT.
(30)
L-investigazzjoni attwali, billi tistabbilixxi l-użu differenti tat-taxxi tal-esportazzjoni u r-rifużjonijiet tal-VAT fuq l-industriji upstream u downstream, turi interferenza mill-Istat, li tista’ tiġi konkluża mid-differenza sinifikanti fil-prezz għall-materja prima tal-azzar li ma jissaddadx (partikolarment billetti, ingotti, staneg tondi tal-azzar li ma jissaddadx) fis-swieq Ċiniżi u dinjija.
(31)
Minħabba d-differenza fil-prezz bejn is-suq domestiku Ċiniż u s-swieq dinjija, fin-nuqqas tal-interferenza mill-Istat, il-produtturi domestiċi tal-materja prima msemmija hawn fuq ikunu inklinati li jesportaw il-prodotti tagħhom lejn swieq bi prezzijiet ogħla fejn ikunu jistgħu jiksbu profitti ogħla. Tabilħaqq, l-istatistika doganali taċ-Ċina tikkonferma li virtwalment ma hemm l-ebda esportazzjoni ta’ billetti tal-azzar li ma jissaddadx mir-RPĊ lejn il-bqija tad-dinja. Fl-2009, l-esportazzjonijiet tal-ingotti tal-azzar li ma jissaddadx u forom primarji oħrajn tal-azzar li ma jissaddadx kienu jammontaw għal inqas minn żewġ tunnellati, filwaqt li fl-2010 kienu jammontaw għal inqas minn ħames tunnellati. Dan huwa argument ieħor li juri l-interferenza mill-Istat fis-suq tal-materja prima.
(32)
Dawn il-prattiċi Ċiniżi għandhom jitqiesu bħala fattur sottostanti tal-interferenza mill-Istat fid-deċiżjonijiet tal-impriżi rigward il-materja prima. Tabilħaqq, is-sistema Ċiniża attwali tad-dazji għoljin fuq l-esportazzjonijiet u n-nuqqas ta’ rifużjoni tal-VAT għall-esportazzjoni ta’ materja prima essenzjalment wasslet għal sitwazzjoni fejn il-prezzijiet Ċiniżi tal-materja prima jkomplu jkunu r-riżultat ta’ intervent mill-Istat u, wisq probabbli, fil-ġejjieni għandha tkompli tipprovdi appoġġ lill-produtturi Ċiniżi tal-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx.
(33)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-kriterju 1, waħda mill-kumpaniji naqset li tinkludi żewġ fornituri relatati ta’ materja prima fl-informazzjoni tat-teħid tal-kampjuni tagħha u fit-talba għat-TES. Il-kumpanija sostniet li dawk il-fornituri jfornu kwantitajiet żgħar u, għalhekk, il-fatt li dawn ma kinux irrapportati ma setax u ma jista’ jkollu ebda impatt sostanzjali fuq l-eżitu tal-investigazzjoni. Huwa nnotat li l-ewwel nett il-Kummissjoni għandha tikseb stampa sħiħa tal-kumpaniji kollha fi grupp involut fil-produzzjoni jew il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, irrispettivament mid-daqs ta’ dawk il-kumpaniji jew mid-daqs tal-bejgħ tagħhom. Huwa nnotat ukoll li l-provvisti tal-materja prima huma pjuttost frammentati, imxerrda fost bosta fornituri żgħar. Ġie konkluż li l-kumpanija, minbarra d-distorsjoni tal-inputs ewlenin deskritti hawn fuq, naqset li turi li d-deċiżjonijiet kummerċjali tagħha ttieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż kienu jirriflettu l-valuri tas-suq.
(34)
Minbarra l-kriterju 1, ċerti kumpaniji naqsu wkoll milli juru li huma ssodisfaw il-kriterji 2 u 3. Żewġ kumpaniji ma setgħux juru li kellhom sett ċar ta’ rekords kontabilistiċi li kienu vverifikati b’mod indipendenti u skont l-istandards tal-kontabilità internazzjonali. Għal kumpanija waħda, id-diskrepanzi fir-rekords finanzjarji ma kinux riflessi fir-rapport tal-awditur. Kumpanija oħra ma setgħetx tippreżenta r-rapporti finanzjarji għal xi snin tal-operat tagħha.
(35)
Fl-aħħar nett, kumpanija waħda rċeviet self minn banek tal-Istat b’rati preferenzjali, ferm aktar baxxi mir-rati tas-suq. Dan juri li l-ispejjeż tal-produzzjoni u s-sitwazzjoni finanzjarja huma soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema ekonomika mhux tas-suq.
(36)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet tat-TES, waslu kummenti mill-industrija tal-Unjoni u tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun ikkonċernati.
(37)
Kumpanija waħda sostniet li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tirrifjuta t-TES kienet influwenzata u għalhekk ippreġudikata mill-kalkolu tal-marġini ta’ dumping. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li d-determinazzjoni tat-TES issir qabel kwalunkwe kalkolu tad-dumping u kull verifika li seħħet hija relatata biss mad-dejta relatata mad-determinazzjoni tat-TES. Għalhekk, it-talba mhijiex fondata.
(38)
Kumpanija waħda sostniet li ma kienx meħtieġ li jiġu sottomessi talbiet għal TES għall-fornituri relatati tal-materja prima. Dan l-argument għandu jiġi rrifjutat. In-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni ddikjarat b’mod ċar li l-ismijiet u l-attivitajiet preċiżi tal-kumpaniji relatati kollha involuti fil-produzzjoni u/jew fil-bejgħ (għall-esportazzjoni u/jew fis-suq domestiku) tal-prodott taħt investigazzjoni għandhom jiġu pprovduti lill-Kummissjoni.
(39)
Barra minn hekk, dik il-kumpanija sostniet li d-distorsjonijiet fis-suq tal-materja prima ma kinux sinifikanti minħabba li 17,5 % tal-materja prima tiġi importata minn fornituri internazzjonali mhux relatati u l-bqija tinxtara primarjament mingħand kumpaniji relatati. L-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni turi li madwar 30 % tal-materja prima tinxtara lokalment u l-bqija tiġi importata primarjament mingħand fornituri relatati. F’dan il-kuntest, għandu jiġi nnotat li l-prezzijiet tat-trasferiment minn fornituri relatati normalment ma jitqisux bħala informazzjoni affidabbli. Barra minn hekk, b’mod ġenerali, il-prezzijiet tax-xiri tal-materja prima tal-kumpanija mingħand fornituri indipendenti huma sostanzjalment aktar baxxi mill-prezzijiet fl-UE jew fl-Istati Uniti, simili għall-produtturi esportaturi l-oħrajn investigati. Għalhekk, it-talba ma ġietx milqugħa.
(40)
Kumpanija waħda kkontestat il-kalkolu mill-Kummissjoni tad-differenza fil-prezz bejn il-prezzijiet tal-materja prima fis-suq Ċiniż u dawk fis-swieq dinjija. Wara l-verifika, il-Kummissjoni tikkonferma dan il-kalkolu. B’mod partikolari, il-kumpanija ma ħaditx f’kunsiderazzjoni l-ħlasijiet addizzjonali għal-liga applikati mill-fornituri tal-Istati Uniti u tal-UE. Għalhekk, it-talba għandha tiġi rrifjutata.
(41)
Kumpanija waħda sostniet ukoll li d-diskrepanzi bejn id-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul u d-dikjarazzjoni finanzjarja kienu normali, mhux sinifikanti u għalhekk ma kien hemm ebda obbligu għal spjegazzjonijiet fin-noti għad-dikjarazzjoni finanzjarja. Konsegwentement, dan għalhekk ma għandu jkollu ebda impatt fuq id-determinazzjoni tal-Kummissjoni. Huwa nnotat li d-diskrepanzi fir-rigward tal-qligħ annwali huma qrib it-30 miljun RMB u għalhekk kellhom jitqiesu bħala importanti u jiġu spjegati fin-noti għad-dikjarazzjoni finanzjarja.
(42)
Talba oħra kienet relatata ma’ allegat ksur tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Sussidji u l-Miżuri Kumpensatorji u tar-Regolament bażiku tal-UE Kontra s-Sussidji. (7) Il-kumpanija ddikjarat li r-rifjut tat-talba għat-TES fuq il-bażi li l-kumpaniji jistgħu jkunu qegħdin jirċievu sussidji għandu l-effett li jippenalizza lill-esportatur għal sussidji li huma meqjusa illegali mingħajr ebda prova. Dan l-argument għandu jiġi rrifjutat. It-talbiet għat-TES ma ġewx irrifjutati fuq il-bażi ta’ sussidji possibbli, iżda għal raġunijiet speċifiċi stabbiliti fil-premessi ta’ hawn fuq, kif ukoll fid-dokumenti dettaljati dwar l-iżvelar tat-TES mibgħuta lill-partijiet. Ir-raġuni ewlenija għar-rifjut tat-TES kienet id-distorsjonijiet stabbiliti fis-suq tal-materja prima. Barra minn hekk, għandu jiġi enfasizzat li, pereżempju, il-kumpaniji kisbu self minn banek tal-Istat b’rati preferenzjali ferm aktar baxxi mir-rati tas-suq, li turi b’mod ċar it-trasferiment mill-ekonomija preċedenti mhux tas-suq.
(43)
Bħala konklużjoni, l-ebda wieħed mill-kummenti li waslu ma kien tali li jbiddel is-sejbiet fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES.
2. Trattament individwali
(44)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, qiegħed jiġi stabbilit dazju mal-pajjiż kollu, jekk hemm, għal dawk il-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, għajr f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
fil-każ ta’ ditti jew impriżi konġunti kompletament jew parzjalment barranin, l-esportaturi huma ħielsa biex jirripatrijaw il-kapital u l-qligħ;
-
il-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjoni, u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ huma ddeterminati b’mod ħieles;
-
il-maġġoranza tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fuq il-Bord tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom jew ikunu fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat;
-
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq; u
-
l-interferenza tal-Istat mhijiex tali li tippermetti ċ-ċirkumvenzjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati tad-dazju differenti.
(45)
It-tliet (gruppi ta’) kumpaniji fil-kampjun imsemmija qabel, li ġew imċaħħda t-TES, talbu wkoll li jingħataw trattament individwali (“TI”). Instab provviżorjament li dawn it-tliet (gruppi ta’) kumpaniji kollha fil-kampjun issodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u għalhekk setgħu jingħataw it-TI.
3. Valur normali
(a) Pajjiż analogu
(46)
Skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx it-TES għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali maħdum f’pajjiż analogu.
(47)
Fin-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni, il-Kummissjoni indikat li hija pprevediet li tuża l-Istati Uniti bħala pajjiż analogu bl-iskop li tistabbilixxi l-valur normali għar-RPĊ. Parti waħda sostniet li l-Indja kienet suq analogu aħjar minħabba l-livell simili ta’ żvilupp lejn ir-RPĊ. Il-Kummissjoni ma kisbet l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi Indjani. L-Istati Uniti dehru inizjalment addattati minħabba l-ftuħ tagħhom għall-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet (tariffi doganali ta’ 0 % kontra l-10 % fl-Indja) u livell pjuttost tajjeb ta’ kompetizzjoni fis-suq domestiku bi 15 sa 20 produttur tal-Istati Uniti.
(48)
Madankollu, it-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjara ta’ verifika żvelaw li l-Istati Uniti mhumiex suq ta’ pajjiż analogu xieraq. Il-produtturi kollha tal-Istati Uniti li kkooperaw jiddependu fuq l-importazzjonijiet ta’ materja prima bażika u prodotti finali mill-kumpaniji prinċipali tagħhom tal-UE u għandhom attività ta’ produzzjoni limitata fl-Istati Uniti, primarjament biex iwieġbu għall-ordnijiet personalizzati jew urġenti. Fil-fatt, il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Istati Uniti li kkooperaw huwa frazzjoni tal-produtturi prinċipali Ewropej tagħhom. Madankollu, l-aktar importanti huwa li l-produtturi tal-Istati Uniti li kkooperaw għandhom spejjeż tal-ipproċessar għoljin li jirriflettu ċ-ċirkostanzi partikolari tagħhom fil-manifattura. Dawk l-ispejjeż jissarrfu fi prezzijiet domestiċi għoljin fis-suq tal-Istati Uniti.
(b) Determinazzjoni tal-valur normali
(49)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew tal-valur normali maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq jew il-prezzijiet tal-esportazzjoni minn tali pajjiż għal pajjiżi oħrajn, inkluża l-UE. Billi l-valur normali ma setax jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet jew tal-valuri maħduma fl-Istati Uniti għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessa preċedenti, ġie esplorat it-tieni metodu. Madankollu, għar-raġunijiet mogħtija hawn taħt, lanqas dan il-metodu ma huwa xieraq għall-każ preżenti. L-istess bħall-prezzijiet tal-bejgħ domestiku tal-Istati Uniti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-Istati Uniti se jkunu wkoll influwenzati mill-ispejjeż għoljin tal-produzzjoni u mill-fatt li l-volumi tal-esportazzjoni jkunu limitati, jiġifieri inqas minn 2 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE). Jidher ukoll li wħud minn dawk l-esportazzjonijiet isiru lil kumpaniji relatati u għalhekk mhumiex affidabbli għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-valur normali.
(50)
Bħala alternattiva għaż-żewġ metodi msemmija fuq, l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku jistipula li l-valur normali jista’ jiġi stabbilit fuq kwalunkwe bażi raġonevoli oħra, inkluż il-prezz fil-fatt imħallas jew pagabbli fl-Unjoni għall-prodott simili, debitament aġġustat, jekk ikun meħtieġ, sabiex jinkludi qligħ raġonevoli. Dan il-metodu ntuża b’mod provviżorju fil-każ preżenti minħabba li f’dan l-istadju l-investigazzjoni stabbiliet li l-Istati Uniti mhumiex pajjiż analogu xieraq.
(51)
Għat-tipi ta’ prodotti esportati mill-(gruppi ta’) produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun li għalihom ma sar l-ebda bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, il-Kummissjoni użat provviżorjament il-prezzijiet fil-fatt imħallsin jew pagabbli fl-Unjoni għall-prodott simili, debitament aġġustati, jekk meħtieġ, sabiex jinkludu qligħ raġonevoli, tal-aktar tipi ta’ prodotti li jixxiebħu u li għandhom l-istess dijametru, grad ta’ azzar u tip ta’ prodott (pereżempju rfinuti bil-kesħa jew bis-sħana).
4. Prezz tal-esportazzjoni
(52)
Fil-każijiet kollha, il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, u għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew pagabbli.
5. Paragun
(53)
Il-marġini ta’ dumping ġew stabbiliti permezz ta’ paragun tal-prezzijiet tal-esportazzjoni kif joħorġu mill-fabbrika tal-esportaturi fil-kampjun meqjusa individwalment mal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun stabbiliti kif stipulat fil-premessa (50) hawn fuq.
(54)
Bil-għan li jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Ingħataw aġġustamenti xierqa fil-każijiet kollha fejn dawn instabu li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġjati minn evidenza vverifikata. B’mod partikolari, ingħata aġġustament għat-taxxi indiretti, il-merkanzija u l-assigurazzjoni marittima, il-merkanzija fil-pajjiż esportatur, l-ispejjeż tal-garanziji, il-kummissjonijiet, l-ispejjeż tal-krediti, l-ispejjeż bankarji, il-livell tal-kummerċ u kif elaborat fil-premessa (70) aktar ’l isfel, il-perċezzjoni tal-kwalità.
6. Marġini ta’ dumping
(55)
Il-marġini ta’ dumping provviżorju ġew espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(a) Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkooperaw mogħtija TI
(56)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ dumping għall-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkooperaw mogħtija TI ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ paragun tal-valur normali medju peżat stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew pagabbli fl-Unjoni għall-prodott simili, debitament aġġustati sabiex jinkludu profitt raġonevoli kif spjegat fid-dettall fil-premessi (50) u (51) hawn fuq mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni ta’ kull kumpanija tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni, kif stabbilit hawn fuq.
(57)
Abbażi ta’ dan, il-marġini ta’ dumping provviżorju espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpaniji fil-kampjun
Marġini ta’ dumping provviżorju
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
(b) Għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha li kkooperaw
(58)
Il-marġini ta’ dumping għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha li kkooperaw fir-RPĊ, mhux inklużi fil-kampjun, ġie kkalkulat bħala medja peżata tal-marġini ta’ dumping tal-produtturi esportaturi fil-kampjun, skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku.
(59)
Abbażi ta’ dan, il-marġini ta’ dumping provviżorju espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 71,1 %.
(ċ) Il-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha (li ma kkooperawx)
(60)
Minħabba l-livell għoli ta’ kooperazzjoni fl-investigazzjoni (il-kumpaniji li kkooperaw jirrappreżentaw madwar 64 % tal-importazzjonijiet totali rreġistrati fl-Eurostat matul il-PI) il-marġini uniku għall-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx ġie stabbilit bl-użu tal-ogħla mill-marġini li nstabu għall-(gruppi ta’) kumpaniji fil-kampjun.
(61)
Abbażi ta’ dan, il-livell ta’ dumping provviżorju uniku għall-pajjiż kollu bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 83,2 %.
D. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(62)
Matul il-PI, il-prodott simili kien manifatturat minn 21 produttur fl-Unjoni. Skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku, il-21 produttur tal-Unjoni eżistenti kollha jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni u, għalhekk, minn hawn ’il quddiem, se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”.
(63)
Kif indikat taħt il-premessa (7) aktar ’il fuq, fil-kampjun intgħażlu żewġ gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni, komposti minn ħames produtturi tal-Unjoni, li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili. Mill-bqija tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-kumpanija li talbet għal limitazzjoni tal-ambitu tal-prodott (ara l-premessi (16) u (17) aktar ’il fuq) - ma qablitx mal-għażla tal-kampjun. Notevolment, il-produttur ikkritika l-fatt li l-kampjun jinkludi biss kumpaniji li huma preżenti kemm fis-“suq tal-prodotti finali” kif ukoll dak tal-“prematerjal”, kif ukoll il-fatt li l-kampjun huwa magħmul minn kumpaniji li lmentaw biss. Ġie mtenni li l-kumpanija inkwistjoni tixtri l-prematerjal kemm mir-RPĊ kif ukoll mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, il-produttur naqas milli juri bil-provi li tabilħaqq kienu jeżistu dawn iż-żewġ swieq separati. Barra minn hekk, il-produttur kien jirrappreżenta inqas minn 2 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PI, filwaqt li ż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji ntgħażlu fuq il-bażi tal-kriterji oġġettivi kif deskritti fil-premessi (7) u (8) aktar ’il fuq.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(64)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni abbażi tal-informazzjoni miksuba mill-kumitat tad-difiża li jirrappreżenta lill-kwerelanti (ara l-premessa (2) aktar ’il fuq) u d-dejta dwar il-volumi tal-importazzjoni għas-suq tal-Unjoni miksuba mill-Eurostat. Din id-dejta tal-aħħar kellha tiġi aġġustata bi ftit fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Afrika ta’ Isfel u l-Ġappun għal ċerti perjodi minħabba li dik id-dejta kienet tinkludi xi distorsjonijiet li jirriżultaw minn rappurtar żbaljat tal-informazzjoni.
(65)
Il-konsum tal-Unjoni naqas drastikament b’35 % bejn l-2006 u l-PI. Madankollu, il-konsum żdied bi ftit bejn l-2006 u l-2007, laħaq il-quċċata fl-2007 u mbagħad kompla jonqos kontinwament sena wara sena sal-PI.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
2006
2007
2008
2009
PI
Unitajiet (tunnellati)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indiċi
100
116
101
78
65
(66)
Tabilħaqq, il-perjodu kkunsidrat ikopri varjazzjonijiet konsiderevoli fis-suq, primarjament minħabba volatilitajiet kbar ħafna fid-domanda għat-tubi tal-azzar li ma jissaddadx. Is-sena 2007 kif ukoll l-ewwel tliet kwarti tal-2008 jistgħu jiġu kkaratterizzati bħala suq robust li qiegħed jikber u jissaħħaħ. Eventwalment, il-kriżi ekonomika kellha impatt kbir fuq id-domanda. Dan l-impatt beda jsir evidenti fl-aħħar kwart tal-2008, sar aktar gravi matul l-2009 u saħansitra ssokta fl-ewwel nofs tal-2010, biex b’hekk affettwa wkoll il-PI kollu kemm hu. Dan kollu huwa rifless sew fix-xejra tal-konsum tal-Unjoni li kien fl-aqwa tiegħu fl-2007 u li mbagħad beda jonqos sena wara sena.
3. L-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(67)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni żdied matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod ġenerali, matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b’14 %. Fil-fatt, bejn l-2006 u l-2007, l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu kważi bid-doppju, filwaqt li bdew jonqsu sena wara sena bejn l-2007 u l-PI, l-aktar minħabba t-tnaqqis fil-konsum (billi s-sehem mis-suq baqa’ stabbli bejn l-2008 u l-PI - ara l-premessa (68) hawn taħt).
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ (f’volumi)
2006
2007
2008
2009
PI
Unitajiet (tunnellati)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indiċi
100
194
182
123
114
3.2. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(68)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdied kważi bid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat, billi żdied b’76 % jew b’7,9 punti perċentwali. Dan it-tkabbir fis-sehem tas-swieq ġie rreġistrat primarjament bejn l-2006 u l-2007, fejn sussegwentement żamm il-livell għoli tiegħu.
Tabella 3
Importazzjonijiet mir-RPĊ (sehem mis-suq)
2006
2007
2008
2009
PI
Sehem mis-suq (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indiċi
100
167
180
158
176
3.3. Il-prezzijiet
(a) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(69)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, bid-dazju mhux imħallas fil-fruntiera Ewropea, kif irrapportat mill-Eurostat. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied sal-2008 u mbagħad naqas bejn l-2008 u l-PI.
Tabella 4
Importazzjonijiet mir-RPĊ (prezzijiet)
2006
2007
2008
2009
PI
Prezz medju għal kull tunnellata (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indiċi
100
118
126
100
91
(b) It-twaqqigħ tal-prezzijiet
(70)
Sar paragun tal-prezzijiet ta’ tip għal tip bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-Unjoni. Għal dan il-għan, il-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati ġew imqabbla mal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun tal-pajjiż ikkonċernat. Fejn meħtieġ, ġew applikati aġġustamenti sabiex jittieħed kont tad-differenzi fil-perċezzjoni tas-suq tal-kwalità tal-prodott, il-livell tal-kummerċ u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(71)
Il-paragun wera li, matul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ inbiegħu fl-Unjoni bi prezzijiet li waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni, meta espressi bħala perċentwal ta’ din tal-aħħar, li kien ivarja minn 21 % sa 32 %.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Rimarki preliminari
(72)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indikaturi kollha rilevanti li jinfluwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni. Id-dejta ppreżentata hawn taħt hija relatata mal-produtturi kollha tal-Unjoni għall-ishma tal-bejgħ u tas-suq, u mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun għall-indikaturi kollha li jifdal. F’dak li għandu x’jaqsam mal-indikaturi bbażati fuq il-produtturi fil-kampjun, billi l-kampjun kien kompost minn żewġ gruppi biss ta’ produtturi, għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, id-dejta aggregata attwali ma tistax tiġi żvelata fit-tabelli relatati ta’ hawn taħt; minflok, qegħdin jiġu ppreżentati biss l-indiċijiet sabiex juru x-xejra ta’ dawk l-indikaturi.
4.2. Il-produzzjoni
(73)
Il-volumi tal-produzzjoni tal-Unjoni żdiedu bejn l-2006 u l-2008, iżda mbagħad naqsu drastikament bejn l-2008 u l-PI. Dan it-tnaqqis sostanzjali fil-produzzjoni kien ikkawżat kemm mit-tnaqqis fid-daqs tas-suq kif ukoll mill-pressjoni dejjem tiżdied tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
Tabella 5
Produzzjoni
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Produzzjoni (indiċi)
100
107
121
84
66
4.3. Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(74)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni baqgħet relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat: Madankollu, ir-rata tal-użu tal-kapaċità naqset b’35 % bejn l-2006 u l-PI. Matul il-PI, il-livell tal-użu tal-kapaċità naqas għal ftit aktar minn nofs il-livell milħuq fl-2008.
Tabella 6
Kapaċità tal-produzzjoni
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Kapaċità (indiċi)
100
98
101
102
101
L-użu tal-kapaċità (indiċi)
100
109
120
82
65
4.4. Stokkijiet
(75)
It-tabella ta’ hawn taħt turi li l-istokkijiet tal-għeluq għall-ewwel żdiedu sal-2008, meta l-produzzjoni tal-Unjoni kienet fl-aqwa tagħha, iżda mbagħad bdew jonqsu minħabba l-livelli mnaqqsa ta’ attività tal-manifattura.
Tabella 7
Stokkijiet
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Stokkijiet (indiċi)
100
124
168
138
118
4.5. Il-volumi tal-bejgħ tal-Unjoni (l-industrija totali tal-Unjoni)
(76)
Il-volum tal-bejgħ tal-produtturi kollha tal-Unjoni fis-suq tal-UE naqas globalment b’39 %, filwaqt li, fl-istess ħin, l-esportazzjonijiet miċ-Ċina żdiedu b’14 %, kif iddikjarat fil-premessa (68) hawn fuq. Il-volumi tal-bejgħ tal-Unjoni fl-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
Tabella 8
Il-bejgħ tal-Unjoni (volumi)
il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
2009
PI
Il-bejgħ tal-Unjoni (tunnellati)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indiċi
100
110
96
76
61
4.6. Is-sehem mis-suq (l-industrija totali tal-Unjoni)
(77)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 3,4 punti perċentwali bejn l-2006 u l-2007 u baqa’ relattivament stabbli matul il-bqija tal-perjodu kkunsidrat, b’żieda temporanja żgħira fl-2009. B’mod ġenerali, l-industrija tal-Unjoni tilfet 3,6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq, filwaqt li, kif muri fit-Tabella 3 hawn fuq, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdied kważi bid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Is-sehem mis-suq tal-Unjoni
il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
2009
PI
Is-sehem mis-suq (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indiċi
100
95
95
98
94
4.7. Il-prezzijiet tal-bejgħ
(78)
F’dak li għandu x’jaqsam mal-prezzijiet medji tal-bejgħ, it-tabella ta’ hawn taħt turi li fl-2007 l-industrija tal-Unjoni żiedet il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha u mbagħad naqqsithom gradwalment sena wara sena sal-PI, sakemm laħqet il-livelli tal-prezzijiet li huma aktar baxxi minn dawk tal-2006. L-evoluzzjoni u l-volatilità għolja tal-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom kienu parzjalment dovuti għall-varjazzjonijiet serji fl-ispejjeż tal-materja prima.
Tabella 10
Il-bejgħ tal-Unjoni (prezzijiet medji)
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Prezz medju għal kull tunnellata (indiċi)
100
135
126
100
92
4.8. Impjieg
(79)
Il-livell tal-impjieg segwa l-aktar l-iżvilupp tal-volumi tal-produzzjoni (ara t-Tabella 5 hawn fuq), li jindika li l-industrija tal-Unjoni ppruvat tirrazzjonalizza l-ispejjeż tal-manifattura meta kien meħtieġ. L-industrija tal-Unjoni ppruvat tadatta l-forza tax-xogħol tagħha għaċ-ċirkostanzi dejjem imorru għall-agħar tas-suq billi naqqset is-sigħat tax-xogħol minflok naqqset l-għadd ta’ ħaddiema. Għalhekk, it-tabella ta’ hawn taħt turi l-livell ta’ impjieg f’ekwivalenti għall-full-time (“FTE”). L-impjieg FTE tal-produtturi tal-Unjoni żdied bi 11-il punt perċentwali bejn l-2006 u l-2008, segwit bi tnaqqis ta’ 19-il punt perċentwali mill-2008 sal-PI. B’mod ġenerali, l-għadd ta’ FTE's naqas bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 11
Impjieg
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Impjieg f’ekwivalenti għall-full-time (indiċi)
100
106
111
95
92
4.9. Produttività
(80)
Minkejja t-tentattivi msemmija qabel tal-industrija tal-Unjoni, l-output għal kull FTE tal-produtturi tal-Unjoni naqas b’mod konsiderevoli, globalment b’29 %. L-impatti serji tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ fil-perjodu ta’ domanda tas-suq li qiegħda tonqos ħafna ma ħallewx lill-industrija tal-Unjoni żżomm il-livelli tal-produttività tagħha.
Tabella 12
Produttività
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Il-volum tal-produzzjoni għal kull FTE (indiċi)
100
102
109
88
71
4.10. L-Ispejjeż tax-Xogħol
(81)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tikkontrolla l-iżvilupp tal-ispejjeż tax-xogħol. Tabilħaqq, it-tabella ta’ hawn taħt turi li l-ispiża tax-xogħol annwali medja żdiedet bi ftit fl-2007 u fl-2008, iżda naqset fl-2009 u fil-PI. Matul il-perjodu kollu, l-ispejjeż tax-xogħol naqsu bi 2 %. Dan it-tnaqqis kien ikun aktar notevoli li kieku l-ammonti tal-ħlasijiet għall-waqfien mill-impjieg kienu esklużi mix-xejra ta’ hawn fuq.
Tabella 13
L-ispejjeż tax-xogħol
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
L-ispiża tax-xogħol annwali għal kull impjegat (indiċi)
100
103
109
100
98
4.11. Profittabilità u redditu fuq l-investimenti (ROI)
(82)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi l-qligħ nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-UE lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. B’riżultat ta’ dan, il-marġini tal-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 14
Profittabilità u redditu fuq l-investimenti (ROI)
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Qligħ nett (indiċi)
100
202
89
- 147
- 188
ROI (indiċi)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Kif turi t-tabella ta’ hawn fuq, il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni laħqet il-quċċata tagħha fl-2007 minħabba l-kundizzjonijiet straordinarji tas-suq, li minnhom jistgħu jibbenifikaw il-parteċipanti kollha tas-suq. Il-profittabilità medja bdiet tiddeterjora b’mod sinifikanti mill-2007 u l-profitti nbidlu f’telf sinifikanti matul l-2009 u l-PI.
(84)
F’dak li għandu x’jaqsam mar-redditu fuq l-investimenti (“ROI”), espress bħala l-qligħ f’perċentwali tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti, dan l-indikatur jidher li segwa x-xejra tal-profittabilità.
4.12. Il-fluss tal-flus u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(85)
Il-fluss nett tal-flus mill-attivitajiet operattivi żviluppa kif ġej (meta wieħed iqis l-ammont negattiv fl-2006, b’mod eċċezzjonali għal din it-tabella, is-sena 2007 kienet meqjusa bħala s-sena ta’ referenza sabiex jiġi indikat l-iżvilupp tal-fluss tal-flus):
Tabella 15
Fluss tal-flus
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Fluss tal-flus (indiċi)
negattiv
100
685
175
53
(86)
It-tabella ta’ hawn fuq turi li l-fluss tal-flus tal-industrija tal-Unjoni laħaq il-quċċata tiegħu fl-2008 u li sussegwentement naqas sal-aħħar tal-perjodu kkunsidrat, sakemm laħaq livell pjuttost baxx fil-PI.
4.13. Investimenti
(87)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej:
Tabella 16
Investimenti
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Investimenti netti (indiċi)
100
192
406
286
183
(88)
Kif turi t-tabella ta’ hawn fuq, il-produtturi tal-Unjoni ddeċidew li jkomplu jinvestu minkejja l-qagħda finanzjarja fraġli tagħhom fl-2009 u fil-PI. Ir-raġunijiet għal dan huma li (i) dan it-tip ta’ industrija normalment ikun jirrikjedi ċerti investimenti multiannwali li jkollhom jiġu kkompletati irrispettivament mis-sitwazzjoni tas-suq, u li (ii) f’dan is-settur, it-titjib frekwenti fit-tagħmir huwa prerekwiżit sabiex tkun tista’ ssir il-produzzjoni ta’ kwantitajiet akbar ta’ prodotti ta’ livell ogħla (bħala sforz sabiex tinżamm il-kompetittività vis-à-vis manifatturi oħrajn).
4.14. Il-kobor tal-marġini ta’ dumping attwali
(89)
Il-marġini ta’ dumping għall-importazzjonijiet mir-RPĊ, kif speċifikat aktar ’il fuq fil-premessa (57) hawn fuq, huma għoljin ħafna. Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġini tad-dumping jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(90)
L-indikaturi tal-ħsara żviluppaw b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa partikolarment notevoli għall-indikaturi li jikkonċernaw il-profittabilità, il-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq, li kollha wrew xejra ta’ deterjorament b’mod ċar.
(91)
Fl-istess waqt, l-importazzjonijiet tat-tubi tal-azzar li ma jissaddadx mir-RPĊ kienu qegħdin iwaqqgħu il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’sa 32 % matul il-PI (ara l-premessa (71) aktar ’il fuq).
(92)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(93)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sa livell li jippermettilha tiġi kklassifikata bħala materjali. Barra minn hekk, il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu fl-istess waqt ikkawżaw il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma tiġix attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(94)
Bejn l-2006 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat żdied f’termini ta’ volum b’14 % f’suq li kien qiegħed jiċkien b’35 %, li wassal għal żieda fis-sehem mis-suq tal-Unjoni b’76 %, minn 10,5 % għal 18,4 %.
(95)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat ikkoinċidiet ma’ xejra ’l isfel f’ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni tilfet 3,6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha naqsu bi 8 % minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx fis-suq tal-Unjoni. Il-qtugħ sinifikanti tal-prezzijiet impedixxa lill-industrija tal-Unjoni milli tgħaddi l-ispejjeż miżjudin tal-produzzjoni fil-prezzijiet tal-bejgħ sa ammont aċċettabbli, u dan irriżulta f’livelli ta’ profittabilità negattivi matul il-PI.
(96)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ, li daħlu fis-suq tal-Unjoni f’volumi kbar u li b’mod ġenerali qegħdin jiżdiedu u li waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, qegħdin jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni.
3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(97)
Matul il-perjodu kkunsidrat, kien hemm importazzjonijiet limitati minn pajjiżi terzi oħrajn. Is-sehem totali tas-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn għajr ir-RPĊ naqas b’4,3 punti perċentwali, minn 26,8 % għal 22,5 %.
(98)
L-akbar sorsi li jmiss ta’ importazzjonijiet matul il-PI kienu l-Ġappun u l-Ukraina. Huma t-tnejn kellhom sehem mis-suq ta’ 5,2 % kull wieħed. L-Indja kellha sehem mis-suq ta’ 3,0 %, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti kellhom sehem mis-suq ta’ 2,7 % matul il-PI. It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-volumi tal-importazzjoni, il-prezzijiet u l-ishma mis-suq tal-akbar erba’ pajjiżi tas-sors ta’ importazzjoni wara r-RPĊ u dawk tal-importazzjonijiet tal-pajjiżi terzi l-oħrajn li jifdal, ilkoll ibbażati fuq id-dejta tal-Eurostat. Kif issemma diġà fil-premessa (64) aktar ’il fuq, id-dejta tal-Eurostat għall-importazzjonijiet mill-Ġappun kienet teħtieġ aġġustamenti żgħar sabiex jiġu esklużi d-distorsjonijiet li jirriżultaw minn rappurtar żbaljat tat-tranżazzjonijiet.
Tabella 17
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn
Pajjiż
2006
2007
2008
2009
PI
Il-Ġappun
Volumi (tunnellati)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Sehem mis-suq (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Prezz medju (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
L-Ukraina
Volumi (tunnellati)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Sehem mis-suq (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Prezz medju (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
L-Indja
Volumi (tunnellati)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Sehem mis-suq (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Prezz medju (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
L-Istati Uniti
Volumi (tunnellati)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Sehem mis-suq (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Prezz medju (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Pajjiżi oħrajn
Volumi (tunnellati)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Sehem mis-suq (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Prezz medju (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ
Volumi (tunnellati)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Sehem mis-suq (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Prezz medju (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Kif indikat fit-tabella ta’ hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat il-Ġappun żied b’mod moderat is-sehem mis-suq tiegħu b’0,8 punti perċentwali minn 4,4 % għal 5,2 %. Madankollu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Ġappun jidhru li huma ferm aktar komparabbli mal-prezzijiet tal-Unjoni mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ. L-aktar importanti, fil-PI, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Ġappun kienu ogħla b’mod sinifikanti minn dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(100)
L-importazzjonijiet mill-Istati Uniti saru bi prezzijiet konsiderevolment ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat (għajr għas-sena tal-2007). F’dak li għandu x’jaqsam mal-importazzjonijiet mill-Ukraina u mill-Indja, għalkemm il-prezzijiet medji minn dawn il-pajjiżi kienu ġeneralment aktar baxxi mill-prezzijiet tal-Unjoni, it-tnejn żammew sehem mis-suq relattivament stabbli fis-suq tal-Unjoni: is-sehem mis-suq tal-Ukraina naqas minn 5,9 % għal 5,2 %, filwaqt li dak tal-Indja żdied minn 2,8 % għal 3,0 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(101)
Bħala konklużjoni, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ naqas b’4,3 punti perċentwali (minn 26,8 % għal 22,5 %) matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod ġenerali, il-prezz medju tal-importazzjoni mill-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ żdied b’34 % matul il-perjodu kkunsidrat (minn EUR 5 586 għal EUR 7 484 għal kull tunnellata) li huwa f’kuntrast qawwi mat-tnaqqis ta’ 9 % fil-prezzijiet tal-importazzjoni diġà baxxi ħafna taċ-Ċina u mat-tnaqqis ta’ 8 % fil-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-Unjoni.
(102)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr ir-RPĊ ma jidhrux li kkontribwixxew għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
3.2. L-impatti tal-varjazzjonijiet tas-suq u l-kriżi ekonomika
(103)
Filwaqt li l-2007 u l-ewwel tliet kwarti tal-2008 jistgħu jiġu kkaratterizzati bħala suq robust li qiegħed jikber u jissaħħaħ għat-tubi tal-azzar li ma jissaddadx, eventwalment, il-kriżi finanzjarja u ekonomika kellha wkoll impatt kbir fuq dan is-settur. It-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku beda fl-aħħar kwart tal-2008, kompla matul l-2009 u affettwa saħansitra l-ewwel nofs tal-2010, jiġifieri l-PI kollu kemm hu. Dan kollu huwa rifless fix-xejriet tal-konsum tal-Unjoni, li kien fl-aqwa tiegħu fl-2007 u li mbagħad beda jonqos sena wara sena (ara t-Tabella 1 hawn fuq).
(104)
Mingħajr dubju, it-tnaqqis fil-konsum imsemmi hawn fuq li jirriżulta mit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kellu wkoll impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, għandu jiġi nnotat li dan l-effett negattiv kien aggravat serjament mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, li waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, anki li kieku t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kellu jitqies bħala fattur li jikkontribwixxi għall-ħsara matul il-PI, dan bl-ebda mod ma jista’ jnaqqas l-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezz baxx mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali kompetizzjoni inġusta mir-RPĊ u l-pressjoni tal-volum u l-prezzijiet li eżerċitat fuq il-produtturi tal-Unjoni, kien ikun possibbli għal din tal-aħħar li żżomm il-livell tal-prezzijiet tal-bejgħ u tal-profittabilità tagħhom f’livelli relattivament aċċettabbli anki f’sitwazzjoni ta’ domanda li tonqos.
(105)
Fil-fatt, l-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ li waqqgħu ħafna l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni matul il-PI jista’ jitqies bħala saħansitra aktar dannuż f’perjodu ta’ kriżi ekonomika meta l-volumi u l-prezzijiet tal-bejgħ ikunu, f’kull każ, diġà taħt pressjoni mill-konsum aktar baxx.
(106)
Meta wieħed iqis iċ-ċirkostanzi msemmija hawn fuq, it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku ma jistax jitqies bħala fattur possibbli li jkisser ir-rabta kawżali bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(107)
F’dak li għandu x’jaqsam mal-iżvilupp tal-bejgħ mill-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-esportazzjonijiet naqsu inqas mill-bejgħ domestiku, irrispettivament minn jekk humiex eżaminati l-produtturi kollha tal-Unjoni jew il-produtturi fil-kampjun biss. F’dak li għandu x’jaqsam mal-volumi tal-bejgħ mill-esportazzjoni, tista’ tiġi stabbilita x-xejra li ġejja għall-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 18
L-industrija tal-Unjoni - il-bejgħ mill-esportazzjoni (f’tunnellati) lil klijenti mhux relatati
il-produtturi kollha tal-UE
2006
2007
2008
2009
PI
Indiċi
100
99
108
88
64
(108)
Ta’ min jirrimarka li l-bejgħ mill-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’ritmu aktar bil-mod mill-bejgħ fis-suq tal-Unjoni. Dan jista’ jimplika li l-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ hija partikolarment qawwija fis-suq tal-Unjoni. Minħabba din l-indikazzjoni, kif ukoll is-sehem sostanzjali ta’ esportazzjonijiet fil-bejgħ totali magħmul mill-industrija tal-Unjoni (b’mod kostanti bejn 39 % u 45 % matul il-perjodu kkonċernat), kwalunkwe nuqqas ta’ kompetittività tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq dinji jista’ ċertament jiġi eskluż.
3.4. Il-kompetittività tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(109)
Il-volatilità għolja tal-prezzijiet tal-ligi, kif ukoll l-iżviluppi ġenerali fid-domanda tas-suq, irriżultaw f’varjazzjonijiet konsiderevoli fl-ispejjeż tal-materja prima ewlenija għall-manifattura tal-prodott taħt investigazzjoni. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-ispiża unitarja medja tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żviluppat kif ġej:
Tabella 19
L-industrija tal-Unjoni - l-ispiża tal-produzzjoni (EUR għal kull tunnellata)
il-produtturi fil-kampjun
2006
2007
2008
2009
PI
Indiċi
100
120
119
124
118
(110)
Kif issemma diġà fil-premessa (78) aktar ’il fuq, is-suq tar-RPĊ għall-materja prima ewlenija huwa mfixkel ħafna. Minħabba din id-distorsjoni, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ jidhru li għandhom il-possibbiltà li jagħmlu l-bejgħ mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni bi prezz li x’aktarx ikun inqas elastiku għall-prezzijiet tal-materja prima u li jirriżulta fi prezzijiet li fil-biċċa l-kbira tagħhom iwaqqgħu l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni. Fi kliem ieħor, minħabba d-distorsjoni fis-suq Ċiniż tal-materja prima, il-manifatturi tat-tubi tal-azzar li ma jissaddadx fir-RPĊ għandhom vantaġġ kompetittiv inġust meta mqabbel mal-industrija tal-Unjoni. Dawn id-distorsjonijiet setgħu kkontribwixxew biex jippermettu lill-produtturi Ċiniżi jżommu l-livell tal-prezz baxx tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(111)
Bħala konklużjoni, l-analiżi ta’ hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu f’termini ta’ kwantitajiet u kisbu sehem sostanzjali tas-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, dawn il-kwantitajiet miżjuda li daħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping waqqgħu drastikament il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Għalkemm għal ċertu perjodu l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tikkumpensa għall-effetti negattivi ta’ din il-pressjoni bis-saħħa tal-kundizzjonijiet eċċezzjonalment pożittivi tas-suq fis-snin tal-2007 u l-2008, dan ma kienx aktar possibbli meta l-kriżi ekonomika naqqset il-livell tad-domanda b’mod sostanzjali.
(112)
Minbarra dan, ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, l-impatt tal-kriżi ekonomika, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u fatturi oħrajn li jinkludu dawk relatati mad-distorsjonijiet fis-suq tal-materja prima tar-RPĊ, ma jidhrux li huma tali li jistgħu jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(113)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha li għandhom effett fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effett dannuż tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet mir-RPĊ ikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(114)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar id-dumping, il-ħsara u l-kawżalità, kienx hemm raġunijiet li jwasslu sabiex il-Kummissjoni tikkonkludi b’mod ċar li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f’dan il-każ partikolari. Għal dan il-għan u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni kkunsidrat l-impatt probabbli tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti, kif ukoll il-konsegwenzi li x’aktarx iġib miegħu n-nuqqas ta’ teħid ta’ miżuri.
(115)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lil importaturi u utenti indipendenti. Eventwalment, kien hemm żewġ importaturi u utent wieħed li bagħtu t-tweġibiet għall-kwestjonarju fi ħdan il-limiti ta’ żmien stabbiliti.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(116)
Produttur wieħed tal-Unjoni oppona l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping, minħabba li l-kumpanija tforni parzjalment hollows mhux maħduma tal-azzar li ma jissaddadx mir-RPĊ sabiex tkompli tipproċessahom f’tubi lesti. Madankollu, il-produttur jirrappreżenta inqas minn 2 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(117)
Huwa mfakkar li l-indikaturi tal-ħsara wrew xejra negattiva ġenerali u li, b’mod partikolari, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ u mas-sehem mis-suq, kif ukoll il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħall-profittabilità u r-redditu fuq l-investiment, kienu affettwati serjament.
(118)
Jekk jiġu imposti miżuri, huwa mistenni li t-tnaqqis fil-prezzijiet u t-telf tas-sehem mis-suq jittaffew u li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni jibdew jirkupraw, li għandhom iwasslu għal titjib sinifikanti tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
Min-naħa l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri antidumping, x’aktarx li d-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja u tas-suq tal-industrija tal-Unjoni tkompli. F’xenarju bħal dan, l-industrija tal-Unjoni tkompli titlef aktar sehem mis-suq, billi mhijiex kapaċi ssegwi l-prezzijiet tas-suq stabbiliti mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. L-effetti probabbli jinvolvu aktar tnaqqis fil-manifattura u l-għeluq tal-faċilitajiet tal-produzzjoni fl-Unjoni, li jirriżultaw f’telf sostanzjali ta’ impjiegi.
(120)
Meta wieħed iqis il-fatturi kollha msemmija hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess ta’ importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(121)
Kif ġie indikat hawn fuq, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati, minħabba li kien hemm biss żewġ importaturi mhux relatati li kkooperaw b’mod sħiħ f’din l-investigazzjoni billi ssottomettew tweġiba għall-kwestjonarju. Parti żgħira biss tal-fatturat ta’ dawn iż-żewġ importaturi kienet relatata mal-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ.
(122)
Madankollu, l-importazzjonijiet iddikjarati minn dawn iż-żewġ importaturi kienu jirrappreżentaw proporzjon relattivament żgħir tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ fil-PI (ferm inqas minn 10 %). Meta wieħed iqis il-marġini għoljin miksuba mill-importaturi fuq il-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat fil-PI, wieħed jista’ jassumi li l-impożizzjoni tad-dazji antidumping tista’ tirriżulta f’livelli aktar baxxi ta’ profittabilità għalihom. Madankollu, l-ebda wieħed mill-importaturi ma ressaq argumenti li jgħidu li l-impożizzjoni tad-dazji antidumping tmur kontra l-interess tagħhom. Barra minn hekk, minħabba li t-tnejn ibigħu mill-ġdid tubi tal-azzar li ma jissaddadx ta’ oriġini mhux Ċiniża (inklużi tubi ta’ oriġini mill-Unjoni), huma jistgħu jiddeċiedu wkoll li jbiddlu x-xiri għal fornituri mhux Ċiniżi, li mhumiex affettwati mid-dazji.
(123)
L-ebda importatur ieħor ma kkoopera billi ssottometta tweġiba għall-kwestjonarju jew kummenti sostanzjati. Abbażi ta’ dan, huwa konkluż provviżorjament li l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji mhux se jkollha effetti sostanzjalment negattivi fuq l-interess tal-importaturi tal-Unjoni.
3. L-interess tal-utenti
(124)
Il-pajpijiet u t-tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx li huma soġġetti għal din il-proċedura jintużaw għal numru kbir ta’ applikazzjonijiet (ara l-premessa (17) aktar ’il fuq). Minkejja dan, il-kooperazzjoni nkisbet minn utent wieħed biss li juża t-tubi tal-azzar li ma jissaddadx għall-manifattura tal-air fin coolers u l-kondensaturi tal-arja mkessħa, li jammontaw għal inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina matul il-PI. Madankollu, jista’ jiġi konkluż provviżorjament li l-kooperazzjoni limitata ħafna tal-utenti tidher li tindika li, b’mod ġenerali, l-impatt fuq il-profittabilità tal-industrija tal-utenti u s-sitwazzjoni ekonomika se jkun pjuttost limitat.
(125)
Mit-tweġiba għall-kwestjonarju ta’ dan l-utent jidher li l-kumpanija mhux se tiġi affettwata serjament mill-miżuri antidumping, lanqas fir-rigward tad-diviżjoni tagħha li tuża t-tubi tal-azzar li ma jissaddadx. Meta l-valur tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat jitqabbel mal-fatturat tad-diviżjoni li tuża l-oġġetti importati, l-effett jista’ jitqies bħala insinifikanti.
(126)
Madankollu, fid-dawl tad-dejta ta’ dan l-utent, ma jistax jiġi eskluż li ċerti kumpaniji utenti li jużaw kwantitajiet aktar sostanzjali ta’ tubi tal-azzar li ma jissaddadx importati mir-RPĊ jistgħu jiġu affettwati b’mod negattiv mill-miżuri antidumping.
(127)
Mill-informazzjoni sottomessa mill-uniku utent li kkoopera, huwa impossibbli li jiġi stmat l-impjieg totali tal-industrija utenti kollha fi ħdan l-Unjoni, minħabba r-rappreżentattività limitata tagħha u l-varjetà wiesgħa tal-applikazzjonijiet.
(128)
Għandu jiġi nnotat ukoll li mhuwiex probabbli li l-livell tal-miżuri jipprevjeni l-importazzjonijiet Ċiniżi milli jkomplu jfornu s-suq tal-Unjoni, għalkemm bi prezzijiet mhux dannużi miżjuda. Barra minn hekk, il-kapaċità tal-produzzjoni mhux użata tal-industrija tal-Unjoni, kif ukoll is-sorsi alternattivi tal-importazzjonijiet minn diversi pajjiżi terzi oħrajn jindikaw li ma hemm ebda riskju ta’ sigurtà tal-provvista għat-tubi tal-azzar li ma jissaddadx fis-suq tal-Unjoni.
(129)
Barra minn hekk, minkejja d-diffikultajiet riċenti tal-industrija tal-Unjoni, hija tkompli tkun l-akbar fornitur tal-industrija utenti fl-Unjoni. Mingħajr l-impożizzjoni tal-miżuri, f’każ tad-deterjorazzjoni ulterjuri tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, l-eżistenza tal-industrija tal-Unjoni tiġi pperikolata, li tikkawża riskju ta’ provvista anki għall-utenti fi ħdan l-Unjoni.
(130)
Kollox ma’ kollox, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri antidumping, l-effetti pożittivi fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu b’mod ċar l-impatti negattivi potenzjali fuq il-gruppi ta’ interess l-oħrajn. Għalhekk, huwa konkluż provviżorjament li d-dazji antidumping ma jmorrux kontra l-interess tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(131)
Jista’ jiġi konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ mistennija li tipprovdi opportunità għall-industrija tal-Unjoni sabiex ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha permezz ta’ żieda fil-volumi tal-bejgħ, fil-prezzijiet tal-bejgħ u fis-sehem mis-suq. Filwaqt li jistgħu jiżviluppaw xi effetti negattivi fil-forma taż-żidiet tal-ispejjeż għal ċerti utenti, dawn x’aktarx li jkunu inqas mill-benefiċċji mistennija għall-produtturi u l-fornituri tagħhom.
(132)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li b’mod ġenerali ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(133)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina sabiex tiġi evitata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(134)
Il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jiġu imposti f’livell suffiċjenti sabiex jeliminaw id-dumping, mingħajr ma jaqbeż il-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Meta jiġi kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb globalment profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(135)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li għad-determinazzjoni tal-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara għandu jintuża profitt fil-mira ta’ 12 %. Madankollu, l-evidenza pprovduta sa issa ma wrietx li din il-profittabilità tista’ tinkiseb f’sitwazzjoni tas-suq normali. L-industrija tal-Unjoni saħansitra lanqas fis-sena eċċezzjonali tal-2007 ma setgħet tikseb livell daqstant għoli ta’ profittabilità. Abbażi tad-dejta miġbura matul l-investigazzjoni, ġie kkunsidrat provviżorjament li profitt ta’ 5 % huwa xieraq sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara.
(136)
Abbażi ta’ dan, ġie kkalkolat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi tnaqqas il-marġini ta’ profitt attwali mill-prezz kif joħroġ mill-fabbrika u billi l-marġini ta’ profitt fil-mira msemmi hawn fuq ġie miżjud mal-prezz tal-fidi kkalkolat.
(137)
B’riżultat ta’ dan, ġew stabbiliti provviżorjament il-livelli ta’ eliminazzjoni tal-ħsara li ġejjin:
Kumpanija/kumpaniji
Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness I
56,6 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
71,5 %
2. Miżuri provviżorji
(138)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li għandu jiġi impost dazju provviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ fil-livell tal-marġini l-aktar baxx ta’ dumping u ta’ eliminazzjoni tal-ħsara li nstab, skont ir-regola tal-inqas dazju, li fil-każijiet kollha huwa l-marġini tal-ħsara.
(139)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, ir-rata tal-kumpaniji l-oħrajn kollha hija stabbilita fir-rata tal-kumpanija li kkooperat fil-kampjun bl-ogħla rata. Għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun elenkati fl-Anness, ir-rata tad-dazju provviżorju hija stabbilita fil-medja peżata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun. Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati tad-dazju proposti huma:
Kumpanija/kumpaniji
Dazju provviżorju
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness I
56,6 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
71,5 %
(140)
Ir-rati tad-dazju antidumping individwali tal-kumpaniji speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju nazzjonali applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħrajn kollha’) huma għalhekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u manifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(141)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (8) minnufih bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun addattat, ir-Regolament għandu jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(142)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju għall-kumpaniji l-oħrajn kollha mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
H. DISPOŻIZZJONI FINALI
(143)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li għamlu lilhom infushom magħrufa fiż-żmien speċifikat fin-notifikazzjoni tal-inizjazzjoni jistgħu jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-fini ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Għaldaqstant, qiegħed jiġi impost dazju provviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-azzar li ma jissaddadx, għajr dawk b’fittings imwaħħlin magħhom addattati biex iwasslu gassijiet jew likwidi għall-użu fl-ajruplani ċivili, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 u ex 7304 90 00 (il-kodiċi TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 u 7304900091), u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju provviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija/kumpaniji
Dazju provviżorju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness I
56,6 %
B121
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
71,5 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati għall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun soġġetta għall-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk ma tiġi ppreżentata ebda fattura bħal din, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-kumpaniji l-oħrajn kollha.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tad-dettalji wara l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun applikabbli direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2011.