ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 8. května 2012
o státní podpoře SA.22668 (C 8/08 (ex NN 4/08)) poskytnuté Španělskem společnosti Ciudad de la Luz SA
(oznámeno pod číslem C(2012) 3025)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/126/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a),
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily své připomínky v souladu s uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 22. února 2007 přijala Komise stížnost ve věci státní podpory od stěžovatele A (2) týkající se údajné podpory poskytnuté autonomní oblastí Valencie pro komplex filmových studií Ciudad de la Luz. Dne 15. března 2007 stěžovatel A potvrdil, že jeho stížnost může být zaslána španělským orgánům.
(2)
Dne 10. dubna 2007 zaslala Komise stížnost v plném znění španělským orgánům a požádala o informace k údajné podpoře. Žádné předchozí oznámení o podpůrném opatření pro kinematografii ve Valencii za účelem jeho schválení podle pravidel pro státní podporu Komise neobdržela.
(3)
Španělské orgány požádaly dne 18. dubna 2007 o prodloužení lhůty (poskytnuté dne 24. dubna) a poté odpověděly na žádost Komise o poskytnutí informací dne 15. června 2007.
(4)
Dne 30. dubna 2007 stěžovatel A poskytl odkazy na články uveřejněné v časopise Variety, v kterých se údajně vysvětlovala podpora, jež byla nabízena za natáčení filmů v autonomní oblasti Valencie, a potvrzovalo se, že Ciudad de la Luz se snažila přilákat filmové produkce s vysokým rozpočtem (3).
(5)
Dne 13. července 2007 požádala Komise španělské orgány o doplňující informace. Ty si vyžádaly dne 18. července 2007 prodloužení lhůty, které jim bylo poskytnuto dne 19. července, a poté odpověděly Komisi na její žádost o informace dne 8. října 2007.
(6)
Dne 15. července 2007 obdržela Komise stížnost od stěžovatele B (4). Poté, co od něho dostala souhlas, zaslala Komise dne 2. srpna 2007 jeho stížnost španělským orgánům.
(7)
Dopisem ze dne 13. února 2008 informovala Komise španělské orgány, že se rozhodla zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Španělské orgány odpověděly dne 28. dubna 2008.
(8)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné třetí strany, aby k podpoře předložily svoje připomínky.
(9)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a zaslala je do Španělska dne 3. října 2008. Připomínky od španělské strany obdržela dne 21. listopadu a 29. prosince 2008.
(10)
Na základě schůzky konané dne 11. února 2009 mezi Komisí a španělskými orgány poskytlo Španělsko dne 30. března 2009 doplňující informace.
(11)
Dne 26. srpna 2009 zaslala Komise Španělsku novou žádost o informace, na kterou španělské orgány odpověděly dne 20. října 2009, a následně poskytly doplňující informace dne 1. února 2010.
(12)
Dne 24. května 2011 odeslala Komise novou žádost o informace, ve které informovala Španělsko o stanovení nezávislého ekonomického poradce, společnosti Ecorys. Španělsko odpovědělo dne 7. června 2011. Komise odpověděla Španělsku dne 22. července 2011.
(13)
Dne 1. srpna 2011 zaslala Komise španělským orgánům svoji poslední žádost o informace, včetně zprávy společnosti Ecorys. Španělsko předložilo své připomínky ke zprávě společnosti Ecorys dne 3. října 2011. Dne 11. dubna 2012 Španělsko poskytlo o veřejné investici pro Ciudad de la Luz SAU nové údaje.
II. PODROBNÝ POPIS
(14)
Ciudad de la Luz se nachází v blízkosti Alicante (autonomní oblast Valencie) a je velkým komplexem filmových studií. Vláda autonomní oblasti Valencie přijala rozhodnutí investovat do projektu Ciudad de la Luz dne 24. října 2000.
(15)
Ciudad de la Luz SA byla založena 2. listopadu 2000. Jejím cílem je vyvíjet aktivity za účelem propagace, organizace a správy komplexu ciudad de la Luz, včetně výstavby, správy a provozování audiovizuálních a kinematografických zařízení, jakož i dalších aktivit spojených se zábavou a ubytováním.
(16)
Celkem 75 % počátečního základního kapitálu Ciudad de la Luz ve výši 600 000 EUR bylo vloženo společností Parque Temático de Alicante SAU, která se později přeměnila ve společnost Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (SPTCV). SPTCV je podnik ve veřejném vlastnictví, který realizuje investiční činnost valencijské autonomní vlády. Zbývajících 25 % bylo ve vlastnictví soukromé společnosti Producciones Aguamarga SL, která měla za úkol realizovat zbývající stavební zakázky, vést propagaci Ciudad de la Luz a řídit studia.
(17)
V listopadu 2001 byl základní kapitál navýšen na 9 milionů EUR. SPTVC získala všechny nové akcie a její obchodní podíl se navýšil na 98,4 %. SPTVC znovu navýšila svůj podíl v únoru 2003 a v květnu 2004 prostřednictvím obdobných akvizicí nového základního kapitálu. V červenci 2004 prodala společnost Producciones Aguamarga svůj obchodní podíl ve výši 0,2 % v Ciudad de la Luz SA (6) společnosti SPTVC (za 139 059 EUR). Od toho okamžiku byla vláda autonomní oblasti Valencie prostřednictvím SPTVC vlastníkem 100 % základního kapitálu společnosti Ciudad de la Luz SAU. Od té chvíle je Ciudad de la Luz SAU podnikem ve veřejném vlastnictví, jehož stoprocentním vlastníkem je SPTVC a jenž podléhá veřejnému právu v oblasti uzavírání smluv a finančního dohledu. Nicméně společnost Producciones Aguamarga pokračovala nadále v řízení Ciudad de la Luz.
(18)
Komplex filmových studií otevřel své brány pro natáčení v srpnu 2005. Stavební práce na tomto zařízení, jež má poskytovat služby největším filmovým produkcím, byly zahájeny v roce 2002 a realizovaly se ve třech fázích:
-
fáze 1 (dokončena): šest filmových ateliérů s klimatizací o celkové ploše 11 000 m2, pomocné budovy pro produkci, 15 050 m2 dílen a skladů a dva pozemky pro natáčení v exteriérech (back lots) o celkové rozloze 14 hektarů,
-
fáze 2 (dokončena po zahájení formálního vyšetřovacího řízení): restaurační zařízení, administrativní budova, laboratoř pro postprodukci a třetí zóna pro natáčení exteriérů o velikosti 5 hektarů s vodní nádrží pro filmové natáčení,
-
fáze 2B (nezahájena): velká hluboká vodní nádrž s přírodním horizontem,
-
fáze 3 (nezahájena): filmový ateliér o velikosti 5 000 m2 (který má být největší na světě), další zóna pro natáčení exteriérů a čtyři televizní studia.
(19)
Komplex zahrnuje také vysokou školu zaměřenou na audiovizuální tvorbu (film, TV, rozhlas, Internet). Škola poskytuje vzdělání na magisterské úrovni, které zahrnuje všechny stránky výroby (uměleckou, technický marketing, komunikace). V původních plánech z roku 2000 se počítalo s dalšími doplňkovými investicemi do obchodních center, hotelů a sportovního areálu v blízkosti komplexu, které by mohly přispívat ke kladným peněžním tokům komplexu, avšak k dnešnímu dni se nerealizovaly. V roce 2004 sice valencijská autonomní vláda poskytla potřebné pozemky a v roce 2005 proběhla výběrová řízení na provozování uvedených činností formou koncesí, přijaté nabídky však nebyly dostatečně atraktivní, a proto dodatečné investice nebyly uskutečněny.
(20)
Díky určitým aspektům špičkového zařízení se filmový komplex Ciudad de la Luz dostal do privilegované pozice vůči omezenému počtu velkých filmových studií, která mu konkurují v oblasti kapacity pro filmy s velkým rozpočtem. V původních plánech Ciudad de la Luz se počítalo například s filmovým ateliérem o velikosti 5 000 m2, který by byl největší na světě (7). Komise konstatuje, že velké filmové ateliéry jsou zajímavé pouze pro velké kinematografické produkce.
(21)
Až donedávna bylo filmové studio řízeno společností Aguamarga Gestión de Estudios SL, která působila pro filmové studio jako manažer za úplatu na základě víceleté manažerské smlouvy uzavřené s akcionářem.
(22)
Před zahájením stavebních prací v letech 1999-2000 někteří nezávislí konzultanti analyzovali životaschopnost, dopad a strategické plány rozvoje Ciudad de la Luz ve čtyřech studiích, které byly poskytnuty španělskými orgány v rámci formálního vyšetřovacího řízení.
(23)
Tyto studie prověřovaly perspektivy, pokud jde o růst počtu kinematografických produkcí (8), porovnávaly alternativní umístění pro výstavbu filmových studií v rámci valencijské autonomní oblasti (9) a předkládaly předběžnou analýzu (10) a podnikatelský plán (11) pro komplex filmových studií. Španělské orgány poskytly tyto studie až poté, co Komise přijala v souvislosti s tímto projektem rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory. Údaje, které jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 22. února 2008, vycházely ze studie (vypracované společností Consultia), která, jak španělské orgány ujistily Komisi, byla vypracována v roce 2002. Nicméně po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení Španělsko informovalo Komisi, že tato studie byla vypracována v roce 2004.
(24)
Závěry týkající se podnikatelského plánu z roku 2000 vypracované společností Arthur Andersen (12) byly pozitivní, včetně perspektiv rentability ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. U projektu filmového studia byly doloženy kladné peněžní toky na období pěti let (2002-2006) po dokončení výstavby studií, konferenčního sálu a školy filmové a televizní techniky.
(25)
Stavební náklady se v těchto etapách odhadovaly na 16,9 miliardy peset (101,7 milionu EUR). Nebyly zahrnuty náklady na pozemky a podnikatelský plán uváděl, že se náklady mohou měnit o +/-30 %. Náklady na další etapy až po dokončení projektu nebyly vyčísleny.
(26)
Na základě uvedeného podnikatelského plánu v letech 2000 až 2004 společnost SPTCV uskutečnila nebo přislíbila investice do Ciudad de la Luz formou navýšení základního kapitálu a akvizice pozemků, které celkově činily 104 259 759 EUR. Viz podrobné informace o této věci v 53. bodě odůvodnění.
(27)
Vzhledem k tomu, že stavební práce trvaly o dva roky déle, než se plánovalo, a že investiční kalendář byl změněn, aby mohlo dojít k významnému navýšení, pověřila Ciudad de la Luz/SPTCV v roce 2004 společnost Consultia (13), aby vypracovala novou studii a podnikatelský plán. Consultia ve své studii také dospěla k pozitivním závěrům, co se týče rentability projektu, protože podnikatelský plán pro období 2004-2014 počítal s kladnou návratností investice vložené společností SPTCV do roku 2014 i na delší období.
(28)
V červenci 2004 získala společnost SPTCV za 139 059 EUR balík akcií Ciudad de la Luz SA, který byl ve vlastnictví společnosti Producciones Aguamarga SL. Na rozdíl od SPTCV společnost Producciones Aguamarga SL po své počáteční investici 150 000 EUR v listopadu 2000 neuskutečnila do Ciudad de la Luz SA žádnou další investici. Z toho důvodu se podíl Producciones Aguamarga SL v Ciudad de la Luz SA snížil a v okamžiku, kdy jej získala SPTVC, se rovnal 0,2 %. Po této akvizici přešla celá společnost do veřejného vlastnictví a její název se změnil na Ciudad de la Luz SAU.
(29)
Na základě pozměněného kalendáře prací a podnikatelského plánu poskytla SPTCV jako jediný akcionář dva účastnické úvěry ve výši 95 milionů EUR v roce 2005 a 20 milionů EUR v roce 2007. V účetnictví Ciudad de la Luz SAU k 31. prosinci 2010 poskytnutém španělskými orgány v dubnu 2012 se vykazuje, že SPTVC investovala v letech 2008 až 2010 celkem 45 829 840 EUR ve formě cenných papírů přeměnitelných na akcie. V tomto účetnictví se také uvádí, že SPTVC měla v roce 2009 a 2010 pohledávky za nesplacené úroky z účastnických úvěrů za roky 2005 a 2009 v celkové výši 7 222 160 EUR. Účetnictví kromě toho k 31. prosinci 2010 vykazovalo kumulované nesplacené úroky ve výši 1 814 187 EUR za investici cenných papírů přeměnitelných na akcie. Z tohoto důvodu investice z veřejných prostředků ze strany SPTVC do Ciudad de la Luz, včetně úroků z poskytnutých úvěrů, činily ke konci roku 2010 celkem 274 125 946 EUR.
(30)
V podnikatelském plánu z roku 2000 si Ciudad de la Luz kladla za cíl stát se druhým největším komplexem filmových studií v Evropě (po Pinewoodu) a přilákat španělské produkce (film, TV a reklama) a kromě toho si stanovila za cíl získat šestnáct zahraničních produkcí (EU a USA) za rok. Upravený podnikatelský plán z roku 2004 stanovil jako strategický cíl pro Ciudad de la Luz získat jako hlavní klienty velké filmové a televizní produkce.
(31)
Podnikatelský plán z roku 2004 předpokládal, že hlavní mezinárodní konkurenti Ciudad de la Luz jsou velká studia ležící mimo USA, především taková, která mají obdobné parametry, a to konkrétně Pinewood-Shepperton (Spojené království), Cinecittà (Itálie), Barrandov (česká republika), Babelsberg (Německo), Cinécité Montreal & Lions Gate (Kanada) a Warner Roadshow & Fox (Austrálie).
(32)
V počátečním podnikatelském plánu z roku 2000 se předpokládané sazby za služby studia (například pronájem zóny pro natáčení, dílna) přidržovaly rozpětí sazeb, které uplatňovala srovnatelná studia v Unii (jako Shepperton a Elstree ve Spojeném království a Babelsberg v Německu). Upravený podnikatelský plán z roku 2004 také předpokládá model strategických cen s odvoláním na sazby uplatňované věhlasnými mezinárodními studii: přibližně o 15-20 % levnější než studia předních zavedených společností (USA a Pinewood ve Spojeném království), ale o 50-100 % dražší než studia v EU (Barrandov v České republice a Babelsberg v Německu).
(33)
V praxi se národních a mezinárodních cílů podnikatelské strategie Ciudad de la Luz nedosáhlo. Z 33 dlouhometrážních filmů natáčených v těchto studiích v letech 2005 až 2009 bylo 28 španělské produkce a pouze pět bylo realizováno v koprodukci s jinými státy EU (Řecko, Francie). Kromě těchto příležitostných úspěchů poskytnutých evropskými koprodukcemi, jako byly „Asterix a olympijské hry“ a nedávná koprodukce Španělska a USA, byly ve skutečnosti filmy natáčené v Ciudad de la Luz od jejího otevření v srpnu 2005 většinou národní produkce.
(34)
Kromě perspektiv uvedených v podnikatelském plánu z roku 2004, kde se uvádí rok 2010 jako první účetní období, ve kterém bude mít Ciudad de la Luz kladné provozní výsledky, i když skromné, byl obchodní provoz k tomuto datu deficitní. Ciudad de la Luz vykazovala na konci roku 2010 akumulované ztráty ve výši 84 milionů EUR oproti akumulovaným ziskům ve výši 12 milionů EUR, které pro stejné datum předpokládal podnikatelský plán z roku 2004. Ve srovnání s výše zmíněnými studii nedokázala Ciudad de la Luz přilákat plánovaný počet nešpanělských produkcí a i pro španělskou poptávku jsou výsledky pod očekávanou úrovní. Provozní ztráty se také nacházejí nad plánovanou úrovní.
(35)
Šetření Komise bylo zahájeno v roce 2007 na základě stížnosti podané stěžovatelem A a další stížnosti podané později stěžovatelem B, přičemž oba jsou významnými aktéry ve filmovém odvětví různých členských států. Stížnosti uváděly existenci nelegální státní podpory při veřejném financování Ciudad de la Luz a především poukazovaly na systém pobídek pro produkce určitých filmů, který společnost Ciudad de la Luz vytvořila.
(36)
Jak bylo uvedeno výše, když Komise zahájila v únoru 2008 formální vyšetřovací řízení, jediný podklad o investičním rozhodnutí, který poskytly španělské orgány, byl podnikatelský plán vypracovaný společností Consultia, údajně realizovaný v roce 2002. Po předběžném vyhodnocení dospěla Komise k vážným pochybnostem, zda by soukromý investor v tržní ekonomice investoval za stejných podmínek a ve stejné míře jako valencijská autonomní vláda.
(37)
Pokud jde o možnou slučitelnost podpory, neměla Komise k dispozici informace, aby si ověřila, zda byly v autonomní oblasti Valencie v daném období (2000-2004) splněny podmínky pokynů k regionální podpoře. Komise měla také pochybnosti o tom, zda bylo možné aplikovat kulturní výjimku obsaženou v čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy, protože Ciudad de la Luz nepodporovala ani kulturu, ani zachování kulturního dědictví, mohla poskytovat služby pro všechny druhy audiovizuální činnosti včetně reklam a soutěžila s ostatními studii za účelem přilákání obchodních produkcí.
(38)
Komise také poukázala na existenci možné státní podpory v systému pobídek pro natáčení v Ciudad de la Luz a jako příjemce označila různé filmové producenty. Jelikož pobídky určené produkci určitých dlouhometrážních filmů byly zaměřeny na podporu specifických aktivit v určité lokalitě a opíraly se o neznámá kritéria, zdá se, že nebyla splněna pravidla stanovená ve sdělení Komise o filmu.
III. VYJÁDŘENÍ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(39)
Komise obdržela připomínky celkem od deseti zúčastněných třetích stran. Čtyři z nich podnikají v oblasti provozování filmových studií v členských státech mimo Španělsko: stěžovatel A, stěžovatel B, Barrandov Studio a Mediterranean Film Studios Limited; pět z nich podniká ve španělském filmovém odvětví: Federación de asociaciones de productores audiovisuales españoles (FAPAE, Federace asociací španělských producentů audiovizuálních děl), Associació de directors de cinema valencians (Asociace valencijských filmových režisérů), Empreses audiovisuals valencianes federades (EAVf, Federace valencijských audiovizuálních společností), Productors audiovisuals valencians (Asociace valencijských audiovizuálních producentů) a Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana (SPTCV SAU, Společnost pro tematické projekty autonomní oblasti Valencie), a jednou třetí osobou je státní orgán pro financování a politiku v kinematografii - Britská filmová rada (UK Film Council).
(40)
V dokumentu důvěrného charakteru ze dne 25. června 2008 vyjadřuje stěžovatel B svoje znepokojení ohledně podpory, díky které Ciudad de la Luz začala fungovat a funguje v současnosti. Uvádí, že opatření přijatá Komisí v souvislosti se zahájením řízení jsou zásadní pro jeho společnost a sektor.
(41)
V dokumentu důvěrného charakteru ze dne 30. června 2008 vyjmenovává stěžovatel A svoje připomínky za účelem hloubkového přešetření čtyř otázek: a) nákladů na financování studií; b) přístupu k financování začínajícího podniku; c) konečné hodnoty převodu a d) ostatních pobídek poskytovaných společností Ciudad de la Luz. Dle jeho názoru „by se soukromý investor domníval, že dokonce i zavedené a rentabilní podnikání v oblasti filmových studií je přinejmenším středně riziková investice (…) To se zakládá na skutečnosti, že ačkoliv studio počítá s podporou ve formě aktiv (…), je pravděpodobné, že provozní pákový efekt bude vysoký, což ztěžuje odhad zisku. Také jiné faktory, jako je cyklický charakter odvětví filmové produkce, dodávají odhadům nejistotu“.
(42)
Podle stěžovatele A by mohly být pro zavedený podnik s filmovými studii adekvátní vážené průměrné náklady na kapitál (WACC) okolo 15 %, i když „výnos očekávaný soukromými investory (stěžovatel A) je vyšší“. Soukromý investor by se domníval, že začínající podnik s filmovými studii představuje „investici se středním až vyšším rizikem, a proto by očekával podstatně větší výnos (i kdyby se počítalo s jistým zdržením v jeho návratnosti). Bereme-li na zřetel, že schopnost nových podniků získat úvěry od tradičních zdrojů je obvykle omezená (pokud existuje), WACC pro tento typ podniků se zvyšují, všeobecně jak z důvodu větší požadované návratnosti kapitálu, tak i z důvodu nedostatku levnějších úvěrů“.
(43)
Pokud jde o konečnou hodnotu převodu Ciudad de la Luz uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení, stěžovatel A ji považuje za nereálnou. Rovněž namítá, že soukromý investor by obecně nepovažoval za obvyklé to, že se jako adekvátní substituční hodnota pro ocenění použije více než dvanácti- až patnáctinásobek příjmů před zaplacením úroků a daní.
(44)
Konečně pokud jde o pobídky poskytnuté s cílem přilákat produkce, stěžovatel A namítl, že se zdá, jako by byly produkčním společnostem dotovány náklady na přivezení kvalifikovaného technického a podpůrného personálu, jenž údajně v autonomní oblasti Valencie chybí. Stěžovatel A se domnívá, že pobídky mají silný negativní dopad na hospodářskou soutěž, protože bez pobídek by bylo složitější, aby studia přilákala filmové produkce.
(45)
Společnost Barrandov Studio ve svém prvním dopisu ze dne 25. června 2008 zdůraznila, že údajná podpora narušuje relevantní trh a škodí ostatním konkurentům, a vzhledem ke složitosti případu požádala o další lhůtu, aby mohla zformulovat nové připomínky, které Komise obdržela dne 15. září 2008. Barrandov Studio souhlasí s důvody, které uvedl stěžovatel A, a zdůrazňuje, že velikost a počet filmových ateliérů naznačuje, že Ciudad de la Luz chce přilákat natáčení severoamerických filmů s velkým rozpočtem, a nikoliv filmů španělských. Zohlední-li se nízký počet odborníků a filmové infrastruktury v Alicante ve srovnání s Madridem nebo Barcelonou, výběr umístění je nelogický. Z hlediska strategie by jakýkoliv podnik, který investuje do odvětví filmových studií, rozdělil svoje klienty v zásadě na domácí, kteří budou zdrojem stabilních příjmů, a na zákazníky zahraniční, kteří budou realizovat velké produkce. Ciudad de la Luz přijala opačnou strategii, tj. poskytuje studiové služby za velmi nízké ceny, aniž by brala ohled na náklady na založení studií. Vzhledem k nejistotě, která je dána obtížností odhadnout v tomto odvětví příjmy na dobu delší než 3 až 5 let, by navíc soukromý investor vyžadoval, aby návratnost byla mnohem rychlejší. Názor Barrandova se opírá o podnikatelský plán důvěrného charakteru týkající se jeho nedávné investice do nových studií, která se uskutečnila na základě předpokladu, že společnost bude vytvářet čistý zisk od druhého roku provozu a že amortizační období bude kratší než 8 let. Taktéž se Barrandov nedomnívá, že by existovalo nějaké racionální vysvětlení výše zisků (341 milionů EUR), které předpokládají španělské orgány pro rok 2014.
(46)
Společnost Mediterranean Film Studios Limited uvádí v dopisu z 27. června 2008 své připomínky ohledně zóny vodních nádrží, které Ciudad de la Luz propagovala. Podle Ciudad de la Luz jsou tyto vodní hladiny v Evropě výjimečné a jsou srovnatelné pouze s nádržemi ve studiích Fox v mexickém státě Baja California. Vzhledem k malému využití svých zařízení během roku společnost Mediterranean namítá, že podle jejího názoru a názoru převažujícího v odvětví již přinejmenším ve Středozemí, pokud ne v Evropě, dostatečná kapacita pro natáčení na vodních plochách existuje.
(47)
Federace asociací španělských producentů audiovizuálních děl (FAPAE) se ve svém vyjádření ze dne 30. června 2008 domnívá, že Ciudad de la Luz vnesla na trh velkých produkčních zařízení více konkurence a že stěžovatelé neusilují o nic jiného, než o udržení své pozice na trhu a o zabránění vstupu konkurentům, kteří nabízejí důvěryhodné služby za rozumné alternativní ceny oproti studiím stěžovatelů, která ovládají evropský trh. FAPAE také tvrdí, že studia jako Barrandov, Cinecittà, Babelsberg nebo Mafilms upevnila svoji pozici na trhu a svoji pověst díky podpoře z veřejných prostředků přijaté v různých formách včetně účasti veřejného sektoru na základním kapitálu. Obecně vzato FAPAE zdůrazňuje, že udržení kulturní rozmanitosti je důvodem pro silné veřejné zasahování do odvětví. Ciudad de la Luz údajně přináší španělským producentům sofistikované služby poslední generace, které by jinak museli pořizovat v zahraničí za vyšší ceny. Aby FAPAE vyvrátila argument, že Ciudad de la Luz usiluje o přilákání velkých produkcí, tvrdí, že Ciudad de la Luz přináší velký užitek španělským nízkorozpočtovým produkcím a zaměřuje se na národní a lokální kulturu, přičemž tím přispívá k dosažení kulturních cílů stanovených v bývalém čl. 87 odst. 3 písm. d) (nyní čl. 107 odst. 3 písm. d)). Připomínky Federace valencijských audiovizuálních společností (EAVf) z 21. května 2008 a připomínky Asociace valencijských audiovizuálních producentů z 16. května 2008 se ve valné většině, někdy doslovně, shodují s vyjádřením FAPAE.
(48)
Asociace valencijských filmových režisérů ve svém vyjádření ze dne 5. června 2008 zdůrazňuje, že nadvláda kinematografického průmyslu USA zatlačuje do pozadí evropské produkce prostřednictvím řady údajně protiprávních praktik. Podle jejího názoru je třeba přijmout nápravná opatření, aby evropská kulturní tvorba mohla soutěžit za rovných podmínek. Podle této asociace je veřejný zásah do Ciudad de la Luz v této věci zásadní, přináší užitek pro evropskou, španělskou a valencijskou produkci a má za cíl bránit kulturní identitu.
(49)
Vyjádření společnosti Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (100% vlastník společnosti Ciudad de la Luz SAU, současně ve vlastnictví autonomní oblasti Valencie) ze dne 23. června 2008 odráží v zásadě stejné podpůrné argumenty a opírá se o důkazy uváděné španělskými orgány. Níže se rozebírají některé aspekty, kterým se v jejím vyjádření věnuje zvláštní pozornost. Zaprvé skutečnost, že v roce 2000 soukromý investor financoval částečně projekt v jeho počáteční fázi a opíral se přitom o dostupné studie, dokládá, že investice provedená veřejnými orgány odpovídala logice soukromého investora. Jak studie z roku 2000, tak i studie z roku 2004 se bez výhrad shodovaly v tom, že projekt je rentabilní. Za druhé pobídky nabízené určitým filmům jsou pro odvážný podnikatelský projekt z obchodního pohledu odůvodněné a poskytují se formou „sponzorských smluv“ výměnou za propagační činnosti, které přinášejí návratnost v podobě zvýšení prestiže studií a současně znamenají reklamní náklady pro příjemce. Studie zaměřená na tento aspekt odhaduje, že ekonomická návratnost sponzorských smluv pro Ciudad de la Luz dosahuje […] (14) milionů EUR.
(50)
Britská filmová rada ve svém dopisu ze dne 25. června 2008 prohlašuje, že je třeba odpovědět na otázky položené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
IV. VYJÁDŘENÍ ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(51)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení španělské orgány vyjevily, že počáteční investiční rozhodnutí vycházelo z podnikatelského plánu vypracovaného v roce 2000, a nikoliv z toho, který poskytly předtím. Zmíněný podnikatelský plán byl součástí studie provedené v roce 2004, a ne v roce 2002, jak španělské orgány dříve uvedly Komisi.
(52)
Než byla vypracována studie v roce 2004, investovalo se do projektu již více než 90 milionů EUR. Podle španělských orgánů byla tudíž přijata dvě investiční rozhodnutí: jedno v roce 2000 pro první fázi projektu a druhé v roce 2004 pro předpokládané navýšení kapitálu.
(53)
Investiční kalendář v Ciudad de la Luz po poslední aktualizaci předložené španělskými orgány v dubnu 2012 byl následující:
Datum
Popis
Veřejná investice
(v EUR)
24.10.2000
Autonomní oblast Valencie rozhodla o vzniku Ciudad de la Luz
-
2.11.2000
Založena Ciudad de la Luz SA (ze 75 % ve vlastnictví Parque Temático de Alicante SAU a z 25 % ve vlastnictví Producciones Aguamarga SL)
450 000
[75 % ze 600 000]
21.11.2001
Parque Temático de Alicante SAU investuje samostatně do navýšení kapitálu v Ciudad de la Luz částku 9 milionů EUR SA (a navyšuje svůj obchodní podíl na 98,4 %)
9 000 000
6.2.2003
Společnost Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (15) investuje samostatně do navýšení kapitálu v Ciudad de la Luz SA 30 milionů EUR (a navyšuje svůj obchodní podíl na 99,6 %)
30 000 000
4.5.2004
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU investuje samostatně do navýšení kapitálu v Ciudad de la Luz SA 54 870 660 EUR (a navyšuje svůj obchodní podíl na 99,8 %)
54 870 660
23.7.2004
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU získává v Ciudad de la Luz SA za 139 059 EUR obchodní podíl ve výši 0,2 % od Producciones Aguamarga SL (smluvně za 150 000 EUR) (a navyšuje svůj obchodní podíl na 100 % v Ciudad de la Luz SA)
139 059
9.3.2005
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU postupuje společnosti Ciudad de la Luz SA pozemky, na kterých se postavila studia, a její kapitál se tak navýšil o 9 800 040 EUR (přesto, že pozemky byly v účetnictví firmy Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU naceněny na 1 030 856 EUR). Před tímto datem již projekt obdržel povolení od valencijské autonomní vlády pro výstavbu studií na tomto stavebním pozemku.
9 800 040
Léto 2005
Ciudad de la Luz SA zahajuje svoji činnost jako filmové studio.
-
28.4.2005
Účastnické úvěry ve výši 95 milionů EUR
95 000 000
26.12.2007
Účastnické úvěry ve výši 20 milionů EUR
20 000 000
30.6.2008
Úvěr přeměnitelný na akcie vydaný s opcí na konverzi na akcie před 31. prosincem 2008
10 000 000
2.1.2009
Úvěr přeměnitelný na akcie vydaný s opcí na konverzi na akcie před 30. červnem 2009.
10 000 000
17.3.2009
Úvěr přeměnitelný na akcie autorizovaný až do výše 30 milionů EUR s opcí na konverzi na akcie před 30. prosincem 2009.
25 829 840
31.12.2010
Nesplacené úroky z účastnických úvěrů v letech 2009 a 2010
7 222 160
31.12.2010
Nesplacené úroky z nepřeměněných úvěrů v letech 2009 a 2010
1 814 187
Celkem
274 125 946
(54)
Ve svých odpovědích se španělské orgány v zásadě snažily prokázat, že investice nepředstavuje státní podporu, protože soukromý investor by byl býval investoval do projektu stejným způsobem a za stejných podmínek (při uplatnění principu soukromého investora v tržním hospodářství). Na podporu těchto argumentů poskytly orgány zprávy vypracované ekonomickou poradenskou společností LECG.
(55)
I kdyby se Komise domnívala, že alespoň část investice představuje státní podporu, španělské orgány argumentují tím, že všechny filmy točené v Ciudad de la Luz splňují kulturní kritéria pro pobídky, jež pro výrobu filmů nabízí autonomní oblast Valencie a jež byly schváleny Komisí v dubnu 2008, v prosinci 2008 a v červenci 2009 (16). Podle názoru španělských orgánů je možné uplatnit kulturní výjimku obsaženou v čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování EU na podpory investic do filmové produkce v předcházející i navazující fázi.
(56)
Španělské orgány také uvádějí, že veškerou podporu obsaženou ve veřejném financování Ciudad de la Luz a v pobídkách nabízených pro výrobu filmů je třeba posuzovat v kontextu rušivých účinků vnitrostátních režimů podpory filmové produkce, které Komise schválila v jiných členských státech a které lákají velké filmové produkce ke konkurentům Ciudad de la Luz (17).
(57)
Španělské orgány také tvrdí, že v té době platné pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (1998) by umožňovaly podporu pro investiční projekt do výše 36 %. Rovněž by byly splněny dodatečné podmínky zapracované později do víceodvětového rámce z roku 2002 pro velké investiční projekty s tržním podílem nižším než 25 % a s navýšením kapacity na trhu o 5 %.
(58)
Španělské orgány poskytly druhou zprávu od LECG Inc, která kritizovala analýzu podnikatelského plánu z roku 2004 provedenou útvary Komise. Společnost LECG Inc tuto analýzu zpochybňovala a předkládala alternativní hodnoty pro údaje a rizikové faktory. Nabídla také zpětné ocenění pozemků, na kterých byl komplex Ciudad de la Luz postaven.
(59)
Druhá ekonomická analýza provedená útvary Komise prověřovala podnikatelský plán z roku 2000 a zpětné ocenění pozemků poskytnutých Španělskem. Kromě toho jedna nezávislá poradenská společnost provedla na žádost Komise ekonomické vyhodnocení principu soukromého investora v tržní ekonomice. Tato nezávislá zpráva byla zaslána španělským orgánům dne 30. září 2011.
(60)
Tak jak se španělské orgány vyjádřily již dříve ve svém dopise k rozhodnutí o zahájení řízení, i nyní zopakovaly svůj názor, že perspektivy návratnosti Ciudad de la Luz se musí srovnávat s perspektivami jejích hlavních konkurentů z EU v odvětví filmových studií (například Babelsberg, Pinewood), a nikoliv, jak činí Ecorys (18), s perspektivami diverzifikovaných audiovizuálních konglomerací Spojených států (Time Warner, Disney) (19). Španělské orgány tvrdí, že toto srovnávací hodnocení se mělo zakládat na veřejně přístupných informacích (například Bloomberg) existujících ve chvíli, kdy bylo přijato rozhodnutí o investici (tj. 2000 a 2004, nikoliv 2008). A nakonec také namítly, že závěry studie, kterou vypracovala společnost Ecorys, znehodnocuje řada nedorozumění a technických nedostatků (20). Španělské orgány uvedly, že jestliže se tyto nedostatky napraví a provede se adekvátní srovnávací hodnocení s konkurenty, perspektiva návratnosti investičního rozhodnutí založená na tehdy dostupných údajích bude z hlediska testu soukromého investora v tržním hospodářství vyhovující.
V. HODNOCENÍ PODPORY
(61)
V souladu s čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Z toho vyplývá, že aby se určité opatření mohlo považovat za státní podporu, musí být splněny následující kumulativní podmínky: 1) opatření musí být poskytnuto ze státních prostředků; 2) musí propůjčovat podnikům hospodářskou výhodu; 3) výhoda musí být selektivní a narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže; 4) opatření musí ovlivňovat obchod v rámci Unie.
(62)
Jak bylo uvedeno výše, španělské orgány namítly, že opatření nepředstavuje státní podporu, protože splňuje princip soukromého investora v tržním hospodářství. Tento test analyzuje, zda by soukromý investor investoval do projektu stejným způsobem a za stejných podmínek jako veřejný investor ve chvíli, kdy bylo přijato rozhodnutí uskutečnit veřejnou investici. V této věci je důležité, že na začátku projektu (21) stál soukromý investor a že španělské orgány nechaly vypracovat několik studií, které došly k závěru, že projekt vygeneruje kladné peněžní toky (viz 22. bod odůvodnění).
(63)
Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, v případě Ciudad de la Luz měl na začátku v projektu 25% podíl (150 000 EUR z počátečního základního kapitálu 600 000 EUR) soukromý investor (společnost pro správu). Nicméně tento soukromý investor odešel dříve, než investoval dodatečné prostředky (byl pohlcen SPTcv v roce 2004). Žádný další soukromý investor později do projektu neinvestoval.
(64)
Skutečnost, že jediný ochotný soukromý investor se v okamžiku, kdy měla být provedena hlavní část investice, finančně angažoval pouze nepříliš významnou částkou, je možné považovat za důkaz prima facie dokládající, že soukromý investor by projekt těchto parametrů za daných podmínek a v dané chvíli neuskutečnil. Kromě toho byla situace tohoto soukromého investora velmi konkrétní (a tudíž to nebyla situace soukromého investora ve smyslu judikatury), protože nesl také zodpovědnost za zahájení projektu, dohled nad stavebními pracemi a správou a propagací studií výměnou za správcovské honoráře. To samostatně vzato znamená, že jeho počáteční investice mohla být motivována zcela odlišnými důvody než pouhou návratností.
(65)
Jelikož neexistoval soukromý investor, regionální orgán opřel svoje investiční rozhodnutí o výsledky studií poradenských společností. Nicméně pouhá existence těchto studií nestačí k tomu, aby se obstálo v testu soukromého investora v tržním hospodářství. Před uskutečněním tak velkých investic do Ciudad de la Luz by bylo bývalo logické, aby soukromý investor svědomitě analyzoval podnikatelský plán a předpoklady, na kterých se studie zakládaly. Jakýkoliv soukromý investor by musel dojít ke svým vlastním závěrům ohledně toho, zda jsou specifické předpoklady použité k odůvodnění podnikatelského plánu v tomto konkrétním případě adekvátní. Také se očekává, že soukromý investor porovná předpokládanou návratnost projektu Ciudad de la Luz s rentabilitou jiných alternativních projektů. Tato analýza nebyla v danou chvíli provedena. Na základě kladných peněžních toků uvedených ve studiích by kromě toho ani takové srovnání nebylo možné provést.
(66)
Když se zkoumá státní podpora, judikatura vyžaduje, aby Komise provedla svoje vlastní hodnocení skutečností (22). Proto je třeba vyhodnotit platnost zpráv vypracovaných ve chvíli operace.
(67)
S ohledem na zprávy poskytnuté španělskými orgány od rozhodnutí o zahájení řízení se konstatuje, že byla v souvislosti s projektem přijata dvě investiční rozhodnutí. První bylo přijato v roce 2000 na základě podnikatelského plánu vypracovaného tentýž rok společností Arthur Andersen (zahrnovalo investice v období 2002-2006). V roce 2004 byla s cílem znovu posoudit, zda je vhodné uskutečnit další investice do projektu, zadána další studie, a to společnosti Consultia (studie analyzovala skutečné investice za období 2002-2004 a investice plánované na období 2004-2014). Z toho důvodu se musí hodnotit princip soukromého investora v tržním hospodářství u obou investičních rozhodnutí.
(68)
Komise hodnotila, zda by hypotetický soukromý investor investoval do projektu, jehož cílem bylo založit Ciudad de la Luz. Podle principu soukromého investora je uskutečněná investice považována za státní podporu, jestliže kompenzace, kterou stát očekává, je nižší než ta, kterou by si za okolností tohoto specifického projektu nárokoval soukromý investor.
(69)
Pokud chtějí investoři financovat určitý projekt, musejí investovat určitý kapitál. Tento kapitál s sebou nese náklady: náklady na kapitál. Obecně existují dva nejobvyklejší kapitálové zdroje: základní kapitál a finanční úvěry. Celkové náklady na kapitál odpovídají váženému průměru nákladů na kapitál (WACC), který bere v úvahu poměr základního kapitálu a finančních úvěrů. Náklady na finanční úvěry a náklady na základní kapitál představují předpokládané náklady, a nikoliv náklady skutečné. V případě Ciudad de la Luz podnikatelský plán předpokládal, že projekt bude zcela financován ze základního kapitálu, takže celkové náklady na kapitál jsou základním kapitálem.
(70)
Investor soukromého kapitálu by byl ochoten investovat do Ciudad de la Luz, pokud by očekávaná interní míra návratnosti (23) byla vyšší nebo se rovnala implicitním nákladům (náklady obětované příležitosti) na základní kapitál (24) (tj. návratnost, které by se mohlo dosáhnout v podobném projektu).
(71)
Pro výpočet nákladů na základní kapitál hodnotila Komise model oceňování kapitálových aktiv (CAPM). Náklady na základní kapitál odrážejí implicitní náklady investice pro akcionáře firem nebo projektů se stejnými (nebo podobnými) podnikatelskými a finančními riziky, jako jsou ta, která jsou zkoumána v našem případě. Podle CAPM se náklady na základní kapitál Ke musejí vypočítávat podle následujícího vzorce:
kde Rf je bezriziková sazba, je tržní riziková prémie a ß, „beta“, je míra systematického rizika (nediverzifikovatelného) přiřazeného k akciím Ciudad de la Luz, která odráží jak podnikatelské, tak i finanční riziko.
(72)
Pokud jde o bezrizikovou sazbu Rf , tržní praxe (25) doporučuje, aby se vzala sazba státních dlouhodobých obligací (obvykle na 10 let) země, o kterou se jedná (protože jsou považovány za investice s menším rizikem). Ve Španělsku činila v roce 2004 (26) průměrná roční návratnost státních obligací na 10 let 4,1 %. Co se týče tržní rizikové prémie, je třeba vzít v úvahu historickou tržní rizikovou prémii v průběhu přiměřeně dlouhého období. Je obvyklé vzít v úvahu rozdíl mezi historickou návratností diverzifikovaného burzovního ukazatele dané země a bezrizikovou sazbou. Podle Fernándeze (2004) (27) se historická tržní riziková prémie španělských státních obligací (během období 1991-2003) pohybovala mezi 6,8 % a 9,3 %. Komise zaujala při výpočtu tržní rizikové prémie konzervativní postoj a vycházela ze spodní úrovně tohoto rozpětí 6,8 %. V jedné pozdější, novější studii stejný autor (28) podpořil platnost této hodnoty, když vymezil požadovanou rizikovou prémii pro období 2000-2004 rozpětím mezi 6-7 %.
(73)
Pro výpočet koeficientu „beta“ vyšla Komise z veřejně dostupných informací týkajících se firem, které byly španělskými orgány považovány za přímé konkurenty Ciudad de la Luz, konkrétně Carrère Group (29) a Babelsberg. Tato čísla byla poskytnuta finančními analytiky, kteří uskutečnili hloubkovou analýzu obou firem. Průměr obou koeficientů beta upravený tak, aby odpovídal finančnímu rizikovému profilu Ciudad de la Luz, je přibližná hodnota 1,5. Toto je velmi konzervativní odhad, protože investice do Ciudad de la Luz s sebou nese s největší pravděpodobností vyšší idiosynkratické riziko, než jak tomu je u dvou zmiňovaných, už zavedených filmových studií. Ciudad de la Luz je novou investicí v regionu, ve kterém nesídlí filmové producentské společnosti ani španělské, ani mezinárodní. Jinými slovy, hodnota beta Ciudad de la Luz je pravděpodobně vyšší, než u jejích konkurentů.
(74)
Po uplatnění předchozího vzorce (viz 71. bod odůvodnění) došla Komise k závěru, že předpokládané náklady na základní kapitál měly být přibližně 14,9 %.
(75)
Jak je uvedeno v příloze 1, španělské orgány navrhují pro účely srovnání aplikovat model CAPM, který by ukázal, že investor „by vyžadoval“ rizikovou prémii - a ne návratnost - 3,75 % v roce 2000 a 2,07 % v roce 2004. Tento výpočet se zakládá na koeficientu beta ß = 0,395. Koeficient beta rovnající se hodnotě 1 by představoval portfolio všech akcií, tj. „průměr“ akcie. Koeficient beta, jehož hodnota by byla výrazně nižší než 1, by proto znamenal investici se zvlášť nízkým rizikem. Španělské orgány neodůvodnily své tvrzení, ani ho neopřely o žádný solidní a ověřitelný údaj.
(76)
Jak bylo uvedeno výše (viz 70. bod odůvodnění), soukromý investor by investoval do projektu pouze tehdy, pokud by měl interní míru návratnosti vyšší než implicitní náklady na kapitál. Komise konstatuje, že v podnikatelském plánu z roku 2000 se podrobně hodnotily pouze počáteční fáze projektu. Analýza Komise (viz příloha 2), jež vycházela z podnikatelského plánu z roku 2000 a z nominální hodnoty peněžních toků, které jsou v něm uvedeny, vykázala negativní čistou současnou hodnotu. V takovém případě by soukromý investor do projektu neinvestoval.
(77)
Při hodnocení interní míry návratnosti se Komise opět drží velmi konzervativního postoje, aniž by zpochybňovala premisy a předpoklady podnikatelského plánu a především peněžní toky vypočítané pro projekt. Nicméně je na místě uvést, že peněžní toky uváděné v podnikatelském plánu z roku 2004 se zdají být nepatřičně optimistické, zvláště když se vezmou v úvahu ztráty, které firma utrpěla v období 2002-2004 (30). Z informací, které má Komise k dispozici, lze konstatovat, že peněžní toky předpokládané v podnikatelském plánu z roku 2004 představovaly maximální očekávání (31). Peněžní toky určují očekávanou návratnost. Ani očekávanou návratnost v Ciudad de la Luz Komise nezpochybňuje. Odhaduje nicméně výši nákladů na kapitál, což by měl udělat každý soukromý racionálně uvažující investor.
(78)
Podle podnikatelského plánu z roku 2004 navrženého společností Ciudad de la Luz je interní míra návratnosti tohoto projektu 5,74 % (viz příloha 1). Jestliže implicitní náklady na kapitál jsou minimálně 14 % (vypočteno podle výše uvedeného vzorce, viz 73. bod odůvodnění), pak by soukromý investor tuto investici do Ciudad de la Luz nerealizoval, protože její interní míra návratnosti je nižší než implicitní náklady na kapitál.
(79)
Dále pak Komise vypočetla čistou současnou hodnotu (NPV) investice do Ciudad de la Luz s cílem vyčíslit, jakou hodnotu by měl projekt pro soukromého investora. Cílem každého investičního rozhodnutí je najít reálná aktiva s hodnotou vyšší než vlastní náklady na ně; jinak řečeno, investice, které by měly očekávanou návratnost vyšší než implicitní náklady na kapitál. Pokud tomu tak není, jako například v případě Ciudad de la Luz, hodnota projektu je negativní, a v důsledku toho není investice pro racionálně uvažujícího soukromého investora životaschopná. NPV jakéhokoliv projektu vyčíslí hodnotu investice ve chvíli, kdy se přijímá rozhodnutí, a vypočte se tak, že se odečtou peněžní toky předpokládané v podnikatelském plánu pomocí diskontního faktoru, což jsou náklady na kapitál. Intuitivně lze říci, že čím větší jsou náklady na kapitál, tím menší bude NPV.
(80)
Pokud se pro Ciudad de la Luz počítá s implicitními náklady na kapitál ve výši 14 % a s peněžními toky uvedenými v podnikatelském plánu z roku 2004, který vypracovala Consultia (jejich nominální hodnota byla převzata Komisí, jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění), činí NPV investice přibližně -130 milionů EUR (viz příloha). V důsledku toho není tato investice pro soukromého investora zajímavá.
(81)
Komise také ověřila věrohodnost, která ukazuje, že výsledek se opírá o solidní údaje. Nad přiměřenou prahovou hodnotou je výsledek málo citlivý na hodnotu implicitních nákladů na kapitál, kterou vypočítala Komise. Jinak řečeno, výsledek není dotčen významnými změnami v parametrech kalibrovaných Komisí při výpočtu nákladů na kapitál. Níže uvedený graf zachycuje přibližné hodnoty NPV ve vztahu k různým hodnotám nákladů na kapitál (WACC) mezi 5 a 20 %. Graf ukazuje, že NPV se stává negativní v případě, kdy WACC je mezi 5 a 6 %. To znamená, že pokud náklady na kapitál jsou vyšší než 6 %, soukromý investor by takový projekt nerealizoval. Kromě toho u hodnot WACC vyšších než 10 % není hodnota NPV téměř dotčena. Komise odhadla WACC okolo 14 %, tj. v rozpětí, ze kterého se může s vysokou věrohodností dovodit, že projekt není rentabilní.
(82)
Na hodnocení Komise odpověděly španělské orgány na základě zprávy poradenské společnosti (32) tak, že analýza Komise je chybná. Za prvé, i když bylo akceptováno, že analýza CAPM jako taková je adekvátní, zpráva poradenské společnosti zpochybňovala hodnoty používané Komisí v různých parametrech. Především měly být použity nižší hodnoty pro tržní rizikovou prémii a pro koeficienty beta. Za druhé, Komise neměla použít pro stanovení referenční hodnoty pouze podnikatelský plán společnosti Consultia IT, ale také podnikatelský plán z roku 2000 společnosti Arthur Andersen. Za třetí, Komise nepoužila vhodné finanční ukazatele pro ohodnocení očekávané rentability v Ciudad de la Luz. A konečně Komise nebrala zřetel na předvídatelné příjmy z hotelů a kancelářských prostor.
(83)
Komise tyto argumenty vyvrátila. Pokud jde o tržní rizikovou prémii, v příloze II jsou podrobněji vysvětleny důvody, pro které hodnoty obsažené v rozmezí navrženém Španělskem nelze považovat za adekvátní. Především lze konstatovat, že hodnoty navržené pro prémii jsou odhady pro rok 2009 a neodpovídají hodnotám platným v roce 2000 a 2004. Je jasné, že pro odhad CAPM musí být použity hodnoty odpovídající datu, kdy bylo přijato obchodní rozhodnutí. I sám autor citovaný španělskými orgány poskytuje odhady pro dané relevantní období, které se shodují s odhady Komise. V příloze II se také vysvětluje, proč je chybný požadavek španělských orgánů používat nižší koeficienty „beta“. Komise používá hodnoty pocházející z veřejně známých studií, které vypočítávaly koeficienty beta pro konkurenční společnosti podobné komplexu Ciudad de la Luz. Finanční odborníci odmítají používat historické hodnoty beta, jak navrhují španělské orgány.
(84)
Na základě výzvy španělských orgánů, aby byl použit podnikatelský plán z roku 2000, se v příloze II předkládá výpočet vycházející z tohoto plánu. Jak je patrné, z důvodu vyšší rizikové prémie a vyšší bezrizikové sazbě by při tomto předpokladu byla hodnota WACC ještě vyšší než v roce 2004. I tento výpočet vede k negativní NPV. A konečně, pokud jde o možné příjmy, které by plynuly z hotelových a kancelářských projektů, tvrzení španělských orgánů se opírala o nové důkazní materiály, konkrétně o šest později vypracovaných oceňovacích posudků. Uvedené materiály nebyly součástí informací, ke kterým by měl soukromý investor v rozhodujícím okamžiku přístup. I když zpráva společnosti Arthur Andersen zmiňuje možnost výstavby hotelového komplexu, zpráva neobsahuje žádnou informaci ohledně jeho možné rentability a nebyl vypracován žádný podnikatelský plán, který by zvažoval developerskou činnost. V příloze II se nicméně podrobně posuzují později vypracované posudky týkající se developerské činnosti. Ty vykazují závažné problémy. Za referenční ceny pro kancelářské prostory Ciudad de la Luz jsou například vzaty ceny nejprestižnějších obchodních tříd v centru Alicante. Vzhledem k tomu, že komplex Ciudad de la Luz leží mimo Alicante a blízko průmyslového areálu, jsou tyto referenční ceny značně přehnané. Navíc se aplikují referenční ceny pro čtyř- a pěti hvězdičkové hotely. Nic nenasvědčuje tomu, že by mimo Alicante existovala dostatečná poptávka po hotelích této kategorie a kromě toho umístěných v blízko dálnice a průmyslového areálu.
(85)
Kromě svého vlastního interního posouzení si Komise vyžádala také nezávislou studii, která by odpověděla na otázku, zda by soukromý investor provedl investici uvedených parametrů do Ciudad de la Luz za stejných podmínek (33). Zpráva společnosti Ecorys analyzuje několik hypotéz, které odhadují, že náklady na kapitál se pohybují mezi 12,5 % a 21,4 % pro investice v roce 2000 a mezi 10,9 % a 15,9 % pro dodatečnou investici v roce 2004. Výsledek studie Komise se tak nachází v rámci rozpětí vypočítaného společností Ecorys. Interní míra návratnosti vypočítaná na základě podnikatelského plánu se naopak nachází hluboko pod minimálními náklady na kapitál odhadnutými společností Ecorys.
(86)
Společnost Ecorys proto dospěla k celkovému závěru, že je podle všeho nepravděpodobné, že by investice realizované v letech 2000 a 2004 odpovídaly chování obezřetného soukromého investora v tržní ekonomice. Co se týče plánu investic z roku 2000, Ecorys odhaduje, že v rekonstruovaném podnikatelském scénáři vychází negativní NPV ve výši 9,3 miliardy peset. Investování na burzovním trhu by rozvážnému soukromému investorovi přineslo mnohem zajímavější výsledek. Pokud jde o investici v roce 2004, společnost Ecorys došla k závěru, že „nejpravděpodobnější je, že rozvážný tržní investor by se rozhodl nedokončit celý projekt CDL a rozhodoval by se mezi tím, zda provozovat šest ateliérů, do kterých již bylo investováno, nebo opustit projekt a přijmout ztráty“. (34) A konečně se Ecorys domnívá, že soukromý věřitel by projektu neposkytl účastnický ani jakýkoliv jiný úvěr, protože peněžní toky projektu nedostačovaly k tomu, aby bylo možné hradit poplatky spojené s úvěrem.
(87)
Z toho plyne závěr, že jak investice realizované v Ciudad de la Luz mezi lety 2000 a 2004, tak i ty, které byly realizovány později, neodpovídají principu investora v tržním hospodářství, a představují tak výhodu pro společnost Ciudad de la Luz SAU. Vzhledem k tomu, že investice neobstojí ve zkoušce investora v tržním hospodářství, lze konstatovat, že podobný investor by v roce 2000 neinvestoval a neudělal by to ani později na základě podnikatelského plánu z roku 2004.
(88)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že za ekonomickou výhodu lze považovat celkovou hodnotu investice. Úvěry poskytnuté Ciudad de la Luz ze strany SPTCV byly úvěry podřízenými, což znamená, že byly vedeny ve výsledovce podobně jako vlastní kapitál. Jak již Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, vypočítaný úrok z úvěrů měl část fixní a variabilní. Úroková sazba ve fixní části byla velmi nízká, a v podmínkách tržního hospodářství by tak byla pro soukromého věřitele nepřijatelná. Tato fixní část úvěru za nápadně nízký úrok mohla být v zásadě kompenzována perspektivou adekvátní odměny z účastnického úvěru díky variabilní části vázané na rentabilitu projektu, ale tomu tak u projektu zde zkoumaného nemohlo být (viz předchozí motivace týkající se principu soukromého investora v tržním hospodářství). V odhadu zisků a výkazech, které poskytly španělské orgány Komisi pro období 2002-2014, kromě toho nebyly zohledněny žádné finanční náklady. A konečně se teoreticky počítalo s tím, že úroky budou vráceny v dubnu 2015, tj. po dokončení (a možná prodání) projektu, jež se předpokládá v roce 2014; s tím by soukromý věřitel nemohl souhlasit. V odpovědi z 20. dubna 2009 na rozhodnutí o zahájení řízení se španělské orgány vyjádřily, že úvěry by měly být považovány z ekonomického pohledu za kapitálové injekce, protože věřitel a akcionář jsou jedna a tatáž společnost (to jest SPTCV). Vzhledem k tomu, že žádný z úvěrů vyplacených v roce 2005, 2007, 2008 a 2009 nebyl splacen (ani částečně), a vzhledem k tomu, že příjemce za ně nezaplatil úroky, tyto úvěry je de facto třeba považovat za kapitálovou investici. Podle informace poskytnuté španělskými orgány v dubnu 2012 se na konci roku 2010 (35) jednalo o částku v celkové výši 265 089 599 EUR.
(89)
Podpora je také selektivní, protože zisky z ní vyplývající propůjčují výhodu pouze firmám, které podnikají v daném sektoru, a ve skutečnosti navíc pouze některým z nich.
(90)
Komise poukazuje na to, že valencijská autonomní vláda financovala investici prostřednictvím společnosti SPTCV, která je v jejím stoprocentním vlastnictví, a že studie, které vedly k veřejné investici do Ciudad de la Luz, byly vypracovány pro valencijskou autonomní vládu. Proto mohou být tyto příděly považovány za státní prostředky.
(91)
Jestliže státní podpory posilují pozici nějakého podniku vůči jiným konkurentům, je třeba mít za to, že tyto konkurenční podniky jsou takovými podporami ovlivněny. Poskytnutá podpora posiluje pozici Ciudad de la Luz vůči konkurentům, protože umožňuje, aby vstoupila na trh filmových studií. Mezi firmami, které mají z takového opatření prospěch, a těmi, které ho nemají, je narušena hospodářská soutěž. I kdybychom předpokládali, že v jiných členských státech, kde jsou jiná filmová studia, existují podpory pro filmové produkce, nelze to považovat za argument proti tvrzení, že státní podpora narušuje hospodářskou soutěž. Určité opatření se nemůže vyhnout označení „státní podpora“ jen proto, že jiné členské státy mohly zavést svoje vlastní opatření vedoucí k narušení hospodářské soutěže. V okamžiku, kdy se zkoumá podmínka týkající se narušení hospodářské soutěže, nepřísluší operovat „kompenzací“ tohoto typu.
(92)
Závěrem se Komise domnívá, že má předmětné opatření vliv na obchod mezi členskými státy. Filmová studia nabízejí svoje zařízení na mezinárodní úrovni. Filmoví producenti běžně sjednávají ceny a podmínky s řadou filmových studií nacházejících se v různých členských státech. Komise schválila ve Španělsku a v jiných členských státech režimy podpory, které nabízejí podporu produkce audiovizuálních děl, a proto v zemích nepřímo podporují používání technických zařízení včetně filmových studií. Nicméně čtvrté kritérium sdělení o filmu z roku 2001 vylučuje podporu na zvláštní produkční činnosti včetně podpory na využití filmových studií.
(93)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že projekt poskytuje společnosti Ciudad de la Luz selektivní hospodářskou výhodu. Projekt je financován z veřejných zdrojů, narušuje hospodářskou soutěž a má vliv na obchod mezi členskými státy. Proto se Komise domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(94)
Komise musí v prvé řadě zajistit, aby podpora nebyla v rozporu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie v jiných oblastech, než jsou státní podpory. Posouzením Komise nejsou v předmětném případě dotčeny žádné další závěry ohledně slučitelnosti s právními předpisy EU o veřejných zakázkách. Podpora neobsahuje žádný další prvek, který by mohl představovat problémy co do zásady celkové zákonnosti podpory.
(95)
Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, španělské orgány jako podpůrný argument pro případ, že by se Komise domnívala, že zmíněná opatření představují státní podporu, uvedly, že taková opatření by byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 jakožto regionální podpora a podpora určená na pomoc kultuře.
(96)
Regionální podpora pro výstavbu Ciudad de la Luz může být odůvodněna tím, že se investice provádí v podporované oblasti. Španělské orgány uvedly, že pravidla pro regionální podporu platná ve chvíli, kdy bylo přijato první rozhodnutí o investici pro období 2000-2006, umožňovala intenzitu podpory ve výši 36 %.
(97)
Vzhledem k tomu, že se jedná o neoznámenou podporu, platí pokyny k státní regionální podpoře pro období 2000-2006 (36). V bodě 4.2 těchto pokynů se uvádí: „aby se zajistilo, že produktivní investice bude realizovatelná a racionální, musí příjemce vložit minimální finanční příspěvek ve výši 25 %.“ V poznámce pod čarou č. 20 v uvedených pokynech se uvádí, že tento minimální příspěvek ve výši 25 % nesmí zahrnovat žádnou podporu. I když na začátku existoval soukromý investor, který vlastnil 25 % z počátečního základního kapitálu 600 000 EUR, tento soukromý investor vykonával za honorář funkci správce projektu a neuskutečnil do něho žádnou další investici, která by poměrně odpovídala většinovému podílu veřejné investice do projektu. Počáteční investici tudíž nelze brát odděleně od veřejné investice, protože se nejedná o nezávislou investici. Kromě toho soukromého investora v červenci 2004 absorbovala SPTCV, takže jeho podíl klesl na 0,2 %.
(98)
Španělské orgány namítly, že investice 25 % od samotné SPTCV je možné považovat za příspěvek od příjemce. Komise se domnívá, že tento přístup, podle kterého je 25 % investice kryto subjektem ve veřejném vlastnictví, který se nechová jako soukromý investor (viz výše část V, bod „Hospodářská výhoda“), přičemž zbývajících 75 % investice také pochází ze státních prostředků, nezaručuje, že produktivní investice profitující z podpory bude realizovatelná a racionální.
(99)
Protože investice do Ciudad de la Luz byla v plném rozsahu financována z veřejných prostředků SPTCV, není tato podmínka splněna.
(100)
V určitých situacích Komise povolila v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) podpory audiovizuálního odvětví, přičemž brala v úvahu kulturní cíle podle článku 167 SFEU. Kulturní výjimku lze použít společně s ostatními právními základy pro slučitelnost, jako je podpora určitých hospodářských činností podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (37). Ačkoliv to španělské orgány nenavrhly, s ohledem na vyjádření zúčastněných třetích stran se níže řeší otázka zmíněného právního základu.
(101)
Posouzení podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU se provádí ve třech fázích pomocí přezkumu, při kterém se zvažují výhody a nevýhody předmětného opatření.
(102)
Při přezkumu hodnotí Komise následující aspekty:
a)
Je cílem podpory dosáhnout řádně definovaného cíle společného zájmu (tj. usiluje podpora o vyřešení selhání trhu nebo o dosažení jiného cíle)?
b)
Je podpora dobře navržena tak, aby dosáhla cíle společného zájmu? Konkrétně:
i)
Představuje podpora vhodný nástroj, tj. neexistují jiné vhodnější nástroje?
ii)
Je v ní přítomen stimulační efekt, tj. mění podpora chování firem?
iii)
Je podpora přiměřená, tj. bylo by možné dosáhnout stejné změny chování menší podporou?
c)
Jsou dopady na obchod a narušení hospodářské soutěže malé, takže celková bilance je kladná?
(103)
Domníváme se, že dochází k „selhání trhu“, pokud výsledek trhu nevede k největšímu možnému sociálnímu blahobytu. Nedostatečný výsledek trhu může nastat v případě tzv. veřejných a veřejně prospěšných statků (38). Tyto statky vyvolávají pozitivní externality, jestliže sociální přínos je větší než přínos soukromý. V důsledku toho se nabízené množství dostane pod optimální úroveň, což současně ospravedlňuje veřejný zásah (a možné veřejné dotace).
(104)
Obchodní trh v EU je vysoce konkurenční a pohybuje se v něm řada velkých filmových studií. Kromě toho musí evropská studia čelit v oblasti velkých filmových produkcí velké konkurenci ze strany mimounijních studií. Proto na první pohled neexistují podložené důkazy o selhání trhu na základě nedostatečné nabídky a vysokých vstupních nákladů. V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení španělští filmaři namítají, že před postavením komplexu Ciudad de la Luz neměl španělský trh podobné služby na dostatečně vysoké úrovni k dispozici. Valencijští filmaři konkrétně poukázali na to, že přístup k filmovým studiím v jejich blízkosti jim umožní snížit náklady na produkci (nižší náklady na dopravu, blízkost dalších služeb potřebných pro výrobu filmů apod.).
(105)
Nicméně skutečnost, že pro španělské filmové producenty je Ciudad de la Luz přínosem, nestačí, aby se prokázala existence „selhání trhu“, tak jak je definováno výše. Za prvé, domnívat se, že Ciudad de la Luz odstraňuje selhání trhu z hlediska místní produkce filmů ve Španělsku by bylo v protikladu s cílem, který uvedly španělské orgány. Ve zprávě společnosti Consultia z roku 2004 se konstatuje, že místní studia jsou pouze „nepřímí“ konkurenti, zatímco cílem Ciudad de la Luz by bylo získat velké filmové produkce.
(106)
Za druhé, aby se zjistilo selhání trhu ve vztahu ke španělským producentům, muselo by se vyhodnotit, zda sociální přínos vytvořený studii jako Ciudad de la Luz je vyšší než jeho náklad. To by kromě jiného vyžadovalo zvážit, zda současná zařízení nejsou dostatečná, tj. zda by španělští filmaři nemohli využívat studia, která již ve Španělsku existují (jako Video Planning, Cartuja Producciones a Loasur Audiovisual v Andalusii, Media Park v Katalánsku, Platós Valencia ve Valencii a Estudios Barajas, Estudios El Álamo, Los Ángeles a Flash Estudio v Madridu), nebo studia v jiných členských státech. I když španělští filmoví producenti uvedli, že Ciudad de la Luz by měla některé příznivé dopady na náklady (bez vyčíslení), netvrdili, že by místní studia těchto parametrů měla zásadní význam pro místní filmovou produkci.
(107)
Vzhledem k tomu, že není přesně definováno selhání trhu, které by opatření mělo řešit, nelze se ani domnívat, že by daná podpora byla vhodná a úměrná k jeho nápravě. Jestliže bylo cílem filmového studia podpořit místní produkci, pak by kromě jiného bylo třeba porovnat provedenou investici s jinými opatřeními, která by mohla být z pohledu filmových producentů srovnatelně účinná. Španělské orgány takové srovnání neposkytly.
(108)
Přezkum vyžaduje také vyhodnocení negativních dopadů ve smyslu narušení hospodářské soutěže a obchodu. Protože jejich produkce skončila výrazně pod hranicí počátečních očekávání a přilákala především místní filmové produkce, lze se domnívat, že vliv studia Ciudad de la Luz na hospodářskou soutěž mohl být doposud malý. Nicméně počet filmových produkcí uskutečněných v Ciudad de la Luz není dobrým ukazatelem možného dopadu na hospodářskou soutěž. Vstup Ciudad de la Luz na evropský trh filmových studií rozšířil celkovou kapacitu trhu. Základní ekonomické pravidlo stanoví, že toto navýšení nabídky přinese celkové snížení cen nezávisle na počtu produkcí, které bude Ciudad de la Luz schopna přilákat. Vzhledem k tomu, že by to postihlo ceny na globálním trhu, nebylo by možné takové snížení cen vypozorovat srovnáním cenových tarifů stanovených Ciudad de la Luz se sazbami jejích konkurentů. Také je možné, že výstavba Ciudad de la Luz povzbudí jiné členské státy k podobným investicím. Vzhledem k jejím moderním zařízením se může rovněž stát, že se postavení Ciudad de la Luz v budoucnosti změní.
(109)
Vzhledem k výše uvedenému nelze opatření považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c), protože jeho cílem není odstranit selhání trhu a opatření může mít negativní vliv na hospodářskou soutěž a obchod.
(110)
Španělské orgány nepředložily argumenty, které by změnily názor komise vyjádřený v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. že „se domnívá, že nic nenasvědčuje tomu, že je možné uplatnit výjimku [kulturní] na státní podporu pro účely pokrytí stavebních nákladů a nákladů na fungování nového a velkého komplexu filmových studií“. Že by se studia mohla považovat za „kulturní infrastrukturu“, protože jsou úzce specializována a jejich využití je určeno pro audiovizuální odvětví (pro natáčení filmů, televizní produkce a reklamu), považovala Komise v rozhodnutí o zahájení řízení za samozřejmost.
(111)
Aby byla na financování nezahrnuté do sdělení o filmu uplatněna kulturní výjimka podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU, musela by být podpora nejen nutná, přiměřená a vhodná (jak se uvádí v předchozím posouzení s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c)), ale také určená k dosažení kulturního cíle. Komise dospěla k závěru, že tato kritéria s odhledem na ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) splněna nejsou a totéž platí v případě ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. d).
(112)
V prosinci 2008 dala Komise s přihlédnutím ke sdělení o filmu souhlas s pobídkami pro kinematografii poskytovanými autonomní oblastí Valencie (39). Žádné pobídky, které autonomní oblast Valencie poskytla pro natáčení filmů v Ciudad de la Luz před vydáním tohoto souhlasu, nemohou být považovány za slučitelné, pokud podmínkou pro udělení podpory bylo natáčet v Ciudad de la Luz (porušení čtvrtého kritéria sdělení o filmu, které vylučuje podpory pro určité činnosti spojené s výrobou filmů).
(113)
V rámci tohoto rozhodnutí není třeba podrobněji zkoumat, zda byly filmovým producentům nějaké podpory poskytnuty.
VI. ZÁVĚR
(114)
Komise dospěla k závěru, že Španělsko udělilo společnosti Ciudad de la Luz SA státní podporu, a porušilo tak ustanovení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Investici, kterou provedla autonomní oblast Valencie v Ciudad de la Luz, by soukromý investor za stejných podmínek neuskutečnil. Komise se proto domnívá, že veškerá veřejná investice do projektu představuje protiprávní podporu.
(115)
Celková částka podpory do prosince 2010 tak sestává ze všech přímých veřejných investic do Ciudad de la Luz SA v souhrnné výši 265 089 599 EUR a z veškerých pobídek udělených filmovým producentům pod podmínkou, že natáčení bude probíhat v Ciudad de la Luz.
(116)
Pokud Komise dospěje k závěru, že je podpora neslučitelná s vnitřním trhem, má Komise v souladu se SFEU a s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie pravomoc vyžadovat od předmětného státu, aby tuto podporu zrušil nebo změnil (40). Soudní dvůr opakovaně uvedl, že povinnost, aby stát zrušil nebo změnil podporu považovanou Komisí za neslučitelnou s vnitřním trhem, usiluje o obnovu předchozí situace (41). V tomto směru Soudní dvůr rozhodl, že cíle bude dosaženo, jakmile příjemce podpory vrátí poskytnutou částku považovanou za protiprávní podporu a zřekne se tak výhody, které se těšil oproti svým konkurentům, a jakmile se obnoví situace panující před vyplacením podpory (42).
(117)
V souladu s uvedenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) 659/1999 (43) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Základní kapitál ve výši 94 459 719 EUR sestávající z počátečního vkladu a následných navýšení, pozemky v hodnotě 9 800 040 EUR, účastnické úvěry ve výši 115 miliónů EUR a úvěry přeměnitelné na akcie v celkové výši 45 829 840 EUR vydané od roku 2008, poskytnuté protiprávně Španělskem společnosti Ciudad de la Luz SA před 31. prosincem 2010, jakož i veškeré pobídky poskytnuté filmovým producentům za podmínky, že budou natáčet v Ciudad de la Luz, za porušení čl. 108 odst. 3 Smlouvy, představují státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Španělsko musí od příjemce získat zpět neslučitelnou podporu, která je uvedena v článku 1.
2. Částky, které mají být vráceny, jsou úročeny od data, kdy byly poskytnuty příjemci, až do dne jejich splacení.
3. Úroky se vypočítají ze složeného základu v souladu s ustanovením kapitoly V nařízení Rady (ES) č. 794/2004 (44).
4. Ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší Španělsko všechny dosud neproplacené platby v rámci podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Vrácení podpory uvedené v článku 1 musí být provedeno s okamžitou účinností.
2. Španělsko zaručí, aby toto rozhodnutí bylo vykonáno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Ve lhůtě dvou měsíců od dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Španělsko následující informace:
a)
celkovou částku (hlavní pohledávka a úroky), která má být vrácena od každého příjemce;
b)
podrobný popis již přijatých a předpokládaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty, kterými doloží, že příjemci bylo nařízeno vrácení podpory.
2. Španělsko bude Komisi průběžně informovat o postupu vnitrostátních opatření přijatých za účelem vykonání tohoto rozhodnutí až do konečného vrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží okamžitě informace o opatřeních přijatých a plánovaných za účelem vykonání tohoto rozhodnutí. Také poskytne podrobné informace o výši podpory a úrocích, které již příjemce vrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 8. května 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-8 ta’ Mejju 2012
dwar l-għajnuna mill-istat SA.22668 (C 8/08 (ex NN 4/08))
(notifikata bid-dokument C(2012) 3025)
(It-test bl-Ispanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/126/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat il-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jressqu l-kummenti tagħhom skont l-Artikoli msemmija (1), u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-22 ta’ Frar 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar għajnuna mill-Istat tal-kwerelant A (2) rigward l-allegata għajnuna mogħtija mir-Reġjun ta’ Valencia lill-kumpless tal-istudios tal-films Ciudad de la Luz. Fil-15 ta’ Marzu 2007, il-kwerelant A kkonferma li l-ilment tiegħu jista’ jintbagħat lill-awtoritajiet Spanjoli.
(2)
Fl-10 ta’ April 2007, il-Kummissjoni bagħtet l-ilment fl-intier tiegħu lill-awtoritajiet Spanjoli, u talbet informazzjoni dwar l-allegata għajnuna. Il-Kummissjoni ma ġietx innotifikata dwar ebda miżura ta’ appoġġ għaċ-ċinema f’Valencia bil-għan tal-approvazzjoni tagħha skont l-istandards dwar l-għajnuna statali.
(3)
Wara talba fit-18 ta’ April 2007 għal estensjoni tal-iskadenza (mogħtija fl-24 ta’ April), l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fil-15 ta’ Ġunju 2007 għat-talba għal informazzjoni mill-Kummissjoni.
(4)
Fit-30 ta’ April 2007, il-kwerelant A pprovda links għal artikoli ppubblikati f’Variety fejn allegatament ġew spjegati s-sussidji offruti għall-ġbid ta’ films f’Valencia u ġie kkonfermat li Ciudad de la Luz kien qed jattira produzzjonijiet ċinematografiċi ta’ baġit għoli (3).
(5)
Fit-13 ta’ Lulju 2007, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Spanjoli. Wara li, fit-18 ta’ Lulju 2007, talbet estensjoni tal-iskadenza, mogħtija fid-19 ta’ Lulju, l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu għat-talba għal informazzjoni mill-Kummissjoni fit-8 ta’ Ottubru 2007.
(6)
Fil-15 ta’ Lulju 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand il-kwerelant B (4). Wara li rċeviet il-ftehim tal-kwerelant, fit-2 ta’ Awwissu 2007 l-Kummissjoni bagħtet l-ilment tagħha lill-awtoritajiet Spanjoli.
(7)
Permezz ta’ ittra tat-13 ta’ Frar 2008, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Spanjoli li hija kienet iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2), tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea rigward l-għajnuna. L-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fit-28 ta’ April 2008.
(8)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn partijiet interessati u bagħtithom lil Spanja fit-3 ta’ Ottubru 2008. Il-kummenti tal-awtoritajiet Spanjoli waslu fil-21 ta’ Novembru u fid-29 ta’ Diċembru tal-2008.
(10)
Wara laqgħa fil-11 ta’ Frar 2009 bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet Spanjoli, Spanja pprovdiet informazzjoni addizzjonali fit-30 ta’ Marzu 2009.
(11)
Fis-26 ta’ Awwissu 2009, il-Kummissjoni bagħtet talba ġdida għal informazzjoni lil Spanja li l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu fl-20 ta’ Ottubru 2009, billi offrew informazzjoni addizzjonali fl-1 ta’ Frar 2010.
(12)
Fl-24 ta’ Mejju 2011, il-Kummissjoni bagħtet talba ġdida għal informazzjoni li fiha infurmat lil Spanja dwar in-nomina ta’ konsulent ekonomiku indipendenti, Ecorys. Spanja wieġbet fis-7 ta’ Ġunju 2011. Il-Kummissjoni wieġbet lil Spanja fit-22 ta’ Lulju 2011.
(13)
Fl-1 ta’ Awwissu 2011, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Spanjoli l-aħħar talba tagħha għal informazzjoni, inkluż ir-rapport ta’ Ecorys. Spanja ressqet il-kummenti tagħha dwar ir-rapport ta’ Ecorys fit-3 ta’ Ottubru 2011. Fil-11 ta’ April 2012, Spanja pprovdiet dejta ġdida dwar l-investiment pubbliku fi Ciudad de la Luz SAU.
II. DESKRIZZJONI FID-DETTALL
(14)
Allokat fil-periferija ta’ Alicante (Valencia), Ciudad de la Luz huwa kumpless kbir tal-istudios tal-films. Il-Gvern Reġjonali ta’ Valencia ħa d-deċiżjoni inizjali li jinvesti fil-proġett Ciudad de la Luz fl-24 ta’ Ottubru 2000.
(15)
Ciudad de la Luz SA ġie mwaqqaf fit-2 ta’ Novembru 2000. L-għan tiegħu kien li jiżviluppa l-attivitajiet meħtieġa għall-promozzjoni, l-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-kumpless Ciudad de la Luz, inkluż il-bini, il-ġestjoni u l-isfruttament ta’ faċilitajiet awdjoviżivi u ċinematografiċi, kif ukoll attivitajiet oħrajn relatati mad-divertiment u l-akkomodazzjoni.
(16)
Il-75 % mill-kapital azzjonarju oriġinali ta’ EUR 600 000 ta’ Ciudad de la Luz SA kien proprjetà ta’ Parque Temático de Alicante SAU li aktar tard sar Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (SPTCV). SPTCV hija kumpanija pubblika li twettaq attivitajiet ta’ investiment f’isem il-Gvern Reġjonali ta’ Valencia. Il-25 % li jifdal kienu proprjetà ta’ Producciones Aguamarga SL, kumpanija privata li kienet responsabbli għat-twettiq tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni li jifdal, għall-promozzjoni ta’ Ciudad de la Luz u għall-ġestjoni tal-istudios.
(17)
F’Novembru 2001, il-kapital azzjonarju żdied għal EUR 9 miljuni. SPTCV akkwistat l-ishma l-ġodda kollha u b’hekk is-sehem tagħha tela’ għal 98,4 %. SPTCV għal darb’oħra żiedet is-sehem tagħha fi Frar 2003 u Mejju 2004 permezz tal-akkwist ta’ kapital azzjonarju ġdid. F’Lulju 2004 Producciones Aguamarga biegħet is-sehem tagħha ta’ 0,2 % ta’ Ciudad de la Luz SA (6) lil SPTCV (għal EUR 139 059). Minn dakinhar, il-Gvern Reġjonali ta’ Valencia kellu 100 % tal-kapital azzjonarju ta’ Ciudad de la Luz SAU permezz ta’ SPTCV. Minn dak iż-żmien, Ciudad de la Luz SAU kienet kumpanija pubblika li tappartjeni totalment għal SPTCV u suġġetta għal-liġi pubblika f’dak li għandu x’jaqsam mal-akkwist u s-superviżjoni finanzjarja. Madankollu, Producciones Aguamarga kompliet tieħu ħsieb il-ġestjoni ta’ Ciudad de la Luz.
(18)
Il-kumpless tal-istudios tal-films fetaħ il-bibien tiegħu għall-attivitajiet tal-iffilmjar f’Awwissu 2005. Iddisinjat sabiex jakkomoda l-akbar produzzjonijiet tal-films, ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni bdew fl-2002 u saru fi tliet fażijiet:
-
Fażi 1 (finalizzata): 6 setts tal-films bl-arja kkundizzjonata u ta’ kejl totali ta’ 11 000 m2, bini ta’ appoġġ għall-produzzjoni, 15 050 m2 ta’ workshops u mħażen, u 2 żoni għall-iffilmjar fl-apert (back lots) għal total ta’ 14-il ettaru.
-
Fażi 2 (finalizzata wara li nfetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali): faċilitajiet għall-forniment tal-ikel, bini ta’ amministrazzjoni, laboratorju għal wara l-produzzjoni u t-tielet żona għall-iffilmjar fl-apert ta’ 5 ettari b’tank tal-ilma għall-iffilmjar;
-
Fażi 2B (għadha ma bdietx): tank tal-ilma kbir, fond, b’orizzont naturali;
-
Fażi 3 (għadha ma bdietx): sett tal-films ta’ 5 000 m2 (li huwa maħsub biex ikun l-akbar wieħed fid-dinja), żona oħra għall-iffilmjar u 4 studios televiżivi.
(19)
Il-kumpless tal-istudios jinkludi wkoll ċentru universitarju ddedikat għall-produzzjoni awdjoviżiva (ċinema, TV, radju, Internet). Iċ-Ċentru jipprovdi studji fil-livell ta’ masters li jkopru l-aspetti kollha tal-produzzjoni (dik artistika, ta’ kummerċjalizzazzjoni teknika, ta’ komunikazzjoni). Fil-pjanijiet inizjali għas-sena 2000 inkludew investimenti kumplimentarji oħrajn fiċ-ċentri kummerċjali, lukandi u kumplessi sportivi tal-madwar li jkunu jistgħu jiġġeneraw fluss pożittiv ta’ flus għall-kumpless, iżda li għadhom ma sarux sa issa. Għalkemm il-Gvern Reġjonali ta’ Valencia kkontribwixxa l-artijiet meħtieġa fl-2004 u fl-2005, ġew imnedija offerti għall-operat ta’ dawn l-attivitajiet fil-forma ta’ għotja, l-offerti rċevuti ma kinux attraenti biżżejjed, u għalhekk ma saru ebda investimenti addizzjonali.
(20)
Ċerti aspetti tal-faċilitajiet avvanzati ta’ Ciudad de la Luz poġġew il-kumpless tal-films f’pożizzjoni privileġġjata fir-rigward tal-għadd żgħir ta’ studios kbar tal-films li jikkompetu miegħu f’termini ta’ kapaċità għall-films b’baġit kbir. Għalhekk, pereżempju, fil-pjanijiet oriġinali ta’ Ciudad de la Luz, is-sett tal-films ta’ 5 000 m2 kien ikun l-akbar wieħed fid-dinja (7). Il-Kummissjoni tinnota li s-setts tal-films kbar huma ta’ interess biss għall-produzzjonijiet tal-films il-kbar biss.
(21)
Sa ftit ilu, l-istudio tal-films kien amministrat minn Aguamarga Gestión de Estudios SL li aġixxa bħala aġent mħallas skont kuntratt ta’ ġestjoni multiannwali ffirmat mal-azzjonist.
Investimenti pubbliċi mwettqa minn SPTCV u pjanijiet tan-negozju ta’ Ciudad de la Luz
(22)
Qabel ma bdew ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni, fl-1999-2000, xi konsulenti indipendenti analizzaw il-vijabbiltà, l-ambitu u l-linji strateġiċi għall-iżvilupp ta’ Ciudad de la Luz f’erba’ studios ipprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli fil-kuntest ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(23)
Dawn l-istudios eżaminaw il-prospetti ta’ tkabbir fl-għadd ta’ produzzjonijiet ta’ films (8), qabblu postijiet alternattivi fir-Reġjun ta’ Valencia għall-kostruzzjoni ta’ studios tal-films (9) u ppreżentaw analiżi preliminari (10) u pjan ta’ negozju (11) għal kumpless ta’ studios tal-films. L-awtoritajiet Spanjoli ma kinux ipprovdew dawn l-istudji qabel il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali rigward l-għajnuna mill-Istat għall-proġett. Id-dejta li tinsab fid-deċiżjoni tal-ftuħ tat-22 ta’ Frar 2008 ġiet minn studju (ippreparat minn Consultia) li, skont kif l-awtoritajiet Spanjoli kienu żguraw lill-Kummissjoni, sar fl-2002. Madankollu, wara d-Deċiżjoni tal-ftuħ, Spanja infurmat lill-Kummissjoni li dan l-istudju sar fl-2004.
(24)
Il-konklużjonijiet tal-pjan tan-negozju 2000 imħejji minn Arthur Andersen (12) kienu pożittivi, inklużi l-prospetti tagħhom ta’ redditu fuq terminu medju u twil. Ġew dokumentati flussi tal-flus pożittivi tal-proġett ta’ studio tal-films għal perjodu ta’ ħames snin (2002-2006) wara t-tlestija tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni tal-bini tal-istudios, ta’ sala tal-konferenzi u l-iskola dwar tekniki tal-films u t-televiżjoni.
(25)
L-ispiża tal-kostruzzjoni ta’ dawn il-fażijiet kienet stmata għal 16 900 miljun pesetas (EUR 101,7 miljuni). Ma kinitx inkluża l-ispiża tal-art u l-pjan tan-negozju indika li l-ispejjeż setgħu jvarjaw għal +/- 30 %. L-ispejjeż tal-fażijiet sussegwenti sat-tlestija tal-proġett ma ġewx ikkwantifikati.
(26)
Abbażi ta’ dan il-pjan tan-negozju, bejn l-2000 u l-2004 SPTCV wettqet jew wiegħdet li twettaq investimenti fi Ciudad de la Luz permezz ta’ żidiet fil-kapital azzjonarju u l-akkwist ta’ artijiet li jammontaw għal EUR 104 259 759. Ara l-informazzjoni dettaljata f’dan ir-rigward fil-premessa (51).
(27)
Minħabba li x-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni damu sentejn aktar milli kien mistenni u l-iskeda tal-investiment ġiet immodifikata sabiex dan jiżdied b’mod sinifikanti, Ciudad de la Luz/SPTCV, fl-2004, ikkummissjona studju u pjan ta’ negozju ġdid għand Consultia (13). L-istudju ta’ Consultia wasal ukoll għal konklużjonijiet pożittivi dwar il-profittabilità tal-proġett, peress li l-pjan tan-negozju għall-perjodu 2004-2014 wera redditu pożittiv fuq l-investiment imwettaq minn SPTCV sal-2014 u fuq terminu ta’ żmien itwal.
(28)
Il-pakkett ta’ ishma ta’ Ciudad de la Luz SA proprjetà ta’ Producciones Aguamarga SL ġie akkwistat minn SPTCV f’Lulju 2004 għal ammont ta’ EUR 139 059. B’differenza minn SPTCV, wara l-investiment inizjali tagħhom ta’ EUR 150 000 ta’ Novembru 2000, Producciones Aguamarga SL ma kienu għamlu ebda investiment ieħor fl-istudios tal-films. Għalhekk, il-parteċipazzjoni ta’ Producciones Aguamarga SL fi Ciudad de la Luz SA kienet naqset bi 0,2 % minn meta dan il-porzjon ġie akkwistat minn SPTCV. Wara din it-tranżazzjoni, il-kumpanija saret proprjetà pubblika kollha kemm hi u saret Ciudad de la Luz SAU.
(29)
Abbażi tal-iskeda tax-xogħlijiet u tal-pjan tan-negozju mmodifikati, SPTCV tat, bħala azzjonist uniku, żewġ selfiet mill-azzjonisti ta’ EUR 95 miljun fl-2005 u EUR 20 miljun fl-2007. Il-kontabilità ta’ Ciudad de la Luz SAU sal-31 ta’ Diċembru 2010 ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli f’April 2012 turi li SPTCV investiet total ta’ EUR 45 829 840 f’self konvertibbli f’ishma bejn l-2008 u l-2010. Din il-kontabilità tindika wkoll li kienu dovuti għal SPTCV interessi korrispondenti għas-self mill-azzjonisti tal-2005 u l-2009 għal total ta’ EUR 7 222 160 fl-2009 u l-2010. Barra minn hekk, fil-31 ta’ Diċembru 2010 akkumulaw interessi mhux imħallsa għal madwar EUR 1 814 187 li jikkorrispondu għal self konvertibbli f’ishma. Għalhekk, l-investiment ta’ fondi pubbliċi minn SPTCV fi Ciudad de la Luz, inklużi l-interessi pendenti fuq is-self mogħti, kien jammonta għal EUR 274 125 946 fl-aħħar tal-2010.
Strateġija kummerċjali u riżultati intraprenditorjali ta’ Ciudad de la Luz
(30)
Fil-pjan tan-negozju tal-2000, Ciudad de la Luz kellu l-għan li jsir it-tieni l-akbar kumpless ta’ studios tal-films fl-Ewropa (wara Pinewood) u jattira l-produzzjonijiet Spanjoli (films, TV u reklamar), minbarra li stabbilixxa mira ta’ sittax-il produzzjoni (tal-UE u l-Istati Uniti) fis-sena. Il-pjan ta’ negozju rivedut tal-2004 qies li objettiv strateġiku ta’ Ciudad de la Luz kien li jiżgura li l-produzzjonijiet il-kbar tal-films u tat-televiżjoni kienu l-klijenti prinċipali tiegħu.
(31)
Il-pjan tan-negozju 2004 qies li l-kompetituri prinċipali internazzjonali ta’ Ciudad de la Luz kienu l-istudios il-kbar barra mill-Istati Uniti, speċjalment dawk b’karatteristiċi simili, jiġifieri Pinewood-Shepperton (ir-Renju Unit), Cinecittà (l-Italja), Barrandov (ir-Repubblika Ċeka), Babelsberg (il-Ġermanja), Cinécité Montreal & Lions Gate (il-Kanada) u Warner Roadshow & Fox (l-Awstralja).
(32)
Fil-pjan tan-negozju inizjali tal-2000, il-prezzijiet stabbiliti għas-servizzi għall-istudio (pereżempju, il-kiri taż-żoni għall-iffilmjar, workshop) kienu konformi mal-medda ta’ tariffi applikati minn studios kumparabbli tal-Unjoni (bħal Shepperton u Elstree fir-Renju Unit, u Babelsberg fil-Ġermanja). Il-pjan tan-negozju rivedut tal-2004 jippreżenta wkoll mudell ta’ prezzijiet strateġiċi b’referenza għat-tariffi minn studios b’reputazzjoni internazzjonali: bejn wieħed u ieħor 15 % - 20 % aktar irħas minn dawk tal-mexxejja stabbiliti (l-Istati Uniti u Pinewood fir-Renju Unit), iżda 50 % - 100 % aktar għaljin minn dawk tal-istudios tal-Unjoni (Barrandov fir-Repubblika Ċeka u Babelsberg fil-Ġermanja).
(33)
Fil-prattika, l-objettivi nazzjonali u internazzjonali tal-istrateġija intraprenditorjali ta’ Ciudad de la Luz ma ġewx milħuqa. Mit-33 film miġbuda f’dawn l-istudios bejn l-2005 u l-2009, 28 kienu produzzjonijiet Spanjoli u 5 biss, koproduzzjonijiet ma’ pajjiżi oħra fl-UE (il-Greċja, Franza). Barra minn suċċessi okkażjonali pprovduti minn koproduzzjonijiet Ewropej kbar, bħal “Asterix at the Olympic Games” u aktar riċentement koproduzzjoni Spanjola-Amerikana, prattikament, il-films li nħadmu fi Ciudad de la Luz minn meta nfetaħ f’Awwissu 2005 kienu produzzjonijiet fil-maġġor parti nazzjonali.
(34)
Minkejja l-prospetti murija fil-pjan tan-negozju 2004, li jistabbilixxi l-2010 bħala l-ewwel sena li fiha jkun hemm, għalkemm modestament, xi riżultati tal-operat pożittivi, l-isfruttament tal-operat ta’ Ciudad de la Luz għadu bid-defiċit sal-lum. Ciudad de la Luz ipproduċa telf akkumulat ta’ EUR 84 miljun fl-aħħar tal-2010, meta mqabbla mal-profitti akkumulati ta’ EUR 12 miljun li kienu previsti għall-istess data fil-pjan tan-negozju tal-2004. Meta jiġi mqabbel mal-istudios imsemmija preċedentement, Ciudad de la Luz ma rnexxilux jattira n-numru mistenni ta’ produzzjonijiet mhux Spanjoli u, anke għad-domanda Spanjola, ir-riżultati huma aktar baxxi milli kien mistenni. It-telf operattiv ukoll huwa akbar milli kien mistenni.
Raġunijiet biex tinfetaħ il-proċedura
(35)
L-investigazzjoni tal-Kummissjoni bdiet fl-2007 wara lment imressaq mill-kwerelant A, u lment sussegwenti mressaq mill-kwerelant B, li t-tnejn li huma huma operaturi prominenti fl-industrija tal-films minn Stati Membri differenti. L-ilmenti kienu jallegaw l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat illegali fil-finanzjament pubbliku ta’ Ciudad de la Luz u speċjalment fis-sistema ta’ inċentivi għall-produzzjoni ta’ ċerti films maħluqa minn Ciudad de la Luz.
(36)
Kif ġie indikat hawn fuq, meta l-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fi Frar 2008, l-unika bażi għad-deċiżjoni ta’ investiment li kienu pprovdew l-awtoritajiet Spanjoli kien il-pjan tan-negozju mħejji minn Consultia, allegatament magħmul fl-2002. Wara evalwazzjoni preliminari, il-Kummissjoni kellha dubji serji dwar jekk investitur privat f’ekonomija tas-suq kienx jinvesti fl-istess kundizzjonijiet u fuq l-istess skala bħal ma għamel il-Gvern Reġjonali ta’ Valencia.
(37)
Rigward il-kompatibbiltà possibbli tal-għajnuna, il-Kummissjoni ma kellha l-ebda informazzjoni dwar jekk kienx hemm konformità mal-kundizzjonijiet tal-Linji Gwida dwar għajnuna reġjonali applikabbli għar-Reġjun ta’ Valencia f’dak iż-żmien (2000-2004). Il-Kummissjoni kellha wkoll dubji dwar jekk setgħetx tiġi applikata l-eċċezzjoni kulturali stabbilita fl-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat, peress li Ciudad de la Luz ma kienx jippromwovi l-kultura u lanqas il-konservazzjoni tal-wirt, seta’ jservi għat-tipi kollha tal-attivitajiet awdjoviżivi, inkluż ir-reklamar, u jikkompeti ma’ operaturi oħra biex jattira produzzjonijiet kummerċjali.
(38)
Il-Kummissjoni indikat ukoll l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat possibbli fis-sistema ta’ inċentivi għall-iffilmjar fi Ciudad de la Luz u identifikat bħala benefiċjarji lill-produtturi tal-films rilevanti. L-inċentivi maħsuba għall-produzzjoni ta’ ċerti films kienu diretti għall-appoġġ ta’ attivitajiet speċifiċi f’lokalità partikolari abbażi ta’ kriterji mhux magħrufa, biex b’hekk deher li ma jissodisfawx l-istandards stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema tal-Kummissjoni.
III. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(39)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn total ta’ għaxar partijiet interessati. Erbgħa minnhom joperaw fil-qasam tal-isfruttament tal-istudios tal-iffilmjar fi Stati Membri oħrajn minbarra Spanja: il-kwerelant A, il-kwerelant B, Barrandov Studio u Mediterranean Film Studios Limited; ħamsa jagħmlu dan fis-settur tal-films Spanjoli: Federación de asociaciones de productores audiovisuales españoles (FAPAE), Associació de directors de cinema valencians, Empreses audiovisuals valencianes federades (EAVf), la asociación Productors audiovisuals valencians u Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana (SPTCV SAU); u wieħed kien aġenzija nazzjonali ta’ finanzjament u politika ċinematografika (UK Film Council).
Kummenti mressqa minn studios ċinematografiċi attivi
(40)
Fl-ittra kunfidenzjali tiegħu tal-25 ta’ Ġunju 2008, il-kwerelant B juri t-tħassib tiegħu rigward l-għajnuna li permezz tagħha Ciudad de la Luz ġie żviluppat u qed jopera attwalment. Huwa jallega li l-miżuri adottati mill-Kummissjoni biex tiftaħ il-proċedura huma essenzjali għall-kumpanija tiegħu u s-settur.
(41)
Fl-ittra kunfidenzjali tiegħu tat-30 ta’ Ġunju 2008, il-kwerelant A jillimita l-kummenti tiegħu rigward l-investigazzjoni bir-reqqa għal erba’ kwistjonijiet: (i) l-ispejjeż tal-finanzjament tal-istudios, (ii) l-approċċ għall-finanzjament ta’ “kumpanija ġdida”, (iii) il-valur ta’ ċessjoni finali u (iv) l-inċentivi l-oħra mogħtija lil Ciudad de la Luz. Fl-opinjoni tiegħu, “investitur privat iqis li anke negozju stabbilit u profittabbli ta’ xi studio hu investiment ta’ riskju medju, bħala minimu. (…) Dan huwa bbażat fuq il-fatt li, għalkemm studio jkollu appoġġ fil-għamla ta’ assi (…), huwa probabbli li l-ingranaġġ operattiv tiegħu jkun kbir, li jagħmilha diffiċli li jiġu previsti l-profitti. Fatturi oħra, bħan-natura ċiklika tas-settur tal-produzzjoni tal-films, iżidu l-inċertezza tal-previżjonijiet”.
(42)
Skont il-kwerelant A, l-ispiża medja ppeżata tal-kapital (WACC, l-akronimu tiegħu bl-Ingliż) ta’ madwar 15 % jista’ jkun xieraq għal negozju ta’ studios tal-films stabbilit, għalkemm “ir-rendiment mistenni għall-investituri privati (tal-kwerelant A) kien ikbar”. Investitur privat iqis li negozju ta’ studios tal-films maħluq ġdid jikkostitwixxi “investiment b’riskji li jvarjaw bejn medji u għoljin u, għalhekk, jistenna minnu rendiment materjalment akbar (għalkemm jaċċetta li jkun hemm xi dewmien fir-redditu tiegħu). Peress li, normalment, il-kapaċità tal-kumpaniji ġodda biex jiksbu self minn sorsi konvenzjonali hija limitata (jekk applikabbli), il-WACC għal dan it-tip ta’ kumpaniji tiżdied, ġeneralment, kemm minħabba r-redditu ogħla fuq il-kapital meħtieġ kif ukoll minħabba n-nuqqas ta’ dejn bi prezz baxx”.
(43)
Fir-rigward tal-valur tal-ċessjoni finali ta’ Ciudad de la Luz indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-kwerelant A iqis li dan mhuwiex realistiku. Huwa jallega wkoll li investitur privat kien iqis li mhux abitwali, ġeneralment, li wieħed jirċievi qligħ multiplu qabel l-interessi u t-taxxi ta’ aktar minn 12-15 bħala indikatur xieraq għall-evalwazzjoni.
(44)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-inċentivi mogħtija biex jiġu attirati produzzjonijiet, il-kwerelant A allega li jidher li fil-fatt il-produtturi ġew sussidjati għall-ispiża li jinvolvi persunal tekniku u ta’ appoġġ kwalifikat, li allegatament huwa skars fir-Reġjun ta’ Valencia. Il-kwerelant A jikkunsidra li l-inċentivi joħolqu impatt negattiv serju fuq il-kompetizzjoni peress li, mingħajr dawn l-inċentivi, kien ikun ħafna aktar diffiċli biex l-istudios jattiraw produzzjonijiet tal-films.
(45)
Fl-ewwel ittra tiegħu tal-25 ta’ Ġunju 2008, Barrandov Studio enfasizza li l-għajnuna allegata tgħawweġ is-suq rilevanti u tikkawża danni għall-kompetituri l-oħrajn. Barra minn hekk u minħabba l-kumplessità tal-każ, talab aktar żmien sabiex isiru aktar kummenti, li waslu għand il-Kummissjoni fil-15 ta’ Settembru 2008. Barrandov Studio jaqbel mar-raġunijiet mogħtija mill-kwerelant A u jenfasizza li d-daqs u n-numru tas-settijiet tal-films juru li Ciudad de la Luz għandu l-għan li jattira l-produzzjoni ta’ films Amerikani b’baġit kbir u mhux films Spanjoli. Id-densità baxxa ta’ professjonisti u infrastrutturi tal-films f’Alicante meta mqabbla ma’ dawk ta’ Madrid jew Barċellona ma tirriflettix għażla loġika tas-sit. F’termini tal-istrateġija, kull kumpanija li tinvesti fis-settur tal-istudios tal-films prinċipalment taqsam il-klijentela tagħha fi klijenti lokali li jipprovdu dħul stabbli u klijenti barranin li jwettqu produzzjonijiet kbar. Ciudad de la Luz jieħu l-istrateġija opposta, jiġifieri, joffri servizzi ta’ studios għal prezzijiet irħas mingħajr ma jikkunsidra l-ispiża tal-istabbiliment. Min-naħa l-oħra, rigward l-inċertezza li toħloq id-diffikultà fit-tbassir tad-dħul lil hinn minn 3 sa 5 snin f’dan is-settur, investitur privat kien jeħtieġ li jikseb redditu ħafna aktar malajr. Skont Barrandov, din id-dikjarazzjoni hija kkorroborata minn pjan tan-negozju kunfidenzjali li juri l-investiment riċenti tiegħu fi studios ġodda, li sar fuq is-suppożizzjoni li jinkisbu profitti netti mit-tieni sena ta’ operazzjoni u perjodu ta’ amortizzazzjoni ta’ inqas minn 8 snin. Lanqas Barrandov ma jara li hemm spjegazzjoni razzjonali għall-ammont tal-profitti (EUR 341 miljun) previsti mill-awtoritajiet Spanjoli għall-2014.
(46)
Fl-ittra tiegħu tas-27 ta’ Ġunju 2008, Mediterranean Film Studios Limited ippreżenta l-kummenti tiegħu rigward it-tankijiet tal-ilma kbar li Ciudad de la Luz kien ħabbar. Huwa jsostni li t-tankijiet tal-ilma tagħhom huma uniċi fl-Ewropa u paragunabbli biss ma’ dawk ta’ Fox f’Baja California (il-Messiku). Minħabba r-rata baxxa ta’ okkupazzjoni annwali tal-faċilitajiet tiegħu, jallega li, fl-opinjoni tiegħu u fl-opinjoni wiesgħa fis-settur, fiż-żona Mediterranja, jekk mhux fl-Ewropa, diġà hemm kapaċità biżżejjed għall-iffilmjar fit-tankijiet tal-ilma.
Kummenti minn partijiet li jaħdmu fis-settur tal-films Spanjol
(47)
Fil-kummenti tagħha tat-30 ta’ Ġunju 2008, il-Federación de asociaciones de productores audiovisuales españoles (FAPAE) temmen li Ciudad de la Luz ġab aktar kompetizzjoni fis-suq tal-faċilitajiet il-kbar ta’ produzzjoni u li l-kwerelanti jistennew biss li jżommu l-pożizzjoni tagħhom fis-suq u jipprevjenu d-dħul ta’ kompetituri li joffru servizzi kredibbli bi prezzijiet raġonevoli alternattivi għall-istudios tagħhom li jiddominaw is-suq Ewropew. FAPAE ssostni wkoll li studios bħal Barrandov, Cinecittà, Babelsberg jew Mafilms ikkonsolidaw il-pożizzjoni tagħhom u r-reputazzjoni fis-suq permezz tal-appoġġ pubbliku li rċevew b’modi differenti, inkluż bil-parteċipazzjoni pubblika fil-kapital azzjonarju. B’termini aktar ġenerali, FAPAE tenfasizza li ż-żamma tad-diversità kulturali tiġġustifika li jeżisti intervent pubbliku sod fis-settur. B’mod partikolari, Ciudad de la Luz allegatament joffri lill-produtturi Spanjoli servizzi sofistikati tal-aħħar ġenerazzjoni, li kieku ma kienx għalih, kien ikollhom jirreklutaw barra mill-pajjiż għal prezzijiet ħafna aktar għoljin. Sabiex tirribatti l-argument li Ciudad de la Luz jimmira li jattira l-blockbusters, FAPAE ssostni li Ciudad de la Luz jieħu benefiċċji kbar mill-produzzjonijiet Spanjoli b’baġit baxx u jiffoka fuq il-kultura nazzjonali u lokali, u għalhekk jikkontribwixxi sabiex jintlaħqu l-għanijiet kulturali stabbiliti fl-ex Artikolu 87(3)(d) (li issa sar l-Artikolu 107(3)(d)). Il-kummenti tal-21 ta’ Mejju 2008 ta’ Empreses audiovisuals valencianes federades (EAVf) u dawk tas-16 ta’ Mejju 2008 tal-assoċjazzjoni Productors audiovisuals valencians jaqblu fil-maġġor parti tagħhom, xi kultant kelma b’kelma, mal-kummenti ta’ FAPAE.
(48)
Fil-kummenti tagħha tal-5 ta’ Ġunju 2008, l-Associació de directors de cinema valencians tenfasizza li d-dominju tal-industrija tal-films Amerikani jimmarġinalizza lill-produzzjonijiet Ewropej permezz ta’ serje ta’ prattiċi allegati ta’ abbuż. Fl-opinjoni tagħha, għandhom jittieħdu miżuri korrettivi sabiex il-kreazzjonijiet kulturali Ewropej jikkompetu fuq l-istess termini. Skont din l-assoċjazzjoni, l-intervent pubbliku fi Ciudad de la Luz huwa essenzjali f’dan ir-rigward, għall-benefiċċju tal-produzzjoni Ewropea, Spanjola u ta’ Valencia, u sabiex jiġu difiżi l-identitajiet kulturali tagħhom.
(49)
Il-kummenti ta’ Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (proprjetarja 100 % ta’ Ciudad de la Luz SAU, li tappartjeni għall-Comunidad Valenciana) tat-23 ta’ Ġunju 2008 jirreplikaw essenzjalment l-istess argumenti sussidjarji u huma bbażati fuq l-evidenza pprovduta mill-awtoritajiet Spanjoli. Dawn li ġejjin huma xi aspetti li l-osservazzjonijiet tagħhom jagħmlu enfasi fuqhom. L-ewwel nett, il-fatt li investitur privat iffinanzja parzjalment il-proġett fil-fażi inizjali tiegħu fl-2000 abbażi tal-istudji disponibbli juri li l-investiment magħmul mill-awtoritajiet pubbliċi segwa l-loġika ta’ investitur privat. Kemm l-istudju tal-2000 kif ukoll dak tal-2004, ikkonkludew mingħajr riservazzjonijiet li l-proġett kien profittabbli. It-tieni nett, l-inċentivi mogħtija lil ċerti films huma ġġustifikati minn perspettiva kummerċjali għal inizjattiva intraprenditorjali ġdida u ngħataw bħala “kuntratt ta’ sponsorizzar” bi skambju għal attivitajiet promozzjonali li jiġġeneraw redditu għall-popolarità tal-istudios, filwaqt li jinvolvu spejjeż ta’ reklamar għall-benefiċjarji. Studju li sar dwar dan jistima li r-redditu ekonomiku tal-kuntratti ta’ sponsorizzar għal Ciudad de la Luz jitla’ sa EUR […] (*) miljun.
Kummenti tal-aġenziji nazzjonali ta’ finanzjament ta’ produzzjonijiet tal-films
(50)
Fl-ittra tiegħu tal-25 ta’ Ġunju 2008, UK Film Council jiddikjara li għandha tingħata risposta għall-kwistjonijiet li tqajmu fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
IV. KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET SPANJOLI
(51)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Spanjoli wrew li d-deċiżjoni inizjali ta’ investiment kienet ibbażata fuq pjan ta’ negozju mfassal fl-2000 u mhux fuq dak li kienu ppreżentaw qabel. Dan il-pjan tan-negozju kien fi studju li sar fl-2004, u mhux fl-2002, kif l-awtoritajiet Spanjoli kienu indikaw preċedentement lill-Kummissjoni.
(52)
Meta ġie mħejji l-istudju tal-2004, kienu diġà investew aktar minn EUR 90 miljun fil-proġett. Konsegwentement, l-awtoritajiet Spanjoli jallegaw li għamlu żewġ deċiżjonijiet ta’ investiment: waħda fl-2000, għall-ewwel fażi tal-proġett, u oħra fl-2004, għall-espansjoni ppjanata.
(53)
L-iskeda tal-investimenti fi Ciudad de la Luz, wara l-aħħar aġġornament ippreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli f’April 2012, kienet din li ġejja:
Data
Dekrizzjoni
Investiment Pubbliku
(f’EUR)
24.10.2000
Ir-Reġjun ta’ Valencia jiddeċiedi li jiżviluppa Ciudad de la Luz
-
2.11.2000
Jinħoloq Ciudad de la Luz SA (proprjetà f’75 % ta’ Parque Temático de Alicante SAU, u 25 % ta’ Producciones Aguamarga SL)
450 000
[75 % ta’ 600 000 ]
21.11.2001
Parque Temático de Alicante SAU jinvesti waħdu f’espansjoni tal-kapital ta’ EUR 9 miljun fi Ciudad de la Luz SA (u b’hekk żied is-sehem tiegħu sa 98,4 %)
9 000 000
6.2.2003
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU (14) jinvesti waħdu f’espansjoni tal-kapital ta’ EUR 30 miljun fi Ciudad de la Luz SA (u b’hekk żied is-sehem tiegħu sa 99,6 %)
30 000 000
4.5.2004
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU jinvesti waħdu f’espansjoni tal-kapital ta’ EUR 54 870 660 fi Ciudad de la Luz SA (u b’hekk żied is-sehem tiegħu sa 99,8 %)
54 870 660
23.7.2004
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU jakkwista għal EUR 139 059 is-sehem tal-0,2 % ta’ Ciudad de la Luz SA li kien f’idejn Producciones Aguamarga SL (irreġistrat bil-valur ta’ EUR 150 000 ) (u b’hekk żied is-sehem tiegħu sa 100 % fi Ciudad de la Luz SA)
139 059
9.3.2005
Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU ttrasferixxa lil Ciudad de la Luz SA l-art li fuqha ġew mibnija l-istudios, u b’hekk żied is-sehem tiegħu b’EUR 9 800 040 (minkejja li l-art kienet ġiet ivvalutata għal EUR 1 030 856 fil-kontabilità ta’ Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SAU). Qabel dik id-data, il-proġett diġà kien irċieva l-permess mill-Gvern Reġjonali ta’ Valencia biex jinbnew l-istudios fuq dan is-sit
9 800 040
Sajf tal-2005
Ciudad de la Luz SA beda l-attivitajiet tiegħu bħala studio tal-films
-
28.4.2005
Self ta’ parteċipazzjoni ta’ EUR 95 miljun
95 000 000
26.12.2007
Self ta’ parteċipazzjoni ta’ EUR 20 miljun
20 000 000
30.6.2008
Self konvertibbli f’ishma maħruġ bl-għażla ta’ konverżjoni f’ishma qabel il-31 ta’ Diċembru 2008
10 000 000
2.1.2009
Self konvertibbli f’ishma maħruġ bl-għażla ta’ konverżjoni f’ishma qabel it-30 ta’ Ġunju 2009.
10 000 000
17.3.2009
Self konvertibbli f’ishma awtorizzat sa EUR 30 miljun bl-għażla ta’ konverżjoni f’ishma qabel it-30 ta’ Diċembru 2009.
25 829 840
31.12.2010
Interessi mhux imħallsa fuq self ta’ parteċipazzjoni fl-2009 u l-2010
7 222 160
31.12.2010
Interessi mhux imħallsa fuq self mhux ikkonvertit fl-2009 u l-2010
1 814 187
Total
274 125 946
(54)
Fir-risposti tagħhom, l-awtoritajiet Spanjoli essenzjalment ippruvaw juru li l-investiment ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, peress li investitur privat kien jinvesti fil-proġett bl-istess mod u taħt l-istess kondizzjonijiet (bl-applikazzjoni tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq). B’sostenn għal dan l-argument huma pprovdew rapporti mħejjija mill-konsulenza ekonomika LECG.
(55)
Anki jekk il-Kummissjoni tikkunsidra li mill-inqas parti mill-investiment kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, l-awtoritajiet Spanjoli allegaw li l-films kollha ffilmjati fi Ciudad de la Luz ikkonformaw mal-kriterji kulturali tal-inċentivi offruti mir-Reġjun ta’ Valencia għall-produzzjoni tal-films, li kienu ġew approvati mill-Kummissjoni f’April 2008, Diċembru 2008 u Lulju 2009 (15). Skont l-awtoritajiet Spanjoli, l-eċċezzjoni kulturali prevista fl-Artikolu 107(3)(d) tat-TFUE tista’ tiġi applikata għall-għajnuna għall-investiment fil-fażi axxendenti u dixxendenti tal-produzzjoni tal-films.
(56)
L-awtoritajiet Spanjoli jindikaw ukoll li kull għajnuna inkluża fil-finanzjament pubbliku ta’ Ciudad de la Luz u l-inċentivi offruti għall-produzzjoni tal-films għandhom jitqiesu fil-kuntest tal-effetti ta’ distorsjoni tal-iskemi nazzjonali ta’ appoġġ għall-produzzjonijiet tal-films awtorizzati mill-Kummissjoni fi Stati Membri oħra, li jattiraw produzzjonijiet kbar ta’ films lill-kompetituri ta’ Ciudad de la Luz (16).
(57)
L-awtoritajiet Spanjoli jsostnu wkoll li l-Linji Gwida fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat għal finijiet reġjonali applikabbli dak iż-żmien (1998) kienu jippermettu għajnuna intensa għall-proġett ta’ investiment ta’ 36 %. Bl-istess mod, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet addizzjonali introdotti sussegwentement fil-Qafas multisettorjali għal proġetti kbar ta’ investiment fl-2002 b’sehem mis-suq ta’ inqas minn 25 % u żieda fil-kapaċità ta’ 5 %.
(58)
L-awtoritajiet Spanjoli pprovdew it-tieni rapport ta’ LECG Inc li jikkritika l-analiżi tal-pjan tan-negozju tal-2004 mwettaq mis-servizzi tal-Kummissjoni. LECG Inc tikkontesta dik l-analiżi u ppreżenta valuri alternattivi għad-dejta u l-fatturi tar-riskju, minbarra li offriet valutazzjonijiet retrospettivi tal-art li fuqha ġie mibni Ciudad de la Luz.
(59)
It-tieni analiżi ekonomika mwettqa mis-servizzi tal-Kummissjoni eżaminat il-pjan tan-negozju tal-2000 u l-valutazzjonijiet retrospettivi tal-artijiet mogħtija minn Spanja. Barra minn hekk, konsulent indipendenti wettaq, fuq talba tal-Kummissjoni, evalwazzjoni ekonomika tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. Dan ir-rapport indipendenti ġie mibgħut lill-awtoritajiet Spanjoli fit-30 ta’ Settembru 2011.
(60)
Kif kienu għamlu diġà fil-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ, l-awtoritajiet Spanjoli tennew il-fehma tagħhom li l-perspettivi ta’ redditu ta’ Ciudad de la Luz għandhom jiġu mqabbla ma’ dawk tal-kompetituri ewlenin tiegħu fl-Unjoni fis-settur tal-istudios tal-films (pereżempju, Babelsberg, Pinewood) u mhux, kif jagħmel Ecorys (17), mal-konglomerati awdjoviżivi diversifikati tal-Istati Uniti (Time Warner, Disney) (18). L-awtoritajiet Spanjoli jsostnu li din l-evalwazzjoni komparattiva għandha tkun ibbażata fuq informazzjoni disponibbli għall-pubbliku (pereżempju Bloomberg) eżistenti fiż-żmien tal-adozzjoni tad-deċiżjoni ta’ investiment (jiġifieri, l-2000 u l-2004, mhux l-2008). Fl-aħħar nett, huma jallegaw ukoll li serje ta’ nuqqas ta’ ftehim u nuqqasijiet tekniċi jagħmlu l-konklużjonijiet tal-istudju li sar minn Ecorys (19) invalidi. L-awtoritajiet Spanjoli allegaw li, jekk dawn in-nuqqasijiet jiġu kkoreġuti u tiġi mwettqa evalwazzjoni komparattiva xierqa mal-kompetituri, il-profittabilità tal-perspettivi tad-deċiżjoni ta’ investiment ibbażata fuq id-dejta disponibbli dak iż-żmien tgħaddi mit-test tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq.
V. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(61)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Minn dan isegwi li, sabiex titqies bħala għajnuna mill-Istat, għandha tissodisfa l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin: (1) il-miżura għandha tingħata minn riżorsi tal-Istat, (2) għandha tagħti vantaġġ ekonomiku lill-kumpaniji, (3) il-vantaġġ għandu jkun selettiv u ta’ distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni, (4) il-miżura għandha taffettwa l-kummerċ intra-Komunitarju.
Vantaġġ ekonomiku
(62)
Kif ġie indikat hawn fuq, l-awtoritajiet Spanjoli allegaw li l-miżura ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, għax tissodisfa l-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. Dan it-test jeżamina jekk investitur privat kienx jinvesti fil-proġett bl-istess mod u taħt l-istess kondizzjonijiet bħall-investitur pubbliku fil-mument li ttieħdet id-deċiżjoni biex isir l-investiment pubbliku. F’dan ir-rigward, huwa ta’ sinifikat li inizjalment kien hemm investitur privat fil-proġett (20) u li l-awtoritajiet Spanjoli kienu kkummissjonaw diversi studji li waslu għall-konklużjoni li l-proġett se jiġġenera fluss tal-flus pożittiv (ara l-premessa 22).
(63)
Kif ġie indikat fil-premessa (16), fil-każ ta’ Ciudad de la Luz, fil-bidu investitur privat (il-kumpanija ta’ ġestjoni) kien jippossjedi 25 % tal-proġett (jiġifieri, EUR 150 000 tal-kapital azzjonarju ta’ EUR 600 000). Madankollu, dan l-investitur privat irtira qabel ma’ investa fondi addizzjonali (ġie assorbit minn SPTCV fl-2004). Ebda investitur privat ieħor ma investa fil-proġett wara dan.
(64)
Il-fatt li l-uniku investitur privat lest li jinvesti kien investa biss ammont żgħir fiż-żmien meta kellha ssir il-parti l-kbira tal-investiment jista’ jitqies bħala evidenza prima facie li investitur privat ma kienx iwettaq proġett ta’ dan it-tip fil-kundizzjonijiet li kienu jeżistu dak iż-żmien. Barra minn hekk, is-sitwazzjoni ta’ dan l-investitur privat kienet speċifika ħafna (u, għalhekk, ma kinitx dik ta’ investitur privat skont il-liġi), peress li huwa kien ukoll dak responsabbli għall-bidu tal-proġett, għas-sorveljanza tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni u għall-ġestjoni u l-promozzjoni tal-istudios bi skambju għal tariffi ta’ ġestjoni. Dan jinkludi li l-investiment inizjali tiegħu seta’ kien razzjonali għal raġunijiet differenti minn sempliċi redditu jekk dan jitqies separatament.
(65)
Fin-nuqqas ta’ azzjonist privat, l-awtorità reġjonali bbażat id-deċiżjoni tagħha ta’ investiment fuq ir-riżultati tal-istudji ta’ konsulenza. Madankollu, is-sempliċi eżistenza ta’ dawn l-istudji mhix biżżejjed biex jiġi ssodisfatt it-test tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. Qabel ma jsiru investimenti fuq l-iskala ta’ dawk li saru fi Ciudad de la Luz, il-ħaġa loġika kienet tkun li investitur privat kien janalizza bir-reqqa l-pjan tan-negozju u s-suppożizzjonijiet li kienu bbażati fuqhom dawn l-istudji. Kwalunkwe investitur privat kien jasal għall-konklużjonijiet tiegħu dwar jekk is-suppożizzjonijiet speċifiċi użati biex jiġġustifikaw il-pjan tan-negozju kinux xierqa f’dan il-każ. Barra minn hekk, huwa mistenni li investitur privat iqabbel ir-redditu previst tal-proġett Ciudad de la Luz ma’ dak ta’ proġetti oħra alternattivi. Din l-analiżi ma saritx dak iż-żmien. Barra minn hekk, lanqas ma kien possibbli li jsir tali paragun abbażi tal-flussi tal-flus pożittivi pprovduti f’dawn l-istudji.
(66)
Meta tiġi investigata għajnuna mill-Istat, il-ġurisprudenza teħtieġ li l-Kummissjoni twettaq il-valutazzjoni tagħha stess tal-fatti (21). Għalhekk, huwa meħtieġ li tiġi evalwata l-validità tar-rapporti mħejjija fil-ħin tat-tranżazzjoni.
(67)
Fid-dawl tar-rapporti pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli mid-deċiżjoni tal-ftuħ, jidher li ttieħdu żewġ deċiżjonijiet ta’ investiment rigward il-proġett. L-ewwel waħda saret fl-2000 fuq il-bażi tal-pjan tan-negozju mħejji fl-istess sena minn Arthur Andersen (li kopra l-investimenti tal-perjodu 2002-2006). Fl-2004 u sabiex jiġi kkunsidrat mill-ġdid jekk kienx xieraq li jsiru investimenti ġodda fil-proġett, ġie kkummissjonat ir-rapport Consultia (li kopra l-investimenti reali tal-perjodu 2002-2004 u dawk ippjanati għall-2004-2014). Konsegwentement, għandu jiġi evalwat il-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq għaż-żewġ deċiżjonijiet ta’ investiment.
(68)
Il-Kummissjoni evalwat jekk investitur privat ipotetiku kienx jinvesti fil-proġett li bih inħolqot il-kumpanija Ciudad de la Luz. Skont il-prinċipju tal-investitur privat, l-investiment imwettaq huwa meqjus bħala għajnuna mill-Istat jekk il-kumpens li l-Istat huwa mistenni li jirċievi huwa inqas minn dak li investitur privat kien jitlob fiċ-ċirkostanzi ta’ dak il-proġett partikolari.
(69)
Sabiex jiffinanzjaw proġett, l-investituri għandhom jinvestu ċertu kapital. Dan il-kapital għandu prezz: l-ispiża tal-kapital. Ġeneralment, is-sorsi l-aktar komuni tal-kapital huma tnejn: kapital ta’ ekwità u dejn finanzjarju. L-ispiża totali tal-kapital hija l-ispiża medja ppeżata tal-kapital (WACC), li tqis il-proporzjon tal-kapital ta’ ekwità u l-proporzjon tal-obbligazzjonijiet. L-ispiża tad-dejn finanzjarju u tal-kapital ta’ ekwità jikkostitwixxu l-ispejjeż mistennija u mhux l-ispejjeż storiċi. Fil-każ speċifiku ta’ Ciudad de la Luz, il-pjan tan-negozju kien jipprevedi li l-proġett ikun iffinanzjat kompletament b’kapital ta’ ekwità, b’tali mod li l-ispiża totali tal-kapital ikun il-kapital ta’ ekwità.
(70)
Investitur tal-ekwità privata kien ikun lest li jinvesti fi Ciudad de la Luz jekk ir-rata interna ta’ redditu (22) mistennija kienet tkun ikbar jew daqs l-ispiża ta’ opportunità tal-kapital ta’ ekwità (23) (jiġifieri, ir-redditu seta’ ġie miksub fi proġett simili).
(71)
Sabiex tikseb l-ispiża tal-kapital ta’ ekwità, il-Kummissjoni evalwat il-mudell tal-ipprezzar tal-assi kapitali (CAPM, l-akronimu tiegħu bl-Ingliż). L-ispiża tal-kapital ta’ ekwità tirrifletti l-ispiża tal-opportunità tal-investiment għall-azzjonisti ta’ kumpaniji jew proġetti b’riskji intraprenditorjali u finanzjarji identiċi (jew simili) għal dawk ikkunsidrati f’dan il-każ. Skont il-CAPM, l-ispiża tal-kapital ta’ ekwità, Ke , għandha tiġi kkalkulata bil-formula li ġejja:
fejn Rf hija r-rata mingħajr riskju, huwa l-primjum tar-riskju tas-suq u ß, “beta”, miżura tar-riskju sistematiku (mhux diversifikabbli) assoċjat mal-ekwità ta’ Ciudad de la Luz, li tirrifletti kemm ir-riskju intraprenditorjali kif ukoll dak finanzjarju.
(72)
Fir-rigward tar-rata mingħajr riskju, Rf , il-prattika tas-suq (24) tissuġġerixxi li jittieħdu it-tip tal-bonds tal-Istat fit-tul (normalment 10 snin) tal-pajjiż ikkonċernat (biex jiġi kkunsidrat bħala investiment b’inqas riskju). Fi Spanja, ir-redditu medju annwali tal-bonds tal-Istat għal 10 snin kien ta’ 4,1 % fl-2004 (25). Fir-rigward tal-primjum tar-riskju tas-suq, għandu jittieħed il-primjum storiku tar-riskju tas-suq flimkien ma’ perjodu raġonevolment twil. Hija prattika komuni li tittieħed id-differenza bejn ir-redditu storiku ta’ indiċi ta’ stokks diversifikat tal-pajjiż tal-operazzjoni u r-rata mingħajr riskju. Skont Fernández (2004) (26), il-primjum tar-riskju storiku tas-suq fuq il-bonds tal-Istat fi Spanja (matul il-perjodu 1991-2003) kien bejn 6,8 % u 9,3 %. Il-Kummissjoni adottat pożizzjoni konservattiva meta ġie kkalkulat il-primjum tar-riskju tas-suq u kkunsidrat il-parti ta’ isfel ta’ din il-medda, is-6,8 %. Fi studju sussegwenti aktar riċenti, l-istess awtur (27) isaħħaħ il-validità ta’ dan il-valur billi jqiegħed il-primjum tar-riskju għall-perjodu 2000-2004 fil-medda tas-6 % - 7 %.
(73)
Sabiex tiġi kkalkulata il-beta, il-Kummissjoni użat l-informazzjoni disponibbli pubblikament rigward kumpaniji li kienu kkunsidrati mill-awtoritajiet Spanjoli f’kompetizzjoni diretta ma’ Ciudad de la Luz, b’mod partikolari Carrère Group (28) u Babelsberg. Dawn iċ-ċifri ġew ipprovduti minn analisti finanzjarji li wettqu analiżi bir-reqqa taż-żewġ kumpaniji. Medja taż-żewġ betas, aġġustata biex takkomoda l-profil tar-riskju finanzjarju ta’ Ciudad de la Luz, tagħti valur ta’ madwar 1,5. Din hija viżjoni konservattiva ħafna, peress li l-investiment fi Ciudad de la Luz fil-probabbiltà kollha jinvolvi riskju idjosinkratiku ogħla miż-żewġ studios l-oħra, diġà stabbiliti. Ciudad de la Luz huwa investiment ġdid f’reġjun fejn mhumiex stabbiliti kumpaniji ta’ produzzjoni tal-films, la Spanjoli u lanqas internazzjonali. Fi kliem ieħor, il-beta ta’ Ciudad de la Luz hija probabbilment ħafna ogħla minn dik tal-kompetituri tiegħu.
(74)
Permezz tal-applikazzjoni tal-formula ta’ hawn fuq (ara l-premessa 71), il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ispiża prevista tal-kapital ta’ ekwità għandha tkun bejn wieħed u ieħor 14,9 %.
(75)
Għal finijiet komparattivi, kif diskuss fl-Anness 1, l-awtoritajiet Spanjoli jindikaw li l-applikazzjoni tal-mudell CAPM jindika li investitur “ikun jeħtieġ” primjum ta’ riskju -u mhux redditu- ta’ 3,75 % fl-2000 u 2,07 % fl-2004.” Dan il-kalkolu huwa bbażat fuq il-koeffiċjent beta ta’ ß = 0,395. Beta ta’ 1 tirrappreżenta l-portafoll tal-ekwità kollha, jiġifieri, l-ekwità “medja”. Beta ferm inqas minn 1, għalhekk, tfisser investiment ikkarratterizzat minn riskju partikolarment baxx. L-awtoritajiet Spanjoli ma ssostanzjawx it-talba tagħhom u lanqas ma appoġġjawha b’dejta soda u verifikabbli.
(76)
Kif intqal hawn fuq (ara l-premessa 70), investitur privat kien jinvesti biss fi proġett li kellu rata interna tar-redditu akbar mill-ispiża tal-opportunità tal-kapital. Il-Kummissjoni tinnota li l-pjan tan-negozju 2000 evalwa fid-dettall biss il-fażijiet inizjali tal-proġett. L-analiżi tal-Kummissjoni (ara l-Anness II) uriet valur nett attwali negattiv, ibbażata fuq il-pjan tan-negozju 2000 u li tieħu l-valur nominali tal-flussi ta’ flus indikati fih. Abbażi ta’ dan, investitur privat ma kienx jinvesti fil-proġett.
(77)
Fil-valutazzjoni tar-rata interna ta’ ritorn, il-Kummissjoni għal darb’oħra tagħżel viżjoni konservattiva ħafna, mingħajr ma jiġu kkontestati l-premessi u s-suppożizzjonijiet tal-pjan tan-negozju, u b’mod partikolari l-flussi tal-flus stmati għall-proġett propost. Madankollu, għandu jiġi osservat li l-flussi tal-flus previsti fil-pjan tan-negozji 2004 jidhru ottimisti b’mod mhux xieraq, speċjalment meta jitqies it-telf imġarrab mill-kumpanija fl-2002-2004 (29). Bl-informazzjoni li għandha l-Kummissjoni, għandu jiġi kkunsidrat li l-flussi tal-flus mistennija fil-pjan tan-negozju tal-2004 rrappreżentaw aspettativa massima (30). Il-flussi tal-flus jiddeterminaw ir-redditu mistenni. Il-Kummissjoni lanqas ma tiddiskuti r-redditu mistenni għal Ciudad de la Luz. Madankollu, hija tikkalibra l-ispiża tal-kapital, xi ħaġa li għandu jagħmel kull investitur privat razzjonali.
(78)
Abbażi tal-pjan tan-negozju 2004 propost minn Ciudad de la Luz, ir-rata interna ta’ redditu ta’ dan il-proġett hija ta’ 5,74 % (ara l-Anness I). Bl-ispiża ta’ opportunità tal-kapital ta’ mill-inqas 14 % (ikkalkulata kif spjegat hawn fuq, ara l-premessa 73), investitur privat ma kienx jagħmel dan l-investiment fi Ciudad de la Luz, peress li r-rata interna ta’ redditu tiegħu hija inqas mill-ispiża ta’ opportunità tal-kapital.
(79)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni kkalkulat il-valur nett attwali (NPV net present value) tal-investiment fi Ciudad de la Luz sabiex tikkalkula d-daqs tal-valutazzjoni tal-proġett għall-investitur privat. L-għan ta’ kull deċiżjoni ta’ investiment huwa li jinstabu assi reali b’valur ogħla mill-ispiża tagħhom; fi kliem ieħor, investimenti li għandhom redditu mistenni ogħla mill-ispiża ta’ opportunità tal-kapital. Jekk dan ma jkunx il-każ, bħal fis-sitwazzjoni ta’ Ciudad de la Luz, il-valur tal-proġett huwa negattiv u għalhekk l-investiment mhuwiex vijabbli għal investitur privat razzjonali. L-NPV ta’ kwalunkwe proġett jikkwantifika l-valur tal-investiment fil-ħin tat-teħid ta’ deċiżjoni, u huwa kkalkulat billi jitnaqqsu l-flussi tal-flus mistennija tal-pjan tan-negozju permezz tal-fattur ta’ skont, li huwa l-ispiża tal-kapital. B’mod intuwittiv, aktar ma tkun għolja l-ispiża tal-kapital, aktar ikun baxx l-NPV.
(80)
Għal Ciudad de la Luz, l-użu tal-kost tal-għażla tal-kapital ta’ 14 % u l-flussi ta’ flus speċifikati fil-pjan tan-negozju tal-2004 mwettaq minn Consultia (meħuda bil-valur nominali tagħhom mill-Kummissjoni, kif spjegat fil-premessa 76, l-NPV tal-investiment huwa ta’ madwar inqas minn EUR 130 miljun (ara l-Anness). Konsegwentement, din l-opportunità ta’ investiment ma tinteressax lil investitur privat.
(81)
Il-Kummissjoni wettqet ukoll verifika tal-affidabbiltà li turi li r-riżultat huwa solidu ħafna. Fuq limitu raġonevoli, ir-riżultat bilkemm huwa sensittiv għall-valur tal-kost tal-għażla tal-kapital ikkalkulat mill-Kummissjoni. Fi kliem ieħor, ir-riżultat ma jinbidilx mill-bidliet sinifikanti fil-parametri mkejla mill-Kummissjoni fil-kalkolu tal-ispiża tal-kapital. Il-grafika ta’ hawn taħt tirrappreżenta l-valuri approssimattivi tal-NPV rigward valuri differenti tal-ispiża tal-kapital (WACC) bejn il-5 % u l-20 %. Il-grafika turi li l-NPV isir negattiv għal WACC ta’ bejn 5 % u 6 %. Konsegwentement, jekk l-ispiża tal-kapital tkun akbar minn 6 %, investitur privat ma kienx iwettaq il-proġett. Barra minn hekk, għal valuri ta’ WACC akbar minn 10 %, il-valur NPV kważi ma jiġix affettwat. Il-Kummissjoni stmat WACC ta’ madwar 14 %, jiġifieri, f’firxa li fiha wieħed jista’ jikkonkludi b’livell għoli ta’ kunfidenza li l-proġett mhuwiex profittabbli.
(82)
Bi tweġiba għall-evalwazzjoni tal-Kummissjoni, abbażi ta’ rapport ta’ konsulenza (31), l-awtoritajiet Spanjoli ddikjaraw li l-analiżi tal-Kummissjoni kienet żbaljata. L-ewwel nett, filwaqt li huwa aċċettat li l-analiżi ta’ CAPM, bħala tali, hija l-approċċ adattat, ir-rapport tal-konsulent ikkontesta l-valuri użati mill-Kummissjoni fil-parametri varji. B’mod partikolari, għandhom jintużaw valuri aktar baxxi għall-primjum tar-riskju tas-suq u l-“betas”. It-tieni nett, sabiex jiġi stabbilit il-valur ta’ referenza, il-Kummissjoni ma kelliex tuża biss il-pjan ta’ negozju ta’ Consultia IT, iżda wkoll il-pjan tan-negozju ta’ Arthur Andersen fl-2000. It-tielet nett, il-Kummissjoni ma użatx il-proporzjonijiet finanzjarji xierqa sabiex tevalwa r-redditu mistenni tal-proġett Ciudad de la Luz. Finalment, il-Kummissjoni ma kkunsidratx id-dħul prevedibbli derivat mill-promozzjonijiet tal-lukandi u tal-ispazji għall-uffiċċji.
(83)
Il-Kummissjoni ċaħdet dawn l-argumenti. Rigward il-primjum ta’ riskju tas-suq, l-Anness II jispjega f’ċertu livell ta’ dettall ir-raġunijiet għaliex il-valuri inklużi fil-firxa proposta minn Spanja ma jistgħux ikunu adattati. Qabel kollox, il-valuri proposti għall-primjum huma stimi għall-2009 u ma jikkorrispondux għal dawk applikabbli fl-2000 u l-2004. Huwa ċar li għall-istima tal-CAPM għandhom jintużaw valuri korrispondenti għad-data li fiha saret id-deċiżjoni kummerċjali. Fil-fatt, l-awtur stess ikkwotat mill-awtoritajiet Spanjoli pprovda stimi għall-perjodu rilevanti, li jikkoinċidu ma’ dawk tal-Kummissjoni. L-Anness II jispjega wkoll għaliex l-argument tal-awtoritajiet Spanjoli li jużaw “betas” iktar baxxi huwa żbaljat. Il-Kummissjoni tuża valuri li ġejjin minn studji magħrufin pubblikament, li kkalkulaw betas għal kompetituri qrib Ciudad de la Luz. L-esperti finanzjarji jirrifjutaw l-użu ta’ betas storiċi, kif jipproponu l-awtoritajiet Spanjoli.
(84)
Bi tweġiba għat-talba tal-awtoritajiet Spanjoli li jiġi użat il-pjan tan-negozju tal-2000, l-Anness II jippreżenta kalkolu fuq dik il-bażi. Kif jista’ jidher, minħabba primjum tar-riskju aktar għoli u rata ta’ riskju akbar, f’tali każ il-WACC ikun ogħla milli fl-2004. Dan il-kalkolu jwassal ukoll għal NPV negattiv. Fl-aħħar nett, fir-rigward ta’ kull dħul possibbli li jirriżulta mill-promozzjonijiet tal-lukandi u l-ispazju għall-uffiċċji, l-affermazzjonijiet tal-awtoritajiet Spanjoli kienu bbażati fuq elementi ta’ provi ġodda, jiġifieri sitt rapporti ta’ evalwazzjoni mħejjija sussegwentement. Dawn l-elementi ma kinux parti mill-informazzjoni li seta’ jkollu investitur privat fiż-żmien rilevanti. Filwaqt li r-rapport ta’ Arthur Andersen isemmi l-possibbiltà li jiġi żviluppat kumpless ta’ lukandi, ir-rapport ma fih ebda informazzjoni dwar ir-redditu possibbli tiegħu u ma ġie mfassal ebda pjan ta’ negozju li jikkontempla l-iżvilupp tal-proprjetà. Madankollu, l-Anness II jeżamina fid-dettall r-rapporti mħejjija sussegwentement relatati mal-iżvilupp tal-proprjetà. Dawn jippreżentaw problemi ta’ skala kbira. Pereżempju, il-prezzijiet ta’ referenza indikati għal spazji għall-uffiċċji fi Ciudad de la Luz huma l-prezzijiet tal-aktar toroq kummerċjali prestiġjużi fiċ-ċentru ta’ Alicante. Peress li l-kumpless Ciudad de la Luz jinsab fil-periferija tal-belt ta’ Alicante u qrib proprjetà industrijali, il-prezzijiet ta’ referenza huma esaġerati ħafna. Bl-istess mod, bħala prezzijiet ta’ referenza għal-lukandi jintużaw dawk ta’ 4 u 5 stilel. M’hemm l-ebda indikazzjoni li hemm domanda biżżejjed għal-lukandi barra minn Alicante f’dawk il-kategoriji, barra minn hekk u li jinsabu ħdejn awtostrada u proprjetà industrijali.
(85)
Minbarra l-evalwazzjoni interna tagħha, il-Kummissjoni kkummissjonat ukoll studju indipendenti sabiex twieġeb għad-domanda jekk investitur privat kienx jagħmel investiment ta’ dan it-tip fi Ciudad de la Luz fl-istess kundizzjonijiet (32). Ir-rapport Ecorys janalizza diversi ipoteżi li jqisu li l-ispiża tal-kapital hija bejn 12,5 % u 21,4 % għall-investiment fl-2000 u bejn 10,9 % u 15,9 % għall-investiment addizzjonali fl-2004. Għalhekk, ir-riżultat tal-istudju tal-Kummissjoni jaqa’ fil-medda kkalkulata minn Ecorys. Min-naħa l-oħra, ir-rata interna ta’ redditu kkalkulata fuq il-bażi tal-pjan tan-negozju hija ferm inqas mill-ispiża minima tal-kapital stmata minn Ecorys.
(86)
Konsegwentement, il-konklużjoni ġenerali ta’ Ecorys hija li jidher improbabbli li l-investimenti li saru fl-2000 u fl-2004 kienu konsistenti mal-imġiba ta’ investitur privat prudenti f’ekonomija tas-suq. Fir-rigward tal-pjan ta’ investimenti fis-sena 2000, Ecorys ikkunsidra li l-każ ta’ negozju mibni mill-ġdid juri NPV negattiv ta’ 9 300 miljun pesetas. Investiment fis-suq tal-istokks kien ikun ferm aktar interessanti għal investitur tas-suq prudenti. F’dak li jirrigwarda l-investiment tal-2004 Ecorys jikkonkludi li “dak li huwa l-iktar probabbli huwa li investitur tas-suq prudenti ma kienx jiddeċiedi li jlesti l-proġett ta’ CDL kollu, iżda seta’ jagħżel li jħaddem is-sitt settijiet tal-films li kien diġà investa fihom jew jabbanduna l-proġett u jieħu t-telf” (33). Fl-aħħar nett, Ecorys jikkunsidra li sellief privat ma kienx jagħti self fuq l-ekwità jew kreditu ieħor għall-proġett, peress li l-fluss tal-flus tal-proġett ma kienx biżżejjed biex jitħallas il-ħlas għas-servizz tad-dejn.
(87)
Huwa konkluż, għalhekk, li kemm l-investimenti mwettqa fi Ciudad de la Luz bejn l-2000 u l-2004 kif ukoll dawk imwettqa sussegwentement ma sarux skont il-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq, u għalhekk jikkostitwixxu vantaġġ għall-kumpanija Ciudad de la Luz SAU. Peress li ma jgħaddux mit-test tal-investitur f’ekonomija tas-suq, investitur simili ma kienx jinvesti fis-sena 2000 u ma kienx ikompli jagħmel dan abbażi tal-pjan tan-negozju fl-2004.
(88)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ ekonomiku huwa l-valur kollu tal-investiment. Is-self mogħti lil Ciudad de la Luz minn SPTCV kien self subordinat, li jfisser li kienu fl-istess kont b’mod simili għal ekwità. Kif diġà ġie indikat mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura, ir-rata tal-interessi tas-self hija kkalkulat b’parti fissa u oħra varjabbli. Ir-rata ta’ interessi fil-parti fissa kienet baxxa ħafna u ma kinitx tkun aċċettabbli għal sellief privat f’kundizzjonijiet ta’ ekonomija tas-suq. Din il-parti fissa tas-self b’interessi notevolment baxxi setgħet fil-prinċipju tiġi kkumpensata mill-perspettiva ta’ remunerazzjoni adegwata tas-self ta’ partecipazzjoni permezz tal-parti varjabbli marbuta mal-profitabilità tal-proġett, iżda dan ma setax ikun il-każ għall-proġett eżaminat hawnhekk (ara r-raġunament preċedenti rigward il-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq). Barra minn hekk, ma ġewx inklużi spejjeż finanzjarji fil-projezzjoni ta’ benefiċċji u kontijiet ipprovduti lill-Kummissjoni mill-awtoritajiet Spanjoli għall-perjodu 2002-2014. Fl-aħħar nett, fit-teorija kien mistenni li s-self jiġi rrimborżat f’April 2015, jiġifieri, wara l-għeluq tal-proġett (u possibilment jiġi mibjugħ), li kien mistenni għall-2014; dan ma setax jiġi aċċettat minn sellief privat. Fit-tweġiba tagħhom tal-20 ta’ April 2009 għad-deċiżjoni ta’ ftuħ tal-proċedura, l-awtoritajiet Spanjoli spjegaw li s-self għandu jiġi kkunsidrat, minn perspettiva ekonomika, bħala injezzjonijiet ta’ kapital, peress li s-sellief u l-azzjonista huma l-istess entità (jiġifieri, SPTCV). Effettivament, peress li ebda wieħed mis-self mogħti fl-2005, l-2007, l-2008 u l-2009 ma ġie rritornat (lanqas parzjalment), u peress li l-benefiċjarju ma ħallasx interessi fuq dan is-self, għandu jitqies fil-fatt bħala investiment ta’ ekwità. Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Spanjoli f’April 2012, dan ammonta għal EUR 265 089 599 b’kollox fl-aħħar tal-2010 (34).
Selettività
(89)
L-għajnuna hija wkoll selettiva minħabba li l-benefiċċji li jinkisbu minnha jkunu ta’ vantaġġ biss għall-kumpaniji li joperaw fis-settur u, fir-realtà, għal xi wħud minnhom biss.
Riżorsi tal-Istat
(90)
Il-Kummissjoni tindika li l-Gvern Reġjonali ta’ Valencia ffinanzja l-investiment permezz ta’ SPTCV, vettura ta’ investiment li hija 100 % proprjetà tiegħu, u li l-istudji li wasslu għall-investiment pubbliku fi Ciudad de la Luz saru mill-Gvern Reġjonali ta’ Valencia. Għalhekk, dawn l-allokazzjonijiet jistgħu jiġu kkunsidrati bħala riżorsi tal-Istat.
Distorsjoni tal-kompetizzjoni
(91)
Meta l-għajnuna mill-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ kumpanija rigward kompetituri oħra, għandu jiġi kkunsidrat li dawn tal-aħħar huma affettwati minn dik l-għajnuna. L-appoġġ mogħti jsaħħaħ il-pożizzjoni ta’ Ciudad de la Luz relatata ma’ kompetituri oħra billi tippermetti lil tal-ewwel tidħol fis-suq tal-istudios tal-films. Il-kompetizzjoni fost il-kumpaniji li jibbenefikaw mill-miżura u dawk li ma jagħmlux dan hija distorta. Anki jekk ikun preżunt li teżisti għajnuna għall-produzzjoni tal-films fi Stati Membri oħra fejn ikun hemm studios tal-films oħrajn, dan mhuwiex argument li jista’ jiġi mmobilizzat sabiex jiċħad li l-għajnuna tgħawweġ il-kompetizzjoni. Miżura ma tistax ma tiġix ikkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat minħabba s-sempliċi fatt li Stati Membri oħra setgħu jintroduċu l-miżuri tagħhom stess li għandhom tendenza jgħawġu l-kompetizzjoni. Mhux applikabbli li jsir “kumpens” ta’ dan it-tip meta tiġi kkunsidrata l-kundizzjoni relatata mad-distorsjoni tal-kompetizzjoni.
Impatt fuq il-kummerċ
(92)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-istudios tal-films joffru l-faċilitajiet tagħhom fuq skala internazzjonali. Il-produtturi tal-films regolarment jinnegozjaw prezzijiet u kundizzjonijiet ma’ għadd ta’ studios tal-films li jinsabu fi Stati Membri differenti. Il-Kummissjoni awtorizzat fi Spanja u Stati Membri oħra skemi ta’ għajnuna li joffru appoġġ għall-produzzjoni ta’ xogħlijiet awdjoviżivi u, għalhekk, indirettament iħeġġu l-użu ta’ faċilitajiet tekniċi nazzjonali, inklużi studios tal-films. Madankollu, ir-raba’ kriterju tal-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema tal-2001 jelimina s-supplimenti ta’ għajnuna maħsuba għall-attivitajiet tal-produzzjoni speċifiċi, inkluż l-użu tal-istudios tal-films.
Konklużjoni
(93)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-proġett jipprovdi vantaġġ ekonomiku selettiv għal Ciudad de la Luz. Il-proġett huwa ffinanzjat b’riżorsi pubbliċi, jgħawweġ il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1), tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Kompatibbiltà
(94)
Il-Kummissjoni għandha tiggarantixxi, l-ewwel nett, li l-għajnuna ma tmurx kontra d-dispożizzjonijiet tat-TFUE f’oqsma oħra minbarra l-għajnuna mill-Istat. F’dan il-każ, l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni hija mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe konklużjonijiet oħra rigward il-kompatibbiltà mal-leġiżlazzjoni dwar l-akkwist pubbliku tal-Unjoni. L-għajnuna ma tikkonsisti f’ebda element ieħor li jista’ jippreżenta problemi fir-rigward tal-prinċipju ta’ legalità ġenerali tal-għajnuna.
(95)
Kif ġie ddikjarat fid-deċiżjoni tal-ftuħ, bħala argument alternattiv f’każ li l-Kummissjoni tqis li l-miżuri inkwistjoni jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, l-awtoritajiet Spanjoli argumentaw li dawn il-miżuri jkunu kompatibbli mal-Artikolu 107(3), bħala għajnuna reġjonali u għajnuna maħsuba għall-promozzjoni tal-kultura.
Għajnuna reġjonali
(96)
L-għajnuna reġjonali għall-bini ta’ Ciudad de la Luz tista’ tiġi ġġustifikata għar-raġuni li l-investiment huwa f’żona megħjuna. L-awtoritajiet Spanjoli ssuġġerew li l-istandards fil-qasam tal-għajnuniet reġjonali applikabbli fiż-żmien tal-adozzjoni tad-deċiżjoni ta’ investiment inizjali fl-2000-2006 jippermettu intensità ta’ għajnuna ta’ 36 %.
(97)
Peress li din hija għajnuna mhux notifikata, japplikaw il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali għall-perjodu 2000-2006 (35). Il-punt 4.2 tal-Linji Gwida jgħid hekk: “sabiex jiġi żgurat li l-investiment produttiv ikun vijabbli u sod, il-benefiċjarju għandu jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja minima ta’ 25 %.”. In-nota ta’ qiegħ il-paġna 20 tal-Linji Gwida tagħmilha ċara li din il-kontribuzzjoni minima ta’ 25 % m’għandha tinkludi ebda għajnuna. Għalkemm għall-ewwel kien hemm investitur privat li kellu 25 % ta’ kapital azzjonarju ta’ EUR 600 000, dan l-investitur privat kien il-kumpanija ta’ ġestjoni tal-proġett bi skambju għal ħlas u ma wettaq l-ebda investiment ulterjuri fil-proġett li kien jammonta għall-maġġoranza tal-investiment pubbliku fil-proġett. Konsegwentement, l-investiment inizjali ma jistax jitqies separatament mill-investiment pubbliku peress li mhuwiex investiment indipendenti. Barra minn hekk, SPTCV f’Lulju 2004 assorbiet lill-investitur privat, u b’hekk il-parteċipazzjoni tiegħu naqas għal 0,2 %.
(98)
L-awtoritajiet Spanjoli argumentaw li l-investiment ta’ 25 % ta’ SPTCV jista’ jiġi kkunsidrat bħala kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju. Il-Kummissjoni temmen li dan l-approċċ, skont liema 25 % tal-investiment huwa kopert minn aġenzija pubblika li ma ġabitx ruħha bħala investitur privat (ara hawn fuq, taqsima V, sottotaqsima “Vantaġġ ekonomiku”) u l-75 % li jifdal ġej ukoll minn riżorsi tal-Istat, ma jippermettix li jiġi żgurat li l-investiment produttiv benefiċjarju tal-għajnuna jkun vijabbli u b’saħħtu.
(99)
Peress li l-investiment magħmul fi Ciudad de la Luz ġie ffinanzjat għal kollox mill-fondi pubbliċi ta’ SPTCV, din il-kundizzjoni mhix sodisfatta.
Għajnuna settorjali għas-settur awdjoviżiv
(100)
F’ċerti sitwazzjonijiet, il-Kummissjoni awtorizzat għajnuna lis-settur awdjoviżiv skont l-Artikolu 107(3)(c), b’kunsiderazjoni tal-objettivi kulturali tal-Artikolu 167 TFUE. L-eċċezzjoni kulturali tista’ tintuża flimkien ma’ bażijiet legali oħra ta’ kompatibilità, bħall-għajnuna għal ċerti attivitajiet ekonomiċi skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE (36). Għalkemm ma ġietx proposta mill-awtoritajiet Spanjoli, fid-dawl tal-kummenti minn partijiet interessati, se tiġi indirizzata l-kwistjoni tal-bażi legali msemmija.
(101)
L-evalwazzjoni skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE titwettaq permezz ta’ test fi tliet fażijiet li jiżen il-vantaġġi u l-iżvantaġġi tal-miżura inkwistjoni.
(102)
Fl-applikazzjoni dan it-test ta’ bbilanċjar, il-Kummissjoni tevalwa l-aspetti li ġejjin:
(a)
Il-miżura ta’ għajnuna hija mmirata lejn il-kisba ta’ objettiv definit tajjeb fl-interess komuni (jiġifieri, hija maħsuba biex issolvi nuqqas fis-suq jew tilħaq objettiv ieħor)?
(b)
L-għajnuna hija mfassla tajjeb sabiex jinkiseb l-għan ta’ interess komuni? B’mod partikolari:
(i)
Il-miżura tal-għajnuna tikkostitwixxi strument xieraq, jiġifieri, jeżistu strumenti oħrajn aktar adattati?
(ii)
Jeżisti effett ta’ inċentiv, jiġifieri, l-għajnuna timmodifika l-imġiba tal-kumpaniji?
(iii)
Il-miżura ta’ għajnuna hija proporzjonali, jiġifieri, tista’ tikseb l-istess bidla fl-imġiba b’inqas għajnuna?
(c)
Huma limitati l-effetti fuq il-kummerċ u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni b’tali mod li l-bilanċ globali jkun pożittiv?
Objettiv tal-miżura
(103)
Hu meqjus li jkun hemm “falliment tas-suq” jekk ir-riżultat tas-suq ma jwassalx għall-akbar benessri soċjali possibbli. Riżultat ta’ suq ineffiċjenti jista’ jseħħ fil-każ tal-hekk imsejħa beni pubbliċi u beni meritevoli (37). Dawn il-beni jiġġeneraw effetti esterni pożittivi meta l-benefiċċju soċjali jaqbeż il-benefiċċju privat. Konsegwentement, l-ammont offrut ikun taħt il-livell ottimali, li mbagħad jiġġustifika l-intervent pubbliku (u possibilment is-sussidji pubbliċi).
(104)
Fl-Unjoni jeżisti suq kummerċjali kompetittiv ħafna li fih joperaw għadd ta’ studios tal-films kbar. Barra minn hekk, għall-produzzjonijiet tal-films il-kbar l-istudios Ewropej ikollhom jiffaċċjaw kompetizzjoni notevoli min-naħa ta’ studios barra mill-Unjoni. Għalhekk, evidenza prima facie ma tappoġġjax l-eżistenza ta’ falliment tas-suq fuq il-bażi ta’ offerta insuffiċjenti u spejjeż ta’ dħul għoljin. Fir-risposta tagħhom għad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-produtturi tal-films Spanjoli jsostnu li, qabel ma ġie mibni Ciudad de la Luz, is-suq Spanjol ma kellux servizzi simili ta’ kwalità għolja. B’mod speċifiku, il-produtturi tal-films ta’ Valencia indikaw li l-aċċess mill-qrib għal studios tal-films ippermettielhom inaqqsu l-ispejjeż tal-produzzjoni (inqas spejjeż ta’ trasport, prossimità għal servizzi oħra neċessarji għall-produzzjoni ta’ films, eċċ.).
(105)
Minkejja dan, il-fatt li l-produtturi tal-films nazzjonali jibbenefikaw minn Ciudad de la Luz mhuwiex biżżejjed biex juri l-eżistenza ta’ “falliment tas-suq”, kif definit hawn fuq. L-ewwel nett, il-kunsiderazzjoni li Ciudad de la Luz jimla nuqqas fis-suq rigward il-produzzjoni lokali tal-films fi Spanja tmur kontra l-objettiv iddikjarat mill-awtoritajiet Spanjoli. Ir-rapport ta’ Consultia tal-2004 jqis li l-istudios lokali huma kompetituri biss “indiretti”, filwaqt li Ciudad de la Luz jikkompeti biex jikseb il-produzzjonijiet tal-films il-kbar.
(106)
It-tieni, sabiex jiġi skopert nuqqas tas-suq rigward il-produtturi Spanjoli, għandu jiġi evalwat jekk il-benefiċċju soċjali ġġenerat minn xi studios bħal Ciudad de la Luz huwiex akbar mill-ispiża tagħhom. Dan ikun jeħtieġ, fost affarijiet oħra, li jiġi kkunsidrat jekk il-faċilitajiet attwali humiex suffiċjenti, jiġifieri, jekk il-produtturi tal-films Spanjoli setgħux jużaw l-istudios li attwalment jitħaddmu fi Spanja (bħal Video Planning, Cartuja Producciones y Loasur Audiovisual f’Andalucía, Media Park f’Cataluña, Platós Valencia f’Valencia, u Estudios Barajas, Estudios El Álamo, Estudios Los Ángeles u Flash Estudio f’Madrid) jew fi Stati Membri oħra. Filwaqt li l-produtturi tal-films Spanjoli indikaw xi vantaġġi fl-ispiża (mingħajr ma kkwantifikawhom) iġġenerati minn Ciudad de la Luz, huma ma sostnewx li studios lokali b’dawn il-karatteristiċi kienu essenzjali għall-produzzjoni tal-films lokali.
Għajnuna mfassla sew
(107)
Peress li ma jeżisti l-ebda falliment tas-suq definit sew li huwa mistenni li jasal għal deċiżjoni rigward il-miżura, lanqas ma jista’ jiġi meqjus li l-għajnuna tkun xierqa u proporzjonata sabiex issolvi dan il-falliment. Jekk l-iskop tal-istudio tal-films kien il-promozzjoni tal-produzzjoni lokali, kien ikun meħtieġ, fost affarijiet oħra, li l-investiment jiġi mqabbel ma’ miżuri oħra li setgħu kisbu effiċjenzi komparabbli mill-perspettiva tal-produtturi tal-films. L-awtoritajiet Spanjoli ma għamlux dan il-paragun.
Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-kummerċ
(108)
It-test tal-ibbilanċjar jeħtieġ ukoll li jiġu evalwati l-effetti negattivi f’termini ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-kummerċ. Billi l-produzzjoni tagħhom kienet ħafna inqas mill-aspettattivi inizjali u ġibdet produzzjonijiet prinċipalment lokali, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat li sa issal-effett ta’ distorsjoni tal-istudios Ciudad de la Luz seta’ kien limitat. Madankollu, in-numru ta’ produzzjonijiet ta’ films magħmula fi Ciudad de la Luz mhuwiex indikatur tajjeb tal-effetti ta’ distorsjoni potenzjali tiegħu. L-introduzzjoni ta’ Ciudad de la Luz fis-suq Ewropew għall-istudios tal-films żiedet il-kapaċità ġenerali tas-suq. Il-loġika ekonomika bażika timplika li din iż-żieda fil-provvista se tiġġenera tnaqqis ġenerali tal-prezzijiet, irrispettivament min-numru ta’ produzzjonijiet li Ciudad de la Luz huwa kapaċi jattira. Peress li dan jaffettwa l-prezz tas-suq globali, dan it-tnaqqis fil-prezz ma jistax jitqies billi jiġu mqabbla l-prezzijiet minn Ciudad de la Luz mal-kompetituri tiegħu. Barra minn hekk, huwa possibbli li l-kostruzzjoni ta’ Ciudad de la Luz tħajjar lil Stati Membri oħra biex jagħmlu investimenti simili. Fl-aħħar nett, minħabba l-faċilitajiet moderni tiegħu, jista’ jkun li s-sitwazzjoni ta’ Ciudad de la Luz tinbidel fil-futur.
(109)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-miżura ma tistax titqies bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c), peress li mhix maħsuba biex tirrimedja falliment tas-settur u thedded li taffettwa b’mod negattiv il-kompetizzjoni u l-kummerċ.
Għajnuna kulturali - investiment fil-kostruzzjoni tal-istudios
(110)
L-awtoritajiet Spanjoli ma ppreżentawx argumenti biex jibdlu l-perspettiva tal-Kummissjoni murija fid-deċiżjoni tal-ftuħ, jiġifieri, li “tikkunsidra li m’hemm xejn li jindika li tista’ tiġi applikata l-eċċezzjoni [kulturali] għall-għajnuna mill-Istat li tiffaċilita l-ispejjeż tal-kostruzzjoni u l-funzjonament ta’ kumpless ta’ studios tal-films mibnijin ġodda u kbar”. Id-deċiżjoni tal-ftuħ ma qisitx il-possibbiltà li l-istudios jiġu kkunsidrati bħala “infrastruttura kulturali” peress li huma speċjalizzati ħafna u jillimitaw l-użu tagħhom għas-settur awdjoviżiv (għall-iffilmjar ta’ films, produzzjonijiet televiżivi u reklami).
(111)
Sabiex tkun tapplika l-eċċezzjoni kulturali stabbilita fl-Artikolu 107(3)(d), tat-TFUE għall-finanzjament li mhix koperta fil-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema, l-għajnuna kellha tkun mhux biss meħtieġa, proporzjonata u xierqa (kif indikat fl-evalwazzjoni ta’ hawn fuq skont l-Artikolu 107(3)(c)) iżda wkoll immirata biex jintlaħaq objettiv kulturali. Peress li ġie konkluż li dawn il-kriterji ma ġewx sodisfatti skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c), l-istess japplika rigward l-Artikolu 107(3)(d).
Għajnuna kulturali - inċentivi għall-produtturi tal-films
(112)
F’Diċembru 2008, il-Kummissjoni approvat l-inċentivi għall-films offruti mir-Reġjun ta’ Valencia skont il-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema (38). Qabel dan, l-inċentivi kollha mogħtija mir-Reġjun ta’ Valencia għall-ġbid ta’ films fi Ciudad de la Luz ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli meta l-iffilmjar fi Ciudad de la Luz kien kundizzjoni għall-għoti tal-għajnuna (li jikser ir-raba’ kriterju tal-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema, li jeskludi s-supplimenti ta’ għajnuna għal attivitajiet speċifiċi għall-produzzjoni tal-films).
(113)
Fl-aħħar nett, mhuwiex meħtieġ li jiġi eżaminat f’aktar dettall fil-qafas ta’ din id-deċiżjoni jekk kienx hemm għoti ta’ għajnuna lill-produtturi tal-films..
VI. KONKLUŻJONI
(114)
Il-Kummissjoni għandha tikkonkludi li Spanja tat għajnuna mill-Istat lil Ciudad de la Luz SA u kisret id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 108(3), tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Investitur privat, taħt l-istess kundizzjonijiet, ma kienx jagħmel l-investiment magħmul mir-Reġjun ta’ Valencia lil Ciudad de la Luz. Konsegwentement, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li l-investiment pubbliku kollu fil-proġett jikkostitwixxi għajnuna illegali.
(115)
Konsegwentement, l-ammont ta’ għajnuna sa Diċembru 2010 huwa t-total ta’ EUR 265 089 599 ta’ investiment pubbliku dirett magħmul lil Ciudad de la Luz SA u kull inċentiv mogħti lill-produtturi tal-films bil-kundizzjoni li l-iffilmjar isir fi Ciudad de la Luz.
(116)
B’mod konformi mat-TFUE u l-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni għandha l-awtorità li tobbliga lill-Istat ikkonċernat jabolixxi jew ibiddel l-għajnuna (39) meta tkun sabet li din ma tkunx kompatibbli mas-suq intern. Il-Qorti kkonkludiet ukoll b’mod konsistenti li l-obbligu ta’ Stat li jabolixxi jew ibiddel għajnuna li titqies mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern għandu l-għan li jirrestawra s-sitwazzjoni eżistenti minn qabel (40). F’dan il-kuntest, il-Qorti ddeċidiet li l-objettiv jintlaħaq meta l-benefiċjarju jkun irrimborża l-ammonti mogħtija bħala għajnuna illegali, u b’hekk jitlef il-vantaġġ li jkun ibbenefika minnu fir-rigward tal-kompetituri tiegħu, u tkun ġiet irrestawrata s-sitwazzjoni ta’ qabel il-ħlas tal-għajnuna (41).
(117)
B’mod kkonformi ma’ din il-ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (42) jistipula li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-kapital azzjonarju inizjali u ż-żidiet tal-kapital ta’ ekwità li jammontaw għal EUR 94 459 719, l-art allokata lil Ciudad de la Luz għall-valur ta’ EUR 9 800 040, is-self fuq l-ekwità li jammonta għal EUR 115-il miljun, is-self konvertibbli f’ishma maħruġ mill-2008 għal total ta’ EUR 45 829 840, mogħti b’mod illegali minn Spanja lil Ciudad de la Luz SA qabel il-31 ta’ Diċembru 2010, kif ukoll l-inċentivi kollha mogħtija lill-produtturi tal-films bil-kundizzjoni li l-iffilmjar isir fi Ciudad de la Luz, bi ksur tal-Artikolu 108(3), tat-Trattat, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Spanja għandha tirkupra mill-benefiċjarju l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 1.
2. Is-somom pendenti li għandhom jiġu rkuprati għandu jinkludu l-interessi mid-data li fiha saru disponibbli għall-benefiċjarju sa dik tal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-interessi għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 (43).
4. Spanja għandha tikkanċella l-pagamenti kollha pendenti tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Spanja għandha tiggarantixxi li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Spanja għandha tipprovdi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont totali (kapital u interessi) li għandu jiġi rkuprat mingħand kull benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jirritorna l-għajnuna.
2. Spanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali adottati sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmi fl-Artikolu 1. Hija għandha tissottometti immedjatament, fuq talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-interessi diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Ir-riċevitur ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun ir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ Mejju 2012.