ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o opatřeních učiněných Dánskem (C 2/03) ve prospěch TV2/Danmark
(oznámeno pod číslem K(2011) 2612)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/839/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (2), a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 5. dubna 2000 obdržela Komise stížnost dánské komerční televizní společnosti SBS Broadcasting SA/TvDanmark (dále jen „SBS/TvDanmark“) týkající se státního financování dánské veřejnoprávní televizní společnosti TV2/DANMARK (dále jen „TV2 (3)“). Jednání se stěžovatelem proběhlo dne 3. května 2000. Dopisy ze dne 28. února 2001, 3. května 2001 a 11. prosince 2001 předložil stěžovatel dodatečné informace.
(2)
Dopisem ze dne 5. června 2002 zaslaly útvary Komise dánským orgánům žádost o informace, na kterou dánské orgány odpověděly dopisem ze dne 10. července 2002. Jednání s dánskými orgány proběhla dne 25. října 2002 a 19. listopadu 2002. Dodatečné informace byly zaslány dopisy ze dne 19. listopadu 2002 a 3. prosince 2002.
(3)
Dopisem ze dne 24. ledna 2003 (4) informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ohledně státního financování dánské veřejnoprávní televizní společnosti TV2.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 14. března 2003 (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatřením vyjádřily.
(5)
Komise obdržela vyjádření dánských orgánů dopisem ze dne 24. března 2003. Komise dále obdržela vyjádření řady zúčastněných stran. TvDanmark zaslala vyjádření v dopise ze dne 14. dubna 2003. Evropské sdružení komerčních televizních společností (Association of Commercial Television in Europe - ACT) zaslalo vyjádření dopisem ze dne 14. dubna 2003. Komerční televizní společnosti Antena 3 TV a Gestevisión Telecinco zaslaly svá vyjádření dne 16. dubna 2003. Komerční televizní společnost TV3 předložila své vyjádření v dopise ze dne 14. dubna 2003. Komise tato vyjádření zaslala Dánsku, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 12. září 2003.
(6)
Komise obdržela další informace od stěžovatele dopisy ze dne 15. prosince 2003 a 6. ledna 2004. Dne 17. prosince 2003 proběhlo jednání mezi stěžovatelem a útvary Komise s cílem vyjasnit informace předložené stěžovatelem v dopisu ze dne 15. prosince 2003. Komise postoupila informace dánské vládě, která na ně reagovala dopisem ze dne 15. března 2004. Jednání mezi dánskými orgány a útvary Komise proběhlo dne 9. února 2004.
(7)
Dne 19. května 2004 přijala Komise rozhodnutí o veřejných prostředcích poskytnutých mezi rokem 1995 a rokem 2002 společnosti TV2 formou koncesionářských poplatků a jiných opatření (6). Rozhodnutí dospělo k závěru, že podpora je slučitelná se společným trhem s výjimkou částky 628,2 milionu DKK (přibližně 84,3 milionu EUR), kterou je nutno vrátit včetně úroků („rozhodnutí o vrácení“).
(8)
Proti rozhodnutí Komise o vrácení následně podaly odvolání jak TV2 a dánské orgány, tak soukromé televizní společnosti Viasat a SBS/Tv Danmark.
(9)
Dánské orgány rozhodnutí Komise o vrácení provedly. TV2 ve skutečnosti vrátila částku 1 050 milionů DKK (7).
(10)
Provedené vrácení vedlo v TV2 k finanční krizi. Dánsko proto v roce 2004 oznámilo rekapitalizaci TV2.
(11)
Rozhodnutím ze dne 6. října 2004 (8) Komise schválila rozhodnutí dánské vlády o rekapitalizaci TV2 navýšením jejího kapitálu o 440 milionů DKK a přeměnou státní půjčky ve výši 394 milionů DKK na majetkovou účast („rekapitalizační opatření“). Toto rozhodnutí napadly dvě žaloby podané společnostmi SBS a Viasat.
(12)
Dne 22. října 2008 (9) Soud prvního stupně (nyní Tribunál) sice potvrdil rozsah pověření veřejnou službou společnosti TV2, ale rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (dále jen „rozsudek Soudu“). Proti tomuto rozsudku nebylo podáno žádné odvolání.
(13)
Následkem rozsudku Soudu musela Komise přijmout nové rozhodnutí, protože je znovu otevřeno formální vyšetřovací řízení, jež se týká období 1995-2002.
(14)
Soudní řízení ve věci rekapitalizace k tomu vedlo k usnesení Soudu prvního stupně (10) ze dne 24. září 2009 (dále jen „usnesení Soudu“), jež prohlásilo žalobu ve věci T-12/05 za bezpředmětnou. Podle bodu odůvodnění č. 35 usnesení Soudu existuje totiž úzká vazba mezi rozhodnutím o vrácení a rozhodnutím o rekapitalizaci. Vzhledem ke zrušení rozhodnutí o vrácení Soud prvního stupně proto rozhodl, že rekapitalizační rozhodnutí ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud uvedl, že „ačkoliv zvláštní okolnosti tohoto případu přiměly Komisi k přijetí dvou rozhodnutí, je zřejmé, že tato rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky spojené s označením za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a pokud se o státní podporu jedná, tak s posouzením slučitelnosti se společným trhem opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2 a následně TV2 A/S (11)“. Zrušení rozhodnutí o vrácení proto vyžaduje „nové přezkoumání všech opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2“. Proti tomuto usnesení nebylo podáno žádné odvolání.
(15)
V souladu s rozsudkem Soudu musela Komise v tomto rozhodnutí zohlednit při svém posouzení opatření přijatá dánskými orgány v roce 2004 následkem vrácení nařízeného zrušeným rozhodnutím o vrácení.
(16)
Jak vyplývá z 13., 14. a 15. bodu odůvodnění uvedených výše, toto rozhodnutí se týká pouze státních opatření ve prospěch TV2 za období 1995-2002 a Komise navíc v souladu s rozsudkem Soudu prvního stupně při svém posouzení v rámci tohoto rozhodnutí zohlední také rekapitalizační opatření z roku 2004, která vyplynula z vrácení nařízeného zrušeným rozhodnutím o vrácení.
(17)
Dopisem ze dne 20. března 2009 požádala Komise dánské orgány o jejich analýzu důsledků rozsudku Soudu pro tento případ.
(18)
Poté, co dánské orgány požádaly o různá prodloužení lhůty na odpověď, zaslaly své vyjádření dne 26. června 2009. V příloze svého dopisu dánské orgány předložily také připomínky TV2.
(19)
S dánskými orgány a/nebo TV2 byla zorganizována různá jednání, počítaje v to dne 25. srpna 2009, 7. února 2011 a 4. března 2011.
(20)
Komise rovněž zaslala dodatečné žádosti o informace, počítaje v to žádosti ze dne 22. září 2010, 28. října 2010, 19. listopadu 2010 a 14. ledna 2011, na které dánské orgány odpověděly zejména dne 17. listopadu 2010, 30. listopadu 2010, 3. února 2011, 24. února 2011 a 7. března 2011. V březnu a dubnu 2011 dánské orgány také předložily různé podklady týkající se případu.
(21)
Komise rovněž obdržela vyjádření třetích stran, a to zejména SBS/TvDanmark dne 7. února 2011.
(22)
Je také nutno zaznamenat, že dne 4. srpna 2008 Komise přijala rozhodnutí, že nevznese námitky proti záchranné podpoře ve prospěch TV2 formou úvěru ve výši 1 000 milionů DKK (12). Proti tomuto rozhodnutí podala odvolání konkurenční společnost MTG/Viasat. Tribunál rozhodl pozastavit řízení, dokud Komise nepřijme ve věci restrukturalizace své rozhodnutí (13).
(23)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 108 odst. 3 SFEU restrukturalizační plán týkající se TV2 Danmark A/S (dále jen „restrukturalizační případ“). Dopisem ze dne 2. července 2009 Komise Dánsku oznámila, že v záležitosti restrukturalizačního plánu zahájila řízení (14).
(24)
Vyšetřování Komise v záležitosti restrukturalizace probíhalo souběžně s posuzováním v rámci této věci a rozhodnutí Komise ve věci restrukturalizace bude přijato souběžně a zároveň s tímto rozhodnutím.
II. PODROBNÝ POPIS
II.1 VNITROSTÁTNÍ POZADÍ PŘÍPADU
II.1.1 DÁNSKÝ TELEVIZNÍ TRH BĚHEM OBDOBÍ 1995-2002
(25)
Během období 1995-2002 působily v Dánsku dvě veřejnoprávní rozhlasové a televizní společnosti, a to konkrétně Danmarks Radio („DR“) a TV2. Společnost DR byla téměř výlučně financována koncesionářskými poplatky. TV2 byla financována částečně z koncesionářských poplatků ale také z příjmů z reklamy.
(26)
TV2 byla založena v roce 1986 (15) jako nezávislý autonomní subjekt financovaný vládními úvěry. Společnost zahájila celostátní vysílání dne 1. října 1988. Provozovala pozemní kanál TV2 a v roce 2000 kromě toho začala provozovat satelitní kanál TV2 Zulu. Koncem roku 2002 se z veřejnoprávního kanálu TV2 Zulu stal komerční placený televizní kanál. Vláda kromě toho schválila osm stanic jako regionální stanice TV2. TV2 měla vysílat programy z regionálních stanic TV2 na svém celoplošném pozemním kanálu.
(27)
Během období 1995-2002 působily na dánském trhu celostátních televizí kromě dvou veřejnoprávních televizních společností dvě komerční stanice, a to TvDanmark a TV3/3+. Komerční televizní společnosti konkurovaly společnosti TV2 na celostátním trhu televizní reklamy. TvDanmark je součástí SBS Broadcasting SA a vysílala v Dánsku na dvou kanálech. Od roku 1997 provozovala TvDanmark kanál TvDanmark2 prostřednictvím sítě sestávající z 10 lokálních komerčních televizních stanic a od roku 2000 provozovala na základě britského povolení k vysílání satelitní kanál TvDanmark1. Satelitní kanály TV3 a 3 + začaly vysílat v roce 1992. Jsou součástí Modern Times Group (MTG).
II.1.2 PRÁVNÍ POŽADAVKY BĚHEM OBDOBÍ 1995-2002
(28)
Zákonná ustanovení upravující veřejnou službu, jež byla v platnosti ve vyšetřovaném období 1995-2002, jsou stanovena v po sobě následujících verzích zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání (dále jen „zákon o rozhlasovém a televizním vysílání“) (16).
(29)
Úkolem TV2 je poskytovat a šířit celostátní a regionální televizní programy. Rozšiřování může probíhat prostřednictvím rádiových zařízení, včetně satelitních nebo kabelových systémů. Předpisy týkající se povinností TV2 vydává ministerstvo kultury.
(30)
TV2 plní povinnosti veřejné služby. Podle zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (v platné verzi z roku 1994) (17) je TV2 nezávislým subjektem, jehož cílem je poskytovat a šířit prostřednictvím nezávislé programové činnosti celostátní a regionální televizní programy. Nabídka poskytovaných programů musí být v rozhodující míře zaměřena na kvalitu, všestrannost a rozmanitost. Při plánování programů regionálních stanic TV2 musí být také upřednostňován blízký vztah k regionu.
(31)
Jak je uvedeno v rozsudku Soudu (18), přesné definice úkolů veřejné služby společnosti TV2 se časem vyvíjely, ale ve všech případech tyto definice závazků veřejné služby, které přináležely TV2 během různých vyšetřovaných období, požadují „kvalitu, všestrannost a rozmanitost“, jež jsou zásadními kvalitativní požadavky na službu veřejnoprávního vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(32)
Další definici veřejné služby lze najít ve stanovách TV2. Stanovy například upřesňují povinnosti TV2 při vysílání, pokud jde o umění a kulturu, dánskou filmovou produkci, programy pro děti, mládež a etnické menšiny. TV2 je rovněž povinna vysílat sdělení branně bezpečnostního charakteru.
(33)
Veřejné služby plněné TV2 jsou financovány podílem společnosti na koncesionářských poplatcích, příjmem z reklamy vysílané na TV2 a dalšími příjmy. Verze zákona o rozhlasovém a televizním vysílání z roku 1994 (19) stanovila, že kolektivní činnosti TV2 jsou financovány částkami převedenými z fondu TV2 v souladu s rámcovými rozpočty vypracovanými ministerstvem kultury, příjmy z prodeje programů a jinými příspěvky, dotacemi atd. Je nutno zaznamenat, že v roce 1995 a 1996 dostávala TV2 svůj podíl z koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy ze zvláštního fondu (fond TV2) (20).
(34)
Požadavky na vysílání komerčních televizních stanic, které přesahuje vysílání v jednotlivé místní oblasti, stanoví kapitola 5 zákona o rozhlasovém a televizním vysílání. Kapitola 6 pojednává o provozování lokálního rozhlasového a televizního vysílání. Tyto požadavky se týkají hlavně získání povolení. Programové požadavky na držitele povolení stanoví vládní nařízení č. 874 o evropském obsahu a č. 1349 o místních rozhlasových a televizních stanicích (21). Podle těchto nařízení musí síťové stanice, které získaly povolení k místnímu televiznímu vysílání, vysílat lokální programy po dobu alespoň jedné hodiny denně a produkovat značnou část svých programů v dánštině nebo pro dánské publikum. Protože TV3, 3 + a první kanál stanice TvDanmark vysílají na základě britského povolení k vysílání, platí tato pravidla pouze pro TvDanmark2.
II.1.3 KOMERČNÍ ČINNOSTI TV2
(35)
TV2 vykonávala v období 1995-2002 řadu komerčních činností, protože za tím účelem získala počínaje 1. lednem 1997 (22) samostatný právní základ. Tyto činnosti mohly zahrnovat komerční využívání technického zařízení, vytváření nových společností nebo kapitálové investice do stávajících společností. Během období 1995-2002 tyto činnosti m.j. zahrnovaly reklamy, prodej programů, pronájem vysílacích stožárů, merchandising, internetové aktivity, další prodej práv na vysílání sportovních pořadů atd.
(36)
Počínaje lednem 2001 musela TV2 vést oddělené účetnictví pro své veřejnoprávní podnikání na jedné straně a „ostatní podnikání“ na straně druhé, pokud posledně jmenované přesáhlo 5 % obratu a 3 miliony DKK za rok. Muselo být uplatňováno úplné nákladové účetnictví, stanovení cen neveřejnoprávních služeb/produktů muselo být založeno na tržních podmínkách a převádění kapitálu mezi veřejnoprávním podnikáním a ostatním podnikáním muselo probíhat v souladu se zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství a nesmělo zahrnovat prostředky z koncesionářských poplatků (23).
II.2 OPATŘENÍ
(37)
TV2 získávala mezi rokem 1995 a rokem 2002 příjmy z koncesionářských poplatků.
(38)
Ministr kultury stanoví na jeden nebo několik roků najednou výši koncesionářského poplatku, jehož jsou plátci majitelé rozhlasových a televizních přijímačů (24). Televizní koncesionářský poplatek vybírá DR a na základě rozhodnutí ministra kultury v rámci dohody o médiích uzavřené s dánským parlamentem jsou příjmy z koncesionářských poplatků poté rozděleny mezi DR a TV2.
(39)
Ministr kultury stanoví pravidla týkající se vzniku a ukončení povinnosti uhradit koncesionářské poplatky, lhůt splatnosti a výběru, upomínacích poplatků atd. V případě nezaplacení včas nabíhají úroky podle zákona o úrocích. Poplatky a nezaplacené částky může vybírat dánská hypoteční banka. Nezaplacená částka může být např. strhnuta ze mzdy dotčené osoby v souladu s předpisy o výběru osobních daní stanovených v zákonu o srážkové dani.
(40)
Do roku 1997 pocházely příjmy TV2 (příjmy z reklamy a koncesionářských poplatků) z fondu TV2. Od roku 1997 dostávala TV2 svůj podíl z koncesionářských poplatků přímo od DR.
(41)
V roce 1995 a roce 1996 dostávala TV2 příjmy z reklamy z fondu TV2 (25).
(42)
TV2 kromě toho dostala z rozhlasového fondu 58 milionů DKK za své rostoucí závazky v oblasti dánské filmové produkce.
(43)
V roce 1997, když byl fond TV2 zrušen, z něj TV2 dostala navíc 167 milionů DKK na investici do digitalizace svého produkčního systému a 50 milionů DKK na pokrytí provozních nákladů.
(44)
TV2 kromě toho byla podle zákona o společnostech osvobozena od placení daně z příjmu právnických osob. Výhoda plynoucí pro TV2 z tohoto osvobození dosáhla za vyšetřované období částky 159,4 milionu DKK. V lednu 2001 zavedl dánský stát mechanizmus, který zamezil důsledkům osvobození od daně pro komerční činnosti TV2. TV2 musela převést 30 % přebytku ze své neveřejnoprávní služby na činnosti v oblasti služby veřejné. Tato sazba odpovídá běžné sazbě daně z příjmů právnických osob, kterou Dánsko zavedlo v roce 2000.
(45)
Náklady na rozběh činnosti a na provozní ztrátu společnosti TV2 v počátečním období byly financovány ze státních úvěrů. Podle původních úvěrových smluv měla TV2 platit úroky z půjčeného kapitálu a splatit celou úvěrovou jistinu. TV2 ovšem byla po celé vyšetřované období osvobozena od placení úroků a využívala moratoria na úvěrové splátky. Výhoda z bezúročných úvěrů s odloženým splácením na rozběh činnosti a z úvěrů na provoz během vyšetřovaného období činí 341,8 milionu DKK.
(46)
Až do konce roku 1996 poskytovala vláda záruky za úvěry, které si fond TV2 bral na financování provozu TV2. Když byl fond zrušen, byly státem zaručené úvěry převedeny na TV2. Výhoda plynoucí pro TV2 z této záruky činí 9,8 milionu DKK.
(47)
Během vyšetřovaného období mělo Dánsko přístup ke třem pozemním vysílacím frekvencím s celostátním pokrytím, které byly vyhrazeny pro veřejnoprávní rozhlasové a televizní společnosti. Jedna frekvence byla vyhrazena pro TV2, druhá pro DR a třetí byla určena pro digitální televizní vysílání.
(48)
TV2 platila poplatek za užívání vyhrazené celostátní vysílací frekvence Radě pro IT a telekomunikace, jež je státním orgánem spadajícím pod ministerstvo pro výzkum, technologii a vývoj (26). Výše tohoto poplatku byla stanovena v dánském zákonu o rozpočtu. Během vyšetřovaného období zaplatila TV2 na poplatcích za frekvenci ročně mezi 2 a 4 miliony DKK.
(49)
Dánsko mělo rovněž přístup k frekvencím s pouze regionálním pokrytím. V roce 1997 zavedla vláda možnost propojit regionální frekvence za účelem širšího pokrytí (vysílací síť). V období 1998-2001 musely všechny lokální komerční televizní stanice s povolením vysílat v síťovém systému platit státu roční poplatek (27). Regionální stanice TV2 tyto poplatky platit nemusely, protože vysílají ve „volných oknech“ na celostátní frekvenci TV2. Komerční televizní společnost TvDanmark byla jediným provozovatelem, který tento poplatek za svůj druhý kanál platil. Celkový poplatek, který TvDanmark zaplatila, činí 85,0 milionu DKK.
(50)
Vlastníci anténových zařízení mají povinnost přenášet programy veřejné služby TV2 přes svá zařízení (povinný přenos - must-carry).
III. VYJÁDŘENÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A DÁNSKA
(51)
Zaprvé, následkem svého rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise různé připomínky zúčastněných stran. Hlavní prvky těchto připomínek jsou shrnuty níže.
(52)
TvDanmark považovala poskytnutí celostátní vysílací frekvence státem za státní podporu, protože se stát vzdává příjmů z tohoto nedostatkového aktiva. Konkurenti pronikají nejvýše na 77 % území. TvDanmark poznamenala, že skutečnost, že poplatek za využívání síťového systému byl požadován pouze od TVDanmark2 a nikoliv od lokálních stanic TV2, i když jsou obě tyto televizní společnosti z hospodářského a obchodního hlediska ve stejném postavení, představuje státní podporu pro lokální stanice TV2. Podle ACT, Antena 3 TV a Telecinco vyžaduje zásada neutrality ES týkající se prostředků přenosu, aby poplatku podléhaly všechny druhy vysílacích sítí.
(53)
ACT, Antena 3 TV a Telecinco s ohledem na osvobození od placení daně z příjmů právnických osob poznamenaly, že povinnost odvádět 30 % ze zisku z komerční činnosti na činnost TV2 v oblasti poskytování služeb veřejného zájmu nelze považovat za odpovídající odvodu daně z příjmů právnických osob státu, protože narušuje hospodářskou soutěž na televizním trhu.
(54)
Různé třetí strany se domnívaly, že definici služby veřejného zájmu, jež je v náplni práce TV2, nelze považovat za odůvodněnou. Kritizována byla rovněž skutečnost, že by byly splněny podmínky pověření a proporcionality. TvDanmark zejména poznamenala, že výpočet nadměrného vyrovnání prováděný Komisí by měl zohlednit prospěch, který TV2 získala díky osvobození od daně z příjmů právnických osob, bezúročným úvěrům s odložením splátek, státním zárukám za provozní úvěry a bezplatné vysílací frekvenci. TvDanmark uvedla, že obecné výkyvy trhu v oblasti příjmů z televizní reklamy jsou omezené a neopravňují posílení kapitálu TV2.
(55)
Pokud jde o reklamní trh, TvDanmark uvedla, že cenová politika TV2 neumožňuje komerčním provozovatelům pokrýt jejich náklady na jednotlivou službu. TvDanmark musí stanovit cenu svých TRP přibližně o 30-40 % níže než TV2, aby byla tržně přijatelná (TRP nebo GRP společnosti TV2 mají vyšší hodnotu kvůli lepšímu územnímu pokrytí) (28). Kvůli jedinečnému postavení TV2 z hlediska pokrytí a rozpočtu na programy vloží inzerent vždy určitou část svého rozpočtu do TV2, aby získal co největší dopad z hlediska počtu kontaktů, míry zasažení a/nebo dané četnosti v rámci rozpočtu. TvDanmark předložila číselné údaje, které prokazují, že její činnost byla od období 1997-2002 ztrátová, a tvrdí, že nekalá soutěž ze strany TV2 ji zbavila možnosti vytvářet dostatečné příjmy. TvDanmark rovněž předložila analýzu tvorby cen na dánském trhu televizní reklamy vypracovanou Copenhagen Economics. Zpráva porovnala průměrné a mezní ceny na trhu a došla k závěru, že hospodářská soutěž existuje pouze v oblasti reziduální poptávky, a srovnávání by proto mělo být založeno na mezních cenách. TvDanmark kromě toho předložila údaje srovnávající ceny za reklamu u TV2 s cenami v jiných druzích médií a jiných zemích.
(56)
Společnost TV3 uvedla, že kvůli tomu, aby byla tržně přijatelná, byla nucena poskytovat za umístění reklam velké slevy, protože TV2 nabízí mezní mimořádnou slevu na část rozpočtů na televizní reklamu, která inzerentům zbývá, pokud inzerenti i tuto část umístí u TV2.
(57)
Zadruhé, následkem svého rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky dánských orgánů. Hlavní prvky těchto připomínek jsou shrnuty níže.
(58)
Dánské orgány se domnívaly, že vysílací frekvence vyhrazené TV2 nelze považovat za zvýhodnění, protože lokální televizní stanice mají také vysílací frekvence, které jsou jim vyhrazeny. TV2 se proto nedostalo zvláštního zacházení. Společnost TV2 za používání frekvence platila stejně jako ostatní stanice.
(59)
Pokud jde o osvobození od daně z příjmů právnických osob, dánské orgány uvedly, že zisk z komerční činnosti byl celkem omezený a že metoda, jež byla zvolena za účelem neutralizace osvobození TV2 od daně z příjmů právnických osob ve vztahu ke komerčním činnostem, zabránila tomu, aby tyto činnosti získaly z tohoto osvobození finanční prospěch.
(60)
Pokud jde o otázku proporcionality, dánské orgány uvedly, že převod částky 167 milionů DKK z fondu TV2 byl přidělen na digitalizaci vysílací sítě. Tuto částku proto nelze označovat za volný vlastní kapitál.
(61)
Dánské orgány rovněž uvedly, že přebytek za období 1995-2002 odrážel vzhledem k obratu TV2 přiměřenou míru návratnosti. Kromě toho existovala potřeba kapitálu jako tlumiče pro případ náhlého propadu příjmů z reklamy a TV2 nesměla ze zákona přijímat úvěry přesahující 4 % jejího ročního obratu. Podle dánských orgánů k tomu stát jednal v souladu se „zásadou investora v podmínkách tržního hospodářství“, protože vlastní kapitál TV2 nepřesáhl míru, kterou by běžný tržní investor poskytl. Takový kapitál není v rozporu se Smlouvou, pokud se kapitál nepoužije ke křížovému dotování komerčních aktivit TV2.
(62)
Pokud jde o chování TV2 na reklamním trhu, dánské orgány poznamenaly, že TV2 důsledně určovala své ceny tak, aby dosáhla co největších příjmů. Ceny byly stanoveny výlučně na základě nabídky a poptávky. Určovaly se jednou ročně na základě odhadu prováděného reklamním oddělením TV2, který se týkal komerčního počtu diváků (věková skupina 21-50 let), programových plánů, hospodářského vývoje a stavu hospodářské soutěže na trhu. Součástí tohoto odhadu nebyly provozní náklady TV2 a ani částka z koncesionářských poplatků. TV2 měla na dánském trhu nejvyšší ceny, a tak se nemůže jednat o snižování cen, jež by vedlo k narůstající potřebě státních prostředků.
(63)
Dánské úřady předložily zprávu RBB Economics o hospodářské soutěži na dánském trhu v oblasti televizní reklamy. Zpráva dospěla k závěru, že průměrné čisté ceny TV2 byly ve skutečnosti vyšší než ceny jejích konkurentů a že rozdíly mezi cenami za reklamu u společností TV2 a TvDanmark se daly vysvětlit rozdíly v jejich relativní úspěšnosti z hlediska programové nabídky a schopnosti přitáhnout diváky.
(64)
Zatřetí, následkem rozsudku požádala Komise dánské orgány o jejich analýzu důsledků rozsudku Soudu pro tento případ.
(65)
Dánské orgány zaslaly své připomínky a předložily rovněž vyjádření TV2. Hlavní prvky těchto připomínek jsou shrnuty níže.
(66)
Pokud jde o příjmy z reklamy za roky 1995 a 1996, dánské orgány a TV2 tvrdily, že dánský stát nemá nad těmito částkami žádnou kontrolu, a že je proto nelze považovat za státní prostředky. Pokud jde o číselné údaje, dánské orgány nepotvrdily částky uváděné Komisí, ale spíše vysvětlily, že výpočet částek za reklamu za roky 1995 a 1996 by měl zohlednit skutečnost, že část finančních prostředků z fondu TV2 byla použita k financování regionálních stanic TV2 a že tato část mohla být financována pouze z koncesionářských poplatků. Dánské orgány přesto vyjádřily souhlas s tím, že pro výpočet čistých nákladů služby veřejného zájmu by se měl v každém případě zohlednit příjem z reklamy a že tento příjem představuje příjem vytvořený činnostmi v oblasti služby veřejného zájmu.
(67)
Dánské orgány a TV2 se dále odvolaly na rozsudek Soudu a tvrdily, že jsou splněny podmínky rozsudku ve věci Altmark ze dne 24. července 2003 (29). V této souvislosti dánské orgány připomenuly, že stejně jako ve věci BUPA (30) se případ TV2 týká okolností, jež existovaly již přede dnem vynesení rozsudku ve věci Altmark. Domnívaly se, že podmínky rozsudku ve věci Altmark musí být uplatněny v souladu s jejich duchem a účelem tak, aby mohly být zohledněny zvláštní okolnosti případu. Uvedly, že v souladu s nimi z rozsudku vyplývá, že jediný požadavek, který Soud dánskému státu uložil, je, že by měl „v podstatě“ vyhovět podmínkám Altmark.
(68)
Konkrétněji se dánské orgány a TV2 domnívaly, že postup použitý ke stanovení koncesionářského poplatku byl transparentní a splňoval požadavky druhého kritéria Altmark alespoň ve své podstatě, což je podle nich na základě rozhodnutí Soudu dostačující. Domnívaly se, že třetí kritérium bylo rovněž splněno, protože TV2 bylo umožněno dosáhnout přiměřeného zisku. Pokud jde o čtvrtou podmínku rozsudku ve věci Altmark, zdůraznily různé kontroly, jimž TV2 podléhá, a odvolaly se také na judikaturu ve věci BUPA a rozsudek Soudu s tvrzením, že tato zkouška by měla být v tomto konkrétním případě do určité míry zmírněna či splněna pouze ve své podstatě. Na základě věci Chronopost (31) rovněž zdůraznily, že v praxi nelze porovnávat TV2 s běžným, dobře provozovaným podnikem. Dánské orgány také zůstaly u svého názoru, že vyrovnání by splnilo zkoušku investora v podmínkách tržního hospodářství.
(69)
Dánské orgány a TV2 byly dále názoru, že státní podpora by měla být prohlášena za slučitelnou. Vysvětlily postup, který vedl k navýšení základu kapitálu v TV2, a zdůraznily různé důvody, proč byl tento kapitál nutný k tomu, aby TV2 splnila své úkoly veřejné služby.
(70)
Po rozsudku Soudu předložily připomínky také některé třetí strany. V podstatě vysvětlily, proč by podmínky rozsudku ve věci Altmark neměly být považovány za splněné, a to zejména kvůli skutečnosti, že hospodářské zprávy předložené Soudu nejsou dostatečné k tomu, aby prokázaly splnění druhého a čtvrtého kritéria. Zdůraznily rovněž, že by Komise měla zůstat u svého závěru ze zrušeného rozhodnutí o vrácení, tj. že podpora nebyla slučitelná.
IV. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
IV.1 STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(71)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(72)
Komise musí posoudit, zda výše popsaná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.1.1. PŘÍTOMNOST STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ A PŘIČITATELNOST STÁTU
(73)
Komise musí posoudit, zda dotčená opatření mají dopad na státní prostředky.
(74)
Pokud jde o koncesionářský poplatek, Komise bere na vědomí zjištění Soudu v jeho rozsudku (32). Platí zejména následující: částka je stanovena dánskými orgány; povinnost uhradit koncesionářský poplatek nevyplývá ze smluvního vztahu mezi TV2 a osobou povinnou k poplatku, ale z pouhého vlastnictví televizního nebo rozhlasového přijímače; je-li to nutné, je koncesionářský poplatek vybírán v souladu s předpisy o vybírání osobních daní; a konečně podíl TV2 na příjmu z koncesionářských poplatků stanoví dánské orgány. Soud dospěl k závěru, že prostředky z koncesionářských poplatků jsou dánským orgánům k dispozici a jsou pod jejich kontrolou, a že proto představují státní prostředky.
(75)
Pokud jde o příjmy z reklamy v letech 1995 a 1996, Soud ve svém rozsudku zdůraznil, že koncesionářský poplatek a příjmy z reklamy jsou svou povahou dvě odlišné záležitosti (33).
(76)
V tomto ohledu se Soud ve svém rozsudku (34) domníval, že ze strany Komise došlo k chybnému uvažování, když se domnívala, že příjmy z reklamy za roky 1995 a 1996 je nutno považovat za státní prostředky.
(77)
Podle rozsudku ve věci Preussen Elektra (35) musí Komise prokázat, zda lze příjmy z reklamy za roky 1995 a 1996 označit za státní prostředky. Za tímto účelem musí posoudit, zda měl dánský stát nad těmito příjmy z reklamy kontrolu.
(78)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí následující skutečnosti, které jsou důležité pro rozhodnutí, zda příjmy z reklamy za roky 1995 a 1996 představují státní prostředky.
(79)
V roce 1995 a 1996 obdržela TV2 příjmy z reklamy od fondu TV2, který je sám obdržel od TV2 Reklame A/S.
(80)
TV2 Reklame byl samostatný, státem vlastněný subjekt nezávislý na TV2. Společnost byla zřízena, aby jednala jako zprostředkovatel pro prodej reklamy na TV2 na komerčním základě (36). TV2 Reklame měla s inzerenty smluvní vztah.
(81)
Neexistovala žádná povinnost převádět finanční prostředky z TV2 Reklame do fondu TV2. O převodu místo toho rozhodoval dánský stát (37). Ministr kultury měl za úkol rozhodnout o části zisků TV2 Reklame, které měly být převedeny do fondu TV2. Takové rozhodnutí bylo přijímáno pro jeden nebo více roků najednou a po schválení dánským parlamentem (stálým parlamentním výborem pro finance). Ministr kultury mohl po schválení finančním výborem rozhodnout, že nepřevedený zisk bude použit ke splacení předešlé státní záruky ve prospěch TV2 Reklame nebo ke kulturním účelům.
(82)
Ve skutečnosti byly v roce 1995 a 1996 převedeny do fondu TV2 všechny finanční prostředky TV2 Reklame.
(83)
Fond TV2 byl založen s cílem poskytovat TV2 příjmy pocházející z koncesionářských poplatků a z výnosů z reklamy. Fond TV2 patřil ke skupině TV2. Byl spravován správní radou TV2.
(84)
Neexistovala žádná povinnost převádět finanční prostředky fondu TV2 do TV2 na ročním základě. O převodu do TV2 místo toho rozhodoval dánský stát. Fond TV2 měl ve skutečnosti zákonnou povinnost převádět prostředky ve prospěch TV2 podle rámcových rozpočtů, které připravoval ministr kultury (38).
(85)
Ve skutečnosti nedostala TV2 v roce 1995 a 1996 z fondu TV2 všechny příjmy z reklamy.
(86)
V rámci fondu TV2 navíc neexistovaly oddělené účty pro příjmy z reklamy na jedné straně a pro koncesionářské poplatky na straně druhé. Příjmy nepřevedené na TV2 se hromadily ve fondu TV2. Na TV2 byly převedeny v okamžiku, kdy byl fond TV2 zrušen.
(87)
Podle TV2 a dánských orgánů patřily příjmy z reklamy TV2, která na ně údajně měla právní nárok. Odvolávaly se při tom na dopis ministra spravedlnosti ze dne 22. listopadu 2003, ve kterém se uvádělo, že prostředky fondu TV2 lze použít pouze na pokrytí činností TV2. Podle TV2 a dánských orgánů proto existovala zákonná povinnost převádět případně příjmy z reklamy z fondu TV2 na TV2. Avšak jak je ukázáno výše, neexistovala žádná zákonná povinnost převést na TV2 všechny příjmy z reklamy a záleželo na konkrétním rozhodnutí ministra, zda a v jaké výši se mají finanční prostředky na TV2 převést.
(88)
Pokud jde o TV2, je nutno dodat, že tato společnost neměla žádné smluvní vztahy s konečnými inzerenty a neměla žádný vliv na činnosti v oblasti reklamy (39). Dánská vláda potvrdila, že výhledové příjmy z reklamy na následující rok byly stanoveny nezávisle na TV2.
(89)
Na základě výše uvedených informací se Komise domnívá, že ministr měl kontrolu nad částkami, které se nacházely ve společnosti TV2 Reklame a ve fondu TV2. Konkrétně i) dánský stát rozhodoval, zda se má část nebo všechny příjmy z reklamy převést do fondu TV2 a na TV2; ii) v roce 1995 a 1996 nezískala TV2 všechny příjmy z reklamy a iii) se všechny nepřevedené příjmy z reklamy hromadily ve fondu TV2, kde se ve skutečnosti smíchaly s koncesionářskými poplatky.
(90)
Z těchto důvodů se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě představují příjmy z reklamy za rok 1995 a 1996, které byly převedeny na TV2 přes společnost TV2 Reklame a fond TV2, státní prostředky.
(91)
V každém případě by se výše státní podpory, kterou by bylo možno prohlásit za slučitelnou, nelišila v případě, kdy by příjmy z reklamy nebyly označeny za státní prostředky (quod non). V souladu s ustálenou praxí Komise a jak je uvedeno ve sdělení o vysílání z roku 2001 (40), příjmy z veřejné služby, jako jsou příjmy z reklamy, musí být zohledněny při výpočtu čistých nákladů na veřejnou službu, tj. i v případě, že nejsou považovány za státní prostředky, protože tyto příjmy snižují potřebu financování z veřejných prostředků. Dánské orgány tento názor sdílejí (41).
(92)
Je nutno dodat, že převod ad-hoc finančních prostředků z rozhlasového fondu na TV2 se týká příjmů z koncesionářských poplatků, které byly dány k dispozici TV2 na základě rozhodnutí státu. To samé platí pro převod ad-hoc finančních prostředků z fondu TV2, když byl zrušen, protože vedle prvků uvedených v souvislosti s kontrolou dánského státu nad fondem TV2 byly prostředky fondu TV2 uvolněné v okamžiku jeho zrušení dány k dispozici TV2 na základě rozhodnutí státu. Jelikož prostředky zůstávaly pod veřejnou kontrolou, je na ně nutno také pohlížet jako na státní prostředky. Protože jsou příjmy z reklamy považovány za státní prostředky a protože o převodu na TV2 v době zrušení fondu rozhodl stát, nemá na tento závěr v žádném případě vliv tvrzení dánských orgánů, že paušální částka převedená na TV2 v souvislosti se zrušením fondu pochází výlučně z příjmů za reklamu.
(93)
Pokud jde o další státní opatření, Komise je názoru, že v osvobození od daně z příjmů právnických osob jsou obsaženy veřejné prostředky, protože ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě daňových výdajů (42).
(94)
Bezúročné úvěry s odložením splátek poskytnuté TV2 jsou udělovány přímo státem a přidělovány z veřejného rozpočtu. Zřeknutím se úroků a splátek u těchto úvěrů přichází dánský stát o příjmy, a tyto finanční prostředky proto představují prostředky státní. Kromě toho dánský stát ručí za provozní úvěry. Prospěch ze státní záruky spočívá v tom, že riziko spojené se zárukou nese stát. Skutečnost, že riziko nese stát, by měla být běžně odměněna přiměřenou prémií. Zřekne-li se stát takové odměny, jedná se jak o zvýhodnění TV2, tak o úbytek státních prostředků (43).
(95)
Stát navíc pro TV2 vyhradil celostátní vysílací frekvenci, za niž TV2 platí státnímu subjektu poplatek. Roční poplatek placený TV2 se ve vyšetřovaném období pohyboval mezi 2 a 4 miliony DKK.
(96)
Při neexistujícím základu pro srovnání poplatku placeného za celostátní vysílací frekvenci, lze tento poplatek porovnat pouze s poplatkem placeným za povolení pokrýt větší část obyvatelstva prostřednictvím síťového systému. Poplatek placený TV2 za frekvenci s celostátním pokrytím je výrazně nižší, než poplatek za síťový systém uložený TvDanmark, který se pohybuje mezi 5 miliony DKK v roce 1997 a 30 miliony DKK v roce 2001, ačkoliv síť regionálních frekvencí TvDanmark dosahuje pokrytí pouze v míře 77 %. TV2 tak mohla pokrýt větší část dánského obyvatelstva za nižší cenu.
(97)
Komise je proto názoru, že poplatek za vysílací frekvenci neodráží tržní podmínky a že tím, že stát nepožadoval za aktivum tržní sazbu, se zřekl příjmů, které měly být vybrány do státního rozpočtu.
(98)
Protože TV2 nevysílá za použití systému lokálních frekvencí s cílem vytvořit celostátní síť, není naopak povinna platit poplatek za síťový systém. Protože stát nemohl oprávněně tento poplatek od TV2 vybírat, nezřekl se příjmů, které měly být vybrány do státního rozpočtu, a nedošlo tak k žádnému dopadu na státní prostředky.
(99)
Stejně tak Komise není schopna zjistit žádné státní prostředky v právním ustanovení, kterým jsou vlastníci anténových zařízení povinni přenášet programy veřejných služeb pomocí těchto zařízení (must-carry), protože zde stát nepřichází o žádný příjem a ani aktivně nepřevádí finanční prostředky těmto subjektům. TV2 tak má sice prospěch z ustanovení o přístupu, ale nezískává přitom žádnou výhodu ze státních prostředků (44).
(100)
Všechna výše uvedená opatření jsou přičitatelná dánskému státu, protože, jak je popsáno výše, obsahují v té či oné podobě rozhodnutí přijaté dánským státem.
IV.1.2. SELEKTIVNÍ ZVÝHODNĚNÍ A NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(101)
Komise se domnívá, že příjmy z koncesionářského poplatku, převody z fondu TV2 (včetně příjmů za reklamu v letech 1995 a 1996) a rozhlasového fondu, osvobození od daně z příjmů právnických osob, bezúročné úvěry s odložením splátek, státní záruka u provozních úvěrů a přístup k celostátní frekvenci za výhodných podmínek poskytují TV2 hospodářskou a finanční výhodu, která zbavuje tuto společnost provozních nákladů, které by za obvyklých okolností musel nést její rozpočet. Konkurenti TV2 navíc stejné finanční prostředky neobdrželi.
(102)
Státní opatření, kterými se vyrovnávají čisté dodatečné náklady služby obecného hospodářského zájmu, se nicméně za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nepokládají, jsou-li splněny čtyři podmínky vysvětlené Soudním dvorem v rozsudku ve věci Altmark (45):
-
zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány,
-
zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem,
-
zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností,
-
začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený výrobními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
(103)
Jak bude dále rozvedeno v části tohoto rozhodnutí věnované slučitelnosti (viz 160. bod odůvodnění a následující tohoto rozhodnutí), z rozsudku Soudního dvora vyplývá, že první podmínka rozsudku ve věci Altmark je splněna.
(104)
Pokud jde o druhé kritérium Altmark, podle kterého parametry, na jejichž základě je vyrovnání za plnění veřejné služby vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, musí Komise posoudit právní a hospodářské podmínky, kterými se během vyšetřovaného období řídilo stanovení výše příjmů z koncesionářského poplatku vyplácených TV2. V tomto ohledu Komise zaznamenává, že postup byl následující.
(105)
Podle bodů 29 a 30 dopisu dánských orgánů ze dne 24. března 2003 určoval zákon o rozhlasovém a televizním vysílání, jenž platil během vyšetřovaného období (46), způsob, jakým byla stanice TV2 jako celek financována (koncesionářský poplatek, příjmy z reklamy a jiné zdroje příjmů), a stanovil, že ministr kultury určuje podíl TV2 a DR na koncesionářských poplatcích, a tím i výši vyrovnání, jež bylo poskytováno TV2. Je nutno připomenout, že za roky 1995 a 1996 obdržela TV2 svůj podíl na koncesionářských poplatcích od fondu TV2.
(106)
V souladu s ustálenou praxí byla výše tohoto vyrovnání stanovena ministrem po konzultacích s finančním výborem dánského parlamentu a v rámci dohody o médiích uzavřené s většinou politických stran v dánském parlamentu. V dotčeném období byly uzavřeny tři dohody o médiích: dohoda o médiích na období 1994-1997 uzavřená dne 16. září 1993, dohoda o médiích na období 1997-2000 uzavřená dne 10. května 1996 a dohoda o médiích na období 2001-2004 uzavřená dne 28. března 2000.
(107)
Příjem z koncesionářských poplatků tak byl stanoven na celkem dlouhé období. Během vyšetřovaného období neprošlo vyrovnání poskytované TV2 žádnou následnou revizí, a to ani v době, kdy příjem TV2 poklesl. Například ačkoliv příjem TV2 z reklamy se v roce 1999 výrazně snížil, nedošlo k úpravě vyrovnání, ve které by se tato skutečnost odrazila.
(108)
Podle dánských orgánů bylo vyrovnání stanoveno na základě cen a mezd indexovaných na rozpočet a účetní závěrku TV2 a rovněž na základě hospodářských analýz.
(109)
V roce 1995 a v roce 1999 provedla auditorská společnost KPMG hloubkové hospodářské analýzy. KPMG pomáhala monitorovací skupina složená ze zástupců vedoucích subjektů na trhu, a to v případě zprávy z roku 1999 také ze zástupců konkurentů TV2. Pozornost se zejména zaměřila na údaje o možných příjmech z jiných zdrojů než z koncesionářských poplatků, jako byly např. příjmy z reklamy.
(110)
V bodech 164 a 165 svého dopisu ze dne 24. března 2003 dánské orgány uvedly, že konzultační studie KPMG, které se snažily odhadnout co nejpravděpodobnější vývoj obratu v oblasti reklamy na dánském reklamním trhu a zdroje příjmů TV2 a určit nejistoty spojené s těmito odhady, byly vypracovány, aby dánské vládě a dánskému parlamentu poskytly lepší základ pro jejich rozhodování při stanovení a rozdělení koncesionářských poplatků během jednání o mediální politice.
(111)
Podle dánských orgánů byly podklady použité pro stanovení vyrovnání veřejně dostupné. Dohody o médiích byly zveřejněny v tisku a úředním oznámení parlamentních zápisů (Folketingstidende). Právní předpisy, kterými se prováděly dohody o médiích, byly zveřejněny v dánském Úředním věstníku (Lovtidende). Spolu s výše uvedenými hospodářskými analýzami byly rovněž zveřejněny účty TV2.
(112)
Vzhledem k rozsudku musí Komise posoudit, zda by výše popsaný postup nemohl vést k tomu, že by bylo splněno druhé kritérium ve věci Altmark.
(113)
Na jedné straně bere Komise na vědomí, že Soud ve svém rozsudku (47) uvedl, že „(…) je možné, že dotčený postup pro stanovení výše příjmů z koncesionářských poplatků vyplácených TV2 byl objektivní a transparentní vzhledem zejména ke skutečnosti, že byl zapojen dánský parlament, že postup byl založen na hospodářských analýzách vypracovaných auditorskou společností za pomoci monitorovací skupiny, na jejíž práci se podíleli konkurenti TV2, a že tyto analýzy byly zveřejněny stejně jako roční účetní závěrky TV2. V souladu s tím se nedá vyloučit, že by seriózní analýza tohoto postupu mohla dojít k závěru, že Dánské království ještě před tím, než Soudní dvůr stanovil podmínky v rozsudku ve věci Altmark, splnilo v zásadě druhou z těchto podmínek“. K tomu, jak rozhodl Soud, „výše příjmů z koncesionářských poplatků vyplácených TV2 byla vypočítána na základě konkrétního předpokladu, že TV2 bude mít nadále prospěch z ostatních státních opatření (48)“ (např. osvobození od daně atd.).
(114)
Komise zastává názor, že zapojení dánského parlamentu do postupu vedoucímu ke stanovení koncesionářských poplatků zajistilo do jisté míry určitou úroveň transparentnosti a objektivity. O dohodách o médiích, které určily částku koncesionářských poplatků, již měla obdržet TV2, bylo navíc rozhodnuto předem na několik let a během vyšetřovaného období nedošlo nikdy později k úpravě vyrovnání ve prospěch TV2.
(115)
Hospodářské zprávy vypracované KPMG ovšem pouze předpověděly výši příjmů z reklamy náležejících TV2 (tj. stranu příjmů). Pokud jde o stranu nákladů při stanovení vyrovnání, uvedené hospodářské zprávy nezaujaly stanovisko a Komisi se zdá, že dohody o médiích byly založeny pouze na indexaci nákladů, které TV2 měla v předchozích letech. Dánské orgány totiž uvedly, že vyrovnání bylo stanoveno na základě cen a mezd indexovaných na rozpočet a účetní závěrku TV2 a rovněž na základě hospodářských analýz, které ovšem posuzovaly pouze stranu příjmů a netýkaly se období krytého dohodou o médiích uzavřenou dne 16. září 1993.
(116)
Nikde k tomu nejsou uvedeny parametry, na jejichž základě se mělo vyrovnání vypočítávat. Výše vyrovnání byla stanovena předem, ovšem druhé kritérium Altmark stanoví, že parametry, na jejichž základě je vyrovnání za poskytování veřejné služby vypočteno, musejí být samy o sobě stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se proto Komise domnívá, že druhé kritérium Altmark není splněno. V každém případě platí, že kritéria Altmark jsou kumulativní, a Komise soudí, že čtvrté kritérium splněno není (viz níže).
(118)
Podle čtvrtého kritéria Altmark, „není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený výrobními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností“.
(119)
V tomto konkrétním případě nebyl poskytovatel veřejné služby TV2 vybrán v řízení o zadání veřejné zakázky. Jelikož veřejná soutěž neproběhla, Komise musí posoudit, zda úroveň vyrovnání byla stanovena na základě nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený výrobními prostředky, vynaložil při plnění povinností veřejné služby.
(120)
Hospodářské a právní podmínky, jimiž se řídilo stanovení vyrovnání ve prospěch TV2, byly popsány výše. Vzhledem k rozsudku a při zohlednění skutečnosti, že Soud uvedl, že součástí postupu zavedeného Dánským královstvím pro stanovení výše příjmů z koncesionářských poplatků vyplácených TV2 v období 1995-2002 byly mimo jiné hospodářské analýzy vypracované za pomoci konkurentů TV2, musí Komise při posouzení, zda bylo porovnání nákladů TV2 provedeno s náklady průměrného, správně řízeného provozovatele, zohlednit zejména zprávy KPMG z roku 1995 a roku 1999.
(121)
Zprávy vypracované poradenskou společností KPMG zvažují pro jednotlivá období koncesionářských poplatků různé scénáře vývoje na reklamním trhu. Zprávy neobsahují žádné informace o společnosti TV2 jako takové (např. o jejím finančním stavu nebo jejích provozních nákladech), ale dokládají, jak by se příjmy z reklamy mohly vyvíjet a jaká část všeobecného reklamního trhu by mohla vyústit v příjmy TV2. Tím, že poskytly odhady nejpravděpodobnějšího vývoje obratu z reklamy na dánském reklamním trhu a že zjistily nejistoty spojené s těmito odhady, se tyto zprávy staly součástí postupu, jímž se dánské orgány řídily při stanovení koncesionářských poplatků, které měly být poskytnuty TV2.
(122)
Zprávy KPMG neposuzovaly žádné náklady TV2, ani náklady ostatních provozovatelů, ale samy se omezovaly na posouzení vývoje na reklamním trhu a podílu TV2 na příjmech z reklamy. Je nutno také poznamenat, že se tyto zprávy netýkaly prvních roků vyšetřovaného období, které pokrývala dohoda o médiích z roku 1993.
(123)
Do vypracování těchto zpráv byly do určité míry zapojeni konkurenti. U zprávy z roku 1995 se v dokumentu říká, že byly zapojeny „četné zúčastněné strany“, aniž je ze zprávy jasné, o jaké zúčastněné strany se jednalo. Zpráva KPMG z roku 1999 zmiňuje monitorovací skupinu odborníků, ve které skutečně působili konkurenti TV2. Ovšem skutečnost, že hospodářské zprávy byly do určité míry vypracovány za pomoci konkurentů TV2, sama o sobě neznamená, že byla provedena analýza nákladů konkurentů.
(124)
Jinými slovy, tyto zprávy neobsahují analýzu nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený výrobními prostředky, vynaložil při plnění povinností veřejné služby, ale spíše pojednávají o obecnějších otázkách výhledů reklamního trhu a výše budoucích příjmů TV2 z reklamy. Je nutno také dodat, že ceny na reklamním trhu se netvoří pouze na základě nákladů, ale na základě různých prvků, jako je podíl na počtu diváků.
(125)
Dánské orgány a TV2 ve spojení se čtvrtou podmínkou ve věci Altmark uvádějí také právní a věcné argumenty.
(126)
Zaprvé, Dánsko se odvolává na věc BUPA a tvrdí, že čtvrtá podmínka ve věci Altmark není nutně použitelná, nebo alespoň že by Komise měla vzhledem k rozsudku Soudu pouze posoudit, zda je splněna ve své podstatě. Komise zastává názor, že v případě BUPA byla situace velmi vymezená v tom smyslu, že dotčený projekt, který se týkal poskytování zdravotních služeb, nebyl spojen s náklady, tj. na rozdíl od jiných odvětví veřejných služeb byl systém založen na rizikových profilech zákazníků. Za takových okolností proto subjekt nemohl provozovat účinně svou činnost, pokud by pracoval na vlastní náklady. U veřejnoprávních televizních a rozhlasových společností je ovšem výpočet vyrovnání na základě nákladů a příjmů možný.
(127)
Zadruhé, Dánsko s odkazem na věc Chronopost (49) tvrdí, že poskytovatele veřejné služby jako TV2 nelze srovnávat se soukromým subjektem. Komise je ale názoru, že na rozdíl od otázky rozdělení nákladů v souvislostech posouzení slučitelnosti, o což šlo ve věci Chronopost, spočívá podstata čtvrtého kritéria Altmark přesně v tom, že při neprovedení veřejné soutěže se musí provést srovnání nákladů na poskytnutou veřejnou služby s náklady, které by vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený výrobními prostředky.
(128)
Dánsko k tomu tvrdí, že Národní auditní úřad prováděl jako součást stálého dohledu nad TV2 audity jejich účtů z finančního hlediska a z hlediska řízení a že docházelo ke stálým kontrolám, které se rovněž zaměřovaly na hlediska efektivnosti. Komise se ale domnívá, že skutečnost, že roční účetní závěrky podléhaly schválení ministerstva kultury, není dostatečná k tomu, aby se prokázalo, že náklady TV2 odpovídají nákladům průměrného, správně řízeného podniku. Navíc lze pochybovat o tom, že kontroly ex-post mohou být z hlediska splnění čtvrtého kritéria relevantní, pokud nebyla před stanovením výše vyrovnání provedena žádná analýza nákladů.
(129)
Dánské orgány se navíc odvolávají na zprávu dánského Národního auditního úřadu z roku 2000, která do určité míry porovnala vývoj produktivity TV2 s vývojem produktivity DR a zahraničních veřejnoprávních televizních a rozhlasových společností (British Broadcasting Corporation „BBC“, Sveriges Television „SVT“ a Norsk Riksringkastning „NRK“). V této zprávě dospěl Národní auditní úřad ke zjištění, že jak DR, tak TV2 zlepšily mezi rokem 1990 a 1999 svou produktivitu. DR snížil své náklady spojené s premiérovými vysíláními ve větší míře než TV2, ale v roce 1999 byly hodinové náklady DR na premiérové vysílání přesto o 53 % vyšší než náklady TV2. Hodinové náklady na vysílání byly u DR v roce 1999 přibližně o 29 % vyšší než u TV2. Národní auditní úřad se také domníval, že vývoj produktivity u DR a TV2 byl lepší nebo se rovnal vývoji produktivity u ostatních třech veřejnoprávních rozhlasových a televizních společností.
(130)
Tato zpráva ale není na prokázání splnění čtvrté podmínky dostatečná.
(131)
Zpráva je totiž z pozdější doby než dohody o médiích, které stanovily výši vyrovnání, a nemůže tak prokázat, že toto vyrovnání bylo stanoveno na základě nákladů, které by vynaložil průměrný podnik při plnění úkolů veřejné služby.
(132)
Zpráva se dále vztahuje na ostatní veřejnoprávní rozhlasové a televizní společnosti, a netýká se tak nákladů „průměrného“ podniku. Není tak například prokázáno, že náklady společnosti DR, která nesmí vytvářet finanční prostředky prostřednictvím reklamy a u níž je úroveň vyrovnání stanovena podle stejné dohody o médiích jako v případě TV2, jsou stejné jako náklady průměrného podniku. Pro účely čtvrtého kritéria Altmark proto není možno na základě srovnání s náklady DR dospět k žádnému závěru.
(133)
Pokud jde o srovnání se zahraničními veřejnoprávními rozhlasovými a televizními společnostmi, zpráva k tomu pouze srovnává vývoj produktivity TV2 s jednou z ostatních veřejnoprávních společností, ale nevyjadřuje názor ohledně úrovně efektivity jako takové, a tak ani o samotných nákladech. Důvodů pro pomalejší vývoj produktivity může být totiž celá řada, a to včetně skutečnosti, že efektivita jako taková byla na počátku vyšší, nebo skutečnosti, že televizní společnost nemohla prodloužit svůj vysílací čas. Například bod 51 zprávy uvádí, že „během dotčeného období měly BBC a SVT téměř stejný vývoj nákladů, tj. růst o přibližně 50 % v reálném vyjádření, zatímco náklady NRK vzrostly o přibližně 60 % v reálném vyjádření. Jak je uvedeno výše, náklady DR v reálném vyjádření vzrostly o 23 % a náklady TV2 o 63 %. Protože, jak již bylo zmíněno, délka vysílání SVT a BBC nevzrostla stejně jako u jiných televizních společností, tento vývoj nákladů znamená, že SVT a BBC nezlepšily svou produktivitu stejným způsobem jako ostatní tři veřejnoprávní rozhlasové a televizní společnosti“.
(134)
Komise bere také na vědomí, že bod 50 zprávy uvádí následující: „Protože Národní auditní úřad podrobněji nezkoumal účty zahraničních veřejnoprávních rozhlasových a televizních společností, mohou existovat rozdíly mezi činnostmi těchto společností a mezi metodami výpočtu používanými pro jednotlivé účetní položky. Znamená to, že použité náklady a z nich odvozené jednotkové náklady se nemusí nutně vztahovat ke stejným činnostem a že nebyly nutně vypočteny podle stejných účetních zásad. Vyplývá z toho, že úrovně jednotkových nákladů se jako takové nedají ke srovnání použít. Protože smyslem zahrnutí zahraničních rozhlasových a televizních společností je porovnat spíše ‚vývoj‘ produktivity než její úroveň jako takovou, zaujal Národní auditní úřad stanovisko, že údaje týkající se zahraničních televizních společností mohou přesto ve své stávající podobě posloužit jako přiměřený ukazatel vývoje“. Bod 53 zprávy rovněž uvádí, že „Národní auditní úřad podrobněji nezkoumal příčiny výše uvedeného vývoje, protože, jak je zmíněno výše, vývoj zjištěných jednotkových nákladů závisí na obsahu programu nabízeného televizními společnostmi a protože analýza každopádně předpokládá, že se kvalita neměnila. Jelikož to představuje bezprostřední potíž při srovnávání dotčených veřejnoprávních rozhlasových a televizních společností, zjištění analýzy by se měla vykládat s jistou obezřetností. V tomto ohledu ministerstvo kultury prohlásilo, že souhlasí s popsaným vývojem jednotkových nákladů a že porovnání jednotkových nákladů DR, TV2 a zahraničních rozhlasových a televizních společností je nutno vykládat s jistou obezřetností“.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným důvodům Komise proto zastává názor, že zpráva neprokazuje, že náklady TV2 představují náklady, které by průměrný, správně řízený podnik vynaložil při plnění povinností veřejné služby.
(136)
Na základě výše uvedených skutečností Komise na závěr soudí, že čtvrté kritérium Altmark není splněno, a protože jsou tato kritéria kumulativní, nesplňuje vyrovnání poskytnuté TV2 podmínky stanovené Soudním dvorem v rozsudku ve věci Altmark. Jak bude prokázáno níže, Komise každopádně soudí, že toto vyrovnání lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
(137)
Komise musí také posoudit, zda by dotčená opatření mohla splnit zkoušku „investora v tržním hospodářství“. Dánské orgány a TV2 tvrdí, že opatření nelze označit za státní podporu, protože splňují podmínky zkoušky investora v tržním hospodářství. Domnívají se zejména, že v rámci zkoušky investora v tržním hospodářství bylo zcela oprávněné ponechat přebytek TV2 k navýšení kapitálu.
(138)
V tomto ohledu je nutno předběžně poznamenat, že otázka, zda by bylo možno opatření odůvodnit v rámci zkoušky investora v tržním hospodářství, je jiná než otázka, zda by bylo možno opatření považovat za nutná pro plnění úkolů veřejné služby (viz níže posouzení slučitelnosti), tj. skutečnost, že k výkonu svých úkolů veřejné služby by TV2 mohla potřebovat určitou míru rezerv a kapitálu, ještě neznamená, že by soukromý investor ponechal tyto finanční prostředky ve společnosti a nevyžadoval by dividendy.
(139)
V souladu s ustálenou judikaturou musí Komise stanovit, zda by se za podobných okolností dalo od soukromého investora srovnatelného velikostí se subjekty, které spravují veřejný sektor, očekávat, že přistoupí ke vkladům kapitálu stejného rozsahu (50). Ačkoliv jednání soukromého investora, s nímž je nutno porovnávat zásah veřejného investora, nemusí být jednáním běžného investora, který vynakládá kapitál s cílem dosáhnout poměrně krátkodobě zisku, musí být alespoň jednáním soukromé holdingové společnosti nebo soukromé skupiny podniků sledujících strukturální politiku a vedených vyhlídkou na ziskovost v dlouhodobějším časovém úseku.
(140)
Podle ustálené judikatury musí být dále zkouška investora v tržním hospodářství provedena v okamžiku přijetí rozhodnutí a ne následně (ex-post) (51).
(141)
Jelikož je v tomto konkrétním případě Dánsko jediným akcionářem společnosti TV2, je také prvním a posledním věřitelem, kterého je nutno v případě úpadku společnosti vyplatit. Z hlediska investora by tak dánský stát mohl usilovat o návratnost své investice tím, že by požadoval odměnu v podobě úroku z půjčky nebo výnosu z kapitálového podílu.
(142)
V tomto ohledu Komise zaznamenává, že během dotčeného období se Dánsko zřeklo nároku na placení úroků a umožnilo, aby úvěry zůstaly bez splátek. Dánský stát navíc nepožadoval žádnou odměnu z kapitálu, který se v TV2 nahromadil. Dánský stát proto nevyžadoval obvyklou návratnost své investice, jak by věřitel nebo majitel společnosti běžně učinil.
(143)
Dánské orgány dále nepředložily žádné přijatelné prvky pro odůvodnění, proč mělo ze strategického hlediska smysl reinvestovat přebytek do TV2 místo toho, aby požadovaly odměnu v podobě úroků nebo dividend. Takové rozhodnutí by za běžných okolností učinil investor pouze tehdy, pokud by se domníval, že opětovné investování vytvoří u jeho původní investice přidanou hodnotu.
(144)
V tomto konkrétním případě není prokázáno, že by existoval podnikatelský plán nebo zřetelná vypracovaná podnikatelská strategie, která by ukazovala, že tomu tak bylo. Neexistují ani žádné jiné náznaky, které by svědčily o tom, že TV2 plánovala rozvinout své činnosti tak, aby podobnou přidanou hodnotu vytvořila. Komise se tímto tvrzením nesnaží spoléhat na formální argumenty, aby odmítla tvrzení dánských orgánů o zkoušce investora v tržním hospodářství, ale pouze posuzuje, zda by se investor v tržním hospodářství rozhodl ponechat finanční prostředky v TV2 na základě podkladů, které měl k dispozici v okamžiku, kdy by toto rozhodnutí přijímal. Při zohlednění informací dostupných v okamžiku, kdy byly finanční prostředky ponechány v TV2 (52), a nezávisle na ohledech spojených s potřebami úkolů veřejné služby, které zajišťovala TV2 a na které by nebral ohled soukromý investor, se Komise přesto domnívá, že neexistoval žádný podnikatelský plán, investiční projekt nebo jiný prvek, na jejichž základě by se racionální soukromý investor domníval, že by reinvestování vytvořilo u jeho původní investice přidanou hodnotu, a že by se rozhodl ponechat finanční prostředky v TV2 místo toho, aby požadoval odměnu.
(145)
Dánské orgány kromě toho použily jako ukazatel výnos z obratu, aby prokázaly, že při reinvestování finančních prostředků do TV2 jednaly jako soukromý investor. V tomto konkrétním případě je ovšem nutno zdůraznit, že dánská vláda jedná ve skutečnosti jako finančník TV2 v tom smyslu, že jí poskytuje na pokrytí části jejích provozních nákladů značné výnosy. Výše těchto výnosů má přímý dopad na výsledky, jichž je TV2 schopna dosáhnout. V praxi lze koeficient výkonnosti zlepšit pouhým navýšením částky státních finančních prostředků. Protože nadměrné finanční prostředky vedou také k neefektivitě a ta zase k většímu čerpání státních prostředků, není zdaleka jisté, že zvýšené financování vede k odpovídajícím lepším výsledkům.
(146)
Chování dánských orgánů proto nelze považovat za chování investora v tržním hospodářství. Jak bude prokázáno níže, Komise ale každopádně soudí, že vyrovnání lze považovat za slučitelné. Jak již bylo zmíněno, zkouška investora v tržním hospodářství je jinou otázkou než otázka, zda bylo pro dánský stát odůvodnitelné ponechat přebytek v TV2 za účelem vytvoření kapitálu nutného pro úkoly veřejné služby.
(147)
Komise na závěr soudí, že během vyšetřovaného období opatření upřednostňovala TV2. Na trhu televizního vysílání se TV2 nachází v hospodářské soutěži s ostatními televizními společnostmi, kterým se stejného zvýhodnění nedostalo. Opatření je proto nutno považovat za selektivní a narušující hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.1.3. OVLIVNĚNÍ OBCHODU
(148)
Státní opatření spadají pod ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. To nastává vždy, když jsou dotčené činnosti součástí obchodní výměny uvnitř Společenství.
(149)
Soudní dvůr vypracoval rozsáhlý výklad tohoto pojmu. Podle judikatury Soudního dvora, pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu v rámci Společenství, je nutno považovat tyto podniky za dotčené touto podporou (53). Skutečnost, že příslušný podnik nepůsobí v oblasti vývozu, nevylučuje možnost ovlivnění obchodu. Poskytne-li členský stát určitému podniku podporu, mohou být díky podpoře zachovány vnitrostátní činnosti nebo mohou dokonce vzrůst, což ve svém důsledku snižuje možnosti jiných podniků na trh proniknout. Podpora tak umožňuje příjemci zachovat si podíl na trhu, který by jinak mohli získat konkurenti z jiných členských států (54).
(150)
V bodě 18 sdělení o vysílání Komise s odkazem na judikaturu Soudního dvora uvedla, že „lze obecně předpokládat, že státní financování veřejnoprávních vysílacích organizací ovlivňuje obchod mezi členskými státy. To jednoznačně platí pro získávání a prodej programových práv, které se často uskutečňují na mezinárodní úrovni. Rovněž reklama v případě veřejných vysílacích organizací, které mají oprávnění prodávat vysílací čas pro reklamu, má přeshraniční účinek, zejména u jazykově stejnorodých oblastí přes hranice jednotlivých států. Kromě toho se vlastnická struktura soukromých vysílacích organizací může rozšířit na více členských států.“
(151)
Komise v tomto případě zaznamenává, že TV2 vyvíjí činnost na mezinárodním trhu a vyměňuje televizní programy (55). Nachází se v přímé hospodářské soutěži se soukromými televizními společnostmi, které vyvíjejí činnost na mezinárodním televizním trhu a mají mezinárodní vlastnickou strukturu. Finanční prostředky vložené do organizace TV2 poskytly této společnosti konkurenční zvýhodnění při získávání audiovizuálních práv a při investování do programů, které mohou být následně prodávány. Opatření podpory k tomu dostala TV2 do výhodného postavení ve srovnání s jejími konkurenty v rámci Evropské unie, protože oslabila jejich možnosti, aby sami do Dánska pronikli.
(152)
Komise proto dochází k závěru, že opatření ve prospěch TV2 ovlivnila obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.1.4. ZÁVĚR
(153)
Protože jsou splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise dochází k závěru, že výše popsaná opatření ve prospěch TV2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(154)
Jelikož TV2 začala vysílat v roce 1989, byla všechna opatření poskytnuta TV2 po přistoupení Dánska k Evropské unii. Z tohoto důvodu představují opatření včetně koncesionářského poplatku novou státní podporu (a ne stávající ve smyslu čl. 108 odst. 1 SFEU).
IV.2 SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(155)
Komise soudí, že čl. 107 odst. 2 a čl. 107 odst. 3 písm. a), b), c) a d) SFEU nejsou zjevně použitelné a ani dánské orgány či TV2 v tomto ohledu netvrdily opak.
(156)
Komise proto posoudí, zda by nebylo možno použít čl. 106 odst. 2 SFEU.
(157)
Podle čl. 106 odst. 2 SFEU „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie“.
(158)
Aby opatření mohlo využít této odchylky, musí být splněny následující podmínky:
-
příslušná služba musí být službou obecného hospodářského zájmu a jako taková jasně definována členským státem („definice“),
-
členský stát musí příslušný podnik výslovně pověřit poskytováním této služby („pověření“),
-
uplatnění pravidel hospodářské soutěže obsažených ve Smlouvě musí bránit plnění zvláštních úkolů, které byly podniku svěřeny, a výjimka z těchto pravidel nesmí ovlivňovat rozvoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie („proporcionalita“).
(159)
Sdělení Komise z roku 2001 o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (56) (dále jen „sdělení o vysílání“) stanoví zásady a metody, které má Komise v úmyslu uplatňovat v odvětví rozhlasového a televizního vysílání, aby zajistila soulad s výše uvedenými podmínkami.
IV.2.1. DEFINICE
(160)
Podle zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (v platné verzi z roku 1994) (57) je TV2 nezávislým subjektem, jehož cílem je poskytovat a šířit prostřednictvím nezávislé programové činnosti celostátní a regionální televizní programy. Nabídka poskytovaných programů musí být v rozhodující míře zaměřena na kvalitu, všestrannost a rozmanitost. Při plánování programů regionálních stanic TV2 musí být také upřednostňován blízký vztah k regionu. Veřejná služba v oblasti vysílání je podrobněji vymezena ve stanovách TV2, které uvádějí, že TV2 musí veškerému dánskému obyvatelstvu poskytovat programy skládající se ze zpravodajských, všeobecně informačních, vzdělávacích, uměleckých a zábavných pořadů (58).
(161)
Komise bere na vědomí, že Soudní dvůr přijal v rozsudku (59) stanovisko ohledně veřejné služby, kterou musí TV2 ze zákona poskytovat.
(162)
Zaprvé je nutno připomenout, že členské státy mají široký prostor pro uvážení při vymezení toho, co považují za služby obecného hospodářského zájmu, a Komise tudíž může zpochybnit definici těchto služeb vytvořenou členským státem pouze v případě zjevného pochybení (60).
(163)
Jak je k tomu uvedeno v odstavci 33 sdělení o vysílání, spadá definice poslání veřejné služby veřejnoprávní rozhlasové a televizní společnosti do pravomoci členských států.
(164)
Pokud jde konkrétněji o služby obecného veřejného zájmu, judikatura Soudního dvora uznala, že členské státy mohou oprávněně definovat takové služby tak, aby zahrnovaly obecné programy (61).
(165)
Když členské státy v Amsterodamském protokolu (62) prohlásily, „že systém veřejnoprávního vysílání v členských státech je přímo spjat s demokratickými, společenskými a kulturními potřebami každé společnosti a s potřebou zachovat mediální pluralitu“, odkazovaly přímo na veřejnoprávní systémy rozhlasového a televizního vysílání, které zavedly a pověřily vysíláním obecných televizních programů pro veškeré obyvatelstvo těchto států.
(166)
Ve svém rozsudku Soudní dvůr rozhodl, že pravomoc členských států definovat vysílací služby obecného hospodářského zájmu široce a kvalitativně, aby se pokrylo vysílaní široké škály programů, nemůže být popírána, stejně jako možnost členských států uchýlit se při financování služeb obecného hospodářského zájmu k financování prostřednictvím reklamy (63).
(167)
Možnost členského státu definovat vysílací služby obecného hospodářského zájmu široce, se zahrnutím vysílání obecných programů, nemůže být zpochybněna skutečností, že veřejnoprávní rozhlasová a televizní společnost vykonává krom toho obchodní činnosti, zejména prodej vysílacího času pro reklamu. Otázka definice poslání veřejné služby se totiž nesmí zaměňovat s otázkou finančního mechanismu, který byl vybrán pro poskytování těchto služeb (64).
(168)
Soud k tomu ujasnil, že Komise nemusí srovnávat programy TV2 s programy komerčních kanálů. Učinit prostřednictvím srovnávací analýzy programů definici vysílací služby obecného hospodářského zájmu závislou na škále programů nabízených komerčními televizními společnostmi by znamenalo připravit členské státy o jejich pravomoc definovat veřejnou službu. Definice služby obecného hospodářského zájmu by tak ve skutečnosti závisela při konečné analýze na komerčních provozovatelích a jejich rozhodnutí, zda vysílat či nevysílat určité programy.
(169)
Soudní dvůr (65) také potvrdil, že povinnosti uložené komerčním televizním společnostem nejsou srovnatelné s povinnostmi veřejné služby uloženými TV2. Záměrem těchto povinností veřejné služby je poskytovat veškerému dánskému obyvatelstvu pestrý televizní program, který odpovídá požadavkům kvality, všestrannosti a rozmanitosti. Tyto povinnosti veřejné služby podmiňují celou televizní činnost TV2 způsobem více omezujícím, než činí minimální povinnosti stanovené dánským zákonem pro poskytnutí povolení vysílat.
(170)
Soudní dvůr proto dospěl k závěru (66), že „definice použitá dánskými orgány je jistě široká, jelikož v důsledku své zejména kvalitativní povahy ponechává vysílací organizaci volnost, aby stanovila skladbu programů. Přesto se nedopouští nepřesnosti. Naopak pověření TV2 je zcela jasné a přesné: poskytovat celé dánské populaci pestrý televizní program zaměřující se na kvalitu, všestrannost a rozmanitost“.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností a s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví televizního vysílání Komise považuje z hlediska výkladových ustanovení protokolu „širokou“ definici, jež pověřuje danou televizní společnost úkolem poskytovat vyváženou a rozmanitou programovou nabídku v souladu s jejím posláním, za oprávněnou podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Taková definice by odpovídala záměru uspokojovat demokratické, společenské a kulturní potřeby jednotlivých společností a zachovat mediální pluralitu včetně kulturní a jazykové rozmanitosti.
(172)
Na základě výše uvedených skutečností Komise proto soudí, že lze přijmout definici veřejné služby poskytované společností TV2.
(173)
Je nutno dodat, že během vyšetřovaného období TV2 provozovala internetové stránky jako součást svého úkolu veřejné služby. Internetové stránky informují uživatele o veřejnoprávních televizních programech TV2. Komise může souhlasit s tím, že internetové stránky TV2, jež se omezují na informování uživatele o veřejnoprávních televizních programech TV2, spadají mezi úkoly TV2 v oblasti vysílání v rámci veřejné služby. Zahrnutí provozování těchto stránek do poslání veřejné služby proto neobsahuje zjevné pochybení. TV2 kromě toho provozovala komerční internetové stránky s hrami atd. Tuto komerční internetovou službu TV2 je nutno považovat za čistě obchodní činnosti, protože nabízí interaktivní produkty na osobní žádost, jako jsou hry nebo „chat rooms“, které se neliší od podobných komerčních produktů. Tyto činnosti se proto nacházejí mimo rámec veřejné služby poskytované TV2.
IV.2.2. POVĚŘENÍ
(174)
Aby poslání veřejné služby mohlo využít odchylky podle čl. 106 odst. 2 SFEU, musí jím být TV2 pověřena na základě úředního aktu. Komise bere na vědomí, že zákon o rozhlasovém a televizním vysílání (67) formálně pověřil TV2 úkolem veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Komise bere rovněž na vědomí rozsudek, ve kterém Soudní dvůr rozhodl, že „je zjevné, že TV2 má takový úkol [úkol veřejné služby]“ (68).
(175)
Jelikož právní definice nedostatečně ujasňuje, jaké další služby jsou povoleny jako veřejná služby, je nutno, aby veřejnoprávní televizní společnost získala formální předchozí souhlas s každou činností, kterou si TV2 přeje zahájit jako veřejnou službu. Komise bere na vědomí, že v období 1995-2002 TV2 neposkytovala takové další služby kromě rámce svých úkolů vysílání v oblasti veřejné služby. Internetové stránky nabízející služby, jako jsou hry, byly totiž provozovány jako obchodní činnost, zatímco internetové stránky, které pouze informovaly uživatele o televizních programech TV2 vysílaných v rámci veřejné služby, nelze od služby vysílání oddělit. Komise proto dochází k závěru, že v období 1995-2002 byla TV2 pověřena úkolem vysílání v rámci veřejné služby řádným způsobem.
(176)
Jak je však uvedeno v odstavcích 41 až 43 sdělení o vysílání z roku 2001, nestačí, aby veřejnoprávní televizní společnost byla formálně pověřena poskytováním veřejné služby, je rovněž nezbytné, aby veřejná služby byla poskytována tak, jak se v pověřovacím aktu předpokládá. Jelikož není úkolem Komise, aby posuzovala plnění jakýchkoliv norem kvality, je žádoucí, aby existoval vhodný dohlížecí orgán, přičemž je na členském státu, aby zvolil mechanizmus, který by zajistil účinný dohled, a to za podmínky, že je příslušný orgán nezávislý na pověřeném podniku.
(177)
V těchto souvislostech Komise bere na vědomí, že v roce 2000 provedl Národní auditní úřad zvláštní šetření ohledně podstaty a povahy povinností TV2 v oblasti veřejné služby a také, jak jsou tyto povinnosti ve skutečnosti plněny. Při tomto šetření nebyly zjištěny žádné nedostatky v plnění závazků TV2 při poskytování veřejné služby. V období 2001-2002 navíc existovala Rada veřejné služby, aby zajistila plnění závazků TV2 v oblasti veřejné služby, ačkoliv tento subjekt během krátkého období své existence nevydal v tomto ohledu žádnou zprávu. Komise nemá ani žádné náznaky o tom, že TV2 neplnila své závazky nebo že by její jednání bylo takové, že by jí poskytovaná služba již nemohla být považována za službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
(178)
Pokud jde o finanční kontrolu služby veřejného vysílání, Komise bere na vědomí, že Národní auditní úřad provedl audity účtů TV2. Tyto audity zahrnovaly jak finanční audity, tak audity řízení, ačkoliv Národní auditní úřad neměl žádnou pravomoc zabránit nadměrnému vyrovnání nákladů TV2 vynaložených na veřejnou službu.
(179)
Pokud jde o přiměřenost, má Komise pravomoc toto posouzení provést. Komise bere na vědomí, že směrnice o transparentnosti byla v Dánsku provedena. Komise obdržela od dánských orgánů údaje nutné k tomu, aby byla schopna posoudit, zda státní financování bylo či nebylo přiměřené.
IV.2.3. PROPORCIONALITA
(180)
Podle rozsudku a sdělení o vysílání z roku 2001 má posouzení proporcionality, jež musí Komise provést, dvě stránky.
(181)
Zaprvé musí Komise vypočítat čisté náklady vynaložené na úkoly veřejné služby, jimiž byla TV2 pověřena, a ověřit, zda u těchto nákladů došlo či nedošlo k nadměrnému vyrovnání z hlediska potřeb tohoto subjektu při plnění úkolů veřejné služby.
(182)
Zadruhé musí Komise analyzovat chování TV2 na reklamním trhu. Podle sdělení o vysílání z roku 2001 by totiž veřejnoprávní televizní společnost do té míry, v níž jsou nižší příjmy pokryty státní podporou, mohla být sváděna k tomu, aby stlačovala ceny za reklamu nebo jiné činnosti, které nejsou veřejnými službami na trhu, aby snížila příjem konkurentů. Komise proto soudí, že kdykoliv veřejnoprávní televizní stanice sníží ceny za činnosti, které nejsou veřejnou službou, níže, než je nutné k pokrytí nákladů na tuto službu, které by za podobných okolností musel schopný soukromý provozovatel obvykle pokrýt, znamená to, že by mohlo dojít k nadměrnému vyrovnání za plnění povinností veřejné služby.
1. Výše státní podpory a posouzení nadměrného vyrovnání
(183)
Podle směrnice o transparentnosti (69) mají členské státy vést oddělené účty pro veřejnou službu a činnosti, které nejsou veřejnou službou. Náklady a příjmy mají být řádně zaúčtovány na základě jasně stanovených a objektivních zásad nákladového účetnictví.
(184)
Komise přijala názor, že v odvětví vysílání nemůže být oddělené vedení účtů na straně nákladů jednoznačné nebo vůbec proveditelné, protože různé činností sdílejí stejné vstupy. V tomto odvětví mohou členské státy považovat celý program televizních společností za pokrytý posláním veřejné služby, zároveň však umožňovat jeho obchodní využití (70).
(185)
V tomto rozhodnutí musí Komise nejprve zjistit náklady na službu obecného hospodářského zájmu, kterou plnila TV2.
(186)
Jelikož TV2 vyvíjí také obchodní činnosti, musí vést pro své různé činnosti oddělené účetnictví. Od roku 2001 byla TV2 ze zákona povinna vést oddělené účetnictví pro svou veřejnou službu na jedné straně a pro své obchodní činnosti na straně druhé.
(187)
Při výpočtu čistých nákladů musí Komise odečíst z hrubých nákladů na veřejnou službu všechny čisté zisky z komerčního využití činnosti v oblasti veřejné služby. Dánské orgány poskytly číselné údaje v souladu s metodou uvedenou v bodě 56 sdělení o vysílání, aby doložily výkonnost TV2 u komerčních činností a činností v oblasti veřejné služby. Ukazuje se, že většina komerčních činností TV2 sdílela stejný vstup jako činnosti v oblasti veřejných služeb. Důsledkem bylo, že se neprovádělo žádné smysluplné přidělování nákladů k těmto komerčním činnostem. K výpočtu čistých nákladů na veřejnou službu Komise v takovém případě odečte čisté příjmy z komerčního využití. Za oddělitelné od veřejné služby lze považovat pouze činnosti při komerčním využívání internetu. Ztráty, které TV2 vykazovala u komerčních internetových činností od jejich zahájení v roce 1997, dosahují výše […] (71) milionů DKK.
(188)
Ke zjištění čistých nákladů vynaložených na veřejnou službu Komise poté odečetla od hrubých nákladů vynaložených na veřejnou službu příjmy vytvořené činností v oblasti veřejné služby (příjem z reklamy a jiné výnosy z komerční činnosti). Poté bylo od čistých nákladů na veřejnou službu odečteno státní financování v hotovosti. Tento výpočet je znázorněn v níže uvedené tabulce.
(189)
Je nutno poznamenat, že bez ohledu na četné žádosti Komise o poskytnutí přesných částek u výnosů z reklamy za roky 1995 a 1996, nebyly dánské orgány a TV2 schopny předložit jasné a jednoznačné číselné údaje.
(190)
Ve své odpovědi ze dne 26. června 2009 dánské orgány uvedly, že nejsou s to potvrdit, že příjem z reklamy, který TV2 obdržela z fondu TV2, dosáhl v roce 1995 částky 400,1 milionu DKK a v roce 1996 částky 337,7 milionu DKK.
(191)
Ve své odpovědi TV2 uvedla, že i) fond TV2 obdržel v roce 1995 a v roce 1996 zaprvé finanční prostředky od TV2 Reklame (824 a 904,5 milionu DKK) a zadruhé koncesionářské poplatky od státu (330,3 a 356,3 milionu DKK) a že ii) fond TV2 převedl TV2 v roce 1995 částku 730,4 milionu DKK a v roce 1996 částku 694 milionů DKK a regionální stanicím TV2 ve stejných rocích částky 269,6 a 275 milionů DKK. Účelem částek převedených do fondu TV2 bylo pokrýt finanční potřeby TV2 a jejích regionálních stanic.
(192)
Ve svých odpovědích ze dne 26. června 2009, 17. listopadu 2010 a 30. listopadu 2010 dánské orgány k tomu potvrdily argumentaci TV2, podle které byly regionální stanice TV2, jež neměly žádné jiné komerční příjmy, ve skutečnosti zcela financovány pomocí prostředků z koncesionářských poplatků, a proto všechny částky převáděné každoročně regionálním stanicím TV2 mohly pocházet pouze z koncesionářských poplatků převedených do fondu TV2. Taková argumentace znamená, že prostředky z koncesionářských poplatků převedených TV2 lze považovat za rovnající se nejvyšší možné částce koncesionářských poplatků, které byly každý dotčený rok převedeny do fondu TV2, a to po odečtení všech částek převedených regionálním stanicím TV2. Stejně tak dánské orgány a TV2 tvrdí, že to znamená, že drtivá většina finančních prostředků převedených z fondu TV2 společnosti TV2 v roce 1995 a v roce 1996 spočívala v čistých příjmech z reklamy. Taková argumentace znamená, že podle dánských orgánů obdržela TV2 v roce 1995 60,7 milionu DKK v podobě koncesionářských poplatků (zůstatek po odečtení finančních prostředků přidělených regionům) a 669,7 milionu DKK v podobě příjmů z reklamy (zůstatek) a v roce 1996 částku 81,3 milionu DKK v podobě koncesionářských poplatků a částku 612,7 milionu DKK v podobě příjmů z reklamy.
(193)
Komise není argumentací TV2 a dánských orgánů ohledně výše příjmů z reklamy za období 1995-1996 přesvědčena. Komise zejména zaznamenává, že v rámci fondu TV2 neexistovaly oddělené účty pro příjmy z reklamy a pro koncesionářské poplatky a že všechny tyto příjmy byly kvůli tomu promíchány. Komise vyjadřuje politování nad tím, že dánské orgány nepředložily jasné a jednoznačné číselné údaje o výši příjmů z reklamy v roce 1995 a v roce 1996. Komise se ale domnívá, že v tomto konkrétním případě není nutno vést v této otázce další vyšetřování, protože tato otázka nepředstavuje důležitý problém, jelikož Komise, jak již bylo uvedeno dříve, soudí, že příjmy z reklamy za období 1995-1996 představují státní prostředky a že se každopádně musí odečíst od hrubých nákladů vynaložených na veřejnou službu. Příjmy z reklamy převedené fondem TV2 v roce 1995 a 1996 jsou proto v níže uvedené tabulce uváděny ve stejné řádce jako koncesionářské poplatky.
(194)
Je nutno také poznamenat, že Komise zahrnula do období 1997-2002 koncesionářské poplatky, které byly převedeny na regionální stanice TV2 přes společnost TV2. Protože tyto částky obdržela TV2 a poté je převedla na regiony, Komise se domnívá, že se musí do výpočtů zahrnout jak jako příjmy, tak jako výdaje, což ve skutečnosti znamená, že na níže uvedený výpočet Komise nemají žádný vliv.
(195)
Pokud jde o kapitál vložený do TV2 za účelem digitalizace, je v roce 1997 vykazován jako příjem. Odpovídající odpočty byly zohledněny v okamžiku, kdy k investici došlo. U nákladů na digitalizaci se totiž jedná o náklady na veřejnou službu. Aby nedošlo k dvojímu započtení stejných nákladů, byly od hrubých nákladů na veřejnou službu odečteny odpisy odpovídající uskutečněným investicím. Nehledě na kritiku TV2 v tomto bodě zastává Komise názor, že v souladu s ustálenou praxí při výpočtech státního vyrovnání je nutno zohlednit příjmy od státu nebo z veřejného fondu v roce, kdy byly poskytnuty, a ne v roce, kdy byly vynaloženy nebo použity.
Tabulka 1
Náklady na veřejnou službu a opatření vyrovnání v období 1995-2002 podle výpisu z účtů
(v milionech DKK)
Rok
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Celkem
Hrubé náklady na poskytování veřejné služby
- 755,8
- 856,2
-1 415,2
-1 475,3
-1 439,1
-1 531,6
-1 518,5
-1 604,1
-10 595,8
Investice do digitalizace
0
0
0
0
-10,3
-4
-56,7
-23,9
-94,9
Čisté příjmy z reklamy získané TV2 přímo
0
0
1 091,9
1 118,4
1 014,4
1 089,9
1 006,8
1 028,3
6 349,7
Ostatní příjmy
83,2
121,6
97,3
76,3
50,9
65,4
58
73,8
626,5
Čisté náklady na poskytování veřejné služby
- 672,6
- 734,6
- 226,0
- 280,6
- 384,1
- 380,3
- 510,4
- 525,9
-3 714,5
Koncesionářské poplatky a čisté příjmy z reklamy obdržené v období 1995-1996 z fondu TV2
730,4
694
328,5
357,5
414,6
449,2
537,3
556,2
4 067,7
Převod při zrušení rozhlasového fondu
0
0
8
10
15
25
0
0
58
Převod při zrušení fondu TV2
0
0
217
0
0
0
0
0
217
i) výše zmíněné koncesionářské poplatky a příjmy z fondu TV2 a rozhlasového fondu a ii) čisté náklady na poskytování veřejné služby - celkem
57,8
-40,6
327,5
86,9
45,5
93,9
26,9
30,3
628,2
Zdroj: roční výkaz zisků a ztrát TV2.
(196)
Jak lze vyvodit z výše uvedené tabulky, financování přesahuje náklady o 628,2 milionu DKK (84,4 milionu EUR).
(197)
Komise bere na vědomí skutečnost, že se TvDanmark domnívá, že při posuzování nadměrného vyrovnání je nutno také zohlednit další opatření ve prospěch TV2, jako je osvobození od placení úroků a daní a přístup k celostátní vysílací frekvenci za výhodných podmínek. Tyto výhody jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:
Tabulka 2
Odhadovaný prospěch z osvobození od daně, zřeknutí se úroků a z vysílací frekvence
(v milionech DKK)
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Celkem
Osvobození od daně z příjmů právnických osob
19,7
-13,8
54,6
30,1
16,7
29,7
18,5
3,9
159,4
Narostlé úroky u úvěrů na rozběh činnosti
44,5
39,2
36,9
41,3
37,5
45,1
51,7
45,6
341,8
Státní záruka u provozních úvěrů
2,4
2,1
1,7
1,4
1,0
0,7
0,4
0,1
9,8
Poplatek za vysílací frekvenci (72)
2,3
7,9
12,6
21,4
26,0
70,2
Celkem
66,6
27,5
95,5
80,7
67,8
96,9
96,6
49,6
581,2
(198)
Komise souhlasí s tím, že v tomto vyšetřování je nutno brát na tato opatření zřetel. Při výpočtech nadměrného vyrovnání je však není vhodné zahrnout do výpočtu tabulky 1. V souladu se stanoviskem Komise ve věci RAI (73) lze tyto dodatečné zisky považovat za vyrovnání nákladů, které by jinak musely být financovány. Pro výpočet proporcionality státního financování nákladů vynaložených na plnění úkolu veřejné služby se tedy na tyto dodatečné výhody nemá brát zřetel, protože povinnost zaplatit dotčené náklady by úměrně zvýšila původní náklady na veřejnou službu svěřenou TV2. Z hlediska čistého výsledku by nedošlo k žádnému rozdílu. Je ovšem nutno zajistit, aby z těchto výhod měla prospěch pouze veřejná služba a aby tyto výhody nepřesáhly do komerčních činností. Tato otázka je řešena níže v 234. až 237. bodu odůvodnění.
(199)
Dánské orgány a TV2 předložily různé argumenty, aby odůvodnily nadměrné financování vypočítané v 196. bodě odůvodnění. Podle rozsudku musí Komise zejména posoudit, zda bylo nadměrné financování ve skutečnosti nutné k tomu, aby TV2 byla schopna plnit své úkoly veřejné služby.
(200)
V tomto ohledu je nejprve nutno poznamenat, že Amsterodamský protokol (74) zdůraznil zvláštnosti odvětví rozhlasového a televizního vysílání ve srovnání s jinými službami obecného hospodářského zájmu, protože „systém veřejnoprávního vysílání v členských státech je přímo spjat s demokratickými, společenskými a kulturními potřebami každé společnosti a s potřebou zachovat mediální pluralitu“. Při posuzování slučitelnosti v tomto rozhodnutí musí Komise na tyto zvláštnosti brát ohled.
(201)
Komise k tomu v předchozích rozhodnutích souhlasila s tím, že k zachování poskytování veřejné služby televizními společnostmi je odůvodněna určitá struktura kapitálu. Například ve věci rakouského rozhlasového a televizního vysílání (75) Komise prohlásila, že „podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES ve výkladu Amsterodamského protokolu mohou členské státy v zásadě poskytnout veřejné financování provozovatelům veřejnoprávního vysílání v míře nutné pro zachování výkonu veřejné služby. To se týká nejenom provozních nákladů na výkon služby obecného hospodářského zájmu ale také vlastního kapitálu“.
(202)
Jak rozhodl Soudní dvůr ve svém rozsudku (76), „Komise se nemůže opírat o údajný nedostatek kontroly, aby nařídila navrácení celé částky, o níž Dánské království tvrdí, že představuje rezervu nezbytnou pro veřejnou službu, jestliže byl možný důkladný přezkum všech právních a hospodářských podmínek, za kterých byla vytvořena tato rezerva během období šetření, s ohledem na informace, které měla Komise k dispozici, a jestliže při neexistenci takového přezkumu nebylo možné se platně vyslovit k otázce, zda tato rezerva byla celá, nebo pouze částečně skutečně nezbytná pro veřejnou službu“.
(203)
Soudní dvůr dodal (77), že čistě formální požadavek jako nutnost, aby rezervy byly specifické a průhledné, nemůže odůvodnit příkaz k navrácení, a že skutečnost, že TV2 nikdy nemusela čerpat ze svých rezerv, neznamená, že je nutno považovat tyto rezervy za neúměrné finančním potřebám na poskytování veřejné služby (78).
(204)
Komise proto musí posoudit všechny prvky, jichž použily dánské orgány ke stanovení vyrovnání poskytnutého TV2 v období 1995-2002 a k rozhodnutí o vytvoření rezerv. V tomto ohledu je postup stanovení koncesionářských poplatků posouzen výše v 105. bodu odůvodnění a následujících.
(205)
Pokud jde o skutečnosti, které vedly dánské orgány k vytvoření rezerv pro plnění úkolů veřejné služby, jimiž byla TV2 pověřena, je nutno zohlednit následující prvky předložené dánskými orgány.
(206)
Při vzniku TV2 v roce 1998 nebyl vložen žádný kapitál. Provoz TV2 byl financován pouze pomocí úvěru na rozběh činnosti ve výši 510,8 milionu DKK, který umožnil zakoupit výrobní vybavení TV2, budovy atd. TV2 byla proto kapitálově slabá, protože byla kapitalizována neobvykle vysokými úvěry a neobvykle slabým vlastním kapitálem. Výsledkem bylo, že velmi brzo čelila finančním potížím.
(207)
Audit státních účtů (Rigsrevisionen), což je nezávislý orgán dánského parlamentu, má za úkol provádět jak audity účtů, tak audity řízení. V roce 1995 dospěl k závěru, že podstatnou část finančních problémů TV2 lze přisoudit skutečnosti, že stanice byla založena bez vložení kapitálu (79). Audit státních účtů zejména doporučil, že by stát měl přeměnou úvěrů na rozběh činnosti vložit do TV2 kapitál v přibližné výši 530 milionů DKK. Tím by TV2 získala vlastní kapitál v přibližné výši 350 milionů DKK a míru solventnosti okolo 50 %. Doporučená míra solventnosti ve výši přibližně 50 % odpovídala míře solventnosti podniků v soukromém vlastnictví jako TV2 Norge (Norsko) a TV4 (Švédsko).
(208)
Následkem této zprávy požádali státní auditoři, což jsou členové dánského parlamentu pověření odpovědností za kritický audit mimo jiné účtů státem vlastněných podniků, ministerstvo financí o vyjádření k otázce, zda má TV2 navýšit vlastní kapitál. Ministerstvo financí ve svém vyjádření ze srpna 1995, jež bylo připraveno jako odpověď na návrh Auditu státních účtů, že by TV2 měla mít vlastní kapitál, uvedlo, že „jak při zakládání nového podniku, tak při přeměně stávajících podniků vlastněných státem je nutno zajistit, aby podnik měl potřebný kapitálový základ. Zároveň je ale nutno zajistit, že stát neposkytne nadměrný vklad kapitálu, protože to zaprvé pro stát znamená zbytečný výdaj a zadruhé by to podniku mohlo poskytnout bezdůvodné zvýhodnění v hospodářské soutěži. Je proto nutno zajistit, aby podnik nebyl ani podkapitalizován, ani překapitalizován“. Na tomto základě se dánský stát domníval, že by v TV2 měl být navýšen vlastní kapitál. Bylo ale přijato rozhodnutí, že se stát nebude podílet na vytvoření kapitálu jednorázově. Místo toho měla TV2 vytvořit nutný vlastní kapitál sama pomocí stávajících přebytků.
(209)
Povinnost kapitálového základu se odrazila ve stanovách TV2 z roku 1997. Od roku 1997 stanovy TV2 jasně uvádějí, že počínaje rokem 2001 bude volný vlastní kapitál TV2 dosahovat přinejmenším částky 200 milionů DKK a že tato částka bude používána k vyrovnání provozních ztrát této televizní společnosti (80). Vládní nařízení ze dne 18. srpna 1997 uvedlo, že pro financování možných provozních ztrát musí volný vlastní kapitál TV2, tj. vlastní kapitál po odečtení rezerv a dalších vázaných zdrojů, dosáhnout do konce roku 2000 přinejmenším částky 200 milionů DKK. Volný vlastní kapitál bude navyšován tak, aby koncem roku 1998 dosáhl přinejmenším částky 50 milionů DKK a na konci roku 1999 přinejmenším částky 100 milionů DKK. Počínaje rokem 2001 musí být volný vlastní kapitál podle posledního stavu účtů vždy přinejmenším ve výši 200 milionů DKK. Pokud se dá očekávat, že vlastní kapitál klesne pod uvedené částky, je záležitost předložena ministru kultury. Ministr kultury může ve zvláštních případech a po konzultaci s Rigsrevisionen souhlasit s nižší úrovní vlastního kapitálu a ke svému souhlasu může připojit konkrétní podmínky.
(210)
Vládní nařízení z roku 1997 vydané ministrem a nařizující minimální úroveň volného vlastního kapitálu bylo zveřejněno v dánské Sbírce zákonů (Lovtidende). Počínaje rokem 1998 bylo k tomu v souladu s požadavky stanov navyšování vlastního kapitálu uváděno zejména ve zveřejňované roční účetní závěrce TV2.
(211)
Podle dánských orgánů by nesplnění požadavku stanov na minimální kapitál ve výši 200 milionů DKK zřejmě znamenalo, že by TV2 byla převedena pod státní správu.
(212)
Komise zastává názor, že stěžejní otázkou je určit, zda a do jaké míry byl základ vlastního kapitálu dosažený pomocí vyrovnání nutný pro provádění úkolů veřejné služby TV2.
(213)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, jež vysvětlují postup a důvody, které vedly k navýšení rezerv TV2 v podobě základu vlastního kapitálu, a vzhledem k rozsudku Soudního dvora Komise soudí, že navýšení rezerv bylo pro plnění úkolů veřejné služby TV2 skutečně nutné.
(214)
Komise má přesto pochybnosti o tom, zda celá částka rezerv byla skutečně oprávněná a nutná, tj. zda celá výše základu vlastního kapitálu dosažená na konci roku 2002 byla skutečně nutná pro plnění úkolů veřejné služby TV2.
(215)
Komise zastává názor, že výše základu vlastního kapitálu, již lze považovat za přiměřenou a nutnou pro zajištění provádění veřejné služby, závisí na skutečnostech a právním rámci každého jednotlivého případu.
(216)
Pokud jde o základ vlastního kapitálu TV2, má Komise k dispozici následující číselné údaje:
(v milionech DKK)
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Vázaný vlastní kapitál (digitalizace)
167,0
167,0
156,7
152,6
96,6
72
Nevázaný vlastní kapitál
-97,8
- 138,4
22,1
110,7
173,3
270,3
418,7
478,5
Vlastní kapitál celkem
-97,8
- 138,4
189,1
277,7
330,0
422,9
515,3
550,5
Závazky celkem
770,3
746,9
1 244,7
1 363,3
1 311,8
1 423,0
1 409,5
1 409,1
Míra solventnosti (81)
-13
-19
2
8
13
19
30
34
(217)
K 31. prosinci 2002 vytvořila TV2 vlastní kapitál ve výši 550,5 milionu DKK, a to při započtení 72 milionů DKK vázaného vlastního kapitálu (digitalizace), což odpovídá míře solventnosti ve výši 34 %. Nevázaný vlastní kapitál dosáhl na konci roku 2002 výše 478,5 milionu DKK.
(218)
Komise zaprvé konstatuje, že se u části kapitálu nejednalo o volný vlastní kapitál. Podle účetní závěrky TV2 za rok 1997 (82) totiž Rada pro média „Medieforliget“ rozhodla, že TV2 musí do konce roku 2000 digitalizovat svá výrobní zařízení. Na digitalizaci jak TV2, tak regionálních stanic byla vyčleněna částka ve výši 300 milionů DKK. V roce 1997 byla za tímto účelem TV2 převedena částka 167 milionů DKK. Komise proto zastává názor, že tato částka byla pro potřeby veřejné služby TV2 nutná. Skutečnost, že k datu účinnosti 1. ledna 2003 byly finanční prostředky, které nebyly investovány do digitalizace (tj. zůstatek ve výši 72 milionů DKK), nakonec uvolněny, tento závěr nezpochybňuje, protože tyto částky byly během vyšetřovaného období v účtech TV2 zcela jasně vyčleněny jako vázaný vlastní kapitál a mohly by být použity pouze na digitalizaci, a jak rozhodl Soudní dvůr ve svém rozsudku, skutečnost, že TV2 nemusela čerpat ze svých rezerv, neznamená, že je nutno považovat tyto rezervy za neúměrné finančním potřebám na poskytování veřejné služby (83).
(219)
Je nutno také poznamenat, že k 31. prosinci 1994 byl vlastní kapitál TV2 záporný ve výši téměř 156 milionů DKK (tj. na začátku období, kterého se týká toto rozhodnutí) a že v roce 1995 a roce 1996 měla TV2 zápornou míru solventnosti a záporný vlastní kapitál, což vysvětluje, proč byl na konci roku 2002 celkový vlastní kapitál nižší než obdržené vyrovnání. TV2 měla nevázaný vlastní kapitál, který přesahoval požadovanou minimální prahovou hodnotu ve výši 200 milionů DKK, až na konci roku 2000.
(220)
Za účelem prokázání, že úroveň vlastního kapitálu TV2 byla oprávněná, dánské orgány předložily prohlášení ze dne 18. listopadu 2002 vypracované PricewaterhouseCoopers. V tomto prohlášení se uvádí, že míra solventnosti TV2 byla na konci vyšetřovaného období nižší než míry solventnosti skandinávských televizních společností srovnatelných s TV2 z hlediska velikosti, činností, struktury a trhů, na nichž působí. Míra solventnosti TV2 byla například nižší než u TV2 Norge (36 %) a značně nižší než u TV4 (Švédsko), u níž dosahovala výše 65 %, to znamená dvojnásobku míry solventnosti TV2. Podle prohlášení byla míra solventnosti TV2 nižší než u jejích protějšků, a nelze ji proto považovat za přemrštěnou. Prohlášení rovněž uvádí, že neexistuje žádný důvod se domnívat, že struktura kapitálu nebyla u srovnatelných televizních společností optimalizována. PricewaterhouseCoopers také uvádí, že míra solventnosti pod 30 % po delší dobu by byla neobvyklá a společnost by se stala citlivou na výkyvy v příjmech.
(221)
Toto srovnání s jinými provozovateli je nutno brát obezřetně, protože tyto provozovatelé neplní stejné úkoly veřejné služby jako TV2, nejsou financováni stejným způsobem a nemají stejný právní status. Toto prohlášení nicméně o něčem vypovídá a lze jej spolu s jinými prvky zohlednit.
(222)
Komise v tomto ohledu bere na vědomí, že dánské orgány předložily informace, jež prokazují, že během období, jehož se týká toto vyšetřování, plánovaly změnit právní status TV2, zapsat ji do obchodního rejstříku jako soukromou akciovou společnost a privatizovat. Jako součást postupu při zapsání TV2 do obchodního rejstříku bylo také analyzováno, jak postupně odstranit převádění koncesionářských poplatků, protože dánské orgány měly v úmyslu zrušit po privatizaci TV2 financování jejich prostřednictvím.
(223)
Kvůli splnění těchto záměrů navázala dánská vláda v červnu 2002 dohodu s parlamentní většinou o úplné liberalizaci dánské mediální politiky. Podle této dohody mělo dojít k přeměně TV2 za účelem její privatizace co nejdříve. Byla provedena analýza finančního základu pro zapsání TV2 do obchodního rejstříku jako soukromé akciové společnosti. V létě roku 2002 jmenoval ministr kultury řídicí skupinu složenou ze zástupců ministerstva kultury, financí a „Kammeradvokaten“ s cílem vyjasnit hospodářské východisko pro privatizaci TV2 a její zapsání do obchodního rejstříku jako obchodní společnosti. Na podporu své činnosti najala řídicí skupina auditní společnost a finančního poradce, aby mohla například vypočítat úroveň potřebného vlastního kapitálu TV2. Auditní společnost dospěla k závěru, že by měl být vlastní kapitál TV2 stanoven na 640 milionů DKK.
(224)
Zapsání TV2 do obchodního rejstříku jako obchodní společnosti a stanovení jejího vlastního kapitálu schválil finanční výbor parlamentu (Folketing). Ke změně právního statusu TV2 a jejímu zapsání do obchodního rejstříku jako soukromé akciové společnosti došlo se zpětnou platností k 1. lednu 2003. Po změně právního statusu TV2 a její přeměny v akciovou společnost byla zrušena řada opatření v její prospěch, jako byly bezúročné půjčky s odkladem splátek a osvobození od daně. V roce 2005 byla privatizace sice odložena, ale TV2 po roce 2004 již nedostávala koncesionářské poplatky.
(225)
Na základě výše uvedených skutečností Komise proto soudí, že skutečnost, že během poslední části období, kterého se týká toto vyšetřování, dánské orgány již plánovaly změnit zejména právní status TV s potřebou zajistit určitý základ vlastního kapitálu, která to provází, musí být spolu s dalšími prvky Komisí při jejím posuzování slučitelnosti rezerv zohledněna.
(226)
V souladu se svým postupem při přijímání rozhodnutí má Komise v zásadě vstřícný přístup k přeměně státních subjektů, které hospodářsky soutěží s obchodními podniky, na obchodní společnosti, protože tato přeměna může ve svém důsledku omezit narušování hospodářské soutěže tím, že nahradí neomezené státní výhody omezenou výší vlastního kapitálu, a tím, že jasně odliší mezi úlohou státu jako orgánu veřejné moci a podnikatelem, který požaduje návratnost své investice.
(227)
Spolu s jinými prvky, které je nutno zohlednit, Komise navíc soudí, že na úroveň rezerv TV2 se musí nahlížet vzhledem k výkyvům v příjmech z reklamního trhu.
(228)
TV2 byla totiž citlivá na výchylky v příjmech, které jsou nevyhnutelným aspektem reklamního trhu. Například jen za rok 1998-1999 zažila TV2 pokles v příjmech z reklamy ve výši přibližně 104 milionů DKK. Podle dánských orgánů je TV2 schopna čelit podobným poklesům takového rozsahu pouze za předpokladu, že bude mít značnou výši volného vlastního kapitálu, protože příjmy z koncesionářských poplatku byly stanoveny na několik let dopředu. I když TV2 byla méně závislá na příjmech z reklamy než TV2 Norge a TV4, které nemají možnost využívat koncesionářské poplatky, představovalo přesto financování prostřednictvím příjmů z reklamy během dotčeného období důležitý zdroj financování provozu TV2.
(229)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že Soudní dvůr ve svém rozsudku (84) upřesnil, že „skutečnost, že TV2 nemusela čerpat v roce 1999 ze svých rezerv, neznamená, že by tyto rezervy měly být považovány za nepřiměřené ve srovnání s jejími potřebami veřejné služby. Je totiž v samotné povaze rezervy vytvořené k řešení nepředvídaných událostí, že nemusí být nutně použita“.
(230)
Komise souhlasí s dánskými orgány v tom, že posouzení potřeb TV2 musí navíc zahrnovat skutečnost, že TV2 měla během roku a mezi různými roky výrazné výchylky v hotovosti, protože hlavní sportovní události jako olympijské hry se konají pouze v intervalech několika let a programová práva se obvykle nabízejí v rámci víceletých smluv. Z výroční zprávy za rok 1995 (85) například vyplývá, že přebytek za rok 1995 byl převeden na rok 1996, aby se pokryl očekávaný schodek v tomto roce, kdy došlo k mimořádně vysokým výdajům v souvislosti s olympijskými hrami a mistrovstvím Evropy v kopané.
(231)
K tomu je také nutno vzít na vědomí, že během vyšetřovaného období neměla TV2 možnost financování prostřednictvím běžných úvěrů. Úvěry na rozběh činnosti byly povoleny až do výše 4 % příjmů podle posledního stavu účtů. Všechny ostatní formy půjček, záruk a finančního pronájmu měla TV2 zakázány s výjimkou běžného provozního úvěru. Důsledkem omezených možností TV2 financovat se pomocí půjček bylo, že její potřeby hotovosti byly v zásadě uspokojovány hotovostí z provozu.
(232)
Úroveň vlastního kapitálu je konečně zřejmá ze zveřejněných účtů. Během dotčeného období provedl generální auditor audity účtů TV2. Tyto audity zahrnovaly jak finanční audity, tak audity řízení, ačkoliv generální auditor neměl žádnou pravomoc zabránit nadměrnému vyrovnání nákladů TV2 vynaložených na veřejnou službu. Jak stanovil Soudní dvůr ve svém rozsudku (86), skutečnost, že auditní subjekt neměl sám oprávnění k tomu, aby zabránil nadměrnému vyrovnání, neumožňuje vyvodit závěr, že dánské orgány kontrolu neprováděly. Dánské orgány naopak uvedly, že pokud by Národní auditní úřad dospěl k závěru, že je základní kapitál příliš velký, mohlo to vést například k tomu, že v příští dohodě o médiích by došlo ke snížení příjmů z koncesionářských poplatků vyplácených TV2.
(233)
Na základě výše uvedených skutečností shrnutých do společného souboru nepřímých důkazů Komise k první části posouzení proporcionality soudí, že v tomto velmi zvláštním případě a vzhledem k Amsterodamskému protokolu a rozsudku Soudního dvora byla výše vlastního kapitálu vytvořeného na konci roku 2002 (tj. 550 milionů DKK) nutná pro plnění úkolů veřejné služby společností TV2. Částka ve výši 628 milionů DKK obdržená za tímto účelem byla proto přiměřená a nutná na základě čl. 106 odst. 2 SFEU.
(234)
Ačkoliv toto rozhodnutí posuzuje jako možnou státní podporu poskytnutou TV2 v roce 2003 a v roce 2004 pouze rekapitalizační opatření, Komise bere rovněž na vědomí, že dánské orgány předložily informace dokládající, že v roce 2004 dosáhl vlastní kapitál TV2 výše 640 milionů DKK. Do komerčních činností bylo investováno 96 milionů DKK a nelze zjistit, zda se jednalo o financování z vlastního kapitálu nebo z vnějších zdrojů. Pokud se vyjde z předpokladu, že byl použit pouze vlastní kapitál, znamenalo by to, že pro vysílací činnosti TV2 v oblasti veřejné služby bylo dostupných 544 milionů DKK vlastního kapitálu.
(235)
V souvislosti s výše uvedeným 198. bodem odůvodnění je nutno poznamenat, že TV vykonává rovněž řadu komerčních činností. Z hlediska všech činností TV2 se jedná o okrajovou záležitost. Náklady na tyto obchodní činnosti byly přidělovány na základě metody uvedené ve sdělení o vysílání z roku 2001 (87), kde se uvádí, že v rozporu s přístupem obecně zavedeným v jiných odvětvích veřejných služeb se náklady, které lze v plné míře připsat činnostem veřejné služby, ačkoli prospívají také obchodním činnostem, nemusejí rozdělovat mezi tyto dva druhy činností a mohou být zcela přiřazeny k veřejné službě. Sdělení o vysílání z roku 2001 soudilo, že při plném rozdělení těchto nákladů mezi obě činnosti je nebezpečí, že toto rozdělení bude svévolné a nebude smysluplné. Pokud jde o zvýhodnění, které má TV2 kvůli přístupu k vysílací frekvenci, Komise podotýká, že je nedílně spjato s úkolem zajišťovat veřejné služby. Komise také soudí, že v souladu se sdělením o vysílání lze finanční náklady (zisk z úroků) plně přiřadit k činnostem veřejné služby.
(236)
Za účelem neutralizování důsledků osvobození od daně, jehož využívají činnosti veřejné služby, se 30 % zisků z obchodní činnosti převádí na veřejnou službu. To se provádí teprve od roku 2001. Komise proto uznává, že mohlo dojít k narušení televizního trhu v tom, že TV2 při stanovení svých obchodních cen nemusela brát ohled na daň z příjmů právnických osob. V budoucnu by ovšem toto zvýhodnění díky „neutralizačnímu“ mechanizmu nemělo nadále existovat, protože podíl převodu odpovídá současné daňové sazbě. Pokud jde o minulost, nepředstavuje tato skutečnost pro stanovení výše nadměrného vyrovnání potíž, protože veškerý příjem z těchto obchodních činností byl použit na snížení čistých nákladů na veřejnou službu.
(237)
TV2 vykazovala ztrátové obchodní internetové činnosti. Jelikož tyto činnosti nepatří k úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, není možné žádné státní financování. Protože kromě toho neexistují žádné jiné činnosti, které byly vykonávány na samostatném základě (stand-alone basis), neexistují ani žádné přebytky z obchodních činností, kterými by se daly krýt ztráty internetových činností.
2. Posouzení chování TV2 na reklamním trhu
(238)
V bodě 58 sdělení o vysílání se uvádí, že „veřejnoprávní vysílací organizace by do té míry, v níž jsou nižší příjmy pokryty státní podporou, mohla být sváděna k tomu, aby stlačovala ceny za reklamu nebo jiné činnosti, které nejsou veřejnými službami na trhu, aby snížila příjem konkurentů (…). Kdykoli vysílací organizace stlačuje ceny činností, které nejsou veřejnou službou, pod úroveň nutnou k pokrytí samostatných nákladů, jež by schopný soukromý provozovatel měl v podobné situaci obvykle pokrýt, svědčil by takový postup o nadměrné náhradě za povinnosti vyplývající z plnění veřejné služby (…)“.
(239)
TvDanmark předložila informace, které dokládají, že není schopna pokrýt samostatné náklady na své televizní činnosti z cen za reklamu, které si účtuje TV2. TvDanmark porovnává své náklady s cenami za reklamu u TRP 21-50, které si účtovala TV2.
(240)
Aby bylo možno uznat opodstatnění tohoto porovnání, musí Komise nejprve zjistit, zda se lze či nelze domnívat, že se TvDanmark nachází v podobné situaci jako TV2, a zda se jedná či nejedná o schopného provozovatele.
(241)
Zaprvé musí Komise posoudit, zda se TvDanmark nachází v podobné situaci jako TV2. Komise konstatuje následující skutečnosti. Během vyšetřovaného období se sledovanost TV2 pohybuje okolo 35 %, zatímco odpovídající údaj je u TvDanmark přibližně 15 %. Podíl na reklamním trhu se rovněž výrazně liší. Podíl TV2 na trhu se pohybuje okolo 60 %, zatímco u TvDanmark okolo 8 %. Obrat TV2 v oblasti reklamy byl přibližně pětinásobkem obratu TvDanmark. Kromě toho je TV2 jedinou stanicí, která pokrývá 100 % obyvatelstva, zatímco TvDanmark2 pokrývá 77 % a TvDanmark1 ještě méně. Na základě výše uvedených skutečností Komise soudí, že TvDanmark nelze přímo srovnávat s TV2.
(242)
Zadruhé musí Komise zjistit, zda je TvDanmark schopným tržním provozovatelem. Schopného provozovatele lze zjistit pomocí analýzy obecně používaných klíčových údajů a porovnáním výsledků provozovatele s průměrnými výsledky dosahovanými v členském státě. Analýza musí zohlednit různou velikost podniků a jejich konkrétní strukturu nákladů. O provozovatelích vysílání na dánském trhu se ale nedá říci, že by byli v podobné situaci, aby bylo možno provést přímé srovnání koeficientů výkonnosti. Komise proto zastává názor, že provedení analýzy těchto koeficientů na dánském trhu není v tomto konkrétním případě vhodné.
(243)
Komise místo toho provedla analýzu údajů o finančních výsledcích TvDanmark a SBS Broadcasting. Na základě své analýzy není Komise schopna s jistotou stanovit, zda vzniklé ztráty pocházejí z vysokých původních nákladů nutných na rozběh činností, ze kterých se TvDanmark dosud nedokázala vzchopit, nebo zda TvDanmark nevykonává ve skutečnosti svou činnost efektivně. Přes četné žádosti nebyla Komise schopna získat údaje o finančních výsledcích třetího provozovatele, konkrétně TV3, aby mohla provést srovnání se třetím subjektem na trhu. Komise proto nemůže dospět s jistotou k závěru, zda jsou ztráty TvDanmark výsledkem cenové politiky TV2 nebo zda jsou zapříčiněny jinými faktory, které může TvDanmark ovlivnit.
(244)
Protože tedy Komise nemůže s jistotou určit, zda je či není TvDanmark schopným provozovatelem a protože přímé srovnání dvou provozovatelů není možné, je názoru, že výše zadaná zkouška není v tomto konkrétním případě průkazná.
(245)
Komise se proto rozhodla podrobit cenovou politiku TV2 a dostupné údaje o reklamním trhu další analýze, aby byla schopna posoudit, zda TV2 jednala či nejednala tak, aby ve vyšetřovaném období maximalizovala své příjmy z reklamy.
(246)
Zaprvé, Komise porovnala ceny dvou provozovatelů a analyzovala cenovou politiku TV2. Analýza se zaměřuje na období 1998-2002, tedy na období, o němž stěžovatel tvrdí, že v něm TV2 začala na reklamním trhu uplatňovat cenový „dumping“. Zadruhé, Komise analyzovala dánské výdaje na reklamu s ohledem na EU a zejména na ostatní skandinávské země. Zatřetí, Komise provedla porovnání kontaktních cen (tj. pořizovacích cen na třicet sekund vystavení tisíci diváků) napříč skandinávskými zeměmi a druhy médií.
(247)
Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu bylo předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu prosazovala slevy zvyšující věrnost. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, a poté dne 22. června 2009 potvrzeno vyšším soudem východního Dánska. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 usnesení vyššího soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím z 29. listopadu 2000, kdy dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy TV2 v roce 2000 byly nekorektní. Komise v tomto ohledu konstatuje, že se vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže týká období 2000-2005, a tedy pouze posledního roku období vyšetřovaného v tomto rozhodnutí. Věrností sleva zejména nepotřebuje křížové dotace ve smyslu sdělení o vysílání z roku 2001 (tj. „Kdykoli vysílací organizace stlačuje ceny činností, které nejsou veřejnou službou, pod úroveň nutnou k pokrytí samostatných nákladů, jež by schopný soukromý provozovatel měl v podobné situaci obvykle pokrýt, svědčil by takový postup o nadměrné náhradě za povinnosti vyplývající z plnění veřejné služby“). Ve skutečnosti, a jak je vysvětleno níže, TV2 v průměru stanovovala ceny za vysílání reklamy výrazně vyšší než její konkurenti. Věrnostní slevy k tomu znamenají, že zákazníci investují do TV2 větší část svých rozpočtů na reklamu, než by tak učinili za jiných okolností. Obvinění proto vlastně znamená, že TV2 zvýšila své příjmy z reklamy pomocí slev, což ve skutečnosti vedlo k menší potřebě koncesionářských poplatků. Komise každopádně není rozhodnutími dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže vázána.
(248)
Sledovanost a složení diváků, programové obsahy, regulační omezení času na vysílání reklamy a mechanizmus financování stanic jsou faktory, které ovlivňují povahu hospodářské soutěže na reklamním trhu. Ceny se proto liší podle jednotlivých televizních společností. Televizní stanice rovněž prodávají celou škálu odlišených „produktů“, které navíc dosahují různých cen (88).
(249)
Ceny uplatňované stanicemi zahrnují výrazné slevy. Porovnávat ceny za televizní vysílání reklam uvedené v cenících proto nemá význam. Většina televizní reklamy (přibližně 90 % veškeré celostátně vysílané reklamy) probíhá v rámci celoročních dohod, na jejichž základě televizní kanály poskytují roční slevy. K tomu existuje řada dalších slev (pro nové inzerenty, pro méně atraktivní umístění reklam, další množstevní slevy atd.). Vyjednání a zprostředkování dohod provádějí tzv. mediální agentury.
(250)
Aby bylo možné porovnat různé stanice, je nutno stanovit průměr různých uplatňovaných cen. Níže uvedená tabulka uvádí průměrné ceny pro cílovou skupinu TRP 21-50. Tyto ceny byly získány vydělením obratu relevantních stanic z celostátního vysílacího prostoru pro reklamy počtem získaných TRP 21-50, jak je ukázáno níže (89):
1998
1999
2000
2001
2002
TvDanmark
283 EUR
270 EUR
252 EUR
251 EUR
211 EUR
TV2
480 EUR
409 EUR
364 EUR
381 EUR
325 EUR
Rozdíl
197 EUR
139 EUR
112 EUR
130 EUR
114 EUR
CPP (90) TvDanmark jako podíl CPP TV2
58,9 %
66,0 %
69,3 %
65,9 %
64,9 %
Průměrné náklady na bod (CPP) společnosti TV2 za TRP 21-50 vyvážený pokrytím (0,7)
336 EUR
286 EUR
255 EUR
267 EUR
228 EUR
CPP TvDanmark jako podíl na vyváženém CPP TV2
84,2 %
94,3 %
99,0 %
94,1 %
92,7 %
(251)
Podle výše uvedených údajů byla cena TvDanmark za TRP 21-50 asi o 30-40 % nižší než cena TV2. Jak Komise tvrdila ve svém rozhodnutí o státní podpoře ve prospěch France 2 a France 3, existuje na trhu s televizní reklamou pozitivní vztah mezi průměrným počtem kontaktů a průměrnou čistou cenou za kontakt (91). Rozdíl v cenách různých televizních společností by proto bylo možno vysvětlit relativně silným postavením stanic z hlediska jejich schopnosti dosáhnout vysokého počtu diváků. V takové situaci je důležité zjistit, zda skutečné cenové rozdíly odrážejí či neodrážejí podmínky na trhu.
(252)
Na rozdíl od situace ve Francii lze v tomto konkrétním případě analyzovat pozorované skutečnosti pouze u dvou provozovatelů vysílání. Sklon lineární regresní přímky se proto vypočítá na základě cen těchto dvou provozovatelů a nebude mít příliš vysoký statistický význam. S tím výsledkem, že nebude možno dospět k žádnému závěru o tom, zda je sklon přímky „přiměřený“ či není.
(253)
Za účelem ověření, zda lze či nelze o skutečném rozdílu v cenách mezi oběma provozovateli prohlásit, že odráží tržní podmínky, je nutno kvůli neutralizaci dominantnějšího postavení TV na trhu uplatnit opravný koeficient. Vyvažující koeficient byl odvozen z výpočtů mediálních agentur a odráží rozdíl v zasáhnutí požadované cílové skupiny, kterého lze dosáhnout při zakoupení 100 TRP 21-50 u TvDanmark a TV2. TvDanmark se nachází lehce pod 70 % zasažení dosahovaného TV2 (při zakoupení 100 TRP 21-50). Při použití tohoto koeficientu se ceny téměř sbližují. Lze konstatovat, že ceny TV2 jsou stále o něco vyšší než ceny TvDanmark. Zdálo by se proto, že rozdíl v cenách jako by odrážel tržní podmínky. K tomuto výsledku je ovšem nutno přistupovat obezřetně, protože je nutno mít na mysli, že podobný opravný koeficient zřejmě není schopen vyvážit všechny rozdíly mezi stanicemi.
(254)
Komise bere rovněž na vědomí, že stěžovatel trvá na tom, že skutečná hospodářská soutěž na trhu televizní reklamy neprobíhá ani na úrovni ceníku, ani na úrovni průměrných cen GRP či TRP, jak je uváděno výše. Místo toho TvDanmark tvrdí, že si provozovatelé vysílání ve skutečnosti konkurují u tzv. mezních cen. Tyto mezní ceny údajně vznikají z dominantnějšího postavení TV2 na trhu. Aby inzerenti dosáhli cílů své kampaně, jsou nuceni kupovat určitou část ratingových bodů výlučně u TV2. U těchto tzv. podmezních jednotek neprobíhá žádná hospodářská soutěž, a TV2 je zde proto schopna dosahovat nadměrných zisků. V důsledku toho si provozovatelé konkurovali u zbývajících ratingových bodů, a tudíž i mezních cen. TvDanmark tvrdí, že tyto ceny byly dokonce nižší než průměrné ceny uváděné výše v tabulkách.
(255)
Odhlédne-li se od otázky, zda je toto tvrzení pravdivé, Komise se domnívá, že takové chování by bylo kvůli silnému postavení TV2 na trhu možné. Ovšem toto vyšetřování má zjistit, zda se TV2 na trhu chovala či nechovala tak, aby se pokoušela maximalizovat své příjmy. V tomto ohledu nelze vyloučit, že TV2 udržovala své ceny na nízké úrovni, aby si uchovala vysoký podíl na trhu, avšak toto chování není v rozporu se snahou maximalizovat příjmy.
(256)
Z výše uvedeného lze stanovit, že během vyšetřovaného období byly ceny TV2 vyšší než ceny TvDanmark. Je také zřejmé, že skutečná úroveň cen v tomto období klesala, i když ceny uváděné v cenících stoupaly. TV2 výrazně zvýšila úroveň slev, jež poskytovala.
(257)
Na základě analýzy cen ovšem nelze zjistit, zda vývoj v cenách skutečně přispěl či nepřispěl k poklesu celkových příjmů z reklamy, a tím ke zvýšení potřeby státního financování. Za účelem vyřešení této otázky Komise provedla níže uvedenou analýzu cenové politiky TV2 a jejích důsledků pro všeobecnou úroveň příjmů z reklamy, jichž TV2 dosahovala.
(258)
Jak je vysvětleno v níže uvedených bodech odůvodnění, TV2 během vyšetřovaného období provedla řadu zvýšení cen a jejich srážek (poskytováním vyšších slev). Níže uvedená tabulka přináší přehled vývoje všeobecné úrovně příjmů TV2 z reklamy během období 1998-2002, tzn. období, o kterém stěžovatel tvrdí, že v něm TV2 stlačovala na dánském trhu ceny (údaje v milionech DKK).
1998
1999
2000
2001
2002
Příjmy z celostátně vysílané reklamy
1 008
884
(- 11,3 %)
959
(+ 8,5 %)
879
(- 8,3 %)
884
(- 0,6 %)
(259)
V roce 1997 přijala TV2 strategické rozhodnutí, že v roce 1998 nebude zvyšovat využívání své kapacity, ale naopak zvýší své ceny. K dalšímu zvýšení cen došlo v roce 1999. Dánské orgány prohlašují, že hospodářská soutěž se v roce 1999 tak vyostřila, že TV2 na zvýšení cen doplatila a její příjem z reklamy poklesl oproti předchozímu roku přibližně o 10 %.
(260)
V roce 2000 TV2 očekávala zostření hospodářské soutěže a své ceny nezvýšila. Kvůli novému systému slev, který TV2 zavedla, došlo ale k poklesu skutečných cen. Výsledkem bylo, že TV2 zvýšila využívání svých kapacit oproti předchozímu roku o 33 %. Cenová opatření vedla k tomu, že se zvýšil obrat TV2 u celostátně vysílané reklamy o 8,4 %. V roce 2001 TV2 své ceny opět zvýšila. Bez ohledu na zvýšení cen kleslo využívání kapacit a příjmy TV2 z reklamy na úroveň roku 1999. V roce 2002 uplatnila TV2 další cenové srážky a čelila mírnému poklesu celkového obratu. Celkový obrat na reklamním trhu ovšem klesl v ještě větší míře.
(261)
Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že používání rozsáhlých slev vedlo ke snížení skutečné úrovně cen. TV2 dokázala tento pokles v cenách vyrovnat zvýšeným využíváním svých kapacit. Konkurence stejnou možnost neměla, protože neměla v oblasti kapacit k dispozici stejné rezervy. Aby byla tržně přijatelná, byla nucena držet krok s TV2. Během let, kdy TV2 své ceny zvyšovala, docházelo k poklesu jejího celkového obratu z vysílání reklamy. Když TV2 své ceny snižovala, byla naopak schopna svůj celkový obrat zvyšovat. Komise proto dochází k závěru, že srážky v cenách, jež uplatňovala TV2, vedly ve skutečnosti ke zvýšení celkových příjmů. Cenová politika TV2 tudíž zřejmě neprokazuje, že se společnost nesnažila maximalizovat své příjmy.
(262)
Srovnání cen dánských provozovatelů vysílání a analýza cenové politiky TV2 nepřinášejí žádné doklady o tom, zda celkové ceny na dánském trhu televizní reklamy byly či nebyly příliš nízké. Podobně pokleslá úroveň cen mohla být důsledkem toho, že TV2 využívala svého dominantního postavení ke snížení celkové úrovně výdajů na televizní reklamu pod konkurenceschopnou úroveň.
(263)
Kvůli objasnění této otázky Komise provedla analýzu hospodářských údajů z reklamního trhu ve všech zemích EU a porovnala je s Dánskem. Protože dánský trh televizní reklamy lze nejlépe srovnávat s ostatními severoevropskými zeměmi, provedla Komise také porovnání údajů mezi Dánskem a ostatními severskými zeměmi (Finsko, Švédsko a Norsko) (92). Klíčové údaje o výdajích na televizní reklamu, které byly analyzovány, jsou: 1) výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na celkových výdajích na reklamu, 2) výdaje na televizní reklamu na jednoho obyvatele a 3) výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na hrubém domácím produktu (HDP). Následující tabulka přináší přehled těchto klíčových údajů:
Klíčové číselné údaje o výdajích na televizní reklamu v Dánsku, EU a ostatních severských zemích
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na celkových výdajích na reklamu (v %)
DK
27 %
29 %
29 %
30 %
28 %
27 %
27 %
EU
35 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
Sev.
24 %
25 %
26 %
27 %
27 %
27 %
26 %
Výdaje na televizní reklamu na obyvatele (v EUR)
DK
39 EUR
44 EUR
48 EUR
51 EUR
46 EUR
47 EUR
44 EUR
EU
37 EUR
40 EUR
45 EUR
49 EUR
53 EUR
60 EUR
58 EUR
Sev.
32 EUR
36 EUR
41 EUR
44 EUR
45 EUR
54 EUR
49 EUR
Výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na HDP (v ‰)
DK
1,49 ‰
1,61 ‰
1,70 ‰
1,77 ‰
1,51 ‰
1,45 ‰
1,34 ‰
EU
2,20 ‰
2,34 ‰
2,46 ‰
2,58 ‰
2,70 ‰
2,88 ‰
2,71 ‰
Sev.
1,45 ‰
1,51 ‰
1,62 ‰
1,72 ‰
1,66 ‰
1,73 ‰
1,55 ‰
Zdroj: Evropská audiovizuální observatoř, Eurostat.
(264)
Z výše uvedené tabulky lze vyvodit, že podíl televizní reklamy na celkových výdajích na reklamu byl v Dánsku (27 %) ve srovnání s průměrem v EU (37 %) nižší. Údaje však ukazují, že mezi severní a jižní Evropou existuje obecná dělicí čára (93). V jižních členských státech jsou výdaje na televizní reklamu podstatně vyšší než v severních členských zemích (94). Stejný stav lze konstatovat u výdajů na televizní reklamu vyjádřených jako podíl na HDP (95). Také výdaje na televizní reklamu na obyvatele vykazují výrazné rozdíly mezi členskými státy (96). Při srovnání těchto poměrů v rámci severských zemí odpovídají dánské údaje situaci v severských zemích.
(265)
S ohledem na výše uvedené dochází Komise k závěru, že neexistuje jasný a jednoznačný doklad o tom, že by dánský trh televizní reklamy byl systematicky a důsledně utlumován cenovou politikou TV2.
(266)
Stěžovatel předložil rovněž údaje o porovnání kontaktních cen (vyjádřených v CPM (97)) uplatňovaných v rámci daného typu média v různých zemích a napříč typy médií v dané konkrétní zemi. Údaje předložené stěžovatelem porovnávají náklady na kontaktování 1 000 jednotlivců reklamou za použití buď tisku, nebo televize, a to v Dánsku, Norsku a Švédsku (98).
(267)
Tyto údaje ukazují, že televizní reklama je v Dánsku levnější než ve Švédsku a Norsku (99), zatímco u tištěných médií je tomu naopak (100).
(268)
Komise však nemůže ověřit spolehlivost předložených informací a žádné podobné údaje nejsou veřejně dostupné. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou spíše omezené a nezohledňují případné kulturní rozdíly, Komise nemůže dospět k opodstatněnému závěru o úrovni kontaktních cen u různých médií ve skandinávských zemích.
(269)
Komise proto dochází k závěru, že TV2 měla na dánském trhu během vyšetřovaného období nejvyšší ceny a byla schopna stanovit cenu za svůj produkt o 15 až 40 % vyšší než její konkurenti v závislosti na zasažení příslušné cílové skupiny. Ve srovnání se Švédskem a Norskem jsou ceny v Dánsku přibližně o 20 % nižší.
(270)
Vzhledem k výše provedeným analýzám dochází Komise k závěru, že z hlediska státní podpory neexistují žádné jasné důkazy o tom, že se TV2 nepokoušela maximalizovat své příjmy z reklamy a že by její chování na reklamním trhu vedlo ke zvýšené potřebě financování ze státních prostředků.
V. ZÁVĚR
Komise shledává, že Dánsko poskytlo dotčenou podporu neoprávněně, a porušilo tak čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Podle rozsudku Soudního dvora a na základě výše uvedených skutečností Komise ale soudí, že podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Podle rozsudku Soudního dvora je nutno posoudit, zda by výše uvedené zjištění nemohlo vést k nadměrnému vyrovnání ve prospěch TV2, protože částka ve výši 628 milionů DKK, kterou v roce 2004 získal dánský stát zpět od TV2 i s úroky, je nyní považována za slučitelnou a mohla by být státem společnosti TV2 vrácena. Vzhledem k rekapitalizačním opatřením, ke kterým ve skutečnosti došlo v roce 2004 (věc N 313/2004) kvůli finančním potřebám TV2 po vrácení uvedené částky, si je možno představit, že by podobné zpětné proplacení obsahovalo riziko nadměrného vyrovnání. Jak je možno vyvodit z bodů odůvodnění č. 34 a 35 rozsudku Soudního dvora a vzhledem ke skutečnosti, že dánské orgány nedovolily TV2 vyhlásit úpadek, byla povinnost vrátit uvedenou částku nutným předpokladem pro rekapitalizační opatření z roku 2004. Jak stanovil Soud v bodě odůvodnění č. 43 svého rozsudku, „ačkoliv zvláštní okolnosti tohoto případu přiměly Komisi k přijetí dvou rozhodnutí [zrušené rozhodnutí a rozhodnutí o rekapitalizaci], je zřejmé, že tato rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky spojené s označením za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a pokud se o státní podporu jedná, tak s posouzením slučitelnosti se společným trhem opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2 a následně TV2 A/S. Zrušení rozhodnutí 2006/217 proto pro Komisi znamená nové posouzení všech opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2 a následně TV2 A/S“. Kvůli jejich úzké vazbě v důsledku záležitosti vrácení je nutno nahlížet na rekapitalizační opatření z roku 2004 ve prospěch TV2 v souvislosti se státní podporou poskytnutou v období 1995-2002 tak, aby se zajistilo, že nedojde k žádnému nebezpečí nadměrného vyrovnání ve prospěch TV2.
V tomto ohledu konstatuje Komise následující. Po rozhodnutí o vrácení získaly dánské orgány ve skutečnosti zpět částku 1 050 milionů DKK (tj. více než 628 milionů DKK a úroky). Jak je uvedeno v rozsudku Soudu, následkem jeho zrušení rozhodnutí o vrácení zmizel důvod k vrácení částky ve výši 628 milionů DKK navýšené o úroky. Dánské orgány ale předložily prohlášení, v němž uvádějí, že se samy zavázaly nevracet TV2 zpětně získané finanční prostředky nebo, v případě splnění určitých kumulativních podmínek, vrátit TV2 částku, jež by odpovídala nejvýše rozdílu mezi částkou (včetně úroků), kterou TV2 skutečně vrátila za období 1995-2002, a částkou odpovídající rekapitalizačním opatřením. Na základě výše uvedeného příslibu proto neexistuje nebezpečí nadměrného vyrovnání ve prospěch TV2 v souvislosti se státní podporou za období 1995-2002 a ve spojení s rekapitalizačními opatřeními z roku 2004, což je v souladu s rozsudkem Soudu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření učiněná Dánskem ve prospěch TV2/DANMARK mezi rokem 1995 a rokem 2002 formou prostředků z koncesionářských poplatků a dalších opatření uvedených v tomto rozhodnutí jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ April 2011
dwar il-miżuri implimentati mid-Danimarka (C 2/03) għal TV2/Danmark
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2612)
(It-test Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/839/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (2), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ April 2000, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand il-kumpanija tat-televiżjoni kummerċjali Daniża SBS Broadcasting SA/TvDanmark (minn issa ’l quddiem imsejħa “SBS/TvDanmark”) rigward il-finanzjament mill-Istat tax-xandar televiżiv tas-servizz pubbliku Daniż TV2/DANMARK (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “TV2 (3)”). Fit-3 ta’ Mejju 2000 saret laqgħa mal-kwerelant. Permezz tal-ittri tat-28 ta’ Frar 2001, tat-3 ta’ Mejju 2001 u tal-11 ta’ Diċembru 2001, il-kwelerant issottometta informazzjoni addizzjonali.
(2)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Ġunju 2002, il-Kummissjoni għamlet talba għall-informazzjoni lill-awtoritajiet Daniżi, li għaliha l-awtoritajiet Daniżi rrispondew permezz tal-ittra tal-10 ta’ Lulju 2002. Fil-25 ta’ Ottubru 2002 u fid-19 ta’ Novembru 2002 saru żewġ laqgħat mal-awtoritajiet Daniżi. Informazzjoni addizzjonali ġiet irċevuta permezz tal-ittri tad-19 ta’ Novembru 2002 u tat-3 ta’ Diċembru 2002.
(3)
Permezz tal-ittra tal-24 ta’ Jannar 2003 (4), il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-finanzjament mill-Istat tax-xandar tas-servizz pubbliku Daniż TV2.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni sabiex tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej tal-14 ta’ Marzu 2003 (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mingħand l-awtoritajiet Daniżi permezz tal-ittra tal-24 ta’ Marzu 2003. Barra dan, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand diversi partijiet interessati. TvDanmark issottomettiet kummenti permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. L-Assoċjazzjoni tat-Televiżjoni Kummerċjali fl-Ewropa (ACT) bagħtet il-kummenti tagħha permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. L-istazzjonijiet televiżivi kummerċjali Antena 3 TV u Gestevisión Telecinco ssottomettew kummenti fis-16 ta’ April 2003. L-istazzjon kummerċjali TV3 issottometta l-kummenti tiegħu permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lid-Danimarka, li tat ir-reazzjoni tagħha għall-kummenti permezz tal-ittra ddatata t-12 ta’ Settembru 2003.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet aktar informazzjoni mingħand il-kwelerant permezz tal-ittri tal-15 ta’ Diċembru 2003 u s-6 ta’ Jannar 2004. Fis-17 ta’ Diċembru 2003 saret laqgħa bejn il-kwelerant u s-servizzi tal-Kummissjoni sabiex tiġi kjarifikata l-informazzjoni sottomessa fl-ittra tal-kwelerant tal-15 ta’ Diċembru 2003. Il-Kummissjoni għaddiet l-informazzjoni lill-Gvern Daniż, li ta r-reazzjoni tiegħu permezz tal-ittra tal-15 ta’ Marzu 2004. Fid-9 ta’ Frar 2004 saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Daniżi u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(7)
Fid-19 ta’ Mejju 2004, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni dwar il-finanzjament pubbliku mogħti bejn l-1995 u l-2002 lil TV2 fil-forma ta’ fondi mid-dritt tal-liċenzja u miżuri oħrajn (6). Id-deċiżjoni kkonkludiet li l-għajnuna kienet kompatibbli mas-suq komuni, bl-eċċezzjoni ta’ DKK 628,2 miljun (madwar EUR 84,3 miljun) li kellhom jiġu rkuprati flimkien mal-interessi (id-“deċiżjoni ta’ rkupru”).
(8)
Azzjonijiet legali kontra d-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni ġew sussegwentement imressqa quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja minn TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, u mix-xandara privati Viasat u SBS/TVDanmark.
(9)
L-awtoritajiet Daniżi implimentaw id-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni. Fil-fatt, TV2 ħallas lura DKK 1 050 miljun (7).
(10)
Dan il-ħlas lura wassal għal kriżi finanzjarja f’TV2. Konsegwentement fl-2004 d-Danimarka nnotifikat rikapitalizzazzjoni ta’ TV2.
(11)
Permezz tad-deċiżjoni tas-6 ta’ Ottubru 2004 (8), il-Kummissjoni approvat id-deċiżjoni tal-Gvern Daniż sabiex jirrikapitalizza lil TV2 billi jżid il-kapital ta’ TV2 b’DKK 440 miljun u permezz ta’ konverżjoni ta’ self tal-Istat ta’ DKK 394 miljun f’kapital (il-“miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni”). SBS u Viasat ressqu azzjonijiet quddiem il-qorti kontra dik id-deċiżjoni.
(12)
Fit-22 ta’ Ottubru 2008 (9), filwaqt li kkonfermat l-ambitu tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ TV2, il-Qorti tal-Prim’Istanza (issal-Qorti Ġenerali) annullat id-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni (is-“sentenza”). Din is-sentenza ma ġietx ikkontestata.
(13)
B’konsegwenza ta’ din is-sentenza tal-Qorti, il-Kummissjoni issa għandha tadotta deċiżjoni ġdida, minħabba li l-proċedura ta’ investigazzjoni formali, li tirrigwarda l-perjodu tal-1995-2002, hija miftuħa mill-ġdid.
(14)
Barra dan, il-proċedimenti ta’ litigazzjoni fil-każ ta’ rikapitalizzazzjoni rriżultaw f’Digriet tal-Qorti Ġenerali (10) tal-24 ta’ Settembru 2009 (id-“Digriet”), li ddikjarat li l-azzjoni fil-Kawża T-12/05 kienet mingħajr skop. Fil-fatt, skont il-paragrafu 35 tad-Digriet tal-Qorti, hemm rabta mill-qrib bejn id-deċiżjonijiet ta’ rkupru u dawk ta’ rikapitalizzazzjoni. Għalhekk, minħabba l-annullament tad-deċiżjoni ta’ rkupru, il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li d-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni ma kellha l-ebda sustanza u tifsira. Din indikat li “Minkejja li ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ preżenti ġiegħlu lill-Kummissjoni tadotta żewġ deċiżjonijiet, huwa apparenti li dawk id-deċiżjonijiet jikkostitwixxu żewġ aspetti tal-istess kwistjoni legali b’rabta mal-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 87(1) KE u, jekk hu hekk, għad-determinazzjoni tal-kompatibbiltà tagħhom mas-suq komuni, tal-miżuri implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S (11)”. L-annullament tad-deċiżjoni ta’ rkupru għalhekk jitlob għal “eżaminazzjoni ġdida tal-miżuri kollha implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2”. Id-Digriet ma ġiex ikkontestat.
(15)
B’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti, il-Kummissjoni għandha tqis fil-valutazzjoni tagħha fid-deċiżjoni preżenti l-miżuri li ġew implimentati mill-awtoritajiet Daniżi fl-2004 bħala riżultat tal-irkupru ordnat bid-deċiżjoni ta’ rkupru li ġiet annullata.
(16)
Għalhekk, kif isegwi mill-premessi 13, 14 u 15 msemmija hawn fuq, id-deċiżjoni preżenti tkopri biss il-miżuri tal-Istat favur TV2 għas-snin 1995-2002 iżda, b’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti, il-Kummissjoni ser tqis ukoll fil-valutazzjoni tagħha fid-deċiżjoni preżenti l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004, li rriżultaw mill-irkupru ordnat bid-deċiżjoni ta’ rkupru annullata.
(17)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jipprovdu l-analiżi tagħhom tal-implikazzjonijiet tas-Sentenza fuq il-każ.
(18)
Wara li talbu diversi estensjonijiet tal-limitu ta’ żmien, l-awtoritajiet Daniżi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom fis-26 ta’ Ġunju 2009. Bħala anness mal-ittra tagħhom, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew il-kummenti mingħand TV2.
(19)
Ġew organizzati diversi laqgħat mal-awtoritajiet Daniżi u/jew TV2, inklużi dawk fil-25 ta’ Awwissu 2009, is-7 ta’ Frar 2011 u l-4 ta’ Marzu 2011.
(20)
Il-Kummissjoni bagħtet ukoll talbiet addizzjonali għal informazzjoni, inklużi dawk fit-22 ta’ Settembru 2010, it-28 ta’ Ottubru 2010, id-19 ta’ Novembru 2010, l-14 ta’ Jannar 2011, li l-awtoritajiet Daniżi rrispondewhom fis-17 ta’ Novembru 2010, it-30 ta’ Novembru 2010, it-3 ta’ Frar 2011, l-24 ta’ Frar 2011 u s-7 ta’ Marzu 2011. L-awtoritajiet Daniżi ssottomettew ukoll diversi oġġetti ta’ informazzjoni f’Marzu u f’April 2011.
(21)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti minn partijiet terzi, b’mod partikolari minn SBS/TVDanmark fis-7 ta’ Frar 2011.
(22)
Fl-4 ta’ Awwissu 2008, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni li ma tqajjimx oġġezzjonijiet fuq l-għajnuna għas-salvataġġ li għandha tingħata lil TV2 fil-forma ta’ faċilità ta’ kreditu li tammonta għal DKK 1 000 miljun (12). Din id-deċiżjoni kienet appellata minn MTG/Viasat, il-kompetitur ta’ TV2. Il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li tissospendi l-proċeduri sad-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ tar-ristrutturar (13).
(23)
Fl-4 ta’ Frar 2009, id-Danimarka nnotifikat lill-Kummissjoni, b’mod konformi mal-Artikolu 108(3) TFUE, pjan ta’ ristrutturar rigward TV2 Danmark A/S (iktar ’il quddiem, il-“każ ta’ ristrutturar”). Permezz tal-ittra tat-2 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li fetħet proċeduri fuq l-iskema ta’ ristrutturar (14).
(24)
L-investigazzjoni tal-Kummissjoni fil-każ ta’ ristrutturar saret flimkien mal-valutazzjoni fil-każ preżenti, u d-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ ta’ ristrutturar ser tiġi adottata flimkien u simultanjament mad-deċiżjoni preżenti.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA
II.1. SFOND NAZZJONALI
II.1.1 IS-SUQ TAX-XANDIR DANIŻ MATUL IL-PERJODU 1995-2002
(25)
Matul il-perjodu 1995-2002, żewġ xandara televiżivi tas-servizz pubbliku operaw fid-Danimarka, jiġifieri Danmarks Radio (“DR”) u TV2. DR kien kważi ffinanzjat kompletament permezz ta’ dritt tal-liċenzja. TV2 kien iffinanzjat parzjalment permezz ta’ fondi mid-drittijiet tal-liċenzja, iżda wkoll mid-dħul tar-reklamar.
(26)
TV2 ġie mwaqqaf fl-1986 (15) bħala istituzzjoni awtonoma indipendenti ffinanzjata b’self mill-Gvern. Il-kumpanija bdiet ixxandar fuq livell nazzjoni fl-1 ta’ Ottubru 1988. Hija xandret il-kanal terrestri TV2 u anki bdiet ixxandar il-kanal tas-satellita TV2 Zulu fl-2000. Fl-aħħar tal-2002, TV2 Zulu nbidel minn kanal tas-servizz pubbliku għal kanal tat-televiżjoni bil-ħlas kummerċjali. Barra dan, tmien stazzjonijiet oħra ġew approvati mill-Gvern bħala stazzjonijiet TV2 reġjonali. TV2 kien meħtieġ li juri xandiriet minn stazzjonijiet TV2 reġjonali fuq il-kanal terrestri nazzjonali tiegħu.
(27)
Matul il-perjodu 1995-2002, minbarra x-xandara pubbliċi, żewġ xandara kummerċjali, TVDanmark u TV3/3+, kienu attivi fis-suq tax-xandir tat-televiżjoni fid-Danimarka kollha. Ix-xandara kummerċjali kkompetew ma’ TV2 fis-suq tar-reklamar televiżiv mal-pajjiż kollu. TVDanmark huwa parti minn SBS Broadcasting S.A. u xandar żewġ kanali fid-Danimarka. Sa mill-1997, xandar TVDanmark2 permezz ta’ netwerk ta’ 10 stazzjonijiet televiżivi kummerċjali lokali u mill-2000, xandar kanal tas-satellita liċenzjat fir-Renju Unit, TVDanmark1. Il-kanali tas-satellita TV3 u 3 + bdew ixandru fl-1992. Dawn huma parti mill-Modern Times Group (MTG).
II.1.2 REKWIŻITI LEGALI MATUL IL-PERJODU 1995-2002
(28)
Id-dispożizzjonijiet legali li jirregolaw il-mandat tas-servizz pubbliku matul il-perjodu tal-investigazzjoni mill-1995 sal-2002 huma stabbiliti fil-verżjonijiet sussegwenti tal-Att dwar ix-Xandir bir-Radju u t-Televiżjoni (minn hawn ’il quddiem “l-Att dwar ix-Xandir”) (16).
(29)
Il-missjoni ta’ TV2 hija li jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Id-distribuzzjoni tista’ ssir permezz ta’ apparat tar-radju, inklużi sistemi tas-satellita u tal-kejbil. Huwa l-Ministru tal-Kultura li joħroġ regoli li jikkonċernaw l-obbligi ta’ TV2.
(30)
TV2 għandu obbligi ta’ servizz pubbliku. Skont l-Att dwar ix-Xandir (kif applikabbli fil-verżjoni tal-1994 tiegħu) (17), TV2 huwa istituzzjoni indipendenti, bl-għan li permezz ta’ attivitajiet ta’ programmi indipendenti jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Il-firxa tal-programmi provduti għandha deċiżivament tiffoka fuq il-kwalità, l-versatilità u d-diversità. Affinitajiet ma’ reġjuni għandhom ukoll jingħataw prijorità fl-ippjanar ta’ programmi għal stazzjonijiet TV2 reġjonali.
(31)
Kif imsemmi fis-sentenza tal-Qorti (18), id-definizzjoni preċiża tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 evolviet matul iż-żmien, iżda fi kwalunkwe każ, dawn id-definizzjonijiet kollha tal-obbligi ta’ servizz pubbliku li kienu d-dmir ta’ TV2 matul il-perjodi differenti taħt investigazzjoni jirrikjedu “kwalità, versatilità u diversità”, li huma r-rekwiżiti kwalitattivi essenzjali ta’ servizzi ta’ xandir pubbliku fdat f’TV2.
(32)
Definizzjoni ulterjuri tal-missjoni tas-servizz pubbliku tista’ tinstab fl-Istatuti ta’ TV2. Pereżempju, dawn jispeċifikaw l-obbligi tax-xandir ta’ TV2 fir-rigward tal-arti u l-kultura, il-produzzjoni ta’ films Daniżi, programmi għat-tfal, żgħażagħ, u minoranzi etniċi. TV2 huwa wkoll obbligat ixandar twissijiet ta’ emerġenza lill-popolazzjoni.
(33)
L-attivitajiet tas-servizzi pubbliċi ta’ TV2 huma ffinanzjati permezz ta’ sehem ta’ TV2 tad-drittijiet tal-liċenzja tat-televiżjoni, dħul mir-reklamar u minn dħul ieħor. Skont it-termini tal-Att dwar ix-Xandir fis-seħħ fl-1994 (19), l-attivitajiet kollettivi ta’ TV2 huma ffinanzjati b’riżorsi trasferiti mill-Fond TV2 b’mod konformi mal-baġits ta’ qafas stabbiliti mill-Ministru tal-Kultura, u mid-dħul tal-bejgħ ta’ programmi, u minn kontribuzzjonijiet oħra, sussidji, eċċ. Hawnhekk, għandu jiġi enfasizzat li għas-snin 1995 u l-1996, TV2 rċieva s-sehem tiegħu tad-drittijiet tal-liċenzja, u d-dħul mir-reklamar minn fond speċjali (il-Fond TV2) (20).
(34)
Id-dispożizzjonijiet dwar ix-xandir permezz ta’ stazzjonijiet tat-televiżjoni kummerċjali li jeċċedu żona lokali unika huma stabbiliti fil-Kapitolu 5 tal-Att dwar ix-Xandir. Il-Kapitolu 6 jitratta dwar is-servizzi tar-radju u tat-televiżjoni lokali. Ir-rekwiżit ewlieni hu l-ksib ta’ liċenzja tax-xandir. Ir-rekwiżiti tal-ipprogrammar għad-detenturi tal-liċenzja huma stabbiliti fl-Ordnijiet Eżekuttivi Nru 874 dwar kontenuti Ewropej u Nru 1349 li tirrigwarda r-radju u t-televiżjoni lokali (21). Skont l-Ordnijiet, stazzjonijiet tan-netwerk, li jiksbu liċenzja tax-xandir tat-televiżjoni lokali, għandhom ixandru programmi lokali għal mill-inqas siegħa kuljum u jipproduċu sehem sinifikanti tal-ipprogrammar tagħhom bil-lingwa Daniża jew għal udjenza Daniża. Minħabba li TV3, 3 + u l-ewwel kanal ta’ TVDanmark jixxandru taħt liċenzja Brittanika, dawn ir-regoli japplikaw biss għal TVDanmark2.
II.1.3 L-ATTIVITAJIET KUMMERĊJALI TA’ TV2
(35)
Matul il-perjodu 1995-2002, TV2 wettaq numru ta’ attivitajiet kummerċjali minn meta ngħata bażi legali separata għal dan il-għan mill-1 ta’ Jannar 1997 (22), li jistgħu jinkludu l-isfruttament ta’ apparat tekniku, l-istabbiliment ta’ kumpaniji ġodda jew l-investiment kapitali f’kumpaniji eżistenti. Matul il-perjodu 1995-2002, dawn inkludew attivitajiet bħar-reklamar, il-bejgħ ta’ programmi, il-kiri ta’ arbli, il-promozzjoni (merchandising), l-attivitajiet fuq l-Internet, il-bejgħ mill-ġdid ta’ drittijiet sportivi, eċċ.
(36)
Sa minn Jannar 2001, TV2 kien obbligat li jżomm kontabbiltà separata bejn l-impriża tas-servizz pubbliku u “kwalunkwe impriża oħra”, fil-każ li din tal-aħħar taqbeż il-5 % tal-introjtu u DKK 3 miljun kull sena. Kellha tiġi applikata kontabbiltà tal-ispejjeż kollha, l-istabbiliment tal-prezzijiet ta’ servizzi/prodotti mhux pubbliċi kellu jsir skont il-valur tas-suq, u t-trasferimenti ta’ kapital bejn is-servizz pubbliku u impriżi oħrajn kellhom isiru b’mod konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u ma setgħux jinvolvu riżorsi mid-dritt tal-liċenzja (23).
II.2. IL-MIŻURI
Id-dħul mid-Dritt tal-Liċenzja
(37)
Bejn l-1995 u l-2002, TV2 rċieva dħul mid-dritt tal-liċenzja.
(38)
Il-Ministru għall-Kultura jiddetermina l-ammont tad-dritt tal-liċenzja li għandu jitħallas mis-sidien ta’ riċevituri tar-radju u ta’ settijiet tat-televiżjoni, għal sena jew diversi snin f’daqqa (24). Id-dritt tal-liċenzja tat-televiżjoni jinġabar minn DR u, suġġett għal deċiżjoni tal-Ministru għall-Kultura, skont ftehim dwar il-midja mal-Parlament Daniż, id-dħul mid-dritt tal-liċenzja huwa mbagħad distribwit bejn DR u TV2.
(39)
Il-Ministru għall-Kultura joħroġ ir-regoli li jikkonċernaw il-bidu u t-tmiem tal-obbligu għall-ħlas tad-dritt tal-liċenzja, dwar id-dati ta’ maturità għall-ħlas u l-ġbir, dwar it-tariffi ta’ twissija, eċċ. F’każijiet fejn wieħed ma jħallasx fil-ħin, għandhom jakkumulaw interessi skont l-Att dwar l-Interessi. It-tariffi u l-imposti li jibqgħu ma jitħallsux jistgħu jinġabru mill-Bank Ipotekarju Daniż. L-ammont mhux imħallas jista’ pereżempju jinġabar mill-paga tal-persuna konċernata, skont ir-regoli dwar il-ġbir ta’ taxxi personali kif stabbiliti fl-Att dwar it-Tnaqqis tat-Taxxi fis-Sors.
(40)
Sal-1997, TV2 rċieva d-dħul tiegħu (dħul mir-reklamar u drittijiet tal-liċenzja) mill-Fond TV2. Mill-1997, TV2 rċieva s-sehem tiegħu tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja direttament mid-DR.
Trasferimenti mill-Fond TV2 u l-Fond tar-Radju
(41)
Fl-1995 u l-1996, TV2 rċieva dħul tar-reklamar mill-Fond TV2 (25).
(42)
Barra minn hekk, TV2 rċieva DKK 58 miljun mill-Fond tar-Radju għaż-żieda fl-impenn għall-produzzjoni ta’ films Daniżi.
(43)
Barra dan, fl-1997 meta l-Fond TV2 ġie llikwidat, TV2 rċieva DKK 167 miljun għall-investiment fid-diġitalizzazzjoni tas-sistemi tal-produzzjoni tiegħu u DKK 50 miljun sabiex ikopri l-ispejjeż operattivi mill-Fond TV2.
Eżenzjoni mill-ħlas ta’ taxxa korporattiva
(44)
TV2 ġie, barra minn hekk, eżentat milli jħallas taxxa fuq id-dħul taħt l-Att dwar il-Kumpaniji. Il-vantaġġ ta’ din l-eżenzjoni għal TV2 għall-perjodu taħt investigazzjoni jammonta għal DKK 159,4 miljun. F’Jannar 2001, l-Istat Daniż introduċa mekkaniżmu sabiex jikkanċella l-effett tal-eżenzjoni mit-taxxa fuq attivitajiet kummerċjali ta’ TV2. TV2 kellu jittrasferixxi 30 % tal-bilanċ pożittiv annwali mis-servizz mhux pubbliku tiegħu għall-attivitajiet ta’ servizz pubbliku tiegħu. Ir-rata tikkorrispondi għar-rata tat-taxxa korporattiva normali li d-Danimarka introduċiet fis-sena 2000.
Eżenzjoni mill-ħlas tal-interessi u l-ħlas lura tal-kapital ta’ self għall-istabbiliment
(45)
L-ispiża tal-istabbiliment u d-defiċit operattiv ta’ TV2 matul il-perjodu inizjali tal-operat tiegħu kienu ffinanzjati minn self tal-Gvern. Skont il-ftehimiet ta’ self inizjali, TV2 kellu jħallas interess fuq il-kapital u kellu jħallas lura l-kapital totali tas-self. Madankollu, matul il-perjodu kollu tal-investigazzjoni, TV2 ġie eżentat mill-ħlas tal-interessi u gawda minn moratorju fuq il-ħlas lura. Il-vantaġġ riżultanti mis-self għall-istabbiliment u l-operat mingħajr interessi u ħlas lura għall-perjodu taħt investigazzjoni huwa ta’ DKK 341,8 miljun.
Garanzija mill-Istat għal self operattiv
(46)
Sal-aħħar tal-1996, inħarġu garanziji mill-Gvern għal self li tħallas mill-Fond TV2 sabiex jiffinanzja l-operat ta’ TV2. L-ammont ta’ self garantit ġie trasferit lil TV2 meta l-Fond ġie llikwidat. Il-vantaġġ għal TV2 riżultanti minn din il-garanzija huwa DKK 9.8 miljun.
Tariffi mħallsa għall-frekwenza tat-trażmissjoni b’kopertura nazzjonali u liċenzja għax-xandir bl-użu ta’ frekwenzi lokali f’konfigurazzjoni f’netwerk
(47)
Matul il-perjodu taħt investigazzjoni, id-Danimarka kellha aċċess għal tliet frekwenzi tat-trażmissjoni terrestri b’kopertura nazzjonali, li kienu riżervati għax-xandara pubbliċi. Frekwenza minnhom kienet riżervata għal TV2, it-tieni frekwenza kienet riżervata għal DR u t-tielet frekwenza għat-televiżjoni diġitali.
(48)
TV2 ħallas tariffa għall-użu ta’ frekwenza tax-xandir għall-pajjiż kollu riżervata lill-Aġenzija tal-IT u Telekomunikazzjoni Nazzjonali, korp Statali taħt il-Ministeru għar-Riċerka, it-Teknoloġija u l-Iżvilupp (26). L-ammont ta’ din it-tariffa ġie stabbilit fl-Att dwar il-Finanzi Daniżi. Matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, TV2 ħallas bejn DKK 2 u 4 miljun fis-sena f’tariffi tal-frekwenza.
(49)
Id-Danimarka għandha wkoll aċċess għal frekwenzi b’kopertura reġjonali biss. Fl-1997, il-Gvern introduċa l-possibbiltà sabiex frekwenzi reġjonali jingħaqqdu flimkien sabiex tinkiseb kopertura ogħla (netwerk). Fil-perjodu 1998-2001, stazzjonijiet tat-televiżjoni kummerċjali lokali liċenzjati sabiex ixandru f’konfigurazzjoni f’netwerk kellhom iħallsu tariffa annwali lill-Istat (27). Is-servizzi reġjonali ta’ TV2 ma kinux suġġetti għal ħlas tat-tariffi peress li dawn is-servizzi jxandru f’perjodi ta’ ħin mhux skedat’ fuq il-frekwenza nazzjonali ta’ TV2. Ix-xandar kummerċjali TvDanmark kien l-uniku operatur li ħallas din it-tariffa għat-tieni kanal. L-ammont totali li ħallas jammonta għal DKK 85,0 miljun.
Obbligu ta’ trasmissjoni
(50)
Is-sidien ta’ installazzjonijiet ta’ erjils għandhom l-obbligu li jirċievu u jittrażmettu programmi ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 permezz tal-installazzjonijiet tagħhom (“must-carry”).
III. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI U MID-DANIMARKA
(51)
L-ewwel, bħala konsegwenza tad-deċiżjoni tagħha sabiex tiftaħ il-proċedura formali tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni rċeviet diversi kummenti minn partijiet interessati. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(52)
TvDanmark ikkunsidra li l-provvista mill-Istat ta’ frekwenza tat-trażmissjoni għall-pajjiż kollu kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, peress li l-Istat tilef id-dħul fuq dan l-assi skars. Il-kompetituri għandhom biss penetrazzjoni massima ta’ 77 %. TvDanmark ikkumenta li l-fatt li t-taxxa tan-netwerking ġiet imposta biss fuq TVDanmark2 u mhux fuq l-istazzjonijiet lokali ta’ TV2, minkejja li huma ekonomikament u kummerċjalment fl-istess sitwazzjoni, jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-istazzjonijiet lokali ta’ TV2. Skont ACT, Antena 3 TV u Telecinco, skont il-prinċipju tan-newtralità rigward mezzi ta’ trażmissjoni mill-ġdid, huwa meħtieġ li t-tariffa tiġi imposta fuq kwalunkwe tip ta’ netwerk.
(53)
ACT, Antena 3 TV u Telecinco kkumentaw dwar l-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-kumpaniji dwar il-fatt li l-obbligu li jiġi trasferit 30 % tal-profitt relatat mal-attivitajiet kummerċjali lill-attivitajiet pubbliċi ta’ TV2 ma jistax jitqies bħala ekwivalenti għal ħlas tat-taxxa fuq il-kumpaniji lill-Istat, minħabba li dan il-fatt fixkel il-kompetizzjoni fi ħdan is-suq tax-xandir.
(54)
Partijiet terzi differenti kkunsidraw li d-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 ma jistax jitqies bħala leġittimu. Il-fatt li l-kundizzjonijiet ta’ mandat u proporzjonalità ntlaħqu ġie kkritikat ukoll. B’mod partikolari, TvDanmark ikkummenta li l-kalkolu tal-Kummissjoni ta’ kumpens żejjed għandu jqis il-benefiċċju ta’ TV2 mill-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva, is-self għall-istabbiliment mingħajr interess u pagamenti akkont, il-garanzija mill-Istat għal self operattiv u l-frekwenza ta’ trażmissjoni mingħajr ħlas. TvDanmark issottometta li ċ-ċaqliq fis-suq ġenerali fid-dħul minn reklami televiżivi huwa limitat u ma jiġġustifikax l-akkumulazzjoni tal-ekwità ta’ TV2.
(55)
TvDanmark issottometta fuq is-suq tar-reklamar li l-prattiki tal-ipprezzar ta’ TV2 ma jippermettux lill-operaturi kummerċjali jirkupraw spejjeż awtonomi. TvDanmark għandu jipprezza t-TRP tiegħu madwar 30-40 % inqas minn TV2 sabiex jiġi aċċettat fis-suq (it-TRP jew il-GRP ta’ TV2 huma ta’ valur ogħla minħabba kopertura aħjar) (28). Minħabba l-pożizzjoni unika ta’ TV2 f’termini ta’ kopertura u baġit tal-ipprogrammar, min jirreklama dejjem jagħmel ċerta parti mill-baġit tiegħu ma’ TV2 sabiex jikseb impatt massimu f’termini ta’ numru ta’ kuntatti, livell ta’ lħuq u/jew frekwenza partikolari fi ħdan baġit. TvDanmark ipprovda ċifri li juru li l-operat tiegħu kien qed jagħmel it-telf bejn l-1997 u l-2002 u allega li l-kompetizzjoni inġusta ipprevjenit lil TvDanmark milli jiġġenera biżżejjed dħul. TvDanmark issottometta wkoll analiżi tal-ipprezzar għar-reklamar televiżiv fuq is-Suq Daniż kif imħejji minn Copenhagen Economics. Ir-rapport, li qabbel il-prezzijiet medji u marġinali fuq is-suq, ikkonkluda li l-kompetizzjoni seħħet biss fuq id-domanda residwa, u għalhekk kwalunkwe tqabbil għandu jkun ibbażat fuq prezzijiet marġinali. Barra minn hekk, TvDanmark issottometta informazzjoni li tinkludi tqabbil tal-prezzijiet tar-reklamar ta’ TV2 ma’ dawk ta’ tipi ta’ midja oħra u ta’ pajjiżi oħra.
(56)
TV3 kkummenta li kellu jagħti skontijiet għoljin ferm għas-slots tar-reklamar tiegħu sabiex jiġi aċċettat fis-suq, minħabba li TV2 joffri skont marġinali addizzjonali fuq il-kumplament tal-baġits ta’ min jirreklama għar-reklamar televiżiv f’każ li l-kumplament jingħata wkoll lil TV2.
(57)
It-tieni, b’konsegwenza tad-deċiżjoni tagħha sabiex tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti mingħand l-awtoritajiet Daniżi. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(58)
L-awtoritajiet Daniżi kkunsidraw li l-frekwenzi tat-trażmissjoni għal TV2 ma jistgħux jitqiesu bħala vantaġġ minħabba li stazzjonijiet tat-televiżjoni lokali għandhom ukoll frekwenzi tat-trażmissjoni riżervati għalihom. Għalhekk, TV2 ma ngħatax trattament speċjali. TV2 kien, bħal stazzjonijiet oħra, qed iħallas tariffa għall-użu tal-frekwenza.
(59)
Fir-rigward tal-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li l-profitt fuq attivitajiet kummerċjali kien pjuttost limitat u li l-metodu magħżul sabiex tiġi kkanċellata l-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva ta’ TV2 għal attivitajiet kummerċjali pprevjena li dawn l-attivitajiet jiksbu benefiċċju finanzjarju mill-eżenzjoni.
(60)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-proporzjonalità, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li t-trasferiment ta’ DKK 167 miljun mill-Fond TV2 ġie allokat għad-diġitalizzazzjoni tan-netwerk tax-xandir. Għalhekk, ma jistax jiġi deskritt bħala kapital ta’ ekwità disponibbli.
(61)
L-awtoritajiet Daniżi indikaw ukoll li l-bilanċ favorevoli għas-snin 1995-2002 irriffletta r-rata raġonevoli ta’ qligħ f’relazzjoni mal-introjtu ta’ TV2. Barra minn hekk, il-kapital kien meħtieġ bħala protezzjoni f’każ ta’ tnaqqis f’daqqa fid-dħul mir-reklamar u TV2 ma kienx legalment permess li jieħu self li jaqbeż l-4 % tal-introjtu annwali. Barra dan, skont l-awtoritajiet Daniżi, l-Istat kien qed jaġixxi b’mod konformi mal-“prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq”, minħabba li l-kapital proprju ta’ TV2 ma qabiżx dak li investitur tas-suq normali kien jinjetta. Dan il-kapital ma jmurx kontra t-Trattat, sakemm il-kapital ma jintużax sabiex isostni l-attivitajiet kummerċjali ta’ TV2.
(62)
Fir-rigward tal-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li TV2 konsistentament stabbilixxa l-prezzijiet tiegħu sabiex jimmassimizza d-dħul. Il-prezzijiet ġew stabbiliti purament fuq bażi tal-provvista u d-domanda. Il-prezzijiet ġew stabbiliti annwalment fuq il-bażi tal-istimi tad-diviżjoni tar-reklamar ta’ TV2 fuq is-sehem tal-udjenza kummerċjali (bejn 21 u 50 sena), l-iskeda tal-programm, l-iżviluppi ekonomiċi u s-sitwazzjoni kompetittiva tas-suq. L-ispiża tal-operat ta’ TV2 ma kinitx fattur fl-istima, lanqas l-ammont tad-dritt tal-liċenzja. TV2 kellu l-ogħla prezz fis-suq Daniż, u għalhekk mhuwiex kwistjoni ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet li jirriżulta fi ħtieġa akbar għal finanzjament mill-Istat.
(63)
L-awtoritajiet Daniżi ssottomettew rapport imħejji minn RBB Economics fuq il-kompetizzjoni fis-Suq Daniż għar-Reklamar Televiżiv. Ir-rapport ikkonkluda li l-prezzijiet netti medji mitluba minn TV2 kienu fil-fatt ogħla mill-prezzijiet mitluba mill-kompetituri tiegħu u li d-differenzi fir-rati tar-reklamar mitluba minn TV2 u TvDanmark kienu spjegati bid-differenzi fis-saħħa relattiva tagħhom f’termini ta’ programmar u l-abbiltà sabiex jattiraw it-telespettaturi.
(64)
It-tielet, wara s-Sentenza, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jipprovdu l-analiżi tagħhom tal-implikazzjonijiet tas-Sentenza fuq il-każ.
(65)
L-awtoritajiet Daniżi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom u ssottomettew ukoll kummenti minn TV2. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(66)
Fir-rigward tad-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 sostnew li l-Istat Daniż ma kellu l-ebda kontroll fuq dan id-dħul u għalhekk m’għandhux jitqies bħala fondi tal-Istat. Fir-rigward taċ-ċifri, l-awtoritajiet Daniżi ma kkonfermawx l-ammonti sottomessi mill-Kummissjoni, iżda pjuttost spjegaw li l-kalkolu tal-ammonti taċ-ċifri tar-reklamar għas-snin 1995 u 1996 għandu jqis il-fatt li l-parti tal-flus li ġejja mill-Fond TV2 kienet użata għall-finanzjament tar-reġjuni ta’ TV2, u din il-parti setgħat tiġi ffinanzjata biss bid-dritt tal-liċenzja. Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi qablu li, fi kwlunkwe każ, dħul mir-reklamar għandu jitqies għall-finijiet tal-kalkolu tal-ispiża netta tal-mandat ta’ servizz pubbliku u li d-dħul mir-reklamar jikkostitwixxi dħul iġġenerat permezz ta’ attivitajiet ta’ servizz pubbliku.
(67)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qagħdu fuq is-Sentenza mill-Qorti sabiex isostnu li l-kundizzjonijiet tas-sentenza Altmark tal-24 ta’ Lulju 2003 (29) ġew sodisfatti. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet Daniżi jfakkru li bħal fil-każ BUPA (30), il-każ TV2 jikkonċerna ċirkustanzi li kienu diġà jeżistu qabel id-data tas-sentenza Altmark. Dawn qiesu li l-kundizzjonijiet Altmark għandhom jiġu applikati b’mod konformi mal-ispirtu u l-iskop ta’ dawn il-kundizzjonijiet, sabiex il-fatti partikolari tal-każ ikunu jistgħu jitqiesu. Dawn indikaw li skonthom, isegwi mis-Sentenza li l-uniku rekwiżit li l-Qorti imponiet fuq l-Istat Daniż huwa dak li dan għandu, “essenzjalment”, jikkonforma mal-kundizzjonijiet Altmark.
(68)
B’mod aktar preċiż, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qiesu li l-proċedura li ġiet applikata sabiex jiġi stabbilit id-dritt tal-liċenzja kienet trasparenti u konformi mar-rekwiżiti tat-tieni kriterju Altmark, mill-anqas fis-sustanza, li hu, skont huma, suffiċjenti fuq il-bażi tas-Sentenza tal-Qorti. Huma kkunsidraw li t-tielet kriterju ġie sodisfatt ukoll sa fejn u sakemm TV2 tħalla jżomm profitt raġonevoli. Fir-rigward tar-raba’ kundizzjoni Altmark, dawn enfasizzaw il-kontrolli differenti li applikaw għal TV2, u anki rreferew għall-ġurisprudenza BUPA u s-Sentenza tal-Qorti sabiex isostnu li dan it-test għandu sa ċertu punt jiħfief f’dan il-każ speċifiku, jew għandu essenzjalment jiġi sodisfatt. Fuq il-bażi tal-kawża Chronopost (31), dawn ġibdu wkoll l-attenzjoni li fil-prattika huwa impossibbli li tqabbel TV2 ma’ impriża tipika u mmexxija sewwa. L-awtoritajiet Daniżi sostnew ukoll l-opinjoni tagħhom li l-kumpens għandu jiġi aċċettat taħt it-test ta’ investitur f’ekonomija tas-suq.
(69)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qiesu li l-għajnuna mill-Istat għandha tiġi ddikjarata kompatibbli. Dawn spjegaw il-proċess li wassal għall-akkumulazzjoni tal-bażi tal-ekwità f’TV2 u enfasizzaw ir-raġunijiet differenti għaliex din l-ekwità kienet neċessarja għal TV2 biex jissodisfa l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu.
(70)
Xi partijiet terzi ressqu wkoll kummenti dwar is-Sentenza tal-Qorti. Fis-sustanza, dawn spjegaw għaliex il-kundizzjonijiet Altmark m’għandhomx jitqiesu bħala sodisfatti, b’mod partikolari, minħabba li r-rapporti ekonomiċi msemmija mill-Qorti mhumiex suffiċjenti sabiex juru li t-tieni u r-raba’ kriterju huma sodisfatti. Dawn ġibdu l-attenzjoni wkoll li l-Kummissjoni għandha żżomm il-konklużjoni li kellha fid-deċiżjoni ta’ rkupru annullata, jiġifieri li l-għajnuna ma kinitx kompatibbli.
IV. IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
IV.1. L-GĦAJNUNA MILL-ISTAT FI ĦDAN IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
(71)
L-Artikolu 107(1) TFUE jipprovdi li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(72)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżuri deskritti hawn fuq jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.1. IL-PREŻENZA TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT U R-RESPONSABBILTÀ GĦALL-ISTAT
(73)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżuri kkonċernati jinvolvux riżorsi tal-Istat.
(74)
Rigward id-dritt tal-liċenzja, il-Kummissjoni tieħu nota tal-konklużjonijiet tal-Qorti fis-Sentenza tagħha (32). B’mod partikolari, l-ammont huwa determinat mill-awtoritajiet Daniżi; l-obbligu għall-ħlas tad-dritt tal-liċenzja ma joriġinax mir-relazzjoni kuntrattwali bejn TV2 u l-persuna responsabbli għall-ħlas, iżda sempliċiment mill-pussess ta’ riċevitur tat-televiżjoni jew tar-radju; id-dritt tal-liċenzja jinġabar b’mod konformi mar-regoli tal-ġbir tat-taxxi personali; u fl-aħħar nett, huma l-awtoritajiet Daniżi li jiddeterminaw is-sehem tad-dħul ta’ TV2 mid-dritt tal-liċenzji. Il-Qorti kkonkludiet li r-riżorsi mid-drittijiet tal-liċenzja huma disponibbli għall-awtoritajiet Daniżi u taħt il-kontroll tagħhom u li huma għalhekk jikkostitwixxu fondi tal-Istat.
(75)
Rigward id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996, il-Qorti indikat fis-Sentenza tagħha li d-dritt tal-liċenzja u d-dħul mir-reklamar huma differenti fin-natura tagħhom (33).
(76)
F’dan ir-rigward, il-Qorti tqis fis-Sentenza (34) tagħha li hemm nuqqas ta’ raġunament mill-Kummissjoni dwar għaliex id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 għandu jitqies bħala riżorsi tal-Istat.
(77)
Fid-dawl tas-sentenza (35) Preussen Elektra, il-Kummissjoni għandha turi jekk id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 jistax jiġi kkwalifikat bħala fondi tal-Istat. Għal dan il-għan, għandha tevalwa jekk dan id-dħul mir-reklamar kienx taħt il-kontroll tal-Istat Daniż.
(78)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tieħu nota tal-elementi li ġejjin, li huma rilevanti sabiex jiġi deċiż jekk id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 huwiex riżorsi tal-Istat.
(79)
Fl-1995 u l-1996, TV2 rċieva d-dħul mir-reklamar mill-Fond TV2, li dan irċieva d-dħul mir-reklamar minn TV2 Reklame A/S.
(80)
TV2 Reklame kien strument tal-Istat indipendenti minn TV2. Il-kumpanija ġiet stabbilita sabiex taġixxi bħala aġent għall-bejgħ ta’ reklami fuq TV2 fuq bażi kummerċjali (36). TV2 Reklame kellu relazzjoni kuntrattwali mal-klijenti tar-reklamar.
(81)
M’hemm l-ebda obbligu li jiġu trasferiti flus ta’ TV2 Reklame għall-Fond TV2. It-trasferiment minflok ġie deċiż mill-Istat Daniż (37). Il-Ministru tal-Kultura kellu jiddeċiedi fuq il-parti tal-profitti ta’ TV2 Reklame li kellhom jiġu trasferiti għall-Fond TV2. Din id-deċiżjoni ttieħdet għal sena jew diversi snin kull darba u bl-approvazzjoni tal-Parlament Daniż (Il-Kumitat Permanenti Parlamentari dwar il-Finanzi). Il-Ministru tal-Kultura jista’ jiddeċiedi li l-profitt mhux trasferit jista’, suġġett għall-approvazzjoni tal-Kumitat Finanzjarju, jintuża għall-ħlas lura tal-garanzija mill-Istat maħruġa qabel għal TV2 Reklame jew għal skopijiet kulturali.
(82)
Fil-prattika, fl-1995 u l-1996, l-ammont kollu ta’ flus ta’ TV2 Reklame ġie trasferit għall-Fond TV2.
(83)
Il-Fond TV2 ġie stabbilit bil-ħsieb li jipprovdi lil TV2 bi dħul li jkun ġej mid-drittijiet tal-liċenzja u d-dħul mir-reklamar. Il-Fond TV2 appartjena lill-grupp TV2. Dan kien amministrat mill-bord tad-diretturi ta’ TV2.
(84)
Ma kien hemm l-ebda obbligu għat-trasferiment, fuq bażi annwali, tal-flus tal-Fond TV2 lil TV2. It-trasferiment lil TV2 kien minflok deċiż mill-Istat Daniż. Fil-fatt, il-Fond TV2 kellu obbligu legali li jittrasferixxi l-fondi lil TV2 b’mod konformi mal-baġits tal-qafas stabbiliti mill-Ministru tal-Kultura (38).
(85)
Fil-prattika, fl-1995 u l-1996, TV2 ma rċeviex id-dħul kollu mir-reklamar mill-Fond TV2.
(86)
Barra dan, ma kienx hemm kontijiet separati fi ħdan il-Fond TV2 bejn id-dħul mir-reklamar u d-drittijiet tal-liċenzja. Id-dħul li ma ġiex trasferit lil TV2 ġie akkumulat fil-Fond TV2. Dan ġie trasferit lil TV2 meta l-Fond TV2 ingħalaq.
(87)
Skont TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, id-dħul mir-reklamar appartjena lil TV2 u TV2 ikollu pretensjoni legali fuqu. Dawn irreferew għall-ittra tal-Ministru tal-Ġustizzja tat-22 ta’ Novembru 2003, li indikat li riżorsi tal-Fond TV2 jistgħu jintużaw biss sabiex ikopru attivitajiet ta’ TV2. Skont TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, kien hemm għalhekk obbligu legali sabiex jiġi trasferit id-dħul mir-reklamar tal-Fond TV2 lil TV2 eventwalment. Madankollu, kif muri hawn fuq, ma kien hemm l-ebda obbligu taħt il-liġi sabiex jiġi trasferit id-dħul kollu mir-reklamar lil TV2 u dan kien jiddependi fuq deċiżjoni konkreta tal-Ministru dwar jekk u kemm kellu jiġi trasferiti lil TV2.
(88)
Fir-rigward ta’ TV2, għandu jingħad ukoll li TV2 ma kellu l-ebda relazzjoni kuntrattwali mal-konsumaturi finali tar-reklamar, u TV2 ma kellux influwenza fuq attivitajiet (39) tar-reklamar. Il-Gvern Daniż ikkonferma li d-dħul mir-reklamar antiċipat għas-sena d-dieħla kien determinat indipendentement minn TV2.
(89)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Ministru kellu l-kontroll fuq is-somom li kienu f’TV2 Reklame u fil-Fond TV2. B’mod partikolari, (i) l-Istat Daniż iddeċieda jekk parti jew id-dħul kollu mir-reklamar jiġix trasferit għall-Fond TV2, u lil TV2; (ii) fl-1995 u l-1996, TV2 ma rċeviex id-dħul kollu mir-reklamar; u (iii) id-dħul mir-reklamar li ma ġiex trasferit akkumula fil-Fond TV2, fejn tħallat, fil-prattika, mad-drittijiet tal-liċenzja.
(90)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonsidra li, f’dan il-każ speċifiku, id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 trasferit lil TV2 permezz ta’ TV2 Reklame u l-Fond TV2 ikkostitwixxa riżorsi tal-Istat.
(91)
Fi kwalunkwe każ, l-ammont tal-għajnuna mill-Istat li jista’ jiġi ddikjarat kompatibbli ma jinbidilx jekk id-dħul mir-reklamar ma jiġix klassifikat bħala fondi tal-Istat (quod non). Fil-fatt, b’mod konformi mal-prattika tal-każistika kostanti tal-Kummissjoni u kif rifless fil-Komunikazzjoni (40) dwar ix-Xandir tal-2001, dħul derivat mis-servizz pubbliku, bħal dħul mir-reklamar, għandu jitqies meta jiġu kkalkulati l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku, jiġifieri anki jekk ma jitqiesx bħala riżorsi tal-Istat, id-dħul rispettiv inaqqas il-ħtieġa għal finanzjament pubbliku. L-awtoritajiet Daniżi huma wkoll ta’ din l-opinjoni (41).
(92)
Għandu jingħad ukoll li t-trasferiment ad-hoc ta’ riżorsi lil TV2 mill-Fond tar-Radju jikkonċerna dħul mid-dritt tal-liċenzja li jkun sar disponibbli lil TV2 wara deċiżjoni mill-Istat. L-istess huwa minnu għal trasferiment ad-hoc ta’ riżorsi mill-Fond TV2 meta dan ġie stralċjat, minħabba li, minbarra l-elementi msemmija hawn fuq b’rabta mal-kontroll tal-Istat Daniż fuq il-Fond TV2, il-fondi mill-Fond TV2 fiż-żmien tal-istralċjar ġew magħmula disponibbli lil TV2 wara deċiżjoni mill-Istat. Għalhekk, peress li r-riżorsi baqgħu taħt il-kontroll pubbliku, dawn għandhom jitqiesu wkoll bħala riżorsi tal-Istat. Peress li d-dħul mir-reklamar jitqies bħala riżorsi tal-Istat, u fi kwalunkwe każ, minħabba li t-trasferiment lil TV2 fiż-żmien tal-istralċjar ġie deċiż mill-Istat, din il-konklużjoni mhijiex affettwata mill-fatt li l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li somma f’daqqa trasferita lil TV2 b’konnessjoni mal-istralċjar toriġina esklussivament mid-dħul mir-reklamar.
(93)
Fir-rigward tal-miżuri l-oħra tal-Istat, il-Kummissjoni tqis li riżorsi pubbliċi huma preżenti fl-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva, bħala rinunzja tad-dħul mit-taxxa li hija ekwivalenti għall-konsum tal-fondi tal-Istat fil-forma ta’ nefqa (42) fiskali.
(94)
Is-self mingħajr interess u pagamenti akkont li ngħata lil TV2 huwa direttament provdut mill-Istat u allokat mill-baġit pubbliku. Bir-rinunzja tal-interess u pagamenti akkont ta’ dan is-self, l-Istat Daniż jirrinunzja dħul u għalhekk dawn il-fondi jikkostitwixxu fondi tal-Istat. Barra dan, huwa l-Istat Daniż li jiggarantixxi s-self operattiv. Il-benefiċċju ta’ garanzija mill-Istat hu li r-riskju assoċjat mal-garanzija jittieħed mill-Istat. Dan it-teħid ta’ riskju mill-Istat għandu normalment jitħallas bi primjum xieraq. Fejn l-Istat jirrinunzja dan il-primjum, ikun hemm vantaġġ għal TV2 u tnaqqis tal-fondi tal-Istat (43).
(95)
Barra minn hekk, l-Istat irriżerva frekwenza tat-trażmissjoni mal-pajjiż kollu għal TV2 li għalih iħallas tariffa tal-frekwenza lil korp tal-Istat. It-tariffa annwali li TV2 ħallas varjat bejn DKK 2 miljun u DKK 4 miljun matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(96)
Fin-nuqqas ta’ bażi ta’ tqabbil disponibbli għat-tariffa mħallsa għall-frekwenza nazzjonali, it-tariffa tista’ titqabbel biss mat-tariffa mħallsa għall-permess sabiex jintlaħaq sehem akbar tal-popolazzjoni permezz ta’ konfigurazzjoni ta’ netwerk. It-tariffa tal-frekwenza ta’ TV2 għal kopertura mal-pajjiż kollu hija sinifikament iktar baxxa mit-tariffa tan-netwerking li ġiet imposta fuq TvDanmark, li varjat bejn DKK 5 miljun fl-1997 u DKK 30 miljun fl-2001, u din minkejja li n-netwerk tal-frekwenzi reġjonali ta’ TvDanmark jilħaq biss rata ta’ penetrazzjoni ta’ 77 %. Għaldaqstant, TV2 seta’ jilħaq sehem akbar tal-popolazzjoni Daniża bi prezz aktar baxx.
(97)
Il-Kummissjoni hi għalhekk tal-opinjoni li l-ħlas tal-frekwenza ma jirriflettix il-kundizzjonijiet tas-suq u billi ma talabx rata tas-suq għall-assi, l-Istat irrinunzja dħul li jista’ jinġabar għall-baġit tal-Istat.
(98)
B’kuntrast, minħabba li TV2 ma jxandarx bl-użu ta’ konfigurazzjoni ta’ frekwenzi lokali sabiex jagħmel netwerk nazzjonali, TV2 mhuwiex suġġett li jħallas it-tariffa tan-netwerking. Peress li l-Istat ma setax jiġbor din it-tariffa mingħand TV2, ma rrinunzjax dħul li jista’ jinġabar għall-baġit tal-Istat u għalhekk m’hemm l-ebda fondi tal-Istat involuti.
(99)
Ugwalment, il-Kummissjoni ma tistax tiskopri kwalunkwe fondi tal-Istat fid-dispożizzjoni legali li tobbliga lis-sidien ta’ installazzjonijiet ta’ erjils sabiex jirċievu u jittrażmettu l-programmi tas-servizz pubbliku permezz ta’ dawk l-installazzjonijiet (“must-carry”) minħabba li l-Istat la jkun qed jirrinunzja kwalunkwe dħul u lanqas attivament jittrasferixxi flus lil dawk l-operaturi. Għaldaqstant, bl-ibbenefikar mir-regola tal-aċċess, TV2 ma jiksibx vantaġġ finanzjarju mill-fondi tal-Istat (44).
(100)
Il-miżuri kollha msemmija hawn fuq huma imputabbli għall-Istat Daniż minħabba kif deskritt hawn fuq, involvew b’xi mod jew ieħor deċiżjoni mill-Istat Daniż.
IV.1.2. VANTAĠĠ SELETTIV U DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI
(101)
Il-Kummissjoni tqis li d-dħul mid-dritt tal-liċenzja, it-trasferimenti mill-Fond TV2 (inkluż id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996) u l-Fond tar-Radju, l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, is-self mingħajr interessi u pagamenti akkont u l-garanzija mill-Istat għas-self operattiv kif ukoll l-aċċess għal frekwenza mal-pajjiż kollu fuq termini favorevoli, jipprovdu vantaġġ ekonomiku u finanzjarju lil TV2 li jnaqqaslu spejjeż operattivi li normalment ikunu jridu jinħarġu mill-baġit tiegħu. Barra dan, il-kompetituri ta’ TV2 ma rċivewx l-istess fondi.
(102)
Madankollu, miżuri tal-Istat li jikkumpensaw l-ispejjeż addizzjonali netti ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI) ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE meta l-erba’ kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti tal-Ġustizzja fis-Sentenza (45) Altmark ikunu sodisfatti:
-
L-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja trid tkun effettivament inkarigata sabiex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku, u tali obbliġi jridu jkunu ddefiniti b’mod ċar;
-
It-tieni nett, il-parametri li fuqhom huwa kkalkolat l-kumpens iridu jkunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti;
-
It-tielet nett, il-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li hu neċessarju sabiex ikunu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ tali obbligi;
-
Ir-raba’ nett, meta, f’każ speċifiku, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku mhijiex magħżula permezz ta’ proċedura ta’ appalt pubbliku li tippermetti li jintgħażel il-kandidat kapaċi li jipprovdi tali servizzi bl-inqas spiża għall-komunità, il-livell tal-kumpens neċessarju għandu jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ trasport sabiex tkun tista’ tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(103)
Kif ser jiġi żviluppat aktar fil-parti tal-konformità tad-deċiżjoni preżenti (ara premessa 160 u li jsegwi tad-deċiżjoni preżenti), jirriżulta mis-Sentenza tal-Qorti li l-ewwel kundizzjoni Altmark ġiet sodisaftta.
(104)
Fir-rigward tat-tieni kriterju Altmark, li skont dawn il-parametri li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens għal servizz pubbliku għandhom jiġu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kundizzjonijiet legali u ekonomiċi li, matul il-perjodu taħt investigazzjoni, irregolaw l-istabbiliment tal-ammont tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja pagabbli lil TV2. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura kienet kif ġej.
(105)
Skont il-punti 29 u 30 tal-ittra tal-awtoritajiet Daniżi tal-24 ta’ Marzu 2003, l-Att dwar ix-Xandir tar-Radju u t-Televiżjoni li kien fis-seħħ matul il-perjodu taħt investigazzjoni (46) stabbilixxa kif l-istazzjon TV2 b’mod sħiħ kien iffinanzjat (dritt tal-liċenzja, dħul mir-reklamar, u sorsi oħra ta’ dħul) u pprovda li l-Ministru għall-Kultura ddetermina s-sehem ta’ TV2 u DR tad-dritt tal-liċenzja u għalhekk l-ammont ta’ kumpens li għandu jingħata lil TV2. Ta’ min jinnota li għas-snin 1995 u 1996, TV2 rċieva s-sehem tad-dritt tal-liċenzja tiegħu mill-Fond TV2.
(106)
B’mod konformi ma’ prattika stabbilita, dan l-ammont ta’ kumpens ġie determinat mill-Ministru b’konsultazzjoni mal-kummissjoni tal-finanzi tal-Parlament Daniż fi ħdan il-qafas ta’ ftehim dwar il-midja konkluż mal-maġġoranza tal-partiti politiċi fil-Parlament Daniż. Għall-perjodu kkonċernat, kien hemm 3 ftehimiet dwar il-midja: il-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-1994-1997, konkluż fis-16 ta’ Settembru 1993, il-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-1997-2000, konkluż fl-10 ta’ Mejju 1996, u l-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-2001-2004, konkluż fit-28 ta’ Marzu 2000.
(107)
Id-dħul mid-dritt tal-liċenzja ġie stabbilit għal perjodu relattivament twil. Matul il-perjodu taħt investigazzjoni, il-kumpens mogħti lil TV2 ma kienx suġġett għal kwalunkwe reviżjoni sussegwenti, anki fi żminijiet meta d-dħul ta’ TV2 kien qed jonqos. Pereżempju, minkejja li d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 sofra tnaqqis qawwi fl-1999, il-kumpens ma ġiex aġġustat sabiex jirrifletti dan il-fatt.
(108)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, il-kumpens ġie determinat fuq il-bażi tal-indiċi tal-prezzijiet u tal-pagi tal-baġit u l-kontijiet ta’ TV2, kif ukoll fuq il-bażi ta’ analiżi ekonomika.
(109)
Fl-1995 u fl-1999, saru analiżi ekonomiċi fil-fond minn KPMG, l-uffiċċju tal-awdituri. KPMG ġie assistit minn grupp ta’ monitoraġġ li jikkonsisti minn rappreżentanti tal-atturi ewlenin fis-suq, inklużi kompetituri ta’ TV2 għar-rapport tal-1999. B’mod partikolari, ingħatat attenzjoni għal informazzjoni fuq dħul potenzjali minn sorsi ta’ dħul oħra minbarra dak mid-dritt tal-liċenzja, bħal dħul mir-reklamar.
(110)
Fil-punti 164 u 165 tal-ittra tagħhom iddatata l-24 ta’ Marzu 2003, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li l-istudji ta’ konsulenza ta’ KPMG, li jippruvaw jistmaw l-iżvilupp l-aktar probabbli tal-introjtu mir-reklamar fis-suq tar-reklamar Daniż u sorsi ta’ dħul ta’ TV2, u sabiex jidentifikaw l-inċertezzi assoċjati ma’ dawn l-istimi, tħejjew sabiex jagħtu lill-Gvern Daniż u lill-Parlament Daniż bażi aħjar għad-deċiżjoni tagħhom meta jiddeterminaw u jiddistribwixxu dħul mid-dritt tal-liċenzja matul diskussjonijiet dwar il-politika tal-midja.
(111)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, id-dokumenti użati sabiex jiġi determinat il-kumpens ġew magħmula disponibbli pubblikament. Il-ftehimiet dwar il-midja ġew ippubblikati fi stqarrijiet għall-istampa u fir-Rapport Uffiċjali ta’ Dokumenti Parlamentari (Folketingstidende). Il-leġiżlazzjoni li kellha timplimenta l-ftehimiet dwar il-midja ġiet ippubblikata fil-Gazzetta Uffiċjali Daniża (Lovtidende). Il-kontijiet ta’ TV2 ġew ukoll ippubblikati, flimkien mal-analiżi ekonomiċi msemmija hawn fuq.
(112)
Fid-dawl tas-Sentenza, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-proċedura deskritta hawn fuq tistax twassal għall-konklużjoni li t-tieni kriterju Altmark ġie sodisfatt.
(113)
Min-naħa waħda, il-Kummissjoni tieħu nota li fis-Sentenza (47) tagħha, il-Qorti qalet li “(…) ma jistax jiġi eskluż li l-modalitajiet sabiex jiġi stabbilit l-ammont tad-dħul mil-liċenzji li kellu jingħata lil TV2, imsemmija hawn fuq, jistgħu jikkostitwixxu modalitajiet oġġettivi u trasparenti peress li huma jinvolvu, b’mod partikolari, l-intervent tal-Parlament Daniż, peress li huma bbażati fuq analiżi ekonomiċi stabbiliti mill-uffiċċju ta’ awdituri assistit minn grupp ta’ monitoraġġ kompost minn esperti u li fih ipparteċipaw il-kompetituri ta’ TV2, u peress li dawn l-analiżi kienu ppubblikati, bħalma kienu ppubblikati l-kontijiet annwali ta’ TV2. Għaldaqstant, ma jistax jiġi eskluż li analiżi serja ta’ dawn il-modalitajiet twassal, jekk ikun il-każ, għall-konklużjoni li r-Renju tad-Danimarka kien żgura, essenzjalment, diġà qabel ma l-Qorti tal-Ġustizzja kienet stabbilixxiet il-kundizzjonijiet Altmark, li t-tieni waħda minn dawn il-kundizzjonijiet tiġi osservata”. Barra minn hekk, kif ġie deċiż mill-Qorti, “l-ammont tad-dħul mil-liċenzji li kellu jingħata lil TV2 ġie kkalkolat […] fuq il-bażi, preċiżament, tal-ipoteżi li dawn il-miżuri l-oħra tal-Istat favur dan ix-xandar kienu se jinżammu. (48)” (jiġifieri eżenzjoni mit-taxxa, eċċ.).
(114)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-involviment tal-Parlament Daniż fil-proċess li wassal għall-istabbiliment tad-dritt tal-liċenzja jiżgura sa ċertu punt ċertu livell ta’ trasparenza u oġġettività. Barra minn hekk, il-ftehimiet dwar il-midja li stabbilew l-ammont tad-drittijiet tal-liċenzja li għandhom jiġu rċevuti minn TV2 ġew deċiżi diversi snin qabel u, sussegwentement, il-kumpens ta’ TV2 qatt ma ġie aġġustat matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(115)
Madankollu, ir-rapporti ekonomiċi li tħejjew minn KPMG bassru biss l-ammont ta’ dħul mir-reklamar li jdaħħal TV2 (jiġifieri l-parti tad-dħul). Fir-rigward tal-parti tal-ispejjeż tal-istabbiliment tal-kumpens, dawn ir-rapporti ekonomiċi ma ħadux pożizzjoni u l-Kummissjoni jidhrilha li l-ftehimiet dwar il-midja kienu biss ibbażati fuq l-indiċjar tal-ispejjeż li saru minn TV2 fis-snin preċedenti. Fil-fatt, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li l-kumpens kien determinat fuq il-bażi tal-indiċi tal-prezzijiet u l-pagi tal-baġit u kontijiet ta’ TV2, kif ukoll fuq il-bażi tal-analiżi ekonomiċi li evalwaw biss in-naħa tad-dħul u ma kkonċernawx il-perjodu kopert bil-ftehim dwar il-midja konkluż fis-16 ta’ Settembru 1993.
(116)
Barra dan, m’hemm l-ebda indikazzjoni tal-parametri li fuq il-bażi tagħhom ġie kkalkulat il-kumpens. L-ammont tal-kumpens ġie stabbilit minn qabel, iżda t-tieni kriterju Altmark jipprovdi li l-parametri li fuq il-bażi tagħhom ġie kkalkulat il-kumpens tas-servizz pubbliku għandhom ikunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti.
(117)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni għalhekk tqis li t-tieni kriterju Altmark ma ġiex sodisfatt. Fi kwalunkwe każ, il-kriterji Altmark huma kumulattivi u l-valutazzjoni tal-Kummissjoni tar-raba’ kriterju hi li ma ntlaħaqx (ara hawn taħt).
(118)
Skont ir-raba’ kriterju Altmark, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku hija magħżula permezz ta’ proċedura ta’ appalt pubbliku meta “l-livell tal-kumpens neċessarju […] jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ trasport sabiex tkun tista’ tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi”.
(119)
Fil-każ in kwistjoni, il-fornitur tas-servizz pubbliku TV2 ma ntgħażilx wara proċedura ta’ akkwist pubbliku. Il-Kummissjoni għalhekk għandha tevalwa jekk il-livell ta’ kumpens ġiex iddeterminat fuq il-bażi tal-ispejjeż li impriża medja, immexxija sew u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ produzzjoni sabiex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi.
(120)
Il-kundizzjonijiet ekonomiċi u legali li jirregolaw l-istabbiliment tal-kumpens għal TV2 ġew deskritti hawn fuq. B’mod partikolari, fid-dawl tas-Sentenza u b’kunsiderazzjoni tal-fatt li l-Qorti aċċennat li l-proċedura li ġiet stabbilita mir-Renju tad-Danimarka sabiex jiġi determinat l-ammont tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja pagabbli lil TV2 bejn l-1995 u l-2002 involviet, analiżi ekonomiċi mħejjija bl-għajnuna ta’ kompetituri ta’ TV2, il-Kummissjoni għandha b’mod partikolari tikkunsidra r-rapporti tal-1995 u l-1999 ta’ KPMG sabiex tevalwa jekk sarx tqabbil tal-ispejjeż ta’ TV2 mal-ispejjeż ta’ operatur medju mmexxi tajjeb.
(121)
Ir-rapporti mwettqa mill-konsulenza tal-uffiċċju KPMG iqisu diversi xenarji fuq l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar għall-perjodi tad-dritt tal-liċenzja rispettivi. Ir-rapporti ma jinkludux kwlaunkwe informazzjoni dwar TV2 bħala tali (pereżempju, dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tagħha jew l-ispejjeż operattivi tagħha), iżda juru kif dħul mir-reklamar jista’ jiżviluppa u kemm mis-suq tar-reklamar ġenerali jista’ jirriżulta fi dħul għal TV2. Filwaqt li stmaw l-iżvilupp l-aktar possibbli ta’ introjtu mir-reklamar fis-suq tar-reklamar u identifikaw l-inċertezzi assoċjati ma’ dawn l-istimi, dawn ir-rapporti kienu parti mill-proċedura li ġiet segwita mill-awtoritajiet Daniżi sabiex jiddeterminaw id-dritt tal-liċenzja li għandu jingħata lil TV2.
(122)
Ir-rapporti ta’ KPMG ma evalwaw l-ebda spiża ta’ TV2 jew l-ispejjeż ta’ operaturi oħra, u llimitaw ruħhom biex jikkunsidraw l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar u s-sehem ta’ TV2 tad-dħul mir-reklamar. Għandu jkun innutat ukoll li dawn ir-rapporti mhumiex relatati mal-ewwel snin tal-perjodu tal-investigazzjoni li kienu koperti mill-ftehim dwar il-midja tal-1993.
(123)
Sa ċertu punt, il-kompetituri kienu involuti fl-elaborazzjoni ta’ dawn ir-rapporti. Għar-rapport tal-1995, id-dokument jispeċifika li “bosta partijiet interessati” kienu involuti, iżda mhuwiex ċar mir-rapport liema partijiet interessati kienu rappreżentati. Ir-rapport tal-1999 ta’ KPMG isemmi sensiela ta’ gruppi ta’ esperti, li fihom fil-fatt ipparteċipaw kompetituri ta’ TV2. Madankollu, il-fatt li dawn ir-rapporti ekonomiċi tħejjew, sa ċertu punt, bl-għajnuna ta’ kompetituri ta’ TV2 ma jistabbilixxix fih innifsu li twettqet analiżi tal-ispejjeż tal-kompetituri.
(124)
F’termini oħra, dawn ir-rapporti ma jinkludux analiżi tal-ispejjeż ta’ impriża medja, immexxija sew u adegwatament mgħammra b’mezzi ta’ produzzjoni sabiex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku, iżda pjuttost ttrattaw il-kwistjoni aktar ġenerali tal-prospetti tas-suq tar-reklamar kif ukoll l-ammont tad-dħul futur mir-reklamar ta’ TV2. Għandu jingħad ukoll li l-prezzijiet fis-suq tar-reklamar huma stabbiliti fuq il-bażi ta’ elementi differenti bħas-sehem tat-telespettaturi, u mhux biss abbażi tal-ispejjeż.
(125)
L-awtoritajiet Daniżi u TV2 ressqu wkoll argumenti legali u fattwali b’rabta mar-raba’ kundizzjoni Altmark.
(126)
L-ewwel nett, id-Danimarka tirreferi għall-każ BUPA u targumenta li r-raba’ kundizzjoni Altmark ma tapplikax neċessarjament, jew mill-anqas, li l-Kummissjoni, fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti, għandha tevalwa biss jekk essenzjalment intlaħqietx. Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li, fil-każ BUPA, is-sitwazzjoni kienet verament speċifika fis-sens li l-iskema in kwistjoni li kienet relatata mal-provvista ta’ servizzi tas-saħħa ma kinitx relatata mal-ispejjeż, jiġifieri kuntrarju għas-setturi tas-servizz pubbliku l-oħra, is-sistema kienet ibbażata fuq profili tar-riskju tal-klijenti. F’sitwazzjoni bħal din, ma kien hemm għalhekk l-ebda possibbiltà għall-operatur sabiex ikun effiċjenti billi jaħdem fuq l-ispejjeż tiegħu. Madankollu, għax-xandara tas-servizz pubbliku, huwa possibbli li jiġi kkalkulat il-kumpens fuq il-bażi tal-ispejjeż u dħul.
(127)
It-tieni nett, b’referenza għall-każ Chronopost (49), id-Danimarka targumenta li l-fornitur tas-servizz pubbliku bħal TV2 ma jistax jitqabbel ma’ operatur privat. Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, kuntrarju għall-kwistjoni tal-allokazzjoni tal-ispejjeż fi ħdan il-kuntest ta’ valutazzjoni tal-konformità li kienet il-kwistjoni fil-kawża Chronopost, il-ġist tar-raba’ kriterju Altmark huwa preċiżament li, fl-assenza ta’ offerta, it-tqabbil tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku provdut għandu jsir ma’ dawk imwettqa minn impriża medja, immexxija sewwa u provduta adegwatament b’mezzi tal-produzzjoni.
(128)
Barra dan, id-Danimarka targumenta li, bħala parti mir-reviżjoni kontinwa ta’ TV2, l-uffiċċju tal-Verifika Nazzjonali wettaq verifiki u kontrolli finanzjarji tal-kontijiet ta’ TV2, u li twettqu kontrolli kostanti, li stimulaw ukoll kunsiderazzjonijiet tal-effiċjenza. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-fatt li l-kontijiet ta’ TV2 ġew sottomessi għall-approvazzjoni mill-Ministeru tal-Kultura mhuwiex suffiċjenti biex juri li l-ispejjeż ta’ TV2 huma dawk ta’ impriża medja mmexxija sewwa. Barra dan, huwa dubjuż li l-kontrolli ex post jistgħu jkunu rilevanti għall-ilħuq tar-raba’ kriterju jekk ma kienx hemm analiżi tal-ispejjeż qabel ma ġie stabbilit il-kumpens.
(129)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi qagħdu b’mod partikolari fuq ir-rapport tal-2000 mill-Uffiċċju Nazzjonali ta’ Verifika Daniż li fih l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 kien, sa ċertu punt, imqabbel ma’ dak ta’ DR u ta’ xandara tas-servizz pubbliku barranin (British Broadcasting Corporation “BBC”, Sveriges Television “SVT” u Norsk Riksringkastning “NRK”). F’dan ir-rapport, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali sab li kemm DR u TV2 tejbu l-produttività bejn l-1990 u l-1999. DR naqqas l-ispejjeż ta’ kull siegħa assoċjati mal-ewwel trażmissjonijiet sa ċertu punt aktar minn TV2, iżda fl-1999 l-ispiża ta’ kull siegħa tal-ewwel trażmissjonijiet ta’ DR kienet madankollu 53 % ogħla minn dik ta’ TV2. L-ispejjeż tax-xandir ta’ kull siegħa ta’ DR fl-1999 kienu approssimament 29 % ogħla minn dawk ta’ TV2. L-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kkunsidra wkoll li l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 kien aħjar, jew ugwali għall-iżvilupp tal-produttività tat-tliet xandara oħra tas-servizz pubbliku.
(130)
Madankollu, dan ir-rapport mhuwiex suffiċjenti sabiex juri li r-raba’ kundizzjoni ġiet sodisfatta.
(131)
Fil-fatt, ir-rapport huwa posterjuri għall-ftehimiet dwar il-midja li stabbilew l-ammont ta’ kumpens u għalhekk ma jurix li l-kumpens ġie determinat fuq il-bażi tal-ispejjeż li kienu jkunu twettqu minn impriża medja sabiex tipprovdi l-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(132)
Barra dan, ir-rapport huwa relatat ma’ xandara tas-servizz pubbliku oħra, u għalhekk ma jikkonċernax l-ispejjeż ta’ xandar “tipiku”. Pereżempju, mhuwiex stabbilit li l-ispejjeż ta’ DR, li mhuwiex permess jiġġenera finanzi permezz tar-reklamar, u li l-livell ta’ kumpens tiegħu huwa determinat taħt l-istess ftehim dwar il-midja bħal TV2, huma dawk ta’ impriża medja. Għall-finijiet tar-raba’ kriterju Altmark, għalhekk mhux possibbli li ssir xi konklużjoni mit-tqabbil tal-ispejjeż ta’ DR.
(133)
Barra dan, fir-rigward tat-tqabbil ma’ xandara tas-servizz pubbliku barranin, ir-rapport iqabbel biss l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 ma’ dak ta’ xandara tas-servizz pubbliku oħrajn, iżda ma jiħux pożizzjoni fuq il-livell ta’ effiċjenza bħala tali u għalhekk fuq l-ispejjeż infushom. B’mod partikolari, żvilupp aktar baxx tal-produttività jista’ jkun minħabba diversi raġunijiet, inkluż il-fatt li l-effiċjenza bħala tali kienet ogħla fil-bidu tal-perjodu, jew il-fatt li x-xandar ma setax iżid il-ħin tax-xandir tiegħu. Pereżempju, punt 51 tar-rapport jindika li “Matul il-perjodu in kwistjoni, il-BBC u SVT kellhom żvilupp tal-ispiża kważi identiku, jiġifieri żieda ta’ madwar 50 %. F’termini reali, filwaqt li l-ispejjeż ta’ NRK żdiedu b’madwar 60 %, f’termini reali. Kif imsemmi hawn fuq, l-ispejjeż ta’ DR żdiedu bi 23 %, f’termini reali, u ta’ TV 2 b’63 %. Peress li, kif diġà speċifikat, il-ħin tax-xandir ta’ SVT u tal-BBC ma kibirx daqs dak ta’ xandara oħra, dan l-iżvilupp tal-ispiża fisser li SVT u l-BBC ma tejbux il-produttività tagħhom bl-istess mod bħat-tliet xandara l-oħra tas-servizz pubbliku”.
(134)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li punt 50 tar-rapport jispeċifika li “Peress li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma eżaminax il-kontijiet ta’ xandara tas-servizz pubbliku barranin f’iktar dettall, jista’ jkun hemm differenza bejn l-attivitajiet ta’ dawn ix-xandara u bejn il-metodi ta’ kalkolu użati għal entrati tal-kontabbiltà individwali. Dan ifisser li l-ispejjeż użati, u l-ispejjeż unitarji derivati minn dawn, ma jappartjenux neċessarjament għal attivitajiet identiċi u li dawn mhux neċessarjament ġew ikkalkulati skont prinċipji ta’ kontabbiltà identiċi. Bħala riżultat, livelli ta’ spejjeż unitarji ma jistgħux jitqabblu faċilment. Minħabba li l-iskop li jiġu inklużi x-xandara barranin sabiex jitqabbel l-‘iżvilupp’ tal-produttività bħala tali, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kien tal-fehma li d-dejta li tappartjeni għax-xandara tat-televiżjoni barranin tista’, madankollu, fil-forma attwali tagħha, isservi bħala indikatur raġonevoli ta’ żvilupp”. Punt 53 tar-rapport jindika wkoll li “L-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma eżaminax il-kawżi tal-iżviluppi t’hawn fuq f’iktar dettall minħabba li, kif imsemmi hawn fuq żvilupp tal-ispejjeż unitarji speċifikati jiddependi fuq il-kontenut tal-offerta ta’ programmi tax-xandara u minħabba li l-analiżi jippresupponu, fi kwalunkwe każ, li l-kwalità baqgħat l-istess. Minħabba li dan jippreżenta diffikultà immedjata f’termini ta’ tqabbil bejn xandara tas-servizz pubbliku kkonċernati, ir-riżultat tal-analiżi għandu jiġi interpretat b’ċertu kawtela. F’dan ir-rigward, il-Ministeru tal-Kultura iddikjara li jaqbel mal-iżviluppi tal-ispejjeż unitarji deskritti u li tqabbil tal-ispejjeż unitarji ta’ DR, TV 2 u x-xandara tas-servizz pubbliku barranin għandhom jiġu interpretati b’ċertu kawtela”.
(135)
Għalhekk, minħabba r-raġunijiet msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapport ma jurix li l-ispejjeż ta’ TV2 kienu dawk li kienu jkunu twettqu minn impriża medja mmexxija sewwa sabiex twettaq il-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(136)
Sabiex tikkonkludi, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-raba’ kriterju Altmark ma ntlaħaqx, u minħabba li dawn il-kriterji huma kumulattivi, il-kumpens mogħti lil TV2 ma jissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti fis-sentenza Altmark. Fi kwalunkwe każ, kif ser jintwera hawn taħt, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens jista’ jitqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(137)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk il-miżuri konċernati jistgħux jissodisfaw it-“test ta’ investitur f’ekonomija tas-suq” (“test tal-MEIP”). L-awtoritajiet Daniżi u TV2 argumentaw li l-miżuri ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat minħabba li l-kundizzjonijiet tat-test tal-MEIP huma sodisfatti. B’mod partikolari, dawn jikkunsidraw li kien perfettament ġustifikat taħt it-test tal-MEIP li jitħalla l-bilanċ favorevoli f’TV2 sabiex tissaħħaħ l-ekwità.
(138)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota preliminarjament li l-kwistjoni ta’ jekk il-miżuri jistgħux jiġu ġġustifikati taħt it-test tal-MEIP hija differenti minn dik ta’ jekk il-kwistjoni tistax titqies bħala neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku (ara l-valutazzjoni tal-konformità hawn taħt), jiġifieri l-fatt li ċertu livell ta’ riżerva u ekwità jista’ jkun meħtieġ sabiex TV2 jopera l-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu ma jimplikax li investitur privat kien iħalli dawn il-flus fil-kumpanija u ma kienx jitlob dividendi.
(139)
Il-Kummissjoni, b’mod konformi ma’ ġurisprudenza stabbilita, għandha tiddetermina jekk, f’ċirkustanzi simili, investitur privat ta’ dimensjoni kumparabbli għal dik tal-korpi li jiġġestixxu s-settur pubbliku seta’ kien mistenni li jagħmel kontribuzzjonijiet kapitali tal-istess daqs (50). Għalkemm l-imġiba ta’ investitur privat, li magħha għandu jiġi pparagunat l-intervent ta’ investitur pubbliku m’hemmx għalfejn tkun l-imġiba ta’ investitur ordinarju li jinvesti kapital sabiex jikseb profitt f’perjodu relattivament qasir, għall-inqas għandha tkun l-imġiba ta’ kumpanija possedenti privata jew ta’ grupp privat ta’ impriżi b’politika strutturali u ggwidata minn prospetti ta’ profitabbiltà fuq perjodu itwal ta’ żmien.
(140)
Barra dan, skont il-ġurisprudenza stabbilita, it-test tal-MEIP għandu jiġi applikat fil-mument meta tittieħed deċiżjoni u mhux test ex post (51).
(141)
Fil-każ preżenti, minħabba li d-Danimarka hija l-unika parti interessata f’TV2, hija kemm l-ewwel u l-aħħar kreditur li għandu jiġi rimburżat f’każ tal-falliment tal- kumpanija. Għalhekk, min-naħa tal-investitur, l-Istat Daniż jista’ jitlob qligħ fuq l-investiment tiegħu jew billi jitlob rimunerazzjoni fil-forma ta’ interess fuq self jew qligħ fuq ishma fil-kapital.
(142)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li matul il-perjodu kkonċernat, id-Danimarka rrinunzjat id-dritt tagħha għal ħlasijiet ta’ interessi u ppermettiet moratorju fuq il-ħlas lura. Barra minn hekk, l-Istat Daniż ma talabx għal xi rimunerazzjoni fuq kapital li ġie akkumulat f’TV2. Għalhekk, l-Istat Daniż ma talabx għal dħul normali fuq l-investiment tiegħu bħal ma kien jagħmel normalment kreditur jew sid ta’ kumpanija.
(143)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi ma ressqux elementi validi sabiex jiġġustifikaw għaliex kien jagħmel sens li l-bilanċ favorevoli f’TV2 jiġi investit mill-ġdid, minflok talbu għal rimunerazzjoni fil-forma ta’ interessi jew dividendi. Deċiżjoni bħal din kienet normalment tittieħed minn investitur biss jekk jaħseb li l-investiment mill-ġdid ser jipproduċi valur miżjud lill-investiment inizjali tiegħu.
(144)
Fil-każ preżenti, mhuwiex stabbilit li kien ikun hemm pjan tan-negozju jew strateġija tan-negozju żviluppata, evidenti li turi li dan kien ikun il-każ. Ma kien hemm l-ebda indikazzjonijiet oħra li TV2 kien qed jippjana sabiex jiżviluppa l-attivitajjiet tiegħu sabiex jipproduċi dan il-valur miżjud. Billi tafferma dan, il-Kummissjoni ma tippruvax toqgħod fuq argumenti formalistiċi sabiex tirrifjuta l-argument tal-awtoritajiet Daniżi fuq it-test tal-MEIP, iżda qeda tevalwa biss jekk investitur tal-ekonomija tas-suq kienx jiddeċiedi li jħalli l-fondi f’TV2 fuq il-bażi tal-elementi li kienu għad-dispożizzjoni tiegħu meta kien jieħu din id-deċiżjoni. Madankollu, b’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni li kienet disponibbli fil-mument meta l-fondi tħallew f’TV2 (52), u indipendentament mill-kunsiderazzjonijiet relatati mal-ħtiġijiet tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2 li ma kinux jitqiesu minn investitur privat, il-Kummissjoni tqis li ma kien hemm l-ebda pjan tan-negozju, la proġett ta’ investiment u lanqas kwalunkwe element ieħor li fuq il-bażi tiegħu investitur privat razzjonali kien iqis li l-investiment mill-ġdid kien jipproduċi valur miżjud lill-investiment inizjali tiegħu u għalhekk kien jiddeċiedi li jħalli l-flus f’TV2, minflok jitlob rimunerazzjoni.
(145)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi użaw il-qligħ mill-introjtu bħala punt ta’ riferiment sabiex juru li huma aġixxew bħala investitur privat meta investew mill-ġdid il-flus f’TV2. Madankollu, fil-każ preżenti, għandu jiġi enfasizzat li l-Gvern Daniż diġà qed jaġixxi bħala fornitur tal-finanzjament ta’ TV2, meta jipprovdih b’rikavati sinifikanti sabiex ikopri parti mill-ispejjeż operattivi tiegħu. L-ammont ta’ dawn ir-rikavati għandu effett dirett fuq ir-riżultati li TV2 jista’ jiġġenera. Fil-prattika, il-proporzjon tal-prestazzjoni jista’ jitjieb billi sempliċiment jiżdied l-ammont ta’ finanzjament mill-Istat. Madankollu, minħabba li eċċess ta’ finanzjament normalment iwassal għal ineffiċjenzi, li jirriżultaw fi spiża akbar fuq il-fondi tal-Istat, mhijiex ħaġa ċerta jekk iż-żieda fil-finanzjament tirriżultax f’riżultati aħjar b’mod korrispondenti.
(146)
Għalhekk l-imġiba tal-awtoritajiet Daniżi ma tistax titqies bħala dik ta’ investitur f’ekonomija tas-suq. Fi kwalunkwe każ, kif ser jintwera hawn taħt, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens jista’ jitqies bħala kompatibbli. Kif diġà ssemma, it-test tal-MEIP huwa kwistjoni differenti minn dik ta’ jekk kienx ġustifikat għall-Istat Daniż li jħalli l-bilanċ favorevoli f’TV2 sabiex isaħħaħ l-ewkità neċessarja għall-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(147)
Sabiex tikkonkludi, il-Kummissjoni tqis li, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, TV2 ġie ffavorit bil-miżuri. Fis-suq tax-xandir tat-televiżjoni, TV2 jikkompeti max-xandara l-oħra, li ma rċivewx l-istess vantaġġ. Għalhekk, il-miżuri għandhom jitqiesu bħala selettivi u li jfixklu l-kompetizzjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.3. L-EFFETT FUQ IN-NEGOZJU
(148)
Il-miżuri tal-Istat jaqgħu taħt id-dispożizzjoni tal-Artikolu 107(1) TFUE sakemm dawn jaffettwaw in-negozju bejn l-Istati Membri. Dan huwa l-każ meta l-attivitajiet konċernati huma suġġett għal negozju intra-Komunitarju.
(149)
Il-Qorti tal-Ġustizzja żviluppat interpretazzjoni wiesgħa ta’ dan il-kunċett. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta għajnuna ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu f’negozju intra-Komunitarju, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna (53). Il-fatt li l-impriża in kwistjoni mhijiex impenjata fl-esportazzjonijiet ma jeskludix li n-negozju jista’ jkun affettwat. Meta Stat Membru jagħti għajnuna lil intrapriża, l-attivitajiet interni jistgħu jinżammu jew saħansitra jiżdiedu minħabba l-għajnuna, li min-naħa l-oħra jnaqqsu l-possibbiltajiet ta’ impriżi oħrajn sabiex jiġu stabbiliti fis-suq. L-għajnuna konsegwentement tippermetti lir-riċevitur iżomm is-sehem tas-suq li altrimenti kien jinħataf minn kompetituri minn Stati Membri (54) oħra.
(150)
Fil-punt 18 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni, meta rreferiet għall-ġurisprudenza tal-Qorti, iddikjarat li l-“finanzjarjament Statali ta’ xandâra ta’ servizz pubbliku jista’ ġeneralment ikun ikkunsidrat bħala li jaffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri. Kjarament, din hija l-pożizzjoni dwar l-akkwist u l-bejgħ ta’ drittijiet ta’ programm, li ħafna drabi jseħħ fuq livell internazzjonali. Pubbliċità, ukoll, fil-każ ta’ xandâra pubbliċi li għandhom permess li jbiegħu spazju ta’ pubbliċità, għandha effett transkonfini, speċjalment għal oqsma lingwistiċi omoġenji li jaqsmu fruntieri nazzjonali. Barra minn hekk, l-istruttura ta’ pussess ta’ xandâra kummerċjali tista’ tkun estiża sa aktar minn Stat Membru wieħed.”
(151)
F’dan il-każ, il-Kummissjoni tinnota li TV2 huwa attiv fis-suq internazzjonali u jiskambja programmi (55) televiżivi. Huwa qiegħed f’kompetizzjoni diretta ma’ xandara kummerċjali li huma attivi fis-suq tax-xandir nazzjonali u li għandhom struttura ta’ sjieda internazzjonali. Il-mezzi finanzjarji li tqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ TV2 ipprovdew vantaġġ kompetittiv lil TV2 sabiex jikseb drittijiet awdjoviżivi u sabiex jinvesti fi programmi li sussegwentement jistgħu jinbiegħu. Barra minn hekk, il-miżuri ta’ għajnuna qiegħdu lil TV2 f’sitwazzjoni favorevoli meta mqabbla mal-kompetituri tiegħu fi ħdan l-Unjoni Ewropea billi naqqsu l-possibbiltajiet ta’ dawn tal-aħħar sabiex jistabbilixxu lilhom infushom fid-Danimarka.
(152)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri mogħtija lil TV2 għandhom effett fuq in-negozju bejn Stati Membri fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.4. KONKLUŻJONI
(153)
Minħabba li l-kundizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) TFUE huma sodisfatti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri deskritti hawn fuq mogħtija lil TV2 jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(154)
Peress li TV2 beda jxandar fl-1989, il-miżuri kollha ngħataw lil TV2 wara l-adeżjoni tad-Danimarka fl-Unjoni Ewropea. Għal din ir-raġuni, il-miżuri, inkluż id-dritt tal-liċenzja, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat ġdida (u mhux għajnuna eżistenti fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 108(1) TFUE).
IV.2. KONFORMITÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(155)
Il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 107(2) u l-Artikolu 107(3)(a), 107(3)(b), 107(3)(c) u 107(3)(d) TFUE huma biċ-ċar mhux applikabbli u la l-awtoritajiet Daniżi u lanqas TV2 ma ressqu argumenti f’dan ir-rigward.
(156)
Għalhekk, il-Kummissjoni ser tevalwa jekk l-Artikolu 106(2) TFUE jistax ikun applikabbli.
(157)
Skont l-Artikolu 106(2) TFUE, “Kull impriża responsabbli sabiex topera servizzi ta’ importanza ekonomika ġenerali jew li jkollha l-karattru ta’ monopolju fiskali għandha tkun suġġetta għar-regoli tat-Trattati, b’mod partikolari dawk li jirriferu għall-kompetizzjoni, sa fejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma jostakolawx it-twettiq de jure jew de facto tal-funzjonijiet speċifiċi mogħtija lil dik l-impriża. L-iżvilupp tal-kummerċ ma għandux jiżviluppa b’ mod kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni”.
(158)
Sabiex miżura tibbenefika minn din id-deroga, huwa neċessarju li l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin ikunu sodisfatti:
-
Is-servizzi in kwistjoni għandhom ikunu servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (“SGEI”) u kjarament definiti bħala tali mill-Istat Membru (“definizzjoni”);
-
L-impriża in kwistjoni għandha tkun espliċitament inkarigata mill-Istat Membru bil-provvista ta’ dak is-servizz (“mandat”);
-
L-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tat-Trattat għandha timpedixxi l-eżekuzzjoni ta’ kompiti partikolari assenjati lill-impriża u l-eżenzjoni minn dawn ir-regoli m’għandhomx jaffettwaw l-iżvilupp tan-negozju sal-punt li jkun kontra l-interessi tal-Unjoni (“proporzjonalità”).
(159)
Il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir (56) tal-2001 tistabbilixxi l-prinċipji u l-metodi, li l-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tapplika fis-settur tax-xandir sabiex tiżgura l-konformità mal-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq.
IV.2.1. DEFINIZZJONI
(160)
Skont l-Att dwar ix-Xandir (kif applikabbli fil-verżjoni tiegħu tal-1994) (57), TV2 huwa istituzzjoni indipendenti, bl-għan li permezz ta’ attivitajiet ta’ programmi indipendenti jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Il-firxa tal-programmi provduti għandha deċiżivament tiffoka fuq il-kwalità, il-versatilità u d-diversità. Affinitajiet ma’ reġjuni għandhom ukoll jingħataw prijorità fl-ippjanar ta’ programmi għal stazzjonijiet TV2 reġjonali. Is-servizz pubbliku tax-xandir huwa speċifikat f’aktar dettall fl-Istatuti ta’ TV2, li jispeċifikaw li TV2 għandu jipprovdi programmi li jikkonsistu f’aħbarijiet, informazzjoni ġenerali, edukazzjoni, arti u divertiment lill-popolazzjoni Daniża kollha (58).
(161)
Il-Kummissjoni tinnota li fis-Sentenza (59), il-Qorti ħadet il-pożizzjoni dwar is-servizz pubbliku li TV2 huwa legalment obbligat li jipprovdi.
(162)
L-ewwel, għandu jitfakkar li l-Istati Membri jgawdu diskrezzjoni wiesgħa sabiex jiddefinixxu dak li jikkunsidraw bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant, id-definizzjoni ta’ dawn is-servizzi minn Stat Membru tista’ tiġi kkontestata mill-Kummissjoni biss f’każ ta’ żball (60).
(163)
Barra dan, kif speċifikat fil-paragrafu 33 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, huwa kompitu tal-Istati Membri li jiddefinixxu l-mandat tas-servizz pubbliku ta’ xandar pubbliku.
(164)
B’mod aktar speċifiku, fir-rigward tal-SGEIs fil-qasam tax-xandir, il-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea rrikonoxxiet li Stati Membri jistgħu leġittimament jiddefinixxu dan l-SGEI sabiex ikopru x-xandir ta’ programmi (61) ta’ natura ġenerali.
(165)
Barra minn hekk, meta, fil-Protokoll ta’ Amsterdam (62), l-Istati Membri ddikjaraw li “s-sistema ta’ xandir pubbliku fl-Istati Membri hija direttament relatata mal-ħtiġijiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ kull soċjetà u mal-ħtieġa li jkun imħares il-pluraliżmu tal-media”, huma rreferew direttament għas-sistemi ta’ xandir ta’ servizz pubbliku introdotti minnhom u fdati bi programmi televiżivi ta’ natura ġenerali għall-benefiċċju tal-popolazzjoni kollha ta’ dawk l-Istati.
(166)
Fis-Sentenza tagħha, il-Qorti ddeċidiet li l-kompetenza tal-Istati Membri sabiex jiddefinixxu l-SGEI tax-xandir f’termini wiesgħa u kwalitattivi, b’mod li jkopri x-xandir ta’ varjetà wiesgħa ta’ programmi, ma tistax tiġi kkontestata, kif lanqas ma tista’ tiġi kkontestata l-possibbiltà għal dawn l-Istati Membri li jagħmlu użu, għall-finanzjament ta’ dan l-SGEI (63), mill-finanzjament tar-reklamar.
(167)
Il-possibbiltà, għal Stati Membri, li jiddefinixxu l-SGEI tax-xandir b’mod wiesa’, liema definizzjoni tkun tinkludi x-xandir ta’ programmi ta’ natura ġenerali, ma tistax tiġi kkontestata mill-fatt li x-xandar ta’ servizz pubbliku jeżerċita, barra minn hekk, attivitajiet kummerċjali, b’mod partikolari l-bejgħ ta’ spazju għar-reklamar. Fil-fatt, il-kwistjoni tad-definizzjoni tal-mandat tas-servizz pubbliku m’għandhiex tiġi konfuża mal-kwistjoni tal-mekkaniżmu ta’ finanzjament magħżul biex jiġu pprovduti dawn is-servizzi (64).
(168)
Barra minn hekk, il-Qorti għamlitha ċara li l-Kummissjoni m’għandhiex għalfejn tagħmel studju kumparattiv tal-programmi ta’ TV2 mal-programmi ta’ stazzjonijiet kummerċjali. Il-fatt li d-definizzjoni tal-SGEI tax-xandir titħalla tiddependi, permezz ta’ analiżi komparattiva tal-programmi, fuq il-firxa tal-programmi tax-xandara kummerċjali, ikollu l-effett li jċaħħad lill-Istati Membri mill-kompetenza tagħhom li jiddefinixxu s-servizz pubbliku. Fil-fatt, id-definizzjoni tal-SGEI tkun tiddependi, fl-aħħar analiżi, mill-operaturi kummerċjali u mid-deċiżjonijiet tagħhom li jxandru ċerti programmi jew le.
(169)
Il-Qorti (65) kkonfermat ukoll li l-obbligi imposti fuq xandara kummerċjali mhumiex komparabbli mal-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuq TV2. L-għan ta’ dawn l-obbligi tas-servizz pubbliku hu li jipprovdu lill-popolazzjoni Daniża kollha programmi varji u li jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ kwalità, versatilità u diversità. Dawk l-obbligi tas-servizz pubbliku jiddeterminaw l-attivitajiet tax-xandir kollha ta’ TV2, u dan b’mod aktar riġidu milli jagħmlu l-obbligi minimi previsti fil-liġi Daniża għall-għoti ta’ awtorizzazzjoni ta’ xandir.
(170)
Għalhekk, il-Qorti kkonkludiet (66) li “id-definizzjoni magħżula mill-awtoritajiet Daniżi hija wiesgħa, peress li, billi hija ta’ natura essenzjalment kwalitattiva, hija tħalli lix-xandar liberu li jistabbilixxi l-iskeda ta’ programmi tiegħu. Madankollu, hija mhijiex impreċiża. Għall-kuntrarju, il-mandat ta’ TV2 huwa perfettament ċar u preċiż: hija għandha toffri lill-popolazzjoni Daniża kollha programmi televiżivi varji li jfittxu li jipprovdu l-kwalità, il-versatilità u d-diversità”.
(171)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, u meta wieħed iqis in-natura speċifika tas-settur tax-xandir, il-Kummissjoni tikkunsidra li, definizzjoni “wiesgħa”, fejn xandar jiġi fdat bil-kompitu li jipprovdi programmar ekwilibrat u varjat b’mod konformi mal-mandat tiegħu, tkun leġittima skont l-Artikolu 106(2) TFUE fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi tal-Protokoll. Definizzjoni bħal din tkun konsistenti mal-għan tat-twettiq tal-bżonnijiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ soċjetà partikolari u l-garanzija ta’ pluraliżmu, inkluża d-diversità kulturali u lingwistika.
(172)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li d-definizzjoni tas-servizz pubbliku provduta minn TV2 tista’ tkun aċċettata.
(173)
Għandu jingħad ukoll li, matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, TV2 sfrutta sit tal-Internet bħala parti mill-kompitu tas-servizz pubbliku tiegħu. Is-sit tal-Internet jinforma lill-utenti dwar il-programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Il-Kummissjoni tista’ taċċetta li s-sit tal-Internet ta’ TV2 li hu limitat sabiex jinforma lill-utenti dwar il-programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 jaqa’ fi ħdan il-kompitu ta’ xandir tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Għalhekk, l-inklużjoni tal-isfruttament ta’ dan is-sit fil-mandat tas-servizz pubbliku ma tinkludix żball evidenti. Barra dan, TV2 sfrutta sit tal-Internet kummerċjali b’logħob eċċ. Dan is-servizzi tal-Internet kummerċjali ta’ TV2 jista’ jitqies bħala attività purament kummerċjali, minħabba li din toffri prodotti interattivi fuq domanda individwali bħal logħob jew “chat rooms”, li mhumiex differenti minn prodotti kummerċjali simili. Dawn l-attivitajiet tal-aħħar għalhekk jaqgħu lil hinn mill-ambitu ta’ servizz pubbliku ta’ TV2.
IV.2.2. MANDAT
(174)
Sabiex jibbenefika mill-eżenzjoni taħt l-Artikolu 106(2) TFUE, il-mandat ta’ servizz pubbliku għandu jiġi fdat lil TV2 permezz ta’ att uffiċjali. Il-Kummissjoni tinnota li l-Att dwar ix-Xandir (67) jafda formalment il-kompitu ta’ servizz pubbliku lil TV2. Il-Kummissjoni tinnota wkoll is-Sentenza li fiha l-Qorti ddeċidiet li “Huwa evidenti li TV2 kienet fdata b’tali funzjoni [il-mandat ta’ servizz pubbliku]” (68).
(175)
Madankollu, minħabba li d-definizzjoni legali ma tagħmilhiex ċara b’mod suffiċjenti liema tipi ta’ servizzi oħra huma permessi bħala servizz pubbliku, huwa neċessarju li jingħata mandat formali minn qabel lix-xandar pubbliku għal kull attività addizzjonali li TV2 irid iniedi bħala servizz pubbliku. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li, fil-perjodu 1995-2002, TV2 ma pprovdiex servizzi oħra minbarra l-kompiti tax-xandir ta’ servizz pubbliku. Fil-fatt, is-sit tal-Internet li joffri servizzi oħra bħal logħob twettaq bħala attività kummerċjali, filwaqt li s-sit tal-Internet li purament informa lill-utenti dwar programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 jista’ jitqies bħala parti mill-mandat ta’ xandir tas-servizz pubbliku, minħabba li ma jistax jiġi separat mis-servizz ta’ xandir. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li għall-perjodu 1995-2002, il-mandat ta’ xandir tas-servizz pubbliku ġie fdat kif xieraq lil TV2.
(176)
Madankollu, kif speċifikat fil-punti 41 sa 43 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, barra li s-servizz pubbliku jiġi fdat lix-xandar b’mod formali, huwa neċessarju wkoll li s-servizz pubbliku jiġi provdut kif previst fl-att tal-mandat. Minħabba li mhuwiex il-kompitu tal-Kummissjoni li tagħmel ġudizzju dwar l-issodisfar ta’ kwalunkwe standards tal-kwalità, huwa kkunsidrat xieraq li jkun hemm awtorità tal-monitoraġġ, li permezz tagħha l-Istat Membru jagħżel il-mekkaniżmu sabiex jiżgura superviżjoni effettiva, bil-kundizzjoni li l-awtorità tkun indipendenti mill-impriża fdata.
(177)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li fl-2000, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali għamel investigazzjoni speċifika dwar is-sustanza u n-natura tal-obbligi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 u dwar kif dawn ġew sodisfatti fil-prattika Din l-investigazzjoni ma sabet l-ebda nuqqas ta’ konformità min-naħa ta’ TV2 mal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Barra minn hekk, bejn l-2001 u l-2002, kien hemm Kunsill tas-Servizz Pubbliku sabiex jiżgura l-konformità ta’ TV2 mal-obbligi tas-servizz pubbliku tiegħu, minkejja li dak il-korp qatt ma ppubblika rapporti f’dan ir-rigward matul il-perjodu qasir tal-eżistenza tiegħu. Il-Kummissjoni ma sabet ukoll ebda indikazzjoni li TV2 ma kkonformax mal-obbligi tiegħu jew li l-prestazzjoni tiegħu kienet tali li s-servizz ma setax jibqa’ jitqies bħala SGEI taħt l-Artikolu 106(2) TFUE.
(178)
Fir-rigward tal-kontroll finanzjarju tas-servizz ta’ xandir pubbliku, il-Kummissjoni tinnota li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali vverifika l-kontijiet ta’ TV2. Dawn il-verifiki inkludew kemm verifiki kif ukoll kontrolli finanzjarji, minkejja li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma kellux il-poteri sabiex jipprevjeni kumpens żejjed għall-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(179)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha s-setgħa sabiex twettaq din il-valutazzjoni. Il-Kummissjoni tinnota li d-direttiva dwar it-trasparenza ġiet adottata fid-Danimarka. Il-Kummissjoni rċeviet dejta mingħand l-awtoritajiet Daniżi sabiex tkun tista’ tevalwa jekk il-finanzjament mill-Istat kienx proporzjonat.
IV.2.3. PROPORZJONALITÀ
(180)
Fid-dawl tas-Sentenza, u tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, il-valutazzjoni tal-proporzjonalità li l-Kummissjoni għandha twettaq hija doppja.
(181)
L-ewwel, il-Kummissjoni għandha tikkalkula l-ispiża netta tal-kompitu tas-servizz pubbliku fdat lil TV2 u tivverifika jekk din l-ispiża ġietx ikkumpensata żżejjed fid-dawl tal-ħtiġijiet tiegħu sabiex jissodisfa l-missjonijiet tas-servizz pubbliku jew le.
(182)
It-tieni, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar. Fil-fatt, skont il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, xandar tas-servizz pubbliku, sakemm dħul aktar baxx ikun kopert bl-għajnuna mill-Istat, jista’ jitħajjar inaqqas il-prezzijiet tar-reklamar jew attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku oħra, sabiex inaqqas id-dħul ta’ kompetituri. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li, kull darba li xandar tas-servizz pubbliku jwaqqa’ l-prezzijiet f’attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku taħt dak li hu neċessarju għall-irkupru ta’ spejjeż awtonomi li operatur kummerċjali effiċjenti f’pożizzjoni simili normalment jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed għall-obbligi tas-servizz pubbliku.
1. L-ammont ta’ għajnuna mill-Istat u l-valutazzjoni tal-kumpens żejjed
(183)
Skont id-Direttiva dwar it-Trasparenza (69), l-Istati Membri huma meħtieġa li jżommu kontijiet separati għal attivitajiet tagħhom tas-servizz pubbliku u tas-servizz mhux pubbliku. Spejjeż u dħul għandhom jiġu allokati korrettament abbażi tal-prinċipji tal-kontabbiltà dwar l-ispiża oġġettiva stabbilita b’mod ċar.
(184)
Il-Kummissjoni esprimiet il-fehma li, fis-settur tax-xandir, is-separazzjoni tal-kontijiet tista’ ma tkunx daqshekk faċli jew saħansitra fattibbli fil-parti tal-ispejjeż, minħabba li attivitajiet differenti jaqsmu l-istess inputs. F’dan is-settur, l-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw il-programmi kollha tax-xandara bħala koperti mill-mandat tas-servizz pubbliku, filwaqt li fl-istess ħin jippermettu l-isfruttament kummerċjali tiegħu (70).
(185)
Fid-deċiżjoni preżenti, il-Kummissjoni l-ewwel teħtieġ tiddetermina l-ispiża tal-SGEI li għamel TV2.
(186)
Minħabba li TV2 jwettaq ukoll attivitajiet kummerċjali, jeħtieġ li jżomm kontijiet separati għall-attivitajiet differenti tiegħu. Mill-2001, TV2 kien legalment obbligat li jżomm kontijiet separati għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku u kummerċjali tiegħu.
(187)
Fil-kalkolu tal-ispejjeż netti, il-Kummissjoni għandha tnaqqas mill-ispejjeż tas-servizz pubbliku grossi l-benefiċċji netti kollha mill-isfruttament kummerċjali tal-attività tas-servizz pubbliku. L-awtoritajiet Daniżi provdew ċifri b’mod konformi mal-metodu preżentat fil-punt 56 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir sabiex juru l-prestazzjoni tal-attivitajiet kummerċjali u tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Jidher li l-biċċa l-kbira tal-attivitajiet kummerċjali ta’ TV2 qasmu l-istess input bħal attivitajiet tas-servizz pubbliku. Bħala konsegwenza, l-ebda attribuzzjoni ta’ spiża sinifikanti għal dawk l-attivitajiet kummerċjali ma ġiet implimentata. Meta dan ikun il-każ, il-Kummissjoni tnaqqas id-dħul nett tal-isfruttament kummerċjali sabiex tikkalkula l-ispejjeż tas-servizz pubbliku netti. L-attivitajiet kummerċjali tal-Internet huma l-uniċi attivitajiet li jistgħu jitqiesu bħala separabbli mis-servizz pubbliku. It-telf li TV2 għamel mill-attivitajiet tal-Internet kummerċjali mill-bidu tagħhom fl-1997 jammonta għal DKK […] (*) miljun.
(188)
Imbagħad, il-Kummissjoni naqqset id-dħul ġenerat mill-attività tas-servizz pubbliku (dħul mir-reklamar u dħul kummerċjali ieħor) mill-ispiża tas-servizz pubbliku grossa sabiex tasal għall-ispiża tas-servizz pubbliku netta. Il-finanzjament mill-Istat tal-flus kontanti tnaqqas mill-ispiża tas-servizz pubbliku netta. Dan il-kalkolu jintwera fit-tabella t’hawn taħt.
(189)
Għandu jiġi nnutat li minkejja bosta talbiet mill-Kummissjoni sabiex jipprovdu l-ammont eżatt tad-dħul mir-reklamar fl-1995 u l-1996, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 ma setgħux jipprovdu ċifri ċari u mhux ambigwi.
(190)
Fir-risposta tagħhom tas-26 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li ma kinux f’pożizzjoni sabiex jikkonfermaw li d-dħul mir-reklamar li TV2 rċieva mill-Fond TV2 ammonta għal DKK 400,1 miljun fl-1995 u DKK 337,7 miljun fl-1996.
(191)
Fir-risposta tiegħu, TV2 indika li (i) il-Fond TV2 rċieva, fl-1995 u l-1996, l-ewwel nett fondi minn TV2 Reklame (DKK 824 miljun u DKK 904,5 miljun) u t-tieni nett, drittijiet tal-liċenzja mill-Istat (DKK 330,3 miljun u DKK 356,3 miljun), u li (ii) l-Fond TV2 trasferixxa DKK 730,4 miljun u DKK 694 miljun fl-1995 u l-1996 rispettivament lil TV2, u DKK 269,6 miljun u DKK 275 miljun lir-reġjuni ta’ TV2. L-iskop tal-ammonti trasferiti għall-Fond TV2 kien biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ finanzjament ta’ TV2 u l-istazzjonijiet reġjonali tiegħu.
(192)
Barra minn hekk, fir-risposti tagħhom tas-26 ta’ Ġunju 2009, is-17 ta’ Novembru 2010 u tat-30 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Daniżi kkonfermaw raġunament ta’ TV2 li, mingħajr dħul kummerċjali ieħor, l-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2 kienu de facto ffinanzjati fl-intier tagħhom permezz tad-drittijiet tal-liċenzja u din hija għaliex kwlunkwe somom trasferiti annwalment lill-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2 setgħu joriġinaw biss minn fondi mid-dritt tal-liċenzja trasferiti għall-Fond TV2. Raġunament bħal dan jimplika li fondi mid-dritt tal-liċenzja trasferiti lil TV2 jistgħu jitqiesu ekwivalenti għall-ammont massimu tad-dritt tal-liċenzja, li kien, fis-snin kollha in kwistjoni, trasferit għall-Fond TV2, wara tnaqqis ta’ kwalunkwe ammont trasferit lill-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 isostnu li dan ifisser li l-biċċa l-kbira tal-finanzjament trasferit mill-Fond TV2 lil TV2 fl-1995 u l-1996 kkonsista mid-dħul mir-reklamar nett. Raġunament bħal dan jimplika li skont l-awtoritajiet Daniżi fl-1995, TV2 rċieva DKK 60,7 miljun bħala drittijiet tal-liċenzja (residwu wara tnaqqis tal-flus mogħtija lir-reġjuni) u DKK 669,7 miljun bħala dħul mir-reklamar (residwu), u fl-1996, DKK 81,3 miljun bħala drittijiet tal-liċenzja u DKK 612,7 miljun bħala dħul mir-reklamar.
(193)
Il-Kummissjoni mhijiex konvinta bir-raġunament ta’ TV2 u tal-awtoritajiet Daniżi dwar l-ammont tad-dħul mir-reklamar għas-snin 1995-1996. B’mod partikolari, il-Kummissjoni tinnota li ma kien hemm l-ebda kontijiet separati fi ħdan il-Fond TV2 bejn id-dħul mir-reklamar u d-drittijiet tal-liċenzja, u li għalhekk dak id-dħul kollu kien imħallat. Il-Kummissjoni jiddispjaċiha li l-awtoritajiet Daniżi ma pprovdewx ċifri ċari u mhux ambigwi għall-ammont tad-dħul mir-reklamar fl-1995 u l-1996. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li f’dan il-każ speċifiku, m’hemmx ħtieġa li tinvestiga aktar din il-kwistjoni minħabba li din mhijiex problema kbira, minħabba li, kif diġà ssemma qabel, il-Kummissjoni tqis li d-dħul mir-reklamar għas-snin 1995-1996 jikkostitwixxi fondi tal-Istat, u li fi kwalunkwe każ, għandhom jitnaqqsu mill-ispiża tas-servizz pubbliku grossa. Għalhekk, fit-tabella t’hawn taħt, id-dħul mir-reklamar trasferit mill-Fond TV2 għas-snin 1995 u 1996 hu muri fl-istess ringiela bħal dik tad-drittijiet tal-liċenzja.
(194)
Ġie nnutat ukoll li l-Kummissjoni inkludiet għas-snin 1997 sal-2002 id-drittijiet tal-liċenzja li ġew trasferiti lir-reġjuni ta’ TV2 minn TV2. Il-Kummissjoni tqis li, peress li dawn is-somom ġew irċevuti minn TV2, u mbagħad trasferiti lir-reġjuni, dawn għandhom jiġu inklużi kemm bħala dħul kif ukoll bħala nefqa fil-kalkoli, li fil-fatt jimplika li dawn m’għandhom l-ebda influwenza fuq il-kalkolu tal-Kummissjoni hawn taħt.
(195)
Fir-rigward tal-injezzjoni ta’ kapital trasferit lil TV2 għad-diġitalizzazzjoni, fl-1997 din tidher bħala dħul. It-tnaqqis korrispondenti ġie kkunsidrat bħala spejjeż meta saru l-investimenti. Fil-fatt, l-ispejjeż għad-diġitalizzazzjoni huma spejjeż għas-servizz pubbliku. Sabiex ma jittiħdux l-istess spejjeż darbtejn, id-deprezzament korrispondenti għall-investimenti magħmula tnaqqsu mill-ispiża tas-servizz pubbliku gross. Minkejja l-kritika ta’ TV2 fuq dan il-punt, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, b’mod konformi ma’ prattika tal-każistika kostanti b’rabta mal-kalkolu tal-kumpens mill-Istat, id-dħul mill-Istat jew minn fond pubbliku għandhom jitqiesu fis-sena li matulha ngħataw, u mhux fis-sena li ntefqu jew intużaw.
Table 1
Spiża tas-servizz pubbliku u miżuri ta’ kumpens 1995-2002 mill-kontijiet
(f’miljuni ta’ DKK)
Sena
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Spiża tas-servizz pubbliku grossa
- 755,8
- 856,2
-1 415,2
-1 475,3
-1 439,1
-1 531,6
-1 518,5
-1 604,1
-10 595,8
Investiment fid- diġitalizzazzjoni
0
0
0
0
-10,3
-4
-56,7
-23,9
-94,9
Dħul nett mir-reklamar irċevut direttament minn TV2
0
0
1 091,9
1 118,4
1 014,4
1 089,9
1 006,8
1 028,3
6 349,7
Dħul ieħor
83,2
121,6
97,3
76,3
50,9
65,4
58
73,8
626,5
Spiża tas-servizz pubbliku netta
- 672,6
- 734,6
- 226,0
- 280,6
- 384,1
- 380,3
- 510,4
- 525,9
-3 714,5
Dritt tal-liċenzja u dħul nett mir-reklamar irċevuti fl-1995-1996 mill-Fond TV2
730,4
694
328,5
357,5
414,6
449,2
537,3
556,2
4 067,7
Trasferiment meta l-Fond tar-Radju ġie stralċjat
0
0
8
10
15
25
0
0
58
Trasferiment meta l-Fond TV2 ġie stralċjat
0
0
217
0
0
0
0
0
217
Total ta’ (i) id-drittijiet tal-liċenzja msemmija hawn fuq u dħul mill-Fondi TV2 u tar-Radju, u (ii) l-ispiża tas-servizz pubbliku netta
57,8
-40,6
327,5
86,9
45,5
93,9
26,9
30,3
628,2
Sors: Kontijiet ta’ qligħ u telf annwali ta’ TV2
(196)
Kif jista’ jiġi derivat mit-tabella t’hawn fuq, il-finanzjament jaqbeż l-ispejjeż b’DKK 628,2 (EUR 84,4) miljun.
(197)
Il-Kummissjoni tinnota l-fatt li TvDanmark iqis li l-miżuri l-oħra li bbenefika minnhom TV2, bħall-eżenzjoni mill-ħlasijiet ta’ interessi u taxxa kif ukoll l-aċċess għal frekwenza tat-trażmissjoni mal-pajjiż kollu fuq termini favorevoli, għandhom jitqiesu fil-valutazzjoni tal-kumpens żejjed. Dawn il-benefiċċji huma mqassra fit-tabella t’hawn taħt:
Tabella 2
Benefiċċji stamati mill-eżenzjoni tat-taxxa, rinunzja tal-interessi u frekwenza tat-trażmissjoni
F’miljuni ta’ DKK
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Eżenzjoni mit-taxxa korporattiva
19,7
-13,8
54,6
30,1
16,7
29,7
18,5
3,9
159,4
Imgħax fuq self tal-istabbiliment
44,5
39,2
36,9
41,3
37,5
45,1
51,7
45,6
341,8
Garanzija mill-Istat għas-self operattiv
2,4
2,1
1,7
1,4
1,0
0,7
0,4
0,1
9,8
Ħlas tal-frekwenza tat-trażmissjoni (**)
2,3
7,9
12,6
21,4
26,0
70,2
Total
66,6
27,5
95,5
80,7
67,8
96,9
96,6
49,6
581,2
(198)
Il-Kummissjoni taqbel li dawn il-mużuri għandhom jitqiesu fl-investigazzjoni preżenti. Madankollu, għall-fini tal-kalkolu tal-kumpens żejjed, huwa xieraq li jiġu inklużi fil-kalkolu tat-Tabella 1. B’mod konformi mal-pożizzjoni tal-Kummissjoni fil-każ tar-RAI (71), dawn il-benefiċċji addizzjonali jistgħu jitqiesu bħala spejjeż tal-kumpens li altrimenti kien ikollhom jiġu ffinanzjati. Għalhekk, għal raġunijiet ta’ kalkolu tal-proporzjonalità tal-finanzjament mill-Istat tal-ispejjeż tal-kompitu tas-servizz pubbliku, dawn il-vantaġġi addizzjonali m’għandhomx jiġu inklużi, peress li jekk l-ispejjeż in kwistjoni jkollhom jitħallsu, dan iwassal għal żieda proporzjonali tal-ispejjeż inizjali tas-servizz pubbliku fdat f’TV2. Għar-riżultati netti, ma tagħmilx differenza. Madankollu, għandu jiġi żgurat li minn dawn il-vantaġġi jibbenefika biss il-kompitu tas-servizz pubbliku u m’għandhomx konsegwenza mifruxa fuq l-attivitajiet kummerċjali. Dan il-punt tal-aħħar huwa indirizzat fil-premessi 234-237 hawn taħt.
(199)
L-awtoritajiet Daniżi u TV2 ressqu diversi argumenti sabiex jiġġustifikaw il-finanzjament żejjed, li ġie kkalkulat fil-premessa 196. B’mod partikolari, fid-dawl tas- Sentenza tal-Qorti, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-finanzjament żejjed kienx fil-fatt neċessarju għal TV2 sabiex ikun jista’ jissodisfa l-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu.
(200)
F’dan ir-rigward, l-ewwel għandu jiġi nnutat li l-Protokoll ta’ Amsterdam (72) enfasizza l-ispeċifiċitajiet tas-settur tax-xandir imqabbla ma’ SGEI ieħor, minħabba “li s-sistema ta’ xandir pubbliku fl-Istati Membri hija direttament relatata mal-ħtiġiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ kull soċjetà u mal-ħtieġa li jkun imħares il-pluraliżmu tal-midja”. Dawn l-ispeċifiċitajiet għandhom jitqiesu fil-valutazzjoni tal-konformità tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni preżenti.
(201)
Barra minn hekk, fid-deċiżjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni aċċettat li ċerta struttura ta’ ekwità kienet ġustifikata sabiex tinżamm il-provvista tas-servizz pubbliku tax-xandara. Pereżempju, fil-każ tax-xandir Awstrijak (73), il-Kummissjoni qalet li “Taħt l-Artikolu 86(2) KE, kif interpretat mill-Protokoll ta’ Amsterdam, Stati Membri jistgħu fil-prinċipju jipprovdu finanzjament pubbliku lix-xandara tas-servizz pubbliku daqs kemm ikun meħtieġ sabiex jissalvagwardjaw il-prestazzjoni tas-servizz pubbliku. Dan ma jikkonċernax biss il-kost operazzjonali tat-twettiq tal-SGEI iżda wkoll il-kapital tal-ekwità”.
(202)
Kif iddeċidiet il-Qorti fis-Sentenza (74) tagħha, “il-Kummissjoni ma tistax tibbaża ruħha fuq l-allegata insuffiċjenza ta’ kontroll sabiex tordna l-irkupru tas-somom kollha li r-Renju tad-Danimarka jsostni li jikkostitwixxu riżerva neċessarja għas-servizz pubbliku, peress li eżami serju tal-kundizzjonijiet legali u ekonomiċi kollha li taħthom ġiet ikkostitwita din ir-riżerva matul il-perijodu ta’ investigazzjoni kien perfettament possibbli, fid-dawl tal-elementi ta’ informazzjoni li kellha l-Kummissjoni, u li fin-nuqqas ta’ tali eżami ma kienx possibbli li tiddeċiedi validament fuq jekk din ir-riżerva kinitx, kollha kemm hi jew imqar parzjalment, effettivament neċessarja għas-servizz pubbliku”.
(203)
Il-Qorti żiedet (75) li rekwiżiti purament formali, bħall-obbligu għar-riżervi biex ikunu speċifiċi u trasparenti, ma jistax jiġġustifika ordni ta’ rkupru, u l-fatt li TV2 fil-prattika ma utilizzax ir-riżervi tiegħu ma jsostnix l-inferenza li dawk ir-riżervi kellhom jiġu kkunsidrati bħala sproporzjonati għall-ħtiġijiet ta’ finanzjament sabiex jiġi pprovdut is-servizz pubbliku (76).
(204)
Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-elementi kollha li ntużaw mill-awtoritajiet Daniżi sabiex jistabbilixxu l-kumpens mogħti lil TV2 għas-snin 1995-2002 u tiddeċiedi dwar l-akkumulazzjoni tar-riżervi. F’dan ir-rigward, il-proċedura li skontha d-dritt tal-liċenzja ġie stabbilit hija evalwata hawn fuq fil-premessa 105.
(205)
Rigward l-elementi li wasslu lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jakkumulaw riżerva sabiex jitwettqu l-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2, l-elementi li ġejjin li ġew sottomessi mill-awtoritajiet Daniżi għandhom jitqiesu.
(206)
Fil-formazzjoni ta’ TV2 fl-1988, l-ebda kapital ma ġie injettat. L-operazzjonijiet ta’ TV2 kienu ffinanzjati biss bl-għotja ta’ self għall-istabbiliment li kienet tammonta għal DKK 510.8 miljun, li permezz tagħha kien possibbli li jinxtara tagħmir tal-produzzjoni, bini eċċ. ta’ TV2. TV2 kien għalhekk kemxejn kapitalizzat b’self kbir b’mod anormali u ekwità baxxa b’mod anormali. Bħala riżultat, TV2 malajr iffaċċja diffikultajiet finanzjarji.
(207)
L-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat (Rigsrevisionen), li huwa istituzzjoni indipendenti taħt il-Parlament Daniż, għandu l-kompitu li jwettaq kemm il-verifika tal-kontijiet kif ukoll il-verifika amministrattiva. Fl-1995, dan ikkonkluda li proporzjon sostanzjali tal-problemi finanzjarji ta’ TV2 jista’ jiġi attribwit lill-istazzjon li ġie stabbilit mingħajr injezzjoni ta’ kapital (77). L-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat primarjament irrakkomanda li l-Istat għandu jinjetta madwar DKK 530 miljun ta’ ekwità f’TV2 billi jikkonverti s-self tal-bidu tan-negozju. Dan jagħti lil TV2 ekwità ta’ madwar DKK 350 miljun u proporzjon ta’ solvenza ta’ madwar 50 %. Il-proporzjon ta’ solvenza rakkomandat ta’ madwar 50 % kien ekwivalenti għal dak ta’ impriżi kkontrollati privatament bħal TV2 Norge (in-Norveġja) u TV4 (l-Isvezja).
(208)
Wara dan ir-rapport, l-awdituri tal-Istat - il-membri tal-Parlament Daniż maħtura sabiex ikunu responsabbli għal verifika essenzjali fost affarijiet oħra tal-kontijiet ta’ impriżi kkontrollati mill-Istat - talbu dikjarazzjoni mingħand il-Ministeru tal-Finanzi dwar il-kwistjoni jekk TV2 għandux jakkumula ekwità. Il-Ministeru tal-Finanzi indika fid-dikjarazzjoni tiegħu ta’ Awwissu tal-1995, li kienet imħejjija b’risposta għall-proposta tal-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat, li TV2 għandu jkollu ekwità, li “kemm fl-istabbiliment ta’ impriżi ġodda kif ukoll fil-konverżjoni ta’ impriżi eżistenti kkontrollati mill-Istat għandu jiġi żgurat li l-impriża għandha l-bażi ta’ kapital neċessarju. Iżda għandu jiġi żgurat fl-istess ħin li l-Istat ma jagħmilx injezzjoni ta’ kapital kbira żżejjed, minħabba li l-ewwel nett din tfisser spiża mhux neċessarja għall-Istat u t-tieni nett tista’ tagħti vantaġġ kompetittiv mhux raġonevoli. Għandu għalhekk jiġi żgurat li l-impriża la tkun mhux kapitalizzata biżżejjed u lanqas iżżejjed”. L-Istat Daniż qies fuq din il-bażi li għandha tiġi akkumulata ekwità f’TV2. Ġie deċiż li l-Istat madankollu ma jikkontribwixxix il-kapital kollu f’daqqa. TV2 għandu minflok hu nnifsu jakkumula l-ekwità neċessarja permezz ta’ bilanċi favorevoli kontinwi.
(209)
L-obbligu ta’ bażi ta’ kapital ġie rifless fl-Istatuti ta’ TV2 mill-1997. Minn dak inhar, l-istatuti ta’ TV2 speċifikaw b’mod ċar li, mill-2001 ’il quddiem, l-ekwità disponibbli ta’ TV2 trid tammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun u li dan l-ammont kellu jintuża sabiex jitpaċa t-telf operattiv tax-xandar (78). L-ordni eżekuttiva tat-18 ta’ Awwissu 1997 indikat li għall-finanzjament ta’ telf operattiv possibbli, il-kapital proprju disponibbli - jiġifieri l-kapital proprju bi tnaqqis ta’ riżervi u riżorsi oħra marbutin - għall-attivitajiet nazzjonali għandu jammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun sal-aħħar tal-2000. Il-kapital proprju disponibbli kellu jiġi akkumulat sabiex dan jammonta għal mill-anqas DKK 50 miljun sal-aħħar tal-1998 u għal mill-anqas DKK 100 miljun sal-aħħar tal-1999. Mill-2001, il-kapital proprju disponibbli fi kwalunkwe mument kellu jammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun skont l-aħħar kontijiet. Jekk il-kapital proprju kien mistenni li jonqos taħt l-ammonti msemmija, il-kwistjoni kellha titressaq quddiem il-Ministru tal-Kultura. Il-Ministru tal-Kultura jista’ f’każijiet speċjali, wara li jikkonsulta lil Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat, japprova kapital proprju aktar baxx, li miegħu jista’ jehmeż kundizzjonijiet speċifiċi.
(210)
L-ordni eżekuttiva tal-1997 maħruġa mill-Ministru sabiex jordna ekwità mhux ristretta ġiet ippubblikata fil-Gazzetta tal-Liġi Daniża (Lovtidende). Barra dan, mill-1998 ’il quddiem, l-akkumulazzjoni ta’ ekwità b’mod konformi mar-rekwiżiti tal-Istatuti ġiet imsemmija b’mod partikolari fil-kontijiet annwali ppubblikati ta’ TV2.
(211)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, non-konformità mar-rekwiżit dwar il-kapital minimu ta’ DKK 200 miljun taħt l-artikoli ta’ assoċjazzjoni tkun mistennija li tfisser li TV2 ikun jitqiegħed taħt l-amministrazzjoni tal-Istat.
(212)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li l-kwistjoni kruċjali hi li jiġi determinat jekk u sa liema punt il-bażi ta’ ekwità li nkisbet permezz tal-kumpens kienet fil-fatt neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(213)
Wara li kkunsidrat l-elementi t’hawn fuq li spjegaw il-proċedura u r-raġunijiet li wasslu għall-akkumulazzjoni ta’ riżervi ta’ TV2 fil-forma ta’ bażi ta’ ekwità, u fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizza, il-Kummissjoni tqis li l-akkumulazzjoni ta’ riżerva kienet fil-fatt neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(214)
Madankollu, il-Kummissjoni tistaqsi jekk l-ammont kollu ta’ riżervi kienx verament ġustifikat u neċessarju, jiġifieri jekk l-ammont kollu tal-bażi ta’ ekwità li nkiseb fl-aħħar tal-2002 kienx verament neċessarju għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(215)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li l-livell ta’ bażi ta’ ekwità li jista’ jitqies bħala proporzjonat u neċessarju sabiex jiggarantixxi l-provvista tas-servizz pubbliku jiddependi fuq il-fatti u l-qafas legali ta’ kull każ individwali.
(216)
Fir-rigward tal-bażi ta’ ekwità ta’ TV2, iċ-ċifri għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni huma kif ġej:
F’miljuni ta’ DKK
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Ekwità ristretta (diġitalizzazzjoni)
167,0
167,0
156,7
152,6
96,6
72
Ekwità mhux ristretta
-97,8
- 138,4
22,1
110,7
173,3
270,3
418,7
478,5
Ekwità totali
-97,8
- 138,4
189,1
277,7
330,0
422,9
515,3
550,5
Obbligi totali
770,3
746,9
1 244,7
1 363,3
1 311,8
1 423,0
1 409,5
1 409,1
Proporzjon ta’ solvenza (***)
-13
-19
2
8
13
19
30
34
(217)
Fil-31 ta’ Diċembru 2002, TV2 akkumula ekwità ta’ DKK 550.5 miljun, inklużi DKK 72 miljun ta’ ekwità mhux ristretta (diġitalizzazzjoni), li tikkorrispondi għal proporzjon ta’ solvenza ta’ 34 %. L-ammont ta’ ekwità mhux ristretta fl-aħħar tal-2002 kien DKK 478.5 miljun.
(218)
Il-Kummissjoni l-ewwel innutat li parti mill-kapital ma kinitx ekwità disponibbli. Fil-fatt, skont il-Kontijiet Annwali ta’ TV2 tal-1997 (79), il-bord tal-Midja “Medieforliget” iddeċieda li TV2 għandu jiddiġitalizza t-tagħmir tal-produzzjoni tiegħu sal-aħħar tal-2000. DKK 300 miljun ġew allokati għad-diġitalizzazzjoni ta’ kemm TV2 u kif ukoll l-istazzjonijiet reġjonali. Fl-1997, DKK 167 miljun ġew trasferiti lil TV2 għal dan il-għan. Il-Kummissjoni hi għalhekk tal-opinjoni li dan l-ammont kien neċessarju għall-ħtiġijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Il-fatt li mad-data effettiva tal-1 ta’ Jannar 2003, il-flus li ma ġewx investiti fid-diġitalizzazzjoni (jiġifieri bilanċ ta’ DKK 72 miljun) ġew finalment realizzati ma jitfax dubju fuq din il-konklużjoni, minħabba li matul il-perjodu taħt investigazzjoni, dawn is-somom kienu allokati b’mod ċar fil-kontijiet ta’ TV2 bħala ekwità ristretta, setgħu jintużaw biss għall-finijiet ta’ diġitalizzazzjoni, u kif deċiż mill-Qorti fis-Sentenza tagħha, il-fatt li TV2 ma kellux għalfejn fil-prattika juża r-riżerva ma jappoġġjax l-inferenza li din ir-riżerva kellha titqies bħala sproporzjonata għall-ħtiġijiet ta’ finanzjament għall-provvista tas-servizz pubbliku (80).
(219)
Ta’ min jinnota wkoll li l-ekwità ta’ TV2 kienet negattiva bi kważi DKK 156 miljun sal-31 ta’ Diċembru 1994 (jiġifieri fil-bidu tal-perjodu kopert bid-deċiżjoni preżenti) u li fl-1995 u l-1996, TV2 kellu proporzjon ta’ solvenza negattiva u ekwità negattiva, li spjega għaliex it-total ta’ ekwità fl-aħħar tal-2002 huwa aktar baxx mill-kumpens irċevut. Huwa biss fl-aħħar tal-2000 li TV2 kellu ekwità mhux ristretta aktar mil-livell minimu meħtieġ ta’ DKK 200 miljun.
(220)
Sabiex juru li l-livell ta’ ekwità f’TV2 kien ġustifikat, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew dikjarazzjoni mħejjija minn PricewaterhouseCoopers u ddatata t-18 ta’ Novembru 2002. F’din id-dikjarazzjoni, hija indikat li l-grad ta’ solvenza ta’ TV2 fit-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni kien aktar baxx minn dawk tax-xandara Skandinavi, li huma komparabbli għal TV2 f’termini ta’ daqs, attivitajiet, struttura u s-swieq li joperaw fihom. Pereżempju, il-grad ta’ solvenza ta’ TV2 kien aktar baxx minn dak ta’ TV2 Norge (36 %) u konsiderevolment aktar baxx minn dak ta’ TV4 (l-Isvezja) li l-grad ta’ solvenza tiegħu kien 65 % kważi d-doppju ta’ dak ta’ TV2. Skont id-dikjarazzjoni, il-proporzjon ta’ solvenza ta’ TV2 kien aktar baxx minn dak ta’ xandara pari miegħu u għalhekk ma jistax jiġi kkunsidrat eċċessiv. Id-dikjarazzjoni tindika wkoll li m’hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jemmen li l-istruttura tal-kapital ta’ xandara komprabbli ma ġietx ottimizzata. PricewaterhouseCoopers indikat ukoll li proporzjon ta’ solvenza ta’ inqas minn 30 % matul iż-żmien ma jkunx normali u jagħmel lill-kumpanija vulnerabbli għal ċaqliq fid-dħul.
(221)
Dan it-tqabbil mal-operaturi l-oħra għandu jintuża b’kawtela minħabba li dawn l-operaturi ma jwettqux l-istess servizzi ta’ missjoni pubblika bħal TV2, mhumiex iffinanzjati bl-istess mod, u m’għandhom l-istess status legali. Madankollu, din id-dikjarazzjoni tagħti indikazzjoni u tista’ titqies fost elementi oħra.
(222)
Fil-fatt, il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew informazzjoni li turi li matul l-aħħar perjodu ta’ żmien kopert bl-investigazzjoni preżenti, ippjanaw li jbidlu l-istatus legali ta’ TV2, li jinkorporaw lil TV2 bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata, u li jipprivatizzaw lil TV2. Bħala parti mill-proċess ta’ inkorporazzjoni ta’ TV2, ġie analizzat ukoll kif l-għoti tad-drittijiet tal-liċenzja jista’ jintemm, peress li kienet l-intenzjoni tal-awtoritajiet Daniżi li l-finanzjament permezz tad-drittijiet tal-liċenzja kellu jitneħħa wara l-privatizzazzjoni ta’ TV2.
(223)
Għal dan il-ghan, f’Ġunju 2002, il-Gvern Daniż daħal fi ftehim flimkien ma’ maġġoranza tal-Parlament, dwar il-liberalizzazzjoni kompluta tal-politika dwar il-midja Daniża. Skont dan il-ftehim, it-trasformazzjoni ta’ TV2 kellha ssir bil-ħsieb li jiġi privatizzat mill-aktar fis possibbli. Twettqet analiżi tal-bażi finanzjarja għall-inkorporazzjoni ta’ TV2 bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata. Il-Ministru tal-Kultura ħatar grupp ta’ tmexxija fis-sajf tal-2002 b’rappreżentanti tal-Ministeru tal-Kultura, il-Ministeru tal-Finanzi u l-“Kammeradvokaten” sabiex jikkjarafika l-bażi ekonomika għall-privatizzazzjoni ta’ TV2 u għall-istabbiliment ta’ TV2 bħala korporazzjoni. Sabiex jagħti appoġġ lix-xogħol tiegħu, il-grupp ta’ tmexxija qabbad kumpanija tal-verifika u konsulent finanzjarju sabiex, pereżempju, jikkalkulaw il-livell ta’ ekwità meħtieġ minn TV2. Il-kumpanija tal-verifika kkonkludiet li l-ekwità ta’ TV2 għandha tiġi stabbilita għal DKK 640 miljun.
(224)
L-istabbiliment ta’ TV2 bħala korporazzjoni u l-istabbiliment tal-ekwità tiegħu kienu approvati mill-kumitat finanzjarju tal-Parlament (Folketing). Il-bidla tal-istatus legali ta’ TV2 u l-inkorporazzjoni tiegħu bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata seħħew b’effet retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2003. Bħala riżultat tal-bidla tal-istatus legali ta’ TV2 u l-inkorporazzjoni tagħha, numru ta’ miżuri favur TV2 tneħħew, bħas-self mingħajr interessi u pagamenti akkont u l-eżenzjoni mit-taxxa. Fl-2005, il-privatizzazzjoni ġiet posposta iżda TV2 ma rċeviex iktar drittijiet tal-liċenzja wara l-2004.
(225)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-fatt li, matul l-aħħar perjodu ta’ żmien kopert bl-investigazzjoni preżenti, l-awtoritajiet Daniżi diġà ppjanaw li jbiddlu, b’mod partikolari, l-istatus legali ta’ TV2 mal-ħtiġijiet għal bażi ta’ ekwità li dan jimplika, għandu jitqies, fost affarijiet oħra, mill-Kummissjoni fil-valutazzjoni tagħha tal-kompatibilità tar-riżervi.
(226)
B’mod konformi mal-prattika tat-teħid tad-deċiżjonijiet, il-Kummissjoni għandha fil-prinċipju attitudni favorevoli lejn inkorporazzjonijiet tal-entitajiet tal-Istat li jikkompetu ma’ impriżi kummerċjali, minħabba li inkorporazzjonijiet jistgħu jkollhom l-effett li jnaqqsu d-distorsjoni tal-kompetizzjoni billi jbiddlu l-vantaġġi mingħajr limitu tal-Istat f’ammont limitat ta’ ekwità u billi tinħoloq distinzjoni ċara bejn ir-rwol tal-Istat bħala awtorità pubblika u imprenditur li jeħtieġ qligħ fuq l-investiment tiegħu.
(227)
Barra dan, fost l-elementi l-oħra li għandhom jitqiesu, il-Kummissjoni tqis li l-livell tar-riżervi ta’ TV2 għandu jitqies fid-dawl taċ-ċaqliq tad-dħul mis-suq tar-reklamar.
(228)
TV2 kien fil-fatt vulnerabbli għall-varjazzjonijiet fid-dħul li huma aspett inevitabbli tas-suq tar-reklamar. Pereżempju, f’sena waħda 1998-1999, TV2 esperjenza tnaqqis mid-dħul mir-reklamar ta’ madwar DKK 104 miljun. Skont l-awtoritajiet Daniżi, TV2 jista’ jirribatti biss tnaqqis simili ta’ dan il-kobor billi jkollu ammont konsiderevoli kbir ta’ kapital ta’ ekwità disponibbli minħabba li d-dħul mid-dritt tal-liċenzja kien stabbilit minn qabel għal diversi snin. Minkejja li TV2 kien inqas dipendenti fuq id-dħul mir-reklamar minn TV2 Norge u TV4 li ma jibbenefikawx mid-drittijiet tal-liċenzja, finanzjament mid-dħul mir-reklamar madankollu kkostitwixxa, matul il-perjodu konċernat, sors ta’ finanzjament importanti tal-operazzjonijiet ta’ TV2.
(229)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li fis-Sentenza (81) tagħha, il-Qorti kkjarifikat li “Il-fatt li TV2 ma kellhiex bżonn tuża r-riżervi tagħha fl-1999 ma jwassalx għall-konklużjoni li dawn għandhom jiġu kkunsidrati sproporzjonati meta mqabbla mal-ħtiġijiet ta’ servizz pubbliku. Fil-fatt, huwa fin-natura stess ta’ riżerva kkostitwita sabiex tilqa’ għal riskju li din ma tiġix neċessarjament użata.”
(230)
Il-Kummissjoni taqbel mal-awtoritajiet Daniżi li l-valutazzjoni tal-ħtiġijiet ta’ TV2 għandha, barra minn hekk, tinkludi l-fatt li TV2 għandu ċaqliq sinfikanti fil-likwidità matul is-sena u bejn snin differenti, minħabba li avvenimenti sportivi kbar, bħal-Logħob tal-Olimpjadi, isiru biss f’intervalli ta’ diversi snin, u minħabba li drittijiet ta’ programmi huma tipikament offruti taħt kuntratti multiannwali. Pereżempju, jidher mir-rapport annwali għall-1995 (82) li l-bilanċ favorevoli għall-1995 ġie trasferit għall-1996 sabiex ikopri għad-defiċit għal dik is-sena, meta kien hemm spiża partikolarment għolja b’rabta mal-Olimpjadi u l-Kampjonati tal-Futbol Ewropew.
(231)
Barra dan, ta’ min jinnota wkoll li matul il-perjodu taħt investigazzjoni, TV2 kien imċaħħad minn finanzjament ta’ self ordinarju. Self għall-investiment kien permess sa 4 % tad-dħul skont il-kontijiet l-aktar riċenti. Il-forom l-oħra kollha ta’ self, garanziji u obbligi ta’ kiri finanzjarju kienu pprojbiti għal TV2, minbarra l-kreditu ta’ operat ġenerali. Bħala riżultat tal-opportunitajiet limitati ta’ TV2 għal finanzjament ta’ self, il-likwidità tiegħu teħtieġ fil-prinċipju tkun koperta b’likwidità mill-operat.
(232)
Finalment, il-livell ta’ ekwità huwa evidenti mill-kontijiet ippubblikati. Matul il-perjodu konċernat, l-Awditur Ġenerali vverifika l-kontijiet ta’ TV2. Dawn il-verifiki kkonkludew ukoll il-verifiki finanzjarji u kontrolli finanzjarji, minkejja li l-Awditur Ġenerali ma kellu l-ebda setgħa sabiex jipprevjeni kumpens żejjed tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Kif ġie deċiż mill-Qorti fis-Sentenza (83) tagħha, il-fatt li dan il-korp ta’ verifika ma kellu l-ebda setgħa sabiex jipprejeni kumpens żejjed ma jippermettix il-konklużjonijiet tal-awtoritajiet Daniżi ma wettqu l-ebda kontrolli. Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li, kieku l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kkonkluda li l-bażi tal-kapital kien kbir wisq, dan seta’, pereżempju, jirriżulta f’fondi mid-dritt tal-liċenzja pagabbli għal TV2 li jitnaqqas fil-ftehim dwar il-midja li jmiss.
(233)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, meta jittieħdu bħala korp ta’ evidenza, il-Kummissjoni tqis fir-rigward tal-parti tal-valutazzjoni tal-proporzjonalità li, f’dan il-każ verament speċifiku, u fid-dawl tal-Protokoll ta’ Amsterdam u s-Sentenza tal-Qorti, l-ammont ta’ ekwità li ġie akkumulat fl-aħħar tal-2002 (jiġifieri DKK 550 miljun) kien neċessarju għat-twettiq ta’ TV2 tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu. L-ammont ta’ DKK 628 miljun irċevut għal dak il-fini kien għalhekk proporzjonat u neċessarju fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) TFUE.
(234)
Minkejja li din id-deċiżjoni ma tevalwax l-għajnuna mill-Istat possibbli mogħtija lil TV2 fl-2003 u l-2004 minbarra l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew informazzjoni li tiddokumenta l-fatt li fl-2004, il-kapital tal-ekwità ta’ TV2 ammonta għal DKK 640 miljun. Ammont ta’ DKK 96 miljun ġie investit fl-attivitajiet kummerċjali, u ma jistax jiġi ddeterminat jekk dan kienx iffinanzjat b’ekwità jew finanzi barranin. Jekk wieħed iqis li ekwità biss intużat, f’dak il-każ dan jimplika li ammont ta’ DKK 544 miljun ta’ kapital ta’ ekwità kien disponibbli sabiex jitwettqu attivitajiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(235)
B’rabta mal-premessa 198 ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li TV2 jagħmel ukoll numru ta’ attivitajiet kummerċjali. Fid-dawl tal-attivitajiet totali ta’ TV2, dawn kienu pjuttost marġinali. L-ispejjeż ta’ dawn l-attivitajiet kummerċjali ġew allokati abbażi tal-metodu ppreżentat fil-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir (84) tal-2001 li tispeċifika li, kuntrarju għall-approċċ ġeneralment adottat f’setturi tas-servizzi oħra, spejjeż li huma kompletament attribwibbli għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku, li huma ta’ benefiċċju wkoll għall-attivitajiet kummerċjali, ma jeħtieġx li jitqassmu bejn it-tnejn u jistgħu jkunu kompletament allokati għas-servizz pubbliku. Il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001 tqis li d-distribuzzjoni sħiħa ta’ dawn l-ispejjeż bejn iż-żewġ attivitajiet hemm ċans tkun arbitrarja u mingħajr sinifikat. Fir-rigward tal-vantaġġ li TV2 rċieva mill-aċċess għall-frekwenza tat-trażmissjoni, il-Kummissjoni tinnota li dan kien delimitat għas-servizz pubbliku. Il-Kummissjoni tqis ukoll li b’mod konformi mal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, l-ispejjeż ta’ finanzjament (benefiċċji ta’ interess) jistgħu jiġu kompletament attribwiti għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku.
(236)
Sabiex jiġi kkanċellat l-effett tal-eżenzjoni mit-taxxa li l-attivitajiet tas-servizz pubbliku jgawdu, 30 % tal-profitti tal-attivitajiet kummerċjali kienu trasferiti għas-servizz pubbliku. Dan sar biss mill-2001. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li seta’ kien hemm distorsjoni fis-suq tax-xandir fis-sens li TV2 ma kellux għalfejn iqis ir-rata tat-taxxa korporattiva fl-istabbiliment tal-prezzijiet kummerċjali tiegħu. Madankollu, għall-futur il-vantaġġ m’għandux jibqa’ jeżisti, peress li s-sehem tat-trasferiment jikkorispondi għar-rata tat-tassazzjoni attwali, minħabba dan il-mekkaniżmu ta’ “kanċellazzjoni”. Għall-passat, dan ma joħloqx problema għall-istabbiliment tal-ammont ta’ kumpens żejjed, peress li d-dħul totali ta’ dawn l-attivitajiet kummerċjali ntuża sabiex titnaqqas l-ispiża netta tas-servizz pubbliku.
(237)
TV2 wettaq attivitajiet kummerċjali fuq l-Internet b’telf. Peress li dawn l-attivitajiet jaqgħu lil hinn mill-kompitu tax-xandir tas-servizz pubbliku, mhuwa possibbli l-ebda finanzjament mill-Istat. Barra minn hekk, minħabba li m’hemmx attivitajiet oħra li ġew operati fuq bażi “awtonoma” m’hemm l-ebda bilanċi favorevoli mill-attivitajiet kummerċjali sabiex ikopru t-telf tal-Internet.
2. Il-valutazzjoni tal-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar
(238)
Fil-punt 58 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir huwa speċifikat li “xandâr tas-servizz pubbliku, sakemm id-dħul aktar baxx ikun kopert mill-għajnuna mill-Istat, jista’ jitħajjar ibaxxi l-prezzijiet tar-reklami jew ta’ attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku fis-suq, sabiex inaqqas id-dħul tal-kompetituri (…). Kull meta xandâr tas-servizz pubbliku jraħħas il-prezzijiet inqas mill-prezz normali f’attivitajiet mhux tas-servizz pubbliku aktar milli dak li jkun meħtieġ sabiex ikunu rkuprati l-ispejjeż indipendenti li operatur kummerċjali effiċjenti f’sitwazzjoni simili normalment ikollu jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed ta’ obbligi tas-servizz pubbliku (…)”
(239)
TvDanmark issottometta informazzjoni li turi li ma jistax ikopri l-ispejjeż awtonomi tal-operazzjonijiet tiegħu bil-prezzijiet tar-reklamar li jitlob TV2. TvDanmark iqabbel l-ispejjeż tiegħu mal-prezzijiet tar-reklamar ta’ TRP 21-50 li TV2 kien qed jitlob.
(240)
Sabiex it-tqabbil ikun validu, il-Kummissjoni għandha, bħala l-ewwel pass, tistabbilixxi jekk TvDanmark jistax jitqies li huwa stazzjon simili għal TV2, u jekk huwiex operatur effiċjenti.
(241)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk TvDanmark huwiex f’sitwazzjoni simili għal dik ta’ TV2. Il-Kummissjoni tinnota dan li ġej. Għall-perjodu taħt investigazzjoni, is-sehem ta’ telespettaturi ta’ TV2 huwa fil-firxa ta’ 35 % filwaqt li ċ-ċifra korrispondenti għal TvDanmark hija madwar 15 %. L-ishma tas-suq tar-reklamar ivarjaw sinifikament ukoll. Is-sehem tas-suq ta’ TV2 huwa fil-firxa ta’ 60 %, filwaqt li s-sehem tas-suq ta’ TvDanmark huwa madwar 8 %. L-introjtu ta’ TV2 mir-reklamar kien bejn wieħed u ieħor ħames darbiet aktar minn dak ta’ TvDanmark. Barra minn hekk, TV2 huwa l-uniku stazzjon li jilħaq 100 % tal-popolazzjoni, filwaqt li TvDanmark2 għandu penetrazzjoni ta’ 77 % u TvDanmark1 saħansitra inqas. Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li TvDanmark ma tistax jitqabbel direttament ma’ TV2.
(242)
It-tieni nett, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi jekk TvDanmark huwiex operatur effiċjenti. Operatur effiċjenti jista’ jiġi determinat b’analiżi ta’ proporzjonijiet ta’ kontabbiltà ġeneralment użati u billi jitqabblu r-riżultati tal-operatur mar-riżultati medji ġġenerati fl-Istat Membru. L-analiżi għandha tqis id-daqs differenti tal-impriżi u tal-istruttura tal-ispejjeż tagħhom. Madankollu, l-operaturi tas-Suq Daniż ma jistgħux jitqiesu li qegħdin f’sitwazzjoni simili li tippermetti tqabbil dirett tal-proporzjonijiet tal-prestazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-analiżi ta’ dawn il-proporzjonijiet fuq is-Suq Daniż mhijiex adattata fil-każ preżenti.
(243)
Minflok, il-Kummissjoni analizzat il-prestazzjoni finanzjarja ta’ TvDanmark u SBS Broadcasting. Bħala riżultat tal-analiżi tagħha, il-Kummissjoni ma tistax tistabbilixxi b’ċertezza jekk it-telf li oriġinax mill-ispejjeż inizjali għoljin meħtieġa għall-istabbiliment tal-attivitajiet li TvDanmark għadu mhux kapaċi jirkupra, jew jekk TvDanmark fil-fatt mhux qed jopera b’mod effiċjenti. Minkejja diversi talbiet, il-Kummissjoni ma setgħatx tikseb dejta fuq il-prestazzjoni finanzjarja tat-tielet operatur, TV3, sabiex tippermetti tqabbil mat-tielet operatur fis-suq. Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi b’ċertezza jekk it-telf ta’ TvDanmark huwiex riżultat tal-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 jew jekk dan huwiex ikkawżat b’fatturi oħra fl-isfera tal-influwenza ta’ TvDanmark.
(244)
Għaldaqstant, ma jistax jiġi stabbilit b’ċertezza jekk TvDanmark huwiex operatur effiċjenti, u minħabba li tqabbil dirett taż-żewġ operaturi mhuwiex possibbli, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li t-test kif stabbilit hawn fuq mhuwiex konklużiv f’dan il-każ.
(245)
Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet għal analiżi ulterjuri tal-politiki tal-ipprezzar ta’ TV2 u għal dejta disponibbli fis-suq tar-reklamar sabiex tkun tista’ tevalwa jekk TV2 aġixxiex b’mod sabiex jimmassimizza d-dħul mir-reklamar tiegħu matul il-perjodu taħt investigazzjoni.
(246)
L-ewwel, il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet taż-żewġ operaturi u analizzat il-politiki tal-ipprezzar ta’ TV2. L-analiżi tiffoka fuq is-snin 1998-2002, il-perjodu li matulu l-kwelerant allega li TV2 beda prezzijiet “dumping” fis-suq tar-reklamar. It-tieni, analizzat l-infiq fir-reklamar Daniż fil-kuntest tal-UE u pajjiżi oħra Skandinavi b’mod partikolari. It-tielet, sar tqabbil tal-prezzijiet tal-kuntatt fil-pajjiżi kollha Skandinavi u mat-tipi ta’ midja.
(247)
Il-Kummissjoni tinnota li l-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar kient taħt investigazzjoni mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi. Fil-21 ta’ Diċembru 2005, ittieħdet deċiżjoni mill-Kunsill għall-Kompetizzjoni Daniż li TV2 kiser l-Artikolu 102 TFUE, u d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi nazzjonali korrispondenti, billi impona tnaqqis li jżid il-lealtà fis-suq tar-reklamar. Din id-deċiżjoni ġiet annullata mit-Tribunal tal-Appelli tal-Kompetizzjoni fl-1 ta’ Novembru 2006, iżda mbagħad ġiet ikkonfermata fl-appell mill-Qorti Ġenerali tal-Lvant tad-Danimarka fit-22 ta’ Ġunju 2009. Is-sentenza tal-aħħar ġiet appellata qudddiem il-Qorti Suprema, li kkonfermat fit-18 ta’ Marzu 2011 id-deċiżjoni tal-Qorti Ġenerali. Dan il-każ huwa segwit minn każ preċedenti tad-29 ta’ Novembru 2000 fejn il-Kunsill għall-Kompetizzjoni Daniż sab li t-tnaqqis ta’ TV2 kien abbużiv għas-sena 2000. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-investigazzjoni tal-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi tikkonċerna l-perjodu 2000-2005, u għalhekk l-aħħar snin biss tal-perjodu taħt investigazzjoni fid-deċiżjoni preżenti. B’mod speċjali, tnaqqis għal-lealtà ma jeħtieġx l-eżistenza ta’ sussidji ta’ sostenn fi ħdan it-tifsira tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001 (jiġifieri “Kull meta xandâr tas-servizz pubbliku jraħħas il-prezzijiet inqas mill-prezz normali f’attivitajiet mhux tas-servizz pubbliku aktar milli dak li jkun meħtieġ sabiex ikunu rkuprati l-ispejjeż indipendenti li operatur kummerċjali effiċjenti f’sitwazzjoni simili normalment ikollu jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed ta’ obbligazzjonijiet tas-servizz pubbliku”). Fil-fatt, kif spjegat hawn taħt, TV2, bħala medja, ipprezza r-reklamar tiegħu sinifikament ogħla mill-kompetituri tiegħu. Barra minn hekk, it-tnaqqis għal-lealtà jimplika li l-klijenti għamlu parti ikbar tal-baġits tar-reklamar annwali tagħhom ma’ TV2 milli kienu jagħmlu taħt ċirkustanzi oħra. L-allegazzjoni għalhekk timplika li TV2 żied id-dħul mir-reklamar tiegħu permezz tal-iskema tat-tnaqqis, li kienet attwalment twassal għal ħtieġa iżgħar għad-drittijiet tal-liċenzja. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni mhijiex marbuta bid-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi.
Prezzijiet tar-reklamar
(248)
L-ishma u l-kompożizzjoni tat-telespettaturi, il-kontenuti ta’ programmi, il-limitu regolatorju għall-ħin tar-reklamar u l-mekkaniżmu ta’ finanzjament tal-istazzjonijiet huma kollha fatturi li jaffettwaw in-natura tal-kompetizzjoni fis-suq tar-reklamar. Bħala riżultat, il-prezzijiet ivarjaw bejn xandara differenti. Stazzjonijiet ibigħu wkoll firxa ta’ “prodotti” varjati li, barra minn hekk, iġibu prezzijiet (85) differenti.
(249)
Il-prezzijiet mitluba mill-istazzjonijiet jinkludu skontijiet sinifikanti. Għalhekk mhuwiex rilevanti li jitqabblu l-prezzijiet elenkati fir-reklamar televiżiv. Il-biċċa l-kbira tar-reklamar televiżiv (madwar 90 % tar-reklamar mal-pajjiż kollu) isir skont ftehimiet annwali li fuq il-bażi tagħhom stazzjonijiet televiżivi jagħtu tnaqqis annwali. Barra dan, hemm numru ta’ skontijiet oħra (għal min jirreklama ġdid, għal slots tar-reklamar inqas attraenti, tnaqqis għal volum addizzjonali eċċ.). In-negozjati u l-konklużjoni ta’ ftehimiet isiru minn l-hekk imsejħa aġenziji tal-midja.
(250)
Sabiex ikun jista’ jsir tqabbil bejn stazzjonijiet differenti, għandha tġi stabbilita medja tal-prezzijiet mitluba. It-tabella li ġejja turi l-prezzijiet medji għall-pubbliku destinatarju TRP 21-50. Dawn il-prezzijiet inkisbu billi ġie diviż l-introjtu ta’ spot nazzjonali tal-istazzjonijiet rilevanti bin-numru ta’ TRP 21-50 nazzjonali mogħti kif muri hawn taħt (86):
1998
1999
2000
2001
2002
TVDanmark
283 EUR
270 EUR
252 EUR
251 EUR
211 EUR
TV2
480 EUR
409 EUR
364 EUR
381 EUR
325 EUR
Differenza
197 EUR
139 EUR
112 EUR
130 EUR
114 EUR
TVDanmark CPP bħala sehem ta’ CPP (87) ta’ TV2
58,9 %
66,0 %
69,3 %
65,9 %
64,9 %
CCP medju ta’ TV2 għal TRP 21-50 peżat għall-kopertura (b’0.7)
336 EUR
286 EUR
255 EUR
267 EUR
228 EUR
CPP ta’ TVDanmark bħala sehem ta’ CCP peżat ta’ TV2
84,2 %
94,3 %
99,0 %
94,1 %
92,7 %
(251)
Skont id-dejta t’hawn fuq, il-prezz ta’ TRP 21-50 ta’ TvDanmark kien madwar 30-40 % aktar baxx minn dak ta’ TV2. Kif il-Kummissjoni sostniet fid-deċiżjoni tagħha dwar l-għajnuna mill-Istat favur France 2 u France 3, hemm relazzjoni pożittiva bejn in-numru medju ta’ kuntatti u l-prezz nett medju għal kull kuntatt fis-suq tar-reklamar (88) televiżiv. Għalhekk, id-differenza fil-prezzijiet bejn ix-xandara tista’ tiġi spjegata mis-saħħa relattiva tal-istazzjonijiet f’termini tal-abbiltà tagħhom sabiex jattiraw telespettaturi. F’sitwazzjoni bħal din, huwa rilevanti li jiġi stabbilit jekk id-differenza fil-prezz attwali tirriflettix il-kundizzjonijiet tas-suq.
(252)
F’kuntrast mas-sitwazzjoni fi Franza, fil-każ preżenti, jistgħu jiġu analizzati osservazzjonijiet għal żewġ operaturi biss. Bħala konsegwenza, il-pendil tal-linja tar-rigressjoni lineari ser jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-prezzijiet ta’ dawk iż-żewġ operaturi u ser ikun ta’ ftit rilevanza statistika. Bħala riżultat, mhux ser ikun possibbli li jsiru kwalunkwe konklużjonijiet dwar jekk il-pendil tal-linja huwiex “xieraq”.
(253)
Għalhekk, sabiex jiġi verifikat jekk id-differenza fil-prezz attwali bejn iż-żewġ operaturi tistax titqies li tirrifletti l-kundizzjonijiet tas-suq, ġie applikat fattur ta’ korrezzjoni bil-ħsieb li tiġi kkanċellata l-pożizzjoni superjuri ta’ TV2 fis-suq. Il-fattur tal-ippeżar ġie derivat mill-kalkoli magħmula mill-aġenziji tal-midja u jirrifletti d-differenza fil-penetrazzjoni li tista’ tinkiseb fil-pubbliku destinatarju mixtieq bix-xiri ta’ TRP 21-50 minn TvDanmark u TV2. TvDanmark huwa bħala medja kemxejn aktar baxx minn 70 % tal-penetrazzjoni ta’ TV2 (fix-xiri ta’ 100 TRP 21-50). Fl-applikazzjoni ta’ dan il-fattur, il-prezzijiet huma eqreb li jikkonverġu. Ta’ min jinnota li l-prezz ta’ TV2 huwa kemxejn ogħla minn dak ta’ TvDanmark. Għalhekk, ikun jidher li bħallikieku d-differenza fil-prezz tirrifletti l-kundizzjonijiet tas-suq. Madankollu, dan ir-riżultat għandu jitqies bi prudenza peress li wieħed irid iżomm f’moħħu li fattur ta’ korrezzjoni bħal dan ma jistax jiġi aġġustat għad-differenzi kollha bejn l-istazzjonijiet.
(254)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kwelerant isostni li l-kompetizzjoni attwali fis-suq tar-reklamar televiż la ssir fuq il-prezzijiet elenkati u lanqas fuq il-medja ta’ GRP jew TRP. Minflok, TvDanmark jargumenta li l-operaturi fil-fatt jikkompetu mal-hekk imsejħa prezzijiet marġinali. Dawn il-prezzijiet marġinali jkunu oriġinaw mill-pożizzjoni superjuri ta’ TV2 fis-suq. Sabiex min jirreklama jilħaq l-għanijiet tal-kampanja tagħhom, dawn ikollhom jixtru ċerta parti tal-punti tal-klassifikazzjoni esklussivament mingħand TV2. Għal dawn l-hekk imsejħa unitajiet inframarġinali, ma kien hemm l-ebda kompetizzjoni u għalhekk TV2 seta’ jikseb profitti eċċessivi fuq dawn l-unitajiet. Bħala riżultat, l-operaturi kkompetew fuq punti ta’ klassifikazzjoni residwi u għaldaqstant fuq prezzijiet marġinali. TvDanmark isostni li dawn il-prezzijiet kienu saħansitra aktar baxxi mill-prezzijiet medji derivati fit-tabella esibiti t’hawn fuq.
(255)
Filwaqt li titwarrab il-kwistjoni ta’ jekk din l-allegazzjoni hijiex korretta, il-Kummissjoni tqis li mġiba bħal din kienet tkun possibbli bil-pożizzjoni b’saħħitha ta’ TV2 fis-suq. Madankollu, l-investigazzjoni preżenti għandha tistabbilixxi jekk l-imġiba ta’ TV2 dwar is-suq tar-reklamar kinitx tali li ma ppruvatx timmassimizza d-dħul tiegħu. F’dan ir-rigward, ma jistax jiġi eskluż, li TV2 żamm il-prezzijiet tiegħu baxxi sabiex iżomm is-sehem tas-suq għoli, iżda din l-imġiba mhijiex kuntrarju għal tentattiv sabiex jiġi massimizzat id-dħul.
L-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 matul il-perjodu tal-investigazzjoni
(256)
Minn dan t’hawn fuq, jista’ jiġi stabbilit li l-prezzijiet ta’ TV2 kienu ogħla minn ta’ TvDanmark matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Huwa wkoll evidenti, li minkejja ż-żidiet fil-prezzijiet elenkati, il-livell tal-prezz attwali kien qed jonqos matul dan il-perjodu. TV2 żied b’mod sinifikattiv il-livell tal-iskontijiet li ta.
(257)
Madankollu, abbażi ta’ analiżi tal-prezzijiet, ma jistax jiġi stabbilit jekk l-iżviluppi fil-prezzijiet fil-fatt ikkontribwixxewx għat-tnaqqis tad-dħul totali mir-reklamar, biex b’hekk żdiedet il-ħtieġa għall-finanzjament mill-Istat. Sabiex tindirizza din il-kwistjoni, il-Kummissjoni analizzat hawn taħt l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 u l-konsegwenzi ta’ din l-imġiba għal-livell globali tad-dħul mir-reklamar li TV2 iġġenera.
(258)
Kif spjegat fil-premessi hawn taħt, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, TV2 implimenta numru ta’ żidiet u tnaqqis fil-prezzijiet (permezz ta’ għoti ta’ skontijiet ogħla). It-tabella t’hawn taħt tagħti ħarsa ġenerali tal-iżvilupp tal-livell globali ta’ Tv2 tad-dħul mir-reklamar matul il-perjodu 1998-2002, il-perjodu li matulu l-kwelerant jallega li TV2 kien qed ibaxxi l-prezzijiet fis-Suq Daniż (f’miljuni ta’ DKK):
1998
1999
2000
2001
2002
Dħul mir-Reklamar Nazzjonali
1 008
884
(- 11,3 %)
959
(+ 8,5 %)
879
(- 8,3 %)
884
(- 0,6 %)
(259)
Fl-1997, TV2 ħa deċiżjoni strateġika li ma jespandix l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, iżda li jnaqqas il-prezzijiet tiegħu fl-1998. Żieda oħra fil-prezz kienet implimentata fl-1999. L-awtoritajiet Daniżi jsostnu li sal-1999 is-sitwazzjoni kompetittiva saret hekk intensiva li TV2 sofra bħala riżultat taż-żieda fil-prezzijiet, u d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 niżel b’madwar 10 % mis-sena ta’ qabel.
(260)
Fl-2000, billi TV2 ippreveda li l-kompetizzjoni ser tintensifika m’għolliex il-prezzijiet tiegħu. Fil-fatt, il-prezzijiet attwali naqsu, minħabba l-iskema ta’ tnaqqis ġdida introdotta minn TV2. Bħala riżultat, TV2 espanda l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tiegħu bi 33 % mis-sena ta’ qabel. Madankollu, il-miżuri tal-ipprezzar wasslu għal żieda fl-introjtu mir-reklamar ta’ TV2 mal-pajjiż kollu bi 8,4 %. Fl-2001, TV2 reġa’ żied il-prezzijiet tiegħu. Minkejja ż-żieda fil-prezzijiet, id-dħul mir-reklamar u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ TV2 naqsu għal-livell tal-1999. Fl-2002, TV2 applika tnaqqis ieħor tal-prezz u ffaċċja tnaqqis żgħir fl-introjtu totali tiegħu. Madankollu, l-introjtu globali fis-suq tar-reklamar naqas saħansitra b’rata aktar mgħaġġla.
(261)
Minn dan t’hawn fuq jista’ jiġi konkluż li l-użu ta’ tnaqqis estensiv irriżulta fi tnaqqis fil-livell tal-prezz attwali. TV2 seta’ jikkumpensa dan it-tnaqqis fil-prezzijiet billi espanda l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Peress li l-kompetituri ma kellhomx għad-dispożizzjoni tagħhom l-istess riżerva ta’ kapċità, dawn ma kellhomx l-istess opportunità. Sabiex jiġu aċċettati fis-suq, dawn kellhom isegwu l-azzjonijiet ta’ TV2. Matul is-snin meta TV2 żied il-prezzijiet tiegħu, dan esperjenza tnaqqis fl-introjtu totali tiegħu mir-reklamar. Għall-kuntrarju, meta Tv2 naqqas il-prezzijiet tiegħu, dan seta’ jżid l-introjtu totali tiegħu. Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li t-tnaqqis tal-prezzijiet implimentat minn TV2 fil-fatt irriżulta fi dħul globali ogħla. Bħala konsegwenza, l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 ma tindikax li l-kumpanija m’għamlitx tentattiv sabiex timmassimizza d-dħul tagħha.
In-nefqiet tar-reklamar televiżiv fid-Danimarka kif imqabbel mal-UE
(262)
Tqabbil tal-prezzijiet bejn operaturi Daniżi u analiżi tal-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 ma jipprovdux indikazzjonijiet ta’ jekk il-prezzijiet globali fis-suq tar-reklamar televiż Daniż kinux baxxi wisq. Livell tal-prezzijiet hekk baxx joriġina minn TV2 li uża l-pożizzjoni superjuri tiegħu sabiex inaqqas il-livell globali tan-nefqa tar-reklamar televiżiv taħt livell kompetittiv.
(263)
Sabiex tindirizza din il-kwistjoni, il-Kummissjoni analizzat dejta ekonomika derivata mis-suq tar-reklamar fil-pajjiżi kollha tal-UE u qabblet dawn ma’ dawk tad-Danimarka. Minħabba li r-reklamar televiżiv Daniż huwa l-aktar komaprabbli ma’ dak ta’ pajjiżi Nordiċi oħra, il-Kummissjoni qabblet ukoll id-dejta bejn id-Danimarka u pajjiżi oħra Nordiċi (il-Finlandja, L-Isvezja u N-Norveġja) (89). Iċ-ċifri ewlenin tal-infiq fir-reklamar televiżiv li ġie analizzat huma: 1) in-nefqa fir-reklamar televiżiv kif espress bħala sehem tan-nefqiet fir-reklamar totali; 2) in-nefqa fir-reklamar televiżiv per capita; 3) in-nefqa fir-reklamar televiżiv espress bħala sehem tal-PDG. It-tabella t’hawn taħt tagħti ħarsa ġenerali ta’ dawn iċ-ċifri ewlenin:
Ċifri ewlenin tal-infiq fir-reklamar fid-Danimarka, fl-UE u f’pajjiżi Nordiċi oħra
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Spiża tar-reklamar televiżiv bħala sehem tal-ispiża tar-reklamar totali (f’persentaġġ)
DK
27 %
29 %
29 %
30 %
28 %
27 %
27 %
UE
35 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
Nordiku
24 %
25 %
26 %
27 %
27 %
27 %
26 %
Spiża tar-reklamar televiżiv per capita (f’Euro)
DK
39 EUR
44 EUR
48 EUR
51 EUR
46 EUR
47 EUR
44 EUR
UE
37 EUR
40 EUR
45 EUR
49 EUR
53 EUR
60 EUR
58 EUR
Nordiku
32 EUR
36 EUR
41 EUR
44 EUR
45 EUR
54 EUR
49 EUR
Spiża tar-reklamar televiżiv bħala sehem tal-PDG (kull miljun)
DK
1,49 ‰
1,61 ‰
1,70 ‰
1,77 ‰
1,51 ‰
1,45 ‰
1,34 ‰
UE
2,20 ‰
2,34 ‰
2,46 ‰
2,58 ‰
2,70 ‰
2,88 ‰
2,71 ‰
Nordiku
1,45 ‰
1,51 ‰
1,62 ‰
1,72 ‰
1,66 ‰
1,73 ‰
1,55 ‰
Sors: L-Osservatorju Awdjoviżiv Ewropew, EuroStat.
(264)
Mit-tabella t’hawn fuq, jista’ jiġi derivat li s-sehem tar-reklamar fuq in-nefqiet tar-reklamar totali kien iktar baxx fid-Danimarka (27 %) meta mqabbel mal-UE bħala medja (37 %). Madankollu, id-dejta turi li hemm distakk ġenerali bejn it-Tramuntana u n-Nofsinhar tal-Ewropa (90). Fl-Istati Membri tan-Nofsinhar in-nefqa fir-reklamar televiżiv hija konsiderevolment ogħla milli fl-Istati Membri (91) Nordiċi. L-istess xejra tista’ tidher għan-nefqa fir-reklamar televiżiv bħala sehem tal-PDG (92). Barra minn hekk, in-nefqa fir-reklamar televiżiv skont il-kapital turi differenza kbira bejn l-Istati Membri (93). Meta jitqabblu dawn il-proporzjonijiet fil-kuntest tal-pajjiżi Nordiċi, ix-xejra tal-infiq Daniża hija b’mod konformi ma’ pajjiżi Nordiċi oħra.
(265)
Filwaqt li tqis dan t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li m’hemm l-ebda evidenza ċara u mhux ekwivoka li s-suq tar-reklamar televiż Daniż kien sistematikament u konsistentement ħażin minħabba l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2.
Prezzijiet intermidja
(266)
Il-kwelerant issottometta wkoll dejta dwar it-tqabbil tal-prezzijiet tal-kuntatt (espress f’CPM (94)) bejn fruntieri għal tip wieħed ta’ midja u bejn tipi ta’ midja f’pajjiż wieħed partikolari. Id-dejta sottomessa mill-kwelerant tqabbel l-ispiża għall-kuntatt ta’ 1 000 individwu b’reklam bl-użu jew ta’ print jew televiżjoni fid-Danimarka, in-Norveġja u l-Isvezja (95).
(267)
Id-dejta turi li r-reklamar televiżiv huwa inqas għoli fid-Danimarka milli hu fl-Isvezja u n-Norveġja (96), filwaqt li l-oppost hu minnu għall-midja stampata (97).
(268)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax tivverifika l-affidabilità tad-dejta provduta u tali dejta mhijiex pubblikament disponibbli. Għalhekk, b’kunsiderazzjoni li l-informazzjoni hija pjuttost limitata u ma tqisx id-differenzi kulturali possibbli, il-Kummissjoni ma tista’ tislet l-ebda konklużjoni valida fuq il-livell tal-prezzijiet għall-midja differenti fil-pajjiżi Skandinavi.
(269)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li TV2 kellu l-ogħla prezz fis-Suq Daniż matul il-perjodu tal-investigazzjoni, billi kien fil-pożizzjoni li jipprezza l-prodotti tiegħu 15-40 % ogħal mill-kompetituri tiegħu skont il-penetrazzjoni fil-pubbliku destinatarju rilevanti. Meta mqabbla mal-Isvezja u n-Norveġja, il-prezzijiet huma madwar 20 % aktar baxxi fid-Danimarka.
(270)
B’kunsiderazzjoni tal-analiżi differenti mwettqa hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li, mill-perspettiva ta’ għajnuna mill-Istat, m’hemm l-ebda evidenza ċara li turi li TV2 m’għamilx tentattiv sabiex jimmassimizza d-dħul mir-reklamar tiegħu u li l-imġiba tiegħu fis-suq tar-reklamar wasslet għal ħtieġa akbar għall-finanzjament mill-Istat.
V. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni tqis li d-Danimarka implimentat l-għajnuna in kwistjoni mhux skont il-liġi bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu, fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti, u fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Fid-dawl tad-Digriet tal-Qorti, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk is-sejba tistax tirriżulta f’kumpens żejjed għal TV2 minħabba l-fatt li l-ammont ta’ DKK 628 miljun, li ġie rkuprat minn TV2 fl-2004 mill-Istat Daniż bl-interessi, issa huwa kkunsidrat kompatibbli mas-suq intern u jista’ jitħallas lura mill-Istat lil TV2. Ir-rimborż ta’ din is-somma jista’ jwassal għal kumpens żejjed fid-dawl tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni li fil-prattika saru fl-2004 (każ N 313/2004) minħabba l-ħtiġijiet finanzjarji ta’ TV2 wara l-irkupru. Kif jista’ jiġi derivat mill-paragrafi 34 u 35 tad-Digriet tal-Qorti, meta wieħed jikkunsidra li l-awtoritajiet Daniżi għażlu li ma jħallux lil TV2 ifalli, l-obbligu għall-irkupru kien fil-fatt il-premessa neċessarja tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004. Kif iddeċideit il-Qorti fil-paragrafu 43 tad-Digriet tagħha, “Minkejja li ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ preżenti ġiegħel lill-Kummissjoni tadotta żewġ deċiżjonijiet [id-deċiżjoni ta’ rkupru annullata u d-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni], huwa evidenti li dawk id-deċiżjonijiet jikkostitwixxu żewġ aspetti tal-istess kwistjoni legali relatati mal-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 87(1) KE u, jekk hu jekk, għad-determinazzjoni tal-konformità tagħhom mas-suq komuni, tal-miżuri implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S. L-annullament tad-Deċiżjoni 2006/217 għalhekk jinvolvi lill-Kummissjoni eżaminazzjoni ġdida tal-miżuri kollha implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S”. Minħabba r-rabta mill-qrib tagħhom minħabba l-kwistjoni ta’ rkupru, il-miżuri tar-rikapitalizzazzjoni tal-2004 favur TV2 għandhom jitqiesu b’rabta mal-għajnuna mill-Istat mogħtija bejn l-1995 u l-2002 sabiex jiġi żgurat li m’hemm l-ebda riskju ta’ kumpens żejjed ta’ TV2.
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota dan li ġej. Wara d-deċiżjoni ta’ rkupru, l-awtoritajiet Daniżi rkupraw fil-prattika DKK 1 050 miljun (jiġifieri aktar minn DKK 628 miljun flimkien mal-interessi). Kif indikat fid-Digriet tal-Qorti, wara l-annullament mill-Qorti tad-deċiżjoni ta’ rkupru, ir-raġuni għall-irkupru ta’ DKK 628 miljun flimkien mal-interessi ma dehret imkien. Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew dikjarazzjoni li tindika li huma jintrabtu li ma jagħtux lura l-flus irkuprati lil TV2, jew jekk ċerti kundizzjonijiet kumulattivi jintlaħqu, jagħtu lura lil TV2 ammont li jikkorrispondi l-aktar għad-differenza bejn l-ammont (inkluż l-interess) li kien fil-fatt irkuprat minn TV2 b’rabta mal-perjodu 1995-2002 u l-ammont tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni. Fuq il-bażi tal-impenn t’hawn fuq, m’hemm għalhekk l-ebda riskju ta’ kumpens żejjed ta’ TV2 b’rabta mal-għajnuna mill-Istat għas-snin 1995-2002, meqjusa b’rabta mal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004 b’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri li d-Danimarka implimentat favur TV2/DANMARK bejn l-1995 u l-2002 fil-forma ta’ fondi mid-drittijiet tal-liċenzja u miżuri oħra identifikati fid-deċiżjoni preżenti huma kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ April 2011.