NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 919/2012
tal-5 ta’ Lulju 2012
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fir-rigward tal-istandards tekniċi regolatorji għall-metodu tal-kalkolu tal-waqgħa fil-valur għal ishma likwidi u strumenti finanzjarji oħra
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Marzu 2012 dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 23(8) tiegħu,
Billi:
(1)
Il-metodu tal-kalkolu tal-waqgħa sinifikanti fil-valur tal-istrumenti finanzjarji li hemm fit-Taqsima C tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (2) għandu jiġi adattat għall-modi differenti li fihom tiġi riflessa dik il-waqgħa skont it-tip ta’ strument finanzjarju kkonċernat. Dak il-metodu jista' jieħu l-forma ta’ waqgħa reali fil-prezz tal-istrument finanzjarju, ta’ żieda fir-rendiment ta’ strument ta’ dejn maħruġ minn emittent korporattiv jew żieda fir-rendiment tul il-kurva tar-rendiment għall-istrumenti tad-dejn maħruġa minn emittenti sovrani.
(2)
Dan ir-Regolament għandu jinqara flimkien mar-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 918/2012 (3), li jiddefinixxi l-livelli limitu għall-waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ ishma nonlikwidi, strumenti ta’ dejn maħruġa minn emittenti sovrani u korporattivi, Fondi Negozjati fil-Borża, strumenti tas-suq monetarju u derivattivi li l-uniku strument finanzjarju sottostanti tagħhom jiġi nnegozjat f'ċentru tan-negozjar. Dan ir-Regolament għandu għalhekk ikun limitat għall-ispeċifikazzjoni tal-metodu tal-kalkolu tal-waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ dawn l-istrumenti.
(3)
Sabiex tiġi żgurata l-konsistenza u ċ-ċertezza legali għal parteċipanti fis-suq u awtoritajiet kompetenti, id-data ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tkun l-istess bħal dik tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u r-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 918/2012.
(4)
Peress li r-Regolament (UE) Nru 236/2012 irrikonoxxa li standards tekniċi vinkolanti għandhom jiġu adottati qabel ma dak ir-Regolament ikun jista' jiġi applikat b'mod utli, u peress li huwa essenzjali li qabel l-1 ta’ Novembru 2012 jiġu speċifikati l-elementi mhux essenzjali meħtieġa biex tiġi ffaċilitata l-konformità mill-parteċipanti fis-suq ma’ dak ir-Regolament u l-infurzar mill-awtoritajiet kompetenti, huwa meħtieġ li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu.
(5)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji sottomess mill-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) lill-Kummissjoni.
(6)
L-AETS wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa dwar l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji li fuqhom huwa bbażat dan ir-Regolament, analizzat l-ispejjeż u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Interessati tat-Titoli u s-Swieq stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 li jistabbilixxi Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (4),
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jispeċifika l-metodu tal-kalkolu tal-waqgħa fil-valur ta’ 10 % għall-ishma likwidi nnegozjati f'ċentru tan-negozjar kif stabbilit fl-Artikolu 23(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
2. Dan ir-Regolament jispeċifika wkoll il-metodu tal-kalkolu tal-waqgħa fil-valur għall-istrumenti finanzjarji li ġejjin innegozjati f'ċentru tan-negozjar kif speċifikat fir-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 918/2012 adottat skont l-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012:
(a)
ishma nonlikwidi;
(b)
l-istrumenti finanzjarji mhux derivattivi li ġejjin:
(i)
strumenti ta’ dejn maħruġa minn emittenti sovrani u korporattivi;
(ii)
Fondi Negozjati fil-Borża;
(iii)
strumenti tas-suq monetarju;
(c)
derivattivi li l-uniku sottostanti għalihom huwa strument finanzjarju nnegozjat f'ċentru ta’ negozjar.
Artikolu 2
Metodu tal-kalkolu ta’ waqgħa sinifikanti fil-valur għall-ishma likwidi u nonlikwidi
1. Għal sehem innegozjat f'ċentru tan-negozjar, il-waqgħa fil-valur għandha tiġi kkalkulata mill-prezz tal-għeluq uffiċjali tal-jum tan-negozjar preċedenti f'dak iċ-ċentru tan-negozjar iddefinit skont ir-regoli applikabbli ta’ dak iċ-ċentru tan-negozjar.
2. Dak il-metodu tal-kalkolu għandu jeskludi kwalunke ċaqliq 'l isfel fil-prezz li jirriżulta esklussivament minn qsim jew kwalunkwe azzjoni korporattiva jew miżuri simili adottati mill-emittent fuq il-kapital azzjonarju maħruġ tiegħu li jistgħu jirriżultaw f'aġġustament tal-prezz miċ-ċentru tan-negozjar rilevanti.
Artikolu 3
Metodu tal-kalkolu ta’ waqgħa sinifikanti fil-valur għal strumenti finanzjarji oħra mhux derivattivi
1. Waqgħa sinifikanti fil-valur għal strumenti finanzjarji oħra għajr ishma u li ma jaqgħux fil-kategoriji tad-derivattivi elenkati fil-punti minn (4) sa (10) tat-Taqsima C tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE għandha tiġi kkalkulata skont il-metodu fil-paragrafi 2, 3 u 4.
2. Għal strument finanzjarju li għalih il-waqgħa sinifikanti fil-valur imsemmi fl-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 titkejjel b'rabta ma’ prezz fiċ-ċentru tan-negozjar rilevanti, dik il-waqgħa għandha tiġi kkalkulata mill-prezz tal-għeluq uffiċjali fiċ-ċentru tan-negozjar rilevanti ddefinit skont ir-regoli applikabbli ta’ dak iċ-ċentru tan-negozjar.
3. Għal strument finanzjarju ta’ dejn maħruġ minn emittent sovran li għalih il-waqgħa sinifikanti fil-valur imsemmi fl-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 titkejjel b'rabta mal-kurva tar-rendiment, dik il-waqgħa għandha tiġi kkalkulata bħala żieda tul il-kurva tar-rendiment imqabbla mal-kurva tar-rendiment tal-emittent sovran fl-għeluq tan-negozjar tal-jum tan-negozjar preċedenti, kif ikkalkulata abbażi ta’ dejta disponibbli għall-emittent f'dak iċ-ċentru tan-negozjar.
4. Għal strument finanzjarju li għalih il-waqgħa sinifikanti fil-valur imsemmi fl-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 titkejjel b'rabta ma’ varjazzjoni tar-rendiment, dik il-waqgħa għandha tiġi kkalkulata bħala żieda tar-rendiment attwali imqabbla mar-rendiment ta’ dak l-istrument fl-għeluq tan-negozjar tal-jum tan-negozjar preċedenti, kif ikkalkulata abbażi ta’ dejta disponibbli għal dak l-istrument f'dak iċ-ċentru tan-negozjar.
Artikolu 4
Metodu tal-kalkolu ta’ waqgħa sinifikanti fil-valur għad-derivattivi
Waqgħa sinifikanti fil-valur għal strumenti finanzjarji li jaqgħu taħt il-kategoriji ta’ derivattivi elenkati fil-punti minn (4) sa (10) tat-Taqsima C tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE u li għandhom strument finanzjarju sottostanti uniku li jiġi nnegozjat f'ċentru tan-negozjar u li għalih waqgħa sinifikanti fil-valur ġiet speċifikata skont l-Artikolu 2 jew l-Artikolu 3, għandha tiġi kkalkulata b'referenza għall-waqgħa sinifikanti fil-valur tal-istrument finanzjarju sottostanti.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Novembru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Lulju 2012.