ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2011
o státní podpoře C 58/06 (ex NN 98/05) Německa pro podniky Bahnen der Stadt Monheim (BSM) a Rheinische Bahngesellschaft (RBM) v rámci dopravního svazu Verkehrsverbund Rhein Ruhr
(oznámeno pod číslem K(2011) 632)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/501/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1)
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 21. prosince 2006 sdělila Komise Německu rozhodnutí pokládat „starý systém financování“ dopravního svazu Verkehrsverbund Rhein-Ruhr (dále jen „svaz VRR“) za existující podporu. Součástí rozhodnutí bylo zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně „nového systému financování“ (3) VRFR, na jehož základě je podniku Rheinische Bahngesellschaft AG (dále jen „podnik RBG“) a podniku Bahnen der Stadt Monheim GmbH (dále jen „podnik BSM“) vyplácena kompenzace za plnění závazků veřejné služby. Komise Německo současně vyzvala k podání připomínek. Na žádost Německa se dne 1. února 2007 konala schůzka. Své připomínky Německo předložilo dne 18. dubna 2007 a 4. května 2007.
(2)
Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo dne 31. března 2007 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise v něm vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky.
(3)
Připomínky Komise obdržela od jediné zúčastněné strany a dopisem ze dne 29. května 2007 je postoupila Německu. Příležitosti vyjádřit se k těmto připomínkám ve lhůtě jednoho měsíce využilo Německo dopisem ze dne 29. června 2007.
(4)
Na žádost Německa se dne 31. ledna 2008 konala další schůzka, v návaznosti na niž Německo dne 5. května 2008 a 3. července 2008 v souladu s žádostí Komise předložilo další údaje.
(5)
Dopisy ze dne 2. října 2007, 30. ledna 2008 a 4. dubna 2008 poskytla zúčastněná strana bližší vysvětlení ke své původní argumentaci.
(6)
Dopisem ze dne 10. července 2008 požádala Komise Německo o další vysvětlení k předloženým informacím; Německo dále dostalo příležitost reagovat ve lhůtě jednoho měsíce na další vysvětlení, jež podala zúčastněná strana. Své odpovědi předložilo Německo dopisem ze dne 5. srpna 2008 a 30. září 2008.
(7)
Dopisem ze dne 16. prosince 2009 vyzvala Komise Německo a zúčastněnou stranu, aby jí do 10. ledna 2010 předložily stanoviska ke slučitelnosti předmětných opatření s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (5). Uvedenou lhůtu Komise na žádost Německa a zúčastněné strany prodloužila do 12. ledna 2010. Německo své stanovisko předložilo dopisem ze dne 12. ledna 2010. Zúčastněná strana nepředložila ve lhůtě stanovisko žádné a dopisem ze dne 13. ledna 2010 Komisi sdělila, že již nemá o účast v řízení zájem.
(8)
Dopisem ze dne 12. ledna 2010 Německo Komisi dále sdělilo, že byly jak akty, jimiž bylo podnikům RBG a BMS svěřeno provozování služeb v rámci závazků veřejné služby, tak nový systém financování svazu VRR změněny, tak aby bylo dosaženo jejich souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007.
2. ÚČASTNÍCI ŘÍZENÍ
(9)
Svaz VRR zřídilo několik měst a okresů v oblasti Porýní a Porúří, aby splnilo svou povinnost v oblasti plánování a organizace místní hromadné dopravy na svém území s tím, že za poskytování veřejných dopravních služeb vyplácelo kompenzace. Svaz VRR tvoří dva právně oddělené veřejnoprávní subjekty, a to účelové sdružení Zweckverband Verkehrsverbund Rhein-Ruhr (dále jen „účelové sdružení ZV VRR“) (6) a veřejnoprávní dopravní svaz Verkehrsverbund Rhein-Ruhr AöR (dále jen „dopravní svaz VRR AöR“) (7).
(10)
Za účelem financování kompenzací, jež jsou vypláceny jako protiplnění za závazky veřejné služby, je účelové sdružení ZV VRR oprávněno vybírat od členských měst a okresů poplatky vypočtené na poměrném základě. Právní základ výběru těchto poměrných poplatků tvoří ustanovení § 19 a 20 stanov účelového sdružení Verkehrsverbund Rhein-Ruhr ze dne 21. června 2006 ve znění z 10. prosince 2008 (Zweckverbandssatzung für den Zweckverband Verkehrsverbund Rhein-Ruhr vom 21. Juni 2006 in der Fassung vom 10. Dezember 2008, dále jen „stanovy účelového sdružení ZV VRR“) (8).
(11)
Podniky RBG (9) a BSM (10), jež jsou předmětnými opatřeními pravděpodobně zvýhodněny, působí v oblasti místní veřejné (autobusové, tramvajové a železniční) dopravy ve spádové oblasti Düsseldorfu. Jejich trasy patří do veřejné dopravní sítě svazu VRR.
(12)
Podniky RBG a BSM obsluhují tratě místní hromadné dopravy na základě povolení, které vydala düsseldorfská krajská vláda v souladu se zákonem o přepravě osob (Personenbeförderungsgesetz, „PBefG“), zejména v souladu s ustanovením § 13 uvedeného zákona. Toto povolení zakládá výlučné právo žadatele obsluhovat danou trasu. Jako protiplnění musí podnik, jemuž je toto povolení vydáno, poskytovat dopravní služby místní hromadné dopravy v souladu s podmínkami, jež povolení stanoví; jedná se zejména o četnost obsluhy, počet obsluhovaných kilometrů a další kvalitativní parametry.
3. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
3.1 NÁZEV, VYČLENĚNÉ PROSTŘEDKY A DOBA TRVÁNÍ
(13)
Název: Finanzielle Unterstützung für die BSM und die RBG (Finanční podpora pro podniky BSM a RBG).
(14)
Na předmětné opatření jsou v případě podniku BSM vyčleněny prostředky ve výši mezi […] mil. EUR a […] mil. EUR ročně a v případě podniku RBG mezi […] mil. EUR a […] mil. EUR ročně. Prostředky vyčleněné na vyplácení kompenzací v souladu s finanční směrnicí a se smlouvou o ovládnutí a odvodu zisku pocházejí z veřejných zdrojů. Účinnost této finanční směrnice a smlouvy o ovládnutí a odvodu zisku je stanovena na dobu neurčitou.
3.2 PŘÍJEMCI A CÍL
(15)
Příjemci předmětných kompenzací jsou oba uvedené podniky, RBG a BSM.
(16)
Cílem opatření je zajistit v zájmu obyvatelstva obslužnost místní hromadnou dopravou v přiměřeném rozsahu. Podle § 4 stanov účelového sdružení ZV VRR spočívá cíl spolupráce mezi spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko, svazem VRR a dopravními podniky v tom, zvýšit atraktivitu místní hromadné dopravy; tomuto cíli má sloužit koordinované plánování a koncepce nabídky služeb, jednotné a cenově příznivé tarify, koordinované poskytování informací cestujícím s přihlédnutím k potřebám osob s postižením, jakož i jednotné kvalitativní standardy.
4. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
4.1 PŘEDMĚT ŘÍZENÍ
(17)
Rozhodnutí o zahájení řízení se týká pouze těch kompenzací vyplacených podnikům RBG a BSM, jež byly poskytnuty v rámci „nového systému financování“ zřízeného rozhodnutím svazu VRR ze dne 28. června 2005 a jsou vázány na plnění závazků veřejné služby v oblasti služeb autobusové a tramvajové dopravy. Toto závěrečné rozhodnutí se tudíž týká pouze uvedených kompenzací vyplacených podnikům RBG a BSM.
4.2 NOVÝ SYSTÉM FINANCOVÁNÍ
(18)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala existenci dvou souborů opatření k financování podniků RBG a BSM:
-
financování dopravních podniků v Porýní a Porúří, např. podniků RBG a BSM, ze strany svazu VRR a
-
křížové subvencování podniků RBG a BSM ze strany městských holdingových společností měst Düsseldorf a Monheim.
(19)
Právní základ obou souborů opatření tvoří směrnice o financování místní veřejné silniční osobní dopravy v dopravním svazu Porýní a Porúří ze dne 28. června 2005 (Richtlinie zur Finanzierung des ÖSPV im Verkehrsverbund Rhein-Ruhr, dále jen „finanční směrnice“) a její přílohy (11).
(20)
V případě druhého souboru opatření tvoří právní základ navíc dvoustranné smlouvy, jednak mezi podnikem RBG a holdingovou společností města Düsseldorf, jednak mezi podnikem BSM a městem Monheim.
4.2.1 FINANCOVÁNÍ PODNIKŮ RBG A BSM ZE STRANY SVAZU VRR
(21)
Svaz VRR vyplácí podnikům, jež na jeho území poskytují veřejné dopravní služby, částečnou náhradu jejich nákladů. Systém financování platný od roku 1990 (dále jen „starý systém financování“) byl rozhodnutím ze dne 28. června 2005 nahrazen novým, výrazně pozměněným systémem (dále jen „nový systém financování“).
(22)
Tento nový systém financování byl naposledy pozměněn dne 10. září 2009 v souvislosti s tím, že dne 3. prosince 2009 mělo vstoupit v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007.
(23)
Reforma schválená dne 28. června 2005 měla za cíl uvést v soulad systém financování svazu VRR s rozsudkem ve věci Altmark (12). V odstavcích 5.4.3 až 5.4.5 finanční směrnice je popsán způsob, jakým je třeba rozsudek ve věci Altmark, zejména čtvrté kritérium, naplnit. Podle odstavce 5.4.3 je výše subvencí určována na základě analýzy nákladů průměrného, dobře řízeného podniku, který je adekvátním způsobem vybaven dopravními prostředky tak, aby dokázal plnit uložené závazky veřejné služby. Podle odstavce 5.4.4 stanoví svaz VRR na základě této analýzy každoročně parametry pro výpočet kompenzací v jednotlivých níže popsaných kategoriích; příloha 9 finanční směrnice stanoví metodu, jak tyto parametry aktualizovat (resp. indexovat). Odstavec 5.4.5 stanoví, že jsou kompenzace omezeny na náklady, jež příslušným podnikům při plnění závazků veřejné služby prokazatelně vznikají, a že parametry pro výpočet kompenzací pravidelně přezkoumává znalec.
(24)
Nový systém financování je podrobně popsán ve finanční směrnici a jejích přílohách.
(25)
Podle odstavce 2.1 finanční směrnice financuje svaz VRR plnění závazků veřejné služby na svém území. Odstavce 2.2.1 až 2.2.4 stanoví čtyři kategorie nákladů, jež může svaz VRR financovat. Tyto kategorie, jež jsou podrobněji vysvětleny v příloze 1 finanční směrnice, jsou popsány níže (použité zkratky odpovídají číslování nákladových kategorií ve finanční směrnici):
(26)
a)
náklady na zajištění dopravní obslužnosti a údržby infrastruktury (dále jen „nákladová kategorie 1“): do této kategorie patří náklady na výstavbu a údržbu infrastrukturních zařízení pevně spojených s danou lokalitou a bezpečnostních a navigačních systémů, jimiž jsou tato zařízení vybavena. Pojem „infrastruktura“ zahrnuje tramvajové koleje, vyhrazené autobusové pruhy, zařízení P&R, autobusové zastávky, nádraží, garáže, dílny a bezpečnostní a navigační systémy. Spadají sem i náklady na personál, jehož je k plnění vyjmenovaných úkolů zapotřebí.
(27)
b)
Režijní a distribuční náklady vynaložené na popud svazu či zadavatele (dále jen „nákladová kategorie 2“): do této kategorie spadají veškeré vícenáklady, jež dopravním podnikům vznikají z titulu členství ve svazu VRR. Tyto náklady jsou dány centralizovaným plánováním a koordinací, marketingem, finančním řízením, distribucí a kontrolou poskytnutých služeb.
(28)
c)
Kvalitativní požadavky na vozidla dodržované na popud svazu či zadavatele (dále jen „nákladová kategorie 3“): do této kategorie jsou řazeny veškeré vícenáklady vzniklé v souvislosti s dodržováním kvalitativních požadavků na vozidla. Dopravní podniky mohou žádat o úhradu vícenákladů na pořízení klimatizovaných vozidel, uzavřených televizních okruhů, nízkopodlažní techniky, pohonu na plyn, výtahů pro osoby s postižením či motorů šetrnějších k životnímu prostředí.
(29)
d)
Dopravní plnění navíc či jiná plnění v oblasti provozu poskytnutá z popudu svazu či zadavatele. Tato kategorie se člení na tři podkategorie:
I.
vícenáklady vzniklé z titulu závazku uloženého bezprostředně zadavatelem či svazem VRR, jenž spočívá v poskytování nelukrativních služeb v době slabého provozu (dále jen „nákladová kategorie 4a“),
II.
sociálněpolitické závazky ve spojení s provozním zadáním, jež stanovil podílník (13) (dále jen „nákladová kategorie 4b“); a dále
III.
provozní, resp. systémová zadání - zadání stanovená zadavatelem či svazem, jejichž plnění je prokazováno na individuálním základě a jež vede k ekonomické újmě (dále jen „nákladová kategorie 4c“).
(30)
Podle finanční směrnice mohou veřejné dopravní podniky za poskytování veřejných dopravních služeb požadovat kompenzaci. Žádost musí obsahovat podklady uvedené v oddílu 5, 7 a 8 finanční směrnice, např. výpočet nákladů na plnění závazků veřejné služby a uvedení případných finančních prostředků z jiných zdrojů. Žádost o kompenzaci musí dopravní podniky předložit nejpozději 31. října roku, jenž předchází počátku plnění závazků veřejné služby.
(31)
Na základě informací, jež dopravní podniky podle odstavců 5.4.2 a přílohy 2 finanční směrnice předloží, vypočte svaz VRR kompenzaci, jejíž výše musí odpovídat nákladům, které by plněním týchž závazků vznikly průměrnému, dobře řízenému podniku. Následně vydá svaz VRR finanční výměr. Tento právně závazný výměr potvrzuje akt svěření provozu veřejných služeb danému podniku a stanoví kompenzaci v každé ze čtyř nákladových kategorií. Na konci roku musí veřejný dopravní podnik písemně doložit, jaké příjmy a náklady mu plněním závazků veřejné služby vznikly. Svaz VRR tento doklad přezkoumá a následně vydá druhý závazný správní výměr, jenž stanoví přesnou částku, kterou daný podnik jako kompenzaci obdrží.
4.2.2 FINANCOVÁNÍ PODNIKŮ RBG A BSM V RÁMCI KŘÍŽOVÉHO SUBVENCOVÁNÍ
(32)
Stanovy účelového sdružení ZV VRR upravují možnost, aby města a okresy, jež vlastní nějaký dopravní podnik, tomuto podniku vyplatily kompenzaci přímo a její výši si odečetly od poměrného poplatku, který účelovému sdružení odvádějí.
(33)
Ustanovení § 19 stanov účelového sdružení upravuje pět forem těchto přímých plateb:
-
dobrovolná přímá a nepřímá plnění města či okresu, včetně výnosů z cenných papírů, které toto město či okres do dopravního podniku vložil,
-
dobrovolná plnění třetích osob,
-
křížové subvencování na základě smluv o rozdělení příjmů, je-li dopravní podnik součástí holdingové společnosti a jsou-li jeho ztráty hrazeny ze zisků jiných podniků, např. dodavatelů energie a médií,
-
rozdělení zisku podniků, v nichž daný dopravní podnik drží účasti či podíly,
-
rozdíl mezi poměrným poplatkem a celkovým záporným hospodářským výsledkem dopravního podniku.
(34)
Částky vyplacené podle § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR jsou zohledňovány při výpočtu kompenzace, kterou danému dopravnímu podniku vyplácí svaz VRR. Podle oddílu 8 finanční směrnice svaz VRR žádost podniku o financování zamítne, pokud (komunální) podílník využil jedné či více z možností podle § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR. Tato částka je odečtena od plateb, na něž má dopravní podnik podle finanční směrnice nárok.
(35)
Jak město Düsseldorf, tak město Monheim možností podle § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR využilo a uzavřelo smlouvu s podnikem RBG, resp. podnikem BSM. Tyto smlouvy jsou popsány v následujících oddílech.
(36)
Údajné křížové subvencování podniku RBG ze strany podniku Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH: Podle informací, jež předložil původní stěžovatel, převádí podnik Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH zřejmě zisky, jichž dosahují finančně úspěšné společnosti jeho holdingu (Stadtwerke Düsseldorf AG a Umschlagsgesellschaft für Kraftwerkbrennstoffe mbH), ztrátovým dceřiným podnikům RBG a Bädergesellschaft Düsseldorf; děje se tak na základě smluv o ovládnutí a odvodu zisku.
(37)
Údajné křížové subvencování podniku RBG ze strany města Düsseldorf: Komise dále na základě údajů, jež předložil původní stěžovatel, poukázala na přímé subvence, jež podnik RBG obdržel od města Düsseldorf. Tyto subvence pocházejí zřejmě z dividend, jež byly městu Düsseldorf vyplaceny z jeho akciového podílu v podniku RWE AG ve výši 1,1 %.
(38)
Roční platby města Düsseldorf ve prospěch podniku RBG: V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Německo uvedlo, že podniky Stadtwerke Düsseldorf AG a Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH (jenž od 18. června 2007 působí pod obchodní firmou Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH, dále jen „holdingová společnost“) mezi sebou nikdy neuzavřely smlouvu o ovládnutí a odvodu zisku. Holdingová společnost však podniku RBG ročně vyplácí částky za plnění závazků veřejné služby a svaz VRR tyto platby při výpočtu kompenzací za plnění závazků veřejné služby zohledňuje. Německo dále uvedlo, že jsou dividendy z akcií podniku RWE vypláceny městu, a nikoli podniku RBG.
(39)
Křížové subvencování podniku BSM: Původní stěžovatel dále uvedl, že jsou ze zisků posledně uvedeného podniku financovány roční ztráty podniku BSM; děje se tak na základě smlouvy mezi podnikem Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH a podnikem Elektrizitätswerke der Stadt Monheim GmbH. BSM je 100 % dceřiným podnikem podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH (14).
(40)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Německo uvedlo, že dne 27. října 1987 uzavřely podniky BSM a Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH smlouvu o ovládnutí a odvodu zisku, jež nabyla účinnosti dne 1. ledna 1988. Podle § 4 odst. 1 uvedené smlouvy vyplácí BSM podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH svůj veškerý zisk a získává od něj úhradu svých veškerých ztrát.
4.3 POCHYBNOSTI KOMISE O KOMPENZACÍCH VYPLÁCENÝCH PODNIKŮM RBG A BSM NA ZÁKLADĚ „NOVÉHO SYSTÉMU FINANCOVÁNÍ“
4.3.1 EXISTENCE PODPORY
(41)
Pokud jde o existenci podpory, dospěla Komise na počátku formálního vyšetřovacího řízení k závěru, že jsou obě předmětná opatření spojena s vynakládáním státních prostředků a lze je přičíst státu.
(42)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vysvětlila, že podle názoru Německa nevedou předmětná finanční opatření k poskytnutí selektivní ekonomické výhody, neboť jsou splněna všechna čtyři kritéria dle rozsudku ve věci Altmark a tato finanční opatření nemohou narušit hospodářskou soutěž ani ovlivnit obchod mezi členskými státy. Na základě informací, jež Německo během předběžného šetření předložilo, však Komise vyjádřila tyto pochybnosti:
(43)
V souvislosti s prvním kritériem dle rozsudku ve věci Altmark dospěla Komise k předběžnému závěru, že členským podnikům svazu VRR byl na základě povolení obsluhovat autobusové a tramvajové trasy, která jim vydal příslušný regionální orgán, uložen závazek veřejné služby.
(44)
Pokud jde o druhé kritérium dle rozsudku ve věci Altmark, vyvolala pochybnosti Komise otázka, zdali závazku veřejné služby skutečně odpovídají všechny čtyři nákladové kategorie a je-li tento závazek jednoznačně definován. Nejasnost panovala i v tom, zdali alespoň část nákladů na předmětná opatření nehradí dané podniky ve svém vlastním podnikatelském zájmu a zdali by tato část neměla být hrazena pouze z vybraného jízdného. Komise dále konstatovala, že Německo nepředložilo k parametrům ani k metodě výpočtu kompenzací podrobnosti.
(45)
V rozhodnutí o zahájení řízení nemohla Komise vyloučit, že je tato kompenzace vyšší nežli částka potřebná k úplnému či částečnému pokrytí nákladů na plnění závazků veřejné služby (třetí kritérium dle rozsudku ve věci Altmark).
(46)
Vzhledem k tomu, že byla povolení pro členské dopravní podniky svazu VRR vydána bezprostředně bez vyhlášení veřejné soutěže, vyjádřila Komise pochybnost, je-li splněno čtvrté kritérium dle rozsudku ve věci Altmark. Neměla dost informací, aby mohla posoudit, zdali kompenzace vypočtená z průměrných nákladů všech podniků, jež jsou financovány prostřednictvím svazu VRR, odpovídá nákladům, které by vznikly dobře řízenému podniku, který dává k dispozici dopravní prostředky.
(47)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise názor, že financování předmětných opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy a že narušuje či by mohlo narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
4.3.2 SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(48)
Jelikož nemohla Komise vyloučit existenci státní podpory, zkoumala její případnou slučitelnost s vnitřním trhem podle článku 93 SFEU.
(49)
Podle rozsudku ve věci Altmark nelze článek 93 SFEU použít přímo, nýbrž jen prostřednictvím tří nařízení Rady, jež byla na jeho základě přijata (15). Komise tedy vycházela z toho, že právní rámec pro posouzení slučitelnosti závazků veřejné služby s vnitřním trhem tvoří nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (16) a nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (17).
(50)
V rozhodnutí o zahájení řízení vycházela Komise z toho, že Německo vyjmulo dané dopravní služby z oblasti působnosti nařízení (EHS) č. 1191/69 a že použitelný právní rámec představuje pouze nařízení (EHS) č. 1107/70.
(51)
Ohledně slučitelnosti podpory s ustanovením čl. 3 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1107/70 vyjádřila Komise pochybnost, zdali závazky, za nějž jsou podnikům BSM a RBM vypláceny kompenzace, představují závazky veřejné služby a zdali vyplácené částky odpovídají nákladům, jež při plnění těchto závazků vznikají.
5. STANOVISKO NĚMECKA (18)
5.1 ROZSAH ŘÍZENÍ
(52)
Německo nejprve předložilo informace o kontextu, v němž byl nový systém financování uplatňován. Vysvětlilo zejména, že starý systém financování zůstal v platnosti do konce roku 2005 (31. prosince 2005). Nový systém financování schválený 28. června 2005 vstoupil v platnost 1. ledna 2006.
(53)
Německo zdůraznilo, že podnět došlý na počátku probíhajícího řízení podalo dopisem ze dne 27. ledna 1999 město Langenfeld, jež podnět obnovilo dne 21. ledna 2004. Řízení Komise se tak mělo podle názoru Německa týkat pouze starého systému financování, jenž platil do konce roku 2005. Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně nového systému financování Německo zpochybnilo. Podle jeho názoru neprovedla Komise vzhledem k neexistenci podnětu, který by se týkal nového systému financování platného od roku 2006, dostatečně podrobné předběžné posouzení, a Německo tak nemělo příležitost objasnit dosud otevřené body.
5.2 NOVÝ SYSTÉM FINANCOVÁNÍ PLATNÝ OD ROKU 2006
(54)
Podle názoru Německa je nový systém financování koncipován tak, aby zajišťoval soulad se všemi čtyřmi kritérii podle rozsudku ve věci Altmark. Za tímto účelem se při výpočtu kompenzací, jež svaz VRR dopravním podnikům za plnění závazků veřejné služby vyplácí, přihlíží ke všem finančním tokům - přímým platbám a křížovým subvencím.
5.3 VYMEZENÍ ZÁVAZKŮ VEŘEJNÉ SLUŽBY (PRVNÍ KRITÉRIUM DLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK)
(55)
Německo se vyjádřilo k pochybnostem Komise ohledně vymezení závazků veřejné služby a pověřovacího aktu (bod 61 rozhodnutí o zahájení řízení) a dále ohledně nákladových kategorií 1, 2, 3 a 4 (bod 62-71 téhož rozhodnutí).
5.3.1 POVĚŘOVACÍ AKT
(56)
K otázce, musí-li členské dopravní podniky svazu VRR skutečně plnit jednoznačně vymezené závazky veřejné služby, Německo upřesnilo, že povolení obsluhovat autobusové a tramvajové trasy, jež byla vydána podle zákona o přepravě osob (19), nepředstavují jediný právní základ. Tyto závazky veřejné služby jsou dále upřesněny v plánech místní dopravy (20), resp. po přechodnou dobu od vstupu „nového systému financování“ v platnost (21) v rozhodnutích příslušných městských a okresních zastupitelstev a v odpovídajících finančních výměrech, jež svaz VRR vydává na základě své finanční směrnice. Ke svěření plnění závazků veřejné služby danému podniku tak dochází na základě trojího pověřovacího aktu (tj. na základě povolení, plánů místní dopravy a příslušného finančního výměru svazu VRR vydaného na základě jeho finanční směrnice).
(57)
Pokud jde o podnik RBG, schválilo zastupitelstvo města Düsseldorf nový systém financování svazu VRR usnesením ze dne 15. prosince 2005. Podle usnesení vychází plán místní dopravy města Düsseldorf rovněž z finanční směrnice, jež je součástí nového systému financování. Plán místní dopravy na léta 2002-2007 schválilo zastupitelstvo města Düsseldorf dne 20. března 2003. Pro podnik RBG dále platí plány místní dopravy sousedních měst a okresů (okresu Rhein-Kreis Neuss, města Neuss a okresu Mettmann). Všechny tyto dopravní plány obsahují ustanovení o síti, kterou musí podnik RBG zajistit (služby a infrastrukturu). Pro autobusové a (pozemí a podzemní) tramvajové trasy, jež RBG provozuje, má tento podnik k dispozici povolení vydaná podle zákona o přepravě osob.
(58)
V případě podniku BSM schválilo nový systém financování svazu VRR zastupitelstvo města Monheim usnesením ze dne 10. listopadu 2005 a obvodní zastupitelstvo okresu Mettmann usnesením ze dne 19. prosince 2005. Druhé uvedené usnesení dále stanoví, že s novým systémem financování musí být v uveden v soulad plán místní dopravy okresu Mettmann (22). Tento plán na rok 2004 upravuje síť (služeb a infrastruktury), kterou má podnik BSM zajistit. K autobusovým trasám, jež podnik BSM obsluhuje, byla vydána povolení na základě zákona o přepravě osob.
5.3.2 NÁKLADOVÁ KATEGORIE 1: ZAJIŠTĚNÍ DOPRAVNÍ OBSLUŽNOSTI A ÚDRŽBY INFRASTRUKTURY:
(59)
Německo upřesnilo, že k poskytování veřejných dopravních služeb musí být podnik vybaven vozidly. Infrastrukturu k poskytování těchto služeb zajišťuje v Německu i ostatních členských státech zpravidla stát. Podle názoru Německa tak zajišťování této infrastruktury nepředstavuje hospodářskou výhodu. Německo dále zdůrazňuje, že svaz VRR financuje u této infrastruktury pouze údržbu, nikoli však výstavbu. Náklady na údržbu navíc svaz nefinancuje v plné výši, nýbrž jen náklady fixní (variabilní náklady na užívání infrastruktury předmětem kompenzace nejsou). Německo předložilo analýzu nadrámcových plnění, jež musí podniky za účelem splnění závazků veřejné služby poskytovat. Tato analýza uvádí několik kritérií, zejména využívání infrastrukturní kapacity. Příjmy, jež z užívání infrastruktury plynou (např. příjmy z reklamy), jsou při výpočtu těchto vícenákladů odečteny.
(60)
Podle zákona o přepravě osob a jeho prováděcích předpisů (23) jsou podniky RBG a BSM povinny infrastrukturu potřebnou k provozování dopravních služeb, pro něž byla těmto podnikům vydána povolení, udržovat v provozuschopném stavu v souladu s určitými kvalitativními požadavky (zejména pokud jde o vybavení zastávek). Nad rámec těchto právních předpisů platí pro oba podniky další požadavky, jež stanoví směrnice o vybavení zastávek svazu VRR 08/1991 (Richtlinie Haltestellenausstattung im VRR 08/1991) a aktuálně platné plány místní dopravy. V případě podniku RBG se tyto požadavky týkají např. dynamického systému informací pro cestující na 192 zastávkách a počítačem podporovaného systému monitorování provozu. V případě BSM se tyto další požadavky týkají bezpečnosti, informací na zastávkách, pohodlí cestujících a čistoty.
5.3.3 NÁKLADOVÁ KATEGORIE 2: REŽIJNÍ A DISTRIBUČNÍ NÁKLADY VYNALOŽENÉ NA POPUD SVAZU ČI ZADAVATELE
(61)
Další vysvětlení Německa se týkalo jednak uvedené kategorie nákladů, do níž spadají režijní a distribuční náklady (např. servis předplatného, zajišťování parkovacích míst P + R pro cestující, kteří dojíždějí, a reklama na tato místa, dále podpora pořadatelů velkých akcí a call center), jednak rozdělení příjmů a dalších koordinačních činností. Příjmy související s touto nákladovou kategorií jsou odečítány, tak aby bylo možno určit výši vícenákladů vzniklých v důsledku úředně uloženého nadrámcového plnění.
(62)
Pro tuto kategorii neplatí žádné právní požadavky. Podniky RBG a BSM musí tyto povinnosti plnit v rámci dohody o spolupráci a dohody o rozdělení příjmů, které uzavřely se svazem VRR a které jsou předpokladem jejich účasti na systému financování svazu VRR. Podrobnosti k uvedeným povinnostem stanoví směrnice k dohodě o spolupráci. V souladu s plánem místní dopravy okresu Mettmann musí oba uvedené podniky plnit další povinnosti zařazené do této kategorie. Posledním stupněm pověřovacího aktu je pak příslušný finanční výměr svazu VRR.
5.3.4 NÁKLADOVÁ KATEGORIE 3: KVALITATIVNÍ POŽADAVKY NA VOZIDLA DODRŽOVANÉ NA POPUD SVAZU ČI ZADAVATELE
(63)
Podle upřesňujícího vysvětlení Německa vyplývají vícenáklady spojené s kvalitativními požadavky na vozidla z požadavků, jež stanovil svaz VRR či zadavatelé. Jedná se např. o vozidla ekologicky šetrnější, než stanoví zákonné předpisy, či o používání klimatizovaných a nízkopodlažních vozidel. Tyto požadavky mohou stanovit pro celý svaz VRR nebo na místní úrovni příslušná města či okresy. Pro výpočet hodnoty nadrámcových plnění, která podniky místní veřejné dopravy poskytují, platí tytéž zásady jako v případě předchozích nákladových kategorií.
(64)
Plán místní dopravy města Düsseldorf ukládá podniku RBG povinnost investovat do nízkopodlažních a ekologicky zvláště šetrných vozidel. Zastupitelstvo města Düsseldorf tomuto podniku dále uložilo povinnost zabudovat do svých vozidel se vznětovým motorem filtry částic. Podle plánu místní dopravy okresu Mettmann musí podnik BSM investovat do nízkopodlažních vozidel.
5.3.5 NÁKLADOVÁ KATEGORIE 4: NADRÁMCOVÁ DOPRAVNÍ PLNĚNÍ ČI JINÁ PLNĚNÍ V OBLASTI PROVOZU POSKYTNUTÁ Z POPUDU SVAZU ČI ZADAVATELE
(65)
Podle vysvětlení Německa se tato kategorie skládá ze tří jednoznačně vymezených podkategorií:
(66)
i)
Nákladová kategorie 4a: vícenáklady na nelukrativní jízdy v době slabého provozu - zadání stanovené zadavatelem či svazem: Jak Německo uvedlo, nejsou služby poskytované dle zadání zadavatele v době slabého provozu (24) lukrativní. Tyto služby jsou však v zájmu dostupnosti dopravních služeb úředně předepsány (svazem VRR nebo příslušným městem či okresem) jako závazné. Závazky podniku RBG poskytovat dopravní služby v dobách slabého provozu jsou zakotveny v plánech místní dopravy města Düsseldorf, okresu Rhein-Kreis Neuss a okresu Mettmann. Podnik BSM je podle vydaných povolení a plánu místní dopravy okresu Mettmann povinen poskytovat dopravní služby v dobách slabého provozu. Posledním stupněm pověřovacího aktu je pak příslušný finanční výměr svazu VRR.
(67)
ii)
Nákladová kategorie 4b: sociálněpolitické závazky v provozní oblasti - zadání stanovené podílníkem: k této kategorii Německo upřesnilo, že jsou podniky RBG a BSM povinny uplatňovat kolektivní smlouvu vyjednanou se Svazem komunálních zaměstnavatelů Severního Porýní-Vestfálska a že důsledkem toho jsou vyšší průměrné tabulkové platy. Městské podniky jsou dále podle kolektivních smluv, které soukromé podniky v tomto odvětví zpravidla neuzavírají, povinny nabízet zaměstnanecké penzijní pojištění či na toto pojištění přispívat. Na základě členství ve (veřejném) systému připojištění musí podnik RBG hradit do tohoto systému za své zaměstnance příspěvky. Nabízet zaměstnanecké penzijní pojištění je podle zvláštní kolektivní smlouvy povinen i podnik BSM. Tyto náklady jsou určeny jako rozdíl mezi referenční mzdovou tabulkou (mzdovou tabulkou TV-N, skupiny V, stupně 2, která je obsažena v kolektivní smlouvě a kterou zpravidla používají soukromé podniky) a skutečnou mzdou včetně skutečných nákladů navíc na zaměstnanecké penzijní pojištění.
(68)
iii)
Nákladová kategorie 4c: ostatní provozní, resp. systémová zadání - zadání stanovená zadavatelem či svazem, jejichž plnění je prokazováno na individuálním základě a jež vede k ekonomické újmě. Podle údajů Německa se v tomto případě jedná o otevřenou kategorii nákladů, které lze kompenzovat na základě individuálně prokazované ekonomické újmy, která je způsobena plněním provozních požadavků či zadání pro oblast místní veřejné dopravy (např. zvláštních požadavků na ochranu životního prostředí či nabídkou doplňkových služeb u příležitosti velkých veřejných akcí). Podle vysvětlení Německa tento druh zadání pro podnik RBG ani BSM neplatí.
5.4 PARAMETRY, NA JEJICHŽ ZÁKLADĚ BUDE KOMPENZACE VYPOČTENA (DRUHÉ KRITÉRIUM DLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK)
(69)
Na začátku svých připomínek objasnilo Německo postup při stanovení parametrů používaných k výpočtu kompenzací a předložilo příslušné informace.
(70)
U parametrů pro vypočtení kompenzací rozlišuje Německo mezi různými nákladovými kategoriemi.
(71)
V souvislosti se zajištěním dopravní obslužnosti a údržby infrastruktury (nákladová kategorie 1) Německo upřesňuje, že svaz VRR používá jako parametr při výpočtu kompenzace určitou částku na kilometr železniční nebo silniční sítě v závislosti na oblasti obsluhy a provozním odvětví.
(72)
Pokud jde o režijní a distribuční náklady vynaložené na popud svazu či zadavatele (nákladová kategorie 2), Německo udává, že při výpočtu kompenzace používá svaz VRR v závislosti na oblasti obsluhy a provozním odvětví určitou příjmovou částku z tržeb za prodej vlastních výrobků a služeb.
(73)
U kvalitativních požadavků na vozidla dodržovaných na popud svazu či zadavatele (nákladová kategorie 3) Německo upřesňuje, že se v závislosti na oblasti obsluhy a provozním odvětví u parametru pro výpočet kompenzace jedná o určitou částku, která je podložená minimální kvalitou standardního vozidla.
(74)
U nadrámcového dopravního plnění či jiných plnění v oblasti provozu poskytnutých z popudu svazu či zadavatele (nákladová kategorie 4) rozlišuje Německo tři podkategorie.
(75)
U první podkategorie „vícenáklady na nelukrativní jízdy v době slabého provozu - úkoly stanovené zadavatelem či svazem“ (nákladová kategorie 4a) používá svaz VRR k výpočtu kompenzace parametr, který je založen na rozdílu mezi mezními výnosy a mezními náklady na kilometr. Tento parametr se mění v závislosti na oblasti obsluhy a provozním odvětví.
(76)
U druhé podkategorie slouží jako parametr částka, která vyplyne ze srovnání vyšších mezd s opatřeními určité kolektivní dohody („TV-N, skupina V, stupeň 2“) (nákladová kategorie 4b), která obsahuje téměř stejnou mzdovou tabulkou. Na základě tohoto parametru bude v závislosti na oblasti obsluhy a provozním odvětví určena částka na jednoho cestujícího.
(77)
Německo udává, že zbylé požadavky související s provozem či systémem uloženým příslušným orgánem nebo svazem VRR, jež se zdůvodňují na individuálním základě a vedou k ekonomické újmě (nákladová kategorie 4c), se nakonec vypočítávají vždy jednotlivě, pokud jsou řádně zdokumentovány.
5.5 ŽÁDNÉ NADMĚRNÉ KOMPENZACE (TŘETÍ KRITÉRIUM DLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK)
(78)
Podle vysvětlení Německa musí všechny dopravní podniky svazu VRR v zájmu prokázání, že v souvislosti se závazky veřejné služby nedochází k žádným nadměrným kompenzacím, předložit každoroční doklady o použití.
(79)
Z těchto dokladů o použití musí vyplynout skutečné náklady (výdaje minus příjmy), které vznikly při plnění závazků veřejné služby, a ty pak budou prověřeny finančním kontrolorem a svazem VRR, pokud jde o jejich správnost a úplnost. Pokud svaz VRR z těchto dokladů o použití zjistí, že došlo k nadměrné kompenzaci, budou podle tvrzení Německa tyto nadměrné prostředky vyžádány zpět.
(80)
V souvislosti s tímto zpětným vyžádáním je třeba rozlišovat mezi kompenzacemi udělenými svazem VRR na základě správního aktu a přímými kompenzacemi vyplacenými dopravnímu podniku podle § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR.
(81)
V prvním případě je správní akt ve finanční směrnici označen jako pozitivní finanční výměr. Podle oddílu 7.4.1 finanční směrnice nařizuje navrácení nadměrných finančních prostředků sám svaz VRR.
(82)
V druhém případě vydá svaz VRR podle oddílu 7.4.1 finanční směrnice nejprve negativní finanční výměr nebo závazné sdělení o výši přípustných kompenzačních částek. Pro tento případ počítá oddíl 8.3 finanční směrnice s tím, že svaz VRR informuje město nebo okres, které/který je podílníkem dopravního podniku, o tom, že je povinno/povinnen nadměrné finanční prostředky vyžádat zpět.
5.6 PRŮMĚRNÝ, SPRÁVNĚ ŘÍZENÝ A DOPRAVNÍMI PROSTŘEDKY PŘIMĚŘENĚ VYBAVENÝ PODNIK (TŘETÍ KRITÉRIUM DLE ROZSUDKU VE VĚCI ALTMARK)
(83)
Německo objasňuje, že - navzdory připomínkám Komise v rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení - se při stanovování parametrů výpočtu kompenzace za poskytnutí veřejných služeb zohledňují veškeré dostupné informace od veřejných a soukromých dopravních podniků uvnitř oblasti svazu VRR či mimo ni. Svaz VRR vypočítal náklady (tj. požadované údaje), které vyplývají z činností průměrného, správně řízeného podniku v rámci plnění závazků veřejné služby stanovených ve třech prvních kategoriích, za pomoci svého vlastního znalce/účetního kontrolora znalce společnosti Industrie- und Verkehrstreuhand GmbH (dále jen „IVT“). Společnost IVT disponuje díky srovnávací analýze údaji pocházejícími z řady dopravních podniků se sídlem v Německu a Rakousku. Požadované údaje byly při zohlednění určitých (např. regionálních) zvláštností upraveny svazem VRR. Požadované údaje se u čtvrté kategorie vypočítávají na základě zohlednění určitých regionálních tržních údajů.
(84)
Svaz VRR nakonec u jednotlivých nákladových kategorií stanoví marži průměrných tržních cen. Tyto požadované údaje byly vypočteny pro rok 2003 a aktualizovány jednak podle rejstříků v souladu s přílohou 9 finanční směrnice (ustanovení týkající se „vývoje na straně nákladů“), a jednak podle zvyšování/snižování objemu a strukturálních změn.
(85)
Německo zvlášť zdůrazňuje, že podle jeho názoru skutečnost, že určitý podnik plní závazky veřejné služby (tím, že svým zaměstnancům například na základě sociálněpolitických rozhodnutí vyplácí vyšší mzdy), neumožňuje závěr, že tento podnik není dobře řízen.
5.7 NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY
(86)
Německo je toho názoru, že veřejné financování nákladů na údržbu neovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť tuto infrastrukturu užívají výlučně příjemci těchto finančních prostředků. Financováním nákladů na údržbu není dále poškozen žádný konkrétní a hospodářské soutěži otevřený trh, tj. místní regionální trh s dopravou, neboť systém financování svazu VRR zabraňuje tomu, aby dopravní podniky použily prostředky vázané na náklady na údržbu infrastruktury (u trhů uzavřených hospodářské soutěži) na trhu otevřeném hospodářské soutěži. Kromě toho musí veřejné dopravní podniky u jednotlivých nákladových kategorií vést oddělené účetnictví.
5.8 SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(87)
Německo zaujme stanovisko k slučitelnosti domnělé státní podpory pouze u druhé podkategorie čtvrté kategorie, tj. u sociálněpolitických závazků v provozní oblasti na základě zadání stanovených podílníkem (25), neboť dle jeho názoru neexistuje žádná státní podpora ve prospěch podniku RBG či podniku BSM. Německo uvádí, že kompenzace vyšších mzdových nákladů je v každém případě na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
5.9 SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM NA ZÁKLADĚ NAŘÍZENÍ (ES) Č. 1370/2007
(88)
Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, a proto Komise Německo vyzvala, aby na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 zaujalo stanovisko k slučitelnosti „nového systému financování“ s vnitřním trhem.
(89)
Německo je zásadně toho názoru, že Komise by měla posuzovat slučitelnost „nového systému financování“ s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 až od 3. prosince 2009.
(90)
Dále Německo uvádí, že „nový systém financování“ - pokud by představoval státní podporu - je slučitelný také s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007.
(91)
Německo kromě toho informovalo Komisi o následujících opatřeních „nového systému financování“, pomocí kterých by tento systém měl být přizpůsoben požadavkům nařízení č. 1370/2007:
(92)
a)
Pověření závazky veřejné služby Závazky veřejné služby, které byly uloženy podniku RBG (usnesením příslušného orgánu ze dne 25. června 2005) a podniku BSM (usnesením příslušného orgánu ze dne 26. listopadu 2009), byly shrnuty v jediné smlouvě o veřejných službách omezené na dobu trvání deseti let.
(93)
b)
Úprava přílohy nařízení Rady (ES) č. 1370/2007 Čistý finanční dopad bude vypočten v souladu s ustanoveními přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007.
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(94)
Komise obdržela poznámky pouze od jedné zúčastněné strany, která požádala o zachování důvěrnosti. Původní stěžovatel, město Langenfeld, žádné připomínky nepředložil.
(95)
Zúčastněná strana zpochybňuje zjištění Komise, podle nějž „starý systém financování“ představuje existující státní podporu.
(96)
Ke křížovým subvencím zúčastněná strana poznamenává, že se zde jedná o praxi obyčejně označovanou jako „komunální svaz podniků“ („kommunaler Querverbund“), která je společná řadě holdingových společností v Německu, ale která je podle údajů zúčastněné strany zpochybněna rozsudkem spolkového finančního dvora (26). Podle názoru zúčastněné strany nemůže být vzhledem k automatickému odvodu vyloučena nadměrná kompenzace v případě, že dojde k takové křížové subvenci na základě smlouvy o ovládnutí a odvodu zisku. Zúčastněná strana popírá, že by svaz VRR při praktickém provádění svého systému financování skutečně křížové subvence zohledňoval a v důsledku toho odpovídajícím způsobem přizpůsoboval své finanční příspěvky.
(97)
Vzhledem k financování ze strany svazu VRR zúčastněná strana vysvětluje, že z důvodů uvedených dále není nový systém financování svazu VRR v praxi prováděn způsobem odpovídajícím finanční směrnici.
(98)
Podle údajů zúčastněné strany se závazky veřejné služby stanovují neprůhledným způsobem ve spolupráci s dopravními podniky. Trojí pověřovací akt musí splnit stejné požadavky na transparentnost jako jediný pověřovací akt. Podle názoru zúčastněné strany nelze povolení udělená v souladu se zákonem o přepravě osob zpravidla považovat za uložení závazku veřejné služby, neboť se tak děje z iniciativy daných dopravních podniků, které tímto způsobem určují podmínky poskytování služeb. Kromě toho může dopravní podnik sám později požádat o přizpůsobení povolení. Zúčastněná strana je dále toho názoru, že plány místní dopravy nepředstavují žádný pověřovací akt, neboť se jejich prostřednictvím neukládá žádný závazek veřejné služby, nýbrž vytyčují pouze velmi obecné politické cíle.
(99)
K zajištění dopravní obslužnosti a údržby infrastruktury zúčastněná strana uvádí, že závazky nejsou nijak přesně definovány a předkládán bývá pouze soubor zcela obecně financovatelných opatření. Zúčastněná strana dále vysvětluje, že velká část investic v rámci této kategorie je běžně prováděna dopravními podniky v jejich vlastním hospodářském zájmu.
(100)
U režijních a distribučních nákladů vynaložených na popud svazu či zadavatele zúčastněná strana tvrdí, že režijní a distribuční náklady spojené s účastí na dopravním svazu, jakým je svaz VRR, tvoří aspekt obecných hospodářských rámcových podmínek v tomto odvětví. Žádný z dopravních podniků neprovádí v praxi svou činnost mimo dopravní svaz. Podle názoru zúčastněné strany je proto splnění režijních a distribučních nákladů vynaložených na popud svazu nutným předpokladem pro udělení povolení, které by jinak příslušný orgán zamítl. Účast na dopravním svazu přináší konec konců určité hospodářské výhody, např. úspory vyplývající z velikosti svazu.
(101)
U kvalitativních požadavků na vozidla dodržovaných na popud svazu či zadavatele zúčastněná strana namítá, že v novém systému financování není přesně definováno, jaký druh vozidla by samotné dopravní podniky zakoupily ve vlastním hospodářském zájmu.
(102)
U vícenákladů na nelukrativní jízdy v době slabého provozu - úkolů stanovených zadavatelem či svazem zúčastněná strana vysvětluje, že tento druh služeb by při dobrém plánování bylo možné nabídnout za mezní náklady, neboť podle názoru zúčastněné strany musí dopravní podnik svoji potřebu vozidel a personálu spočítat podle potřeby v době špičky.
(103)
U sociálněpolitických závazků v provozní oblasti na základě zadání stanovených podílníkem zúčastněná strana namítá, že vznik vyšších nákladů na zaměstnance nelze považovat za závazek veřejné služby nebo za službu obecného hospodářského zájmu, neboť nesouvisí s poskytováním dopravních služeb.
(104)
U provozních, resp. systémových zadání - zadání stanovených zadavatelem či svazem, jejichž plnění je prokazováno na individuálním základě, jež vedou k ekonomické nevýhodě, zúčastněná strana tvrdí, že je nelze považovat za závazek veřejné služby a že se u nich nejedná o zadání pro dopravní podniky.
(105)
V souvislosti s druhým kritériem dle rozsudku ve věci Altmark zúčastněná strana zdůrazňuje, že v novém systému financování svazu VRR pro druhou a třetí podkategorii čtvrté kategorie závazků veřejné služby neexistuje žádný společný systém pro stanovení parametrů. Podle údajů zúčastněné strany nemohou soutěžící u žádné z kategorií ověřit správnost stanovení parametrů, neboť ty se nezveřejňují. K tomu se o rozpočtu svazu VRR na rok 2006 hlasovalo teprve v únoru/březnu roku 2006. To poukazuje na to, že parametry pro rok 2006 nebyly určeny předem.
(106)
V souvislosti s třetím kritériem dle rozsudku ve věci Altmark zúčastněná strana uvádí, že závazky veřejné služby nelze sledovat zcela odděleně od podnikatelských činností dopravních podniků. Nadto je u každé kategorie zapotřebí individuálně ověřit nadměrné kompenzace. Podle názoru zúčastněné strany nový systém financování nezajišťuje, že případné příjmy či jiné hospodářské výhody, jež jsou spojené se závazkem veřejné služby, budou u různých kategorií zohledněny. Ke křížovým subvencím dochází automaticky, a proto není v silách systému financování svazu VRR zabránit nadměrným kompenzacím.
(107)
V souvislosti s čtvrtým kritériem dle rozsudku ve věci Altmark zúčastněná strana uvádí, že na základě jí dostupných informací nemůže posoudit přiměřenost srovnávací metody používané svazem VRR. Celkový počet podniků, jejichž údaje byly srovnávány, nerozhoduje o tom, zda tyto srovnávací údaje odráží náklady typického, dobře řízeného podniku. To závisí spíše na konkrétním výběru podniků a správném vyhodnocení údajů z různých druhů podniků.
(108)
Vzhledem k ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy zúčastněná strana sdílí odhad Komise, podle něhož opatření představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(109)
V daném případě je dle názoru zúčastněné strany možné použít nařízení (EHS) č. 1191/69. Německo nevyužilo možnosti vyjmout dané služby z oblasti působnosti nařízení. Zdůvodnění Spolkového správního soudu, který rozhodl protikladně, je chybné. Podle názoru zúčastněné strany sporná opatření neodpovídají ustanovením nařízení (EHS) č. 1191/69, a nejsou proto slučitelná s vnitřním trhem.
(110)
Zúčastněná strana vznáší obecnou námitku, že svaz VRR nedisponuje prostředky nezbytnými k dohledu na dodržování ustanovení nového systému financování. Svaz VRR proto nemůže zaručit splnění čtvrtého kritéria dle rozsudku ve věci Altmark.
(111)
Závěrem se zúčastněná strana zvláště ve svých pozdějších připomínkách zabývá podrobně způsobem, kterým se svaz VRR financuje z příspěvků svých členských měst a okresů.
7. PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(112)
Německo nejdříve namítlo, že Komisi předložilo veškeré potřebné informace, a proto nejsou připomínky k tvrzením zúčastněné strany nutné. Později však Německo zaujalo stanovisko k určitým tvrzením zúčastněné strany.
(113)
Německo objasňuje, že rozpočet svazu VRR není pro vlastní pověření závazky veřejné služby a stanovení parametrů relevantní. V současnosti neexistuje žádná povinnost zveřejňovat údaje ke stanovení parametrů používaných při výpočtu kompenzací.
(114)
Německo odporuje tvrzení zúčastněné strany, že služby v době slabého provozu mohou být poskytovány za mezní náklady. Nadto popírá, že účast na dopravním svazu představuje obecný předpoklad pro poskytování veřejných dopravních služeb.
(115)
Německo zdůrazňuje, že příjmy, které při plnění závazků veřejné služby u různých kategorií vznikají, jsou jednotlivým kategoriím přidělovány skutečně správně a že by svaz VRR v každém případě nadměrně vysoké zisky přezkoumal.
(116)
Německo objasňuje, že se přenesení závazku k dodržení vyšších kvalitativních standardů vozidel na plány místní přepravy cestujících opírá o rozhodnutí příslušných městských a okresních rad a finanční směrnice svazu VRR.
(117)
Ke křížovým subvencím Německo zdůrazňuje, že přenos zisků a ztrát se děje automaticky pouze v rámci účetnictví, netýká se však plateb samotných.
8. ROZSAH ŘÍZENÍ A KONEČNÉHO ROZHODNUTÍ
(118)
V daném případě Německo tvrdilo, že Komise není oprávněná učinit rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (27) (nyní článek 108 SFEU), neboť se stížnost města Langenfeld původně týkala starého systému financování, na který se nynější formální vyšetřování nevztahuje.
(119)
Komise poukazuje na to, že postupovala v souladu s ustanoveními čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, které jí ukládá povinnost prověřit každou jí dostupnou informaci, pokud jde o nepřípustné státní podpory, bez ohledu na jejich zdroj. Nadto provedla předběžné posouzení v souladu s jejími závazky podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999.
(120)
Komisi se proto nezapovídá vynést v daném případě rozhodnutí o ukončení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se nového systému financování. Komise kromě toho poukazuje na to, že se nynější vyšetřování na starý systém financování nevztahuje.
(121)
U financování potřebného k plnění závazku veřejné služby vycházela Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení z toho, že „nový systém financování“ vstoupil v platnost dne 28. června 2005, tedy v den, kdy padlo rozhodnutí o jeho uplatnění.
(122)
Jak však Německo během formálního vyšetřovacího řízení objasnilo, nevstoupil nový systém financování v platnost rozhodnutím učiněným dne 28. června 2005, nýbrž teprve dne 1. ledna 2006.
(123)
Komise tak mohla dospět k závěru, že starý systém financování platil až do 31. prosince 2005. Jak již Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, u starého systému financování se jedná o existující státní podporu. Komise proto omezuje své posouzení na období od 1. ledna 2006.
(124)
Německo Komisi sdělilo, že vzhledem ke vstupu v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007 byl nový systém financování změněn v září roku 2009. Ve finanční směrnici byly změněny především pověřovací akty a pravidla upravující udělování kompenzací.
(125)
Komise je toho názoru, že si nemůže vytvořit konečný názor o existenci státní podpory a možné slučitelnosti změněného nového systému financování s nařízením (ES) č. 1370/2007, aniž by Německu předtím poskytla možnost vyjádřit své připomínky k pochybnostem Komise ohledně provedených změn.
(126)
Komise proto omezí toto závěrečné rozhodnutí na kompenzace vyplacené podnikům RBG a BSM, jež byly poskytnuty na základě nového systému financování a smluv o rozdělení příjmů pro období let 2006 až 2009, aniž by zaujala stanovisko k finanční směrnici změněné roku 2009 s ohledem na nařízení (ES) č. 1370/2007 a k pověřovacímu aktu změněnému roku 2009 s ohledem na nařízení (ES) č. 1370/2007. Komise si vyhrazuje právo posoudit finanční směrnici změněnou roku 2009 s ohledem na nařízení (ES) č. 1370/2007 a pověřovací akt změněný roku 2009 s ohledem na nařízení (ES) č. 1370/2007 v případě, že vzniknou pochyby o jejich slučitelnosti s předpisy EU o státních podporách.
9. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(127)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
9.1 STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST STÁTU
(128)
V zájmu posouzení poskytnutí státních prostředků a jejich přičitatelnosti je třeba rozlišovat mezi kompenzacemi svazu VRR ve prospěch dopravních podniků na základě finanční směrnice na jedné straně a přímými platbami ve prospěch dopravních podniků na základě ustanovení § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR na straně druhé.
(129)
V případě kompenzací svazu VRR ve prospěch dopravních podniků na základě finanční směrnice Komise tvrdí, že svaz VRR je veřejnoprávní institucí financovanou z finančních příspěvků, které svazu VRR odvádí města a okresy, jež jsou jeho členy. Komise proto dospěla k závěru, že tyto příspěvky jsou placeny ze státních prostředků. Svaz VRR je součástí regionální správy. Jeho finanční výměry je proto také třeba přičíst státu.
(130)
U přímých plateb ve prospěch dopravních podniků na základě ustanovení § 19 stanov účelového sdružení ZV VRR ve spojení se smlouvami o rozdělení příjmů Komise zjišťuje, že veřejným podnikům či institucím je třeba přičíst všech pět možností, které tento režim stanoví.
(131)
Komise konstatuje, že platby podnikům RBG a BSM prováděné na základě smluv o rozdělení příjmů resp. dohod mezi podílníky pochází rovněž od veřejných podniků. Město Düsseldorf drží 100 % podílů v podniku Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH a město Monheim drží 100 % podílů v podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH. Z tohoto důvodu a nezávisle na statusu právního subjektu či na jiném právním statusu jsou oba podniky veřejným podnikem ve smyslu čl. 2 odst. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (28).
(132)
Komise proto dospěla k závěru, že platby podniku Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH resp. podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH na účet podniku RBG resp. podniku BSM jsou financovány ze státních prostředků.
(133)
Soudní dvůr ovšem také rozhodl, že i přes schopnost státu kontrolovat veřejný podnik a mít na jeho činnost hlavní vliv se nelze beze všeho domnívat, že tato kontrola bude v konkrétním případě skutečně prováděna. Veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechá, jednat více méně nezávisle. Pouhá skutečnost, že veřejný podnik podléhá státní kontrole, proto nestačí k tomu, aby se opatření tohoto podniku, jako jsou předmětná finanční podpůrná opatření, přičetla státu. Kromě toho je zapotřebí prověřit, zda je možno vycházet z toho, že se státní orgány nějakým způsobem podílely na vydání těchto opatření. V tomto ohledu Soudní dvůr již vzal v úvahu skutečnost, že přičitatelnost podpůrného opatření přijatého veřejným podnikem státu lze odvodit ze souboru indicií vyplývajících z okolností daného případu a ze souvislostí, za nichž k tomuto opatření došlo (29).
(134)
Takovými indiciemi mohou být začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a její provádění na trhu za normálních podmínek hospodářské soutěže se soukromými hospodářskými účastníky, právní status podniku (tedy zda podléhá veřejnému právu nebo obecnému právu obchodních společností), intenzita dohledu vedení podniku ze strany státních orgánů nebo každá další indicie, která odkazuje na podíl orgánu nebo na nepravděpodobnost chybějícího podílu na vydání opatření, přičemž je třeba zohlednit také jejich rozsah, obsah či podmínky (30).
(135)
V souvislosti s poskytováním veřejných dopravních služeb Komise za prvé konstatuje, že tyto činnosti mají zásadní význam v rámci oblastí politik, jako jsou dopravní politika, regionální hospodářský rozvoj nebo městské a územní plánování. Orgány se zpravidla na rozhodnutích ohledně kompenzací za závazek veřejné služby nepodílí.
(136)
V souvislosti s dohledem nad činnostmi podniku Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH a podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH Komise zadruhé zjišťuje, že podle nejnovějších dostupných informací sedm z deseti členů dozorčí rady podniku Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH jsou členové městské rady města Düsseldorf (31) a že všech sedm členů dozorčí rady podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH jsou členy městské rady města Monheim (32). V obou případech je starosta členem dozorčí rady.
(137)
Komise zjišťuje zatřetí, že platby uskutečněné na základě smlouvy o ovládnutí a odvodu zisku podléhaly povolení dozorčí rady podniku Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH. Přesuny kapitálu podniku Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH vyžadují rovněž povolení jeho dozorčí rady.
(138)
Z těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí jednotlivých holdingových podniků města Düsseldorf a města Monheim o poskytnutí finančních prostředků podnikům RBG a BSM musí být přičtena státu.
(139)
Z tohoto důvodu dospěla Komise k závěru, že opatření jsou financována ze státních prostředků a jsou přičitatelná Německu.
9.2 SELEKTIVNÍ HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA
(140)
Dále je třeba zjistit, zda opatření poskytují podnikům RBG a BSM selektivní hospodářskou výhodu.
(141)
Z rozsudku ve věci Altmark vyplývá, že „jestliže má být státní zásah považován za vyrovnání představující protihodnotu plnění uskutečněných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby, takže tyto podniky ve skutečnosti nejsou finančně zvýhodněny, a účinkem uvedeného zásahu tedy není poskytnout těmto podnikům výhodnější soutěžní postavení oproti konkurenčním podnikům, nespadá takový zásah do působnosti čl. 92 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU). Nicméně, aby v konkrétním případě takové vyrovnání nebylo kvalifikováno jako státní podpora, musí být splněny určité podmínky“ (33).
(142)
K tomu Německo udává, že financování podniků RBG a BSM ze zmíněných opatření - jak financování prostřednictvím křížových subvencí resp. přímého financování od veřejných podílníků na jednotlivých podnicích, tak přímé financování svazem VRR - odpovídá čtyřem kritériím dle rozsudku ve věci Altmark, a proto ho nelze považovat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
9.2.1 PODNIK PŘIJÍMAJÍCÍ KOMPENZACI JE SKUTEČNĚ POVĚŘEN PLNĚNÍM JASNĚ DEFINOVANÝCH ZÁVAZKŮ VEŘEJNÉ SLUŽBY
(143)
Zaprvé je podle výše uvedeného rozsudku třeba stanovit, zda byl „podnik-příjemce skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby“ a zda byly tyto povinnosti „jasně definovány“.
(144)
V daném případě byly podniky RBG a BSM pověřeny plněním závazků veřejné služby prostřednictvím tzv. trojího pověřovacího aktu; u tohoto trojího pověřovacího aktu se jedná o:
-
povolení daná düsseldorfskou krajskou vládou,
-
plány místní přepravy cestujících města Düsseldorf, města Neuss, porýnského okresu Neuss a okresu Mettmann,
-
konkrétní pozitivní a negativní finanční výměry o výši přípustných kompenzací, které vydává svaz VRR na základě oddílu 7.2 finanční směrnice.
(145)
Německo předložilo Komisi kopie těchto aktů.
(146)
V reakci na připomínky zúčastněné strany Komise konstatuje, že ke splnění prvního kritéria dle rozsudku ve věci Altmark není nezbytně nutné, aby závazek veřejné služby byl převeden jediným aktem, i když by to vedlo k větší transparentnosti.
(147)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zastávala názor, že v daném případě závazek veřejné služby zahrnuje poskytování veřejných služeb v přepravě cestujících autobusem, tramvají a po železnici na základě povolení udělených podnikům RBG a BSM podle §§ 8 a 13 zákona o přepravě osob (viz bod 61 rozhodnutí o zahájení řízení).
(148)
Komise dále konstatuje, že závazek veřejné služby podniků RBG a BSM k přepravě osob vyplývá jak z uděleného povolení, tak ze závazku k dodržování plánů místní přepravy cestujících, pokud jde o intenzitu, trasy a další požadavky; ve finančním výměru svazu VRR uděleném na základě finanční směrnice jsou tyto podmínky dále rozvedeny.
(149)
Komise proto dospěla k závěru, že v daném případě závazek veřejné služby zahrnuje celkové poskytování veřejných služeb v přepravě cestujících autobusem, tramvají a po železnici na základě povolení udělených podle §§ 8 a 13 zákona o přepravě osob, jimiž disponují podniky RBG a BSM (viz bod 61 rozhodnutí o zahájení řízení).
(150)
To znamená, že se závazek veřejné služby neomezuje jen na čtyři nákladové kategorie, za něž dopravní podniky mohou žádat kompenzaci, nýbrž se vztahuje i na zajištění dopravních služeb v době špičky. Definice čtyř nákladových kategorií, za něž dopravní podniky mohou žádat kompenzaci, je relevantní pouze při posuzování slučitelnosti druhého kritéria dle rozsudku ve věci Altmark.
(151)
Komise proto dospěla k závěru, že závazek veřejné služby, který podniky RBG a BSM musí plnit - tj. veškeré dopravní služby stanovené v povoleních a plánech místní přepravy cestujících -, je trojím pověřovacím aktem jasně a jednoznačně stanoven.
9.2.2 PARAMETRY, NA JEJICHŽ ZÁKLADĚ JE VYROVNÁNÍ VYPOČTENO, MUSEJÍ BÝT PŘEDEM STANOVENY OBJEKTIVNÍM A TRANSPARENTNÍM ZPŮSOBEM
(152)
Za druhé musí Komise zjistit, zda „parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, byly předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem“.
(153)
Komise poukazuje na to, že pro splnění druhého kritéria dle rozsudku ve věci Altmark se nevyžaduje, aby přesná částka kompenzace byla stanovena předem, pokud metodika a příslušné parametry pro výpočet této částky budou předem stanoveny způsobem, který neponechá žádný prostor pro pozdější odchylky činěné z důvodu přehodnocení.
(154)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby o tom, zda všechny čtyři nákladové kategorie, u nichž finanční směrnice počítá s kompenzacemi, se skutečně vztahují na závazek veřejné služby, zda je tento závazek jasně definován a zda alespoň část nákladů, které spadají pod tyto nákladové kategorie, by ve svém vlastním hospodářském zájmu neměly nést podniky samy (viz body 61 až 75 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo a zúčastněná strana předložily k tomuto bodu další informace.
(155)
Komise nejprve konstatuje, že čtyři nákladové kategorie navzdory znění finanční směrnice nepředstavují žádný závazek veřejné služby (viz také výše oddíl o plnění prvního kritéria dle rozsudku ve věci Altmark) (34), nýbrž stanovují nákladové kategorie, za něž dopravní podniky mohou požádat o kompenzaci. Nepokrývají všechny nákladové kategorie určitého dopravního podniku. Především nezahrnují ani zajištění vozového parku (nýbrž pouze dodatečné požadavky na kvalitu), ani konkurenceschopné mzdy, které jsou vypláceny na lukrativních úsecích v dobách dopravní špičky. Tento bod bude předmětem dalšího posouzení také v oddíle posuzujícím třetí a čtvrté kritérium dle rozsudku ve věci Altmark.
(156)
Komise musí dále přezkoumat každý bod, u něhož vyjádřila své pochyby, a posoudit ho vzhledem k obdrženým připomínkám. Pochyby Komise se týkaly těchto bodů:
-
Odpovídají nákladové kategorie nákladům, které vznikají v důsledku plnění závazků veřejné služby?
-
Je možné zahrnout otevřenou nákladovou kategorii, jak je tomu v případě finanční směrnice?
-
Jsou parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem?
(157)
Nákladová kategorie 1: Zajištění dopravní obslužnosti a údržby infrastruktury:
(158)
Z informací dodatečně poskytnutých Německem může Komise usoudit, že se kompenzace za tuto nákladovou kategorii omezuje na infrastrukturu, která je potřebná k poskytování veřejných služeb hromadné autobusové, tramvajové a železniční dopravy na základě povolení udělených podnikům RBG a BSM podle §§ 8 a 13 zákona o přepravě osob. Co se týče přesné definice infrastruktury, Komise konstatuje, že trojí pověřovací akt jasně stanoví, jakou infrastrukturu musí dopravní podniky zajistit.
(159)
U nákladové kategorie 2 nevyjádřila Komise žádné pochyby.
(160)
Nákladová kategorie 3: Kvalitativní požadavky na vozidla dodržované na popud svazu či zadavatele
(161)
U tohoto bodu Komise konstatuje, že Německo prokázalo, že dopravní podniky by nezakoupily vozidla s požadovaným standardem kvality, neboť by možné vyšší příjmy, kterých by mohlo být docíleno díky lepší kvalitě služeb, nestačily na pokrytí dodatečných nákladů.
(162)
Nákladová kategorie 4: Nadrámcová dopravní plnění či jiná plnění v oblasti provozu poskytnutá z popudu svazu či zadavatele
(163)
U tohoto bodu Komise konstatovala, že Německo v případě služeb v době slabého provozu prokázalo, že by je dopravní podniky ve svém vlastním hospodářském zájmu neposkytly.
(164)
Druhá pochybnost u tohoto bodu se týkala skutečnosti, že třetí podkategorie nákladové kategorie 4 byla otevřenou nákladovou kategorií, prostřednictvím které dopravní podniky mohou požádat o kompenzace ostatních úkolů v provozní oblasti resp. úkolů systémových (úkolů stanovených zadavatelem či svazem), jež se prokazují na individuálním základě a vedou k ekonomické nevýhodě.
(165)
Komise k tomu konstatuje, že podle sdělení Německa podniky RBG a BSM neobdržely žádné kompenzace v rámci této podkategorie.
(166)
V příloze 2 a 8 finanční směrnice je stanovena metoda výpočtu kompenzací, na které mají jednotlivé dopravní podniky nárok.
(167)
Příloha 2 obsahuje podrobný popis čtyř nákladových kategorií i dotazníkové listy, jež mají svazu VRR zprostředkovat informace, na jejichž podkladě může vypočíst kompenzaci za každou ze čtyř nákladových kategorií u každého z provozovaných odvětví dopravy (autobusové, tramvajové a železniční). Je v ní obsažen popis informací potřebných pro výpočet nákladů za zajištěnou infrastrukturu (nákladová kategorie 1), za režijní a provozní úkoly (nákladová kategorie 2), za dodatečné standardy kvality vozidel (nákladová kategorie 3), za jízdy v době slabého provozu (nákladová kategorie 4a) a za sociálněpolitické závazky v rámci kolektivních smluv (nákladová kategorie 4b).
(168)
Náklady, které dopravním podnikům vznikají v důsledku každého z možných opatření spadajících pod čtyři nákladové kategorie, je zapotřebí přidělit. Příloha 2 obsahuje jak definici použitelných nákladových kategorií podle účetních zásad, tak i dotazníkové listy, které jsou dopravní podniky povinny používat při udávání svých běžných nákladů. V příloze 2 však nejsou udány žádné přesné parametry v eurech. Dokonce se zdůrazňuje, že parametry pro každou oblast obsluhy a provozní odvětví musí být stanoveny individuálně.
(169)
Výpočet kompenzací, jež spadají pod nákladové kategorie 1, 2 a 3, musí probíhat na základě nákladových kategorií určených k účtování a při zohlednění nákladů na materiál a energie, pronájem a leasing a režijních nákladů, jakož i odpisů a úroků. U první podkategorie nákladové kategorie 4 používá svaz VRR parametr pro výpočet kompenzace, který je založen na rozdílu mezi mezními příjmy a mezními náklady na kilometr ujetý užitkovým vozidlem a řídí se provozním odvětvím a oblastí obsluhy. U druhé podkategorie nákladové kategorie 4 - sociálněpolitické závazky v oblasti obsluhy (podle zadání stanovených podílníkem) - je parametrem sazba nákladů, která se určí na základě srovnání vyšších mezd s ustanoveními určité kolektivní smlouvy („TV-N, skupina V, stupeň 2“). Tato částka se určuje na řidiče (při odečtení cizích podniků a řidičů zaměstnaných po 1. lednu 2006, čili po prvním použití kolektivní smlouvy TV-N) a rozlišuje se podle oblasti obsluhy a provozního odvětví, neboť různé dopravní podniky vyjednaly rozdílné kolektivní smlouvy a sociální dávky.
(170)
Výchozí údaje pochází z roku 2003 a byly aktualizovány podle rejstříků v souladu s přílohou 9 finanční směrnice (ustanovení týkající se „vývoje na straně nákladů“). Příloha 9 obsahuje řadu indicií, jež jsou přiřazeny vždy určitému druhu nákladů a vybírány tak, že odráží co nejvěrněji cenový vývoj určitého druhu nákladů.
(171)
Německo předalo Komisi negativní finanční výměry, které byly podnikům RBG a BSM předány svazem VRR podle oddílu 7.4.2 finanční směrnice. Finanční výměry obsahují ke každé nákladové kategorii tyto informace: parametry v eurech na jednotku výkonu; počet jednotek výkonu; kompenzační částku, která je definována jakožto výsledek parametrů na jednotku výkonu a počtu jednotek výkonu.
(172)
Pro ilustraci jsou v posloupném řazení uvedeny parametry pro podnik RBG určené na provoz městské dráhy v roce 2007 (35):
Bedienungsgebiet
Baustein
Parameter in EUR je Leistungseinheit
Leistungseinheit
Ausgleichsbetrag in EUR
Rheinbahn
BS 1
[…]
[…]
[…]
BS 2
[…]
[…]
[…]
BS 3
[…]
[…]
[…]
BS 4a
[…]
[…]
[…]
BS 4b
[…]
[…]
[…]
BS 4c
[…]
[…]
[…]
Summe
[…]
[…]
[…]
(Bedienungsgebiet = místní síť; Baustein = kategorie nákladů; Parameter in EUR je Leistungseinheit = parametr v EUR na výkonnostní jednotku; Leistungseinheit = výkonnostní jednotka; Ausgleichsbetrag in EUR = kompenzace v EUR; Summe = suma)
(173)
Zkratky BS 1-4c se týkají jednotlivých nákladových kategorií. U každé ze čtyř nákladových kategorií se stanoví určitý parametr v eurech pro každé z provozních odvětví podniků BSM a RBG (v tomto případě pro městskou dráhu). Tento parametr se poté vynásobí očekávaným počtem jednotek výkonu. Takto získaná částka je určena jako předběžná kompenzační částka.
(174)
Komise proto dospěla k závěru, že metoda, kterou svaz VRR používá v doručených finančních výměrech podniků RBG a BSM pro výpočet kompenzací, je založena na objektivně, transparentně a předem stanovených parametrech.
(175)
Komise proto dospěla k závěru, že druhé kritérium dle rozsudku ve věci Altmark bylo splněno.
9.2.3 ŽÁDNÉ NADMĚRNÉ KOMPENZACE
(176)
Třetí podmínkou uvedenou v rozsudku ve věci Altmark je to, že vyrovnávací platba nepřevyšuje to, „co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností“.
(177)
Komise je toho názoru, že v souvislosti s plněním tohoto kritéria je nejprve třeba posoudit, zda nadměrná kompenzace může být vyloučena pouze na základě negativních finančních výměrů, které podnikům RBG a BSM vystavil svaz VRR. Pokud by tomu tak nebylo, posoudí Komise následně, zda Německo doložilo, že konkrétní použití v letech 2006 až 2009 ve spojení se stávajícími smlouvami mezi podniky a obcemi, v jejichž vlastnictví se podniky nachází, postačí k tomu, aby se vyloučila nadměrná kompenzace podniků RBG a BSM.
(178)
Komise konstatuje, že postup při poskytování kompenzace je v oddílech 5, 7 a 8 finanční směrnice podrobně představen. Dopravní podniky musí podat svoji žádost o kompenzaci nejpozději do 31. října roku, který předchází začátku plnění závazku veřejné služby. V oddíle 5.4 finanční směrnice je stanovena maximální výše kompenzací, na které má podnik nárok. Za tímto účelem jsou stanoveny mezní hranice, a to kompenzací, finanční částky a dostupných finančních prostředků.
(179)
Kompenzace bude vypočtena na základě údajů definovaných v příloze 2 finanční směrnice pro každou ze čtyř nákladových kategorií. Na základě informací, jež dopravní podniky podle přílohy 2 předložily, vypočte svaz VRR parametry, ve kterých se musí odrážet náklady, které by při plnění týchž závazků vznikly průměrnému, dobře řízenému podniku, a které jsou vykázány ve finančních výměrech.
(180)
Za finanční částku platí finanční prostředky, které má k dispozici daná obec. Ty se případně navyšují o veškeré přebytky, kterých daný dopravní podnik dosáhl činnostmi, které nespadají do čtyř nákladových kategorií.
(181)
Dostupné finanční prostředky se definují jako rozdíl mezi kompenzací a výší financování.
(182)
Svaz VRR učiní předběžné rozhodnutí o kompenzaci, na kterou má daný dopravní podnik nárok, a vyplácí ji ve čtyřech částečných splátkách dne 15. února, 15. května, 15. srpna a 15. listopadu. Platba uskutečňovaná dne 15. února se provádí na základě výměru pro předchozí rok; změny se zohlední v částečné splátce prováděné dne 15. května (viz oddíl 7.3 finanční směrnice).
(183)
Zvláštní pravidla platí pro podniky, jako jsou podniky RBG a BSM, jež dostávají své kompenzace na základě smlouvy o ovládnutí a odvodu zisku resp. smlouvy s jejich holdingovou společností. V těchto případech svaz VRR vydá zamítavé rozhodnutí. V rozhodnutí je uvedena výše kompenzace, na kterou má podnik nárok. Finanční směrnice počítá s možností, že takové podniky mohou požádat o závazné sdělení o výši přípustných kompenzací (viz bod 7.2 finanční směrnice).
(184)
V tomto případě počítá finanční směrnice kromě toho s tím, že v případě důležitosti podpory musí podnik přijímající podporu spolu s obcí, která je jeho vlastníkem, předem učinit opatření bránící nadměrným kompenzacím. Zatím nebyla učiněna žádná odpovídající opatření, neboť Německo je toho názoru, že předmětná opatření nepředstavují žádnou státní podporu.
(185)
Dopravní podniky mají každý rok povinnost uvést skutečné náklady, které jim při plnění závazků veřejné služby vznikly. Svaz VRR tyto údaje posoudí a v případě, že předem vypočtená kompenzace převyšuje skutečné náklady, nařídí navrácení přebytků.
(186)
Komise má za to, že nynější samotné znění finanční směrnice z následujících důvodů nestačí na to, aby se předešlo nadměrným kompenzacím podniků RBG a BSM:
a)
Výnosy z lukrativních dopravních služeb v době dopravní špičky se nezohledňují: Podle nynějšího znění finanční směrnice platí za závazky veřejné služby jen ty závazky uložené podnikům, které spadají pod čtyři nákladové kategorie, u nichž finanční směrnice počítá s kompenzacemi. Výpočet kompenzace zohledňuje výnosy ze služeb spadajících pod čtyři nákladové kategorie, tj. zejména ze služeb v době slabého provozu a v odlehlých oblastech; vyjmuty jsou však výnosy z lukrativních dopravních služeb v době špičky.
b)
Neexistuje žádný mechanismus pro navrácení nadměrných kompenzací obdržených na základě smluv o ovládnutí a odvodu zisku V současné podobě finanční směrnice stanoví rozdílný přístup k podnikům, které přijímají kompenzace od svazu VRR, a podnikům, které dostávají kompenzace ve formě smluv o ovládnutí a odvodu zisku. Zatímco v prvním případě disponují podniky kompenzací vypočtenou podle finanční směrnice, dostane se podnikům v druhém případě plné pokrytí jejich nákladů. Podniky jsou oprávněny k tomu, aby si ponechaly rozdíl mezi svými skutečnými ztrátami a částkou, která jim přísluší na základě finanční směrnice, neboť neexistuje žádný právně závazný postup, který by svaz VRR opravňoval k požadavku na vrácení tohoto rozdílu.
(187)
Kompenzace za závazky veřejné služby může v daném případě proběhnout přímo z příspěvků veřejného podílníka dotyčných podniků, na základě smluv o ovládnutí a odvodu zisku a/nebo od svazu VRR. Komise konstatuje, že třetí kritérium dle rozsudku ve věci Altmark nepředpisuje, že platby musí proběhnout prostřednictvím organizačního orgánu - v tomto případě svazu VRR. Musí však být zaručeno, že každoroční kompenzace nepřekročí částku potřebnou k pokrytí všech nákladů skutečně spojených s závazkem veřejné služby.
(188)
Ve finančních výměrech je stanoveno, že v nich stanovená částka je za předpokladu dodatečného posouzení skutečně vzniklých nákladů nejvyšší částkou, kterou je třeba zaplatit. Za maximální finanční částku platí finanční prostředky, které má určitá obec k dispozici.
(189)
Dopravní podniky mají každý rok povinnost uvést skutečné náklady, které jim při plnění závazků veřejné služby vznikly. Dodatečné posouzení odráží skutečné náklady, které u každého provozního odvětví vznikly v každé ze čtyř kategorií. Částka dodatečně zjištěných nákladů bude poté srovnána s částkou předběžně udaných nákladů Aby se umožnilo srovnání, bude dodatečný výpočet zaznamenán ve finančních výměrech, jejichž struktura odpovídá předběžným finančním výměrům. Jak Německo udává, u podniků RBG a BSM se vystavují předběžné a dodatečné finanční výměry na každý rok, který je nutno posoudit. Svaz VRR tyto údaje posoudí a v případě, že předběžná kompenzace převyšuje skutečné náklady, nařídí navrácení přebytku. U nadměrných kompenzací nebo metody žádosti o navrácení nadbytečných prostředků však finanční směrnice nestanoví žádný podrobný režim.
(190)
V případě období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2009 musí proto Komise prověřit, zda podniky RBG a BSM neobdržely určitou kompenzaci. Německo předalo Komisi informace týkající se skutečných plateb vyplacených podnikům RBG a BSM. Nadto Německo Komisi poskytlo každoroční výpočty zisků a ztrát podniků RBG a BSM. Příjmy a náklady každého podniku každoročně prověřují auditoři, kteří také potvrdili jednotlivé roční uzávěrky.
(191)
V roce 2006 vznikly podniku RBG ztráty v rozsahu 65 milionů EUR (36). Ztráty byly uhrazeny jejich převzetím spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko a svazem VRR ve výši 64,1 milionu EUR. Tato částka je o 7 milionů EUR nižší než ta, na kterou by měl podnik RBG podle finančního výměru svazu VRR nárok. V roce 2007 činily nutné kompenzace, jež spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a svaz VRR podniku RBG vyplatily, celkem 52,2 milionu EUR. Tato částka je o 17,5 milionu EUR nižší než ta, na kterou by měl podnik RBG podle finančního výměru svazu VRR nárok. Podnik RBG dosáhl v roce 2007 nulového bilančního zisku. V roce 2008 obdržel podnik RBG za plnění závazků veřejné služby kompenzace ve výši 41,9 milionu EUR, jež pokryly jeho ztráty, čímž podnik RBG dosáhl nulový bilanční zisk. Tato částka je o 14,1 milionu EUR nižší než ta, na kterou by měl podnik RBG podle finančního výměru svazu VRR nárok. V roce 2009 obdržel podnik RBG za plnění závazků veřejné služby kompenzace ve výši 45,3 milionu EUR, jež pokryly jeho ztráty, čímž podnik RBG dosáhl nulový bilanční zisk. Tato částka je o 11,4 milionu EUR nižší než ta, na kterou by měl podnik RBG podle finančního výměru svazu VRR nárok.
(192)
V letech 2006-2009 činily ztráty podniku BSM ve veřejné přepravě cestujících tyto částky […] EUR (2006), […] EUR (2007), […] EUR (37) (2008) a […] EUR (2009). Při srovnání těchto ztrát s částkami stanovenými ve finančních výměrech Komise zjistila, že ztráty podniku BSM ve veřejné přepravě cestujících přesahují částky stanovené ve finančních výměrech. Celkové ztráty - tj. částka obnosů schválených ve finančních výměrech a dodatečné ztráty - byly pokryty smlouvou o ovládnutí a odvodu zisku s podnikem Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH tak, aby byl roční přebytek/schodek podniku BSM nulový.
(193)
Komise konstatuje, že převzetí dodatečných ztrát není založeno na novém systému financování, ale výhradně na smlouvě o ovládnutí a odvodu zisku. Tato smlouva o ovládnutí a odvodu zisku byla uzavřena před otevřením trhu pro autobusovou dopravu v některých členských státech v roce 1995. Toto otevření trhu bylo vlastním rozhodnutím členských států, a proto smlouva o ovládnutí a odvodu zisku - pokud by měla být podporou (38) - podle čl. 1 písm. b) bodu v procesního nařízení představuje existující podporu.
(194)
Komise konstatuje, že trh pro služby přepravy cestujících byl otevřen prostřednictvím právních předpisů Unie dne 3. prosince 2009 se vstupem v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007. Podle čl. 1 písm. b) bodu v nařízení (ES) č. 659/1999 platí v důsledku liberalizace činností na základě právního aktu Unie všechny existující podpory pro služby přepravy cestujících od tohoto data jako nové podpory. Z důvodů rozvedených v bodech 114 až 124 pokrývá tento výměr pouze období do doby vstupu v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007.
(195)
Díky tomu může Komise pro období mezi roky 2006 a 2009 konstatovat, že podniky BSM a RBG neobdržely na základě nového systému financování žádné nadměrné kompenzace a že třetí kritérium dle rozsudku ve věci Altmark je tím vzhledem k platbám na základě nového systému financování splněno.
9.2.4 PRŮMĚRNÝ, SPRÁVNĚ ŘÍZENÝ A DOPRAVNÍMI PROSTŘEDKY PŘIMĚŘENĚ VYBAVENÝ PODNIK
(196)
A konečně rozsudek ve věci Altmark předpokládá, že „není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, [je] úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností“.
(197)
Pověření sporným závazkem veřejné služby neproběhlo ani u podniku RBG, ani u podniku BSM v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení. V souvislosti s otázkou, zda byl splněn čtvrtý předpoklad zmíněný v rozsudku ve věci Altmark, musí Komise prověřit druhou, rozsudkem stanovenou možnost, podle níž je třeba vypočítat úroveň vyrovnání na základě analýzy nákladů průměrného, správně řízeného a dopravními prostředky přiměřeně vybaveného podniku.
(198)
Německo uvádí, že parametry používané při výpočtu kompenzací jsou stanoveny na základě průměrných nákladů všech podniků, které spadají pod nový systém financování svazu VRR.
(199)
V průběhu formálního vyšetřování Německo sdělilo, že svaz VRR odvodil náklady, jež při plnění závazku veřejné služby, který spadá pod čtyři nákladové kategorie, vznikají průměrnému, správně řízenému a dopravními prostředky přiměřeně vybavenému podniku, ze statistických údajů svého znalce. Při zohlednění určitých (např. regionálních) zvláštností byly údaje poté upraveny svazem VRR. Svaz VRR nakonec u jednotlivých nákladových kategorií stanoví marži průměrných tržních cen.
(200)
V této souvislosti Komise zaprvé konstatuje, že cílem použití statistických údajů je zajistit, aby byla kompenzace stanovena podle nákladů průměrného podniku.
(201)
Zadruhé disponují všichni poskytovatelé veřejných dopravních služeb povolením, příp. smlouvou o veřejných službách a musejí splnit určité požadavky, jež jim byly uloženy na základě povolení resp. smluv (např. v zájmu splnění nezbytných požadavků na kvalitu musí být přiměřeně vybaveni dopravními prostředky).
(202)
Jak je však stanoveno v rozhodnutí o zahájení řízení, nemůže použití statistických údajů o nákladech na dopravu samo o sobě vést k závěru, že provozovatelé dopravy, kteří akceptovali požadavek poskytovat služby podle těchto parametrů, musí být považováni za řádně řízené podniky. Statistické údaje, které sloužily jako základ pro stanovení uvedené částky, se týkaly pouze skutečných nákladů na dopravní obslužnost v různých regionech (Německu a Rakousku) v roce 2003. Není proto prokázáno, že průměrná výše těchto nákladů představuje náklady dobře fungujícího podniku. Komise dospěla k tomuto závěru také v konečných rozhodnutích ve věci C 3/08 - dopravní podniky v Jihomoravském kraji (39) a ve věci C 16/07 - Postbus AG (40). Důvody uvedené v posledním rozhodnutí v bodech 85 a 86 platí i pro toto rozhodnutí.
(203)
Komise dále konstatuje, že statistické údaje byly zjištěny za rok 2003 a poté každoročně aktualizovány v souladu s rejstříkem podle přílohy 9 finanční směrnice, jakož i podle zvyšování/snižování objemu a strukturálních změn. U vývoje na straně nákladů se budou převážně používat metody, které u košíku místní veřejné silniční osobní dopravy používá sdružení německých dopravních podniků, jakož i údaje spolkového statistického úřadu. Takový způsob aktualizace údajů však nemůže souhrným způsobem odrážet nárůst efektivity, kterého odvětví v mezičase dosáhlo.
(204)
Komise nakonec konstatuje, že ze skutečnosti, že finanční směrnice počítá s nákladovou kategorií 4b (kompenzace za tyto vícenáklady, jež vznikají na základě politicky vyvolaného použití osobních tarifů, které převyšují náklady modelů odměňování, jež jsou na trhu běžné), lze odvodit, že dopravní podniky v rámci svazu VRR vyplácí mzdy, které jsou vyšší než běžné tržní mzdy. Německo potvrdilo, že podniky RBG a BSM takové mzdy vyplácejí a přijímají kompenzace v rámci nákladové kategorie 4b.
(205)
Celkově vzato z důkazů, jež Komise obdržela, nevyplývá, že výše kompenzací byla vypočtena na základě srovnání nákladů vzniklých podnikům RBG a BSM s náklady dobře řízeného podniku. Výše kompenzací tak nebyla vypočtena na základě přihlédnutí k dobře řízenému podniku.
(206)
Komise proto dospěla k závěru, že u plateb, které byly vyplaceny podnikům RBG a BSM jakožto kompenzace za plnění závazků veřejné služby, nebylo splněno čtvrté kritérium dle rozsudku ve věci Altmark.
9.2.5 ZÁVĚR
(207)
Z důvodu nesplnění čtvrtého kritéria dle rozsudku ve věci Altmark dospěla Komise k názoru, že systém financování v daném případě vedl k hospodářskému zvýhodnění podniků RBG a BSM.
9.3 NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(208)
Systém financování by mohl vést k narušení hospodářské soutěže, neboť finanční prostředky z veřejných zdrojů posilují pozici podniků pověřených závazkem veřejné služby a umožňují jim využít tyto výhody k prodloužení svěření provozu veřejných služeb, zatímco konkurenti v případě zájmu o svěření provozu veřejných služeb tyto výhody použít nemohou. Skutečnost, že podniky jsou potencionálně vedeny jako interní podniky, nezabrání možným dopadům na hospodářskou soutěž, neboť tyto podniky spolu s dalšími veřejnými a soukromými podniky působí na jednom trhu.
(209)
Podniky, které dostávají finanční prostředky, by nadto mohly těchto výhod využít v hospodářské soutěži s jinými podniky na jiných trzích.
9.4 OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY
(210)
Podle ustálené judikatury je třeba považovat obchod mezi členskými státy za narušený, pokud opatření spojené se zvýhodněním posiluje pozici podniku ve srovnání s jeho konkurenty při obchodování v rámci Unie (41). Takové posílení pozice zvýhodněného podniku v soutěži s jinými podniky při obchodování v rámci Unie nejen narušuje hospodářskou soutěž (či hrozí ji narušit), ale také poškozuje obchod mezi členskými státy (42).
(211)
Z tohoto důvodu je třeba prověřit, zda finanční prostředky poskytnuté svazem VRR dopravním podnikům RBG a BSM představují hospodářskou výhodu, která posiluje jejich pozici ve srovnání s jejími konkurenty při obchodování v rámci Unie.
(212)
Komise nejprve poukazuje na to, že trh služeb přepravy cestujících v Německu, na němž tyto podniky působí, je otevřen konkurenci podniků z jiných členských států (43).
(213)
Ve svém rozsudku ve věci Altmark stanovil Tribunál dále toto:
„77.
V tomto ohledu je třeba nejprve poukázat na to, že není nijak vyloučeno, že veřejná dotace udělená podniku, který poskytuje pouze místní nebo regionální dopravní služby a neposkytuje dopravní služby mimo svůj domovský stát, by nicméně mohla mít vliv na obchod mezi členskými státy.
78.
Jestliže členský stát poskytne podniku veřejnou dotaci, může být totiž díky této dotaci poskytování dopravních služeb uvedeným podnikem zachováno nebo rozšířeno s tím důsledkem, že příležitosti podniků usazených v jiných členských státech poskytovat své dopravní služby na trhu tohoto státu se zmenšují …“ (44).
(214)
Komise dále konstatuje, že financování dopravních podniků RBG a BSM svazem VRR z veřejných zdrojů, jež je spojeno s hospodářskou výhodou, zlepšuje jejich finanční situaci. Díky této posílené finanční situaci mají možnost i nadále poskytovat dopravní služby. Tato situace vede mimo jiné k tomu, že se zmenšují šance jiných podniků z Německa a dalších členských států nabízet své dopravní služby na trhu, na němž působí tyto dva dopravní podniky (ve spádové oblasti Düsseldorfu), i když je to právně možné.
(215)
Komise dospěla proto k závěru, že financování podniků RBG a BSM jako kompenzace za plnění závazků veřejné služby posiluje jejich pozici vůči konkurenci při obchodování v rámci Unie, a proto narušuje obchod mezi členskými státy.
9.5 ZÁVĚR
(216)
Komise proto dospěla k závěru, že se v případě finančních prostředků poskytnutých podnikům RBG a BSM za plnění závazků veřejné služby jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
10. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(217)
Článek 93 SFEU stanoví podmínky slučitelnosti podpor, které jsou uděleny v souvislosti s podporou dopravy nebo převzetím závazků veřejné služby v oblasti dopravy.
(218)
Komise konstatuje, že čl. 106 odst. 2 nemůže být v daném případě použit u podniků v oblasti veřejné dopravy, neboť článek 93 představuje vůči čl. 106 odst. 2 lex specialis (45).
(219)
Podle rozsudku ve věci Altmark (46) nemohl být článek 93 SFEU použit bezprostředně, nýbrž pouze na základě nařízení Rady, zejména nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (EHS) č. 1107/70.
(220)
Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007. Tímto nařízením byla současně zrušena nařízení (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70.
(221)
Nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na kompenzace za závazky veřejné služby, jež se týkají veřejné přepravy cestujících po železnici a jiných druhů dopravy po kolejnicích, jakož i po silnici. Z tohoto důvodu musí Komise posoudit slučitelnost předmětných opatření s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, které představovalo v době rozhodnutí Komise platný právní akt.
(222)
V nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou stanoveny podmínky, za kterých příslušný orgán může vyplatit kompenzaci za závazky veřejné služby ve formě služeb přepravy cestujících, jež jsou poskytovány na základě smluv o veřejných službách. V daném případě proběhlo svěření plnění závazků veřejné služby na základě tzv. trojího pověřovacího aktu (tj. na základě povolení, plánů místní dopravy a příslušného finančního výměru svazu VRR vydaného na základě jeho finanční směrnice).
(223)
Komise dále konstatuje, že v daném případě zúčastněná strana nepopřela použitelnost nařízení (ES) č. 1370/2007. Komise kromě toho konstatuje, že Německo je toho názoru, že nařízení (ES) č. 1370/2007 by mělo být používáno zásadně pouze v případě kompenzací, které byly poskytnuty po 3. prosinci 2009.
(224)
Po posouzení tvrzení předložených Německem však Komise dospěla k závěru, že ta nezpochybňují použití předpisů o podporách ratione temporis, podle kterých Komise musí opřít svá zdůvodnění o právní předpisy, jež byly platné v době rozhodnutí. Komise je toho názoru, že je třeba prověřit smlouvy o veřejných službách na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 z těchto důvodů:
(225)
Komise nejprve konstatuje, že samotné nařízení (ES) č. 1370/2007 upravuje způsoby svého vstupu v platnost a stanoví své použití ratione temporis. Podle článku 12 nařízení (ES) č. 1370/2007 vstoupilo toto nařízení v platnost dne 3. prosince 2009. Podle čl. 10 odst. 1 se k tomuto datu zrušuje nařízení (EHS) č. 1191/69. Komise tak již nemůže opřít své posouzení o nařízení (EHS) č. 1191/69, jež v době vynesení rozhodnutí již nebylo v platnosti, nýbrž musí je založit na nařízení (ES) č. 1370/2007.
(226)
Zadruhé Komise konstatuje, že nařízení (ES) č. 1370/2007 neobsahuje žádné odkazy na to, že by nebylo použitelné pro smlouvy o veřejných službách, které byly zadány ještě před jeho vstupem v platnost. Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 obsahuje přechodná opatření u zakázek, jež byly přiděleny před vstupem v platnost nařízení. Toto ustanovení představuje v podstatě výjimku z použití čl. 8 odst. 2 nařízení, který se týká použití předpisů stanovených v článku 5, které upravují přidělování zakázek. Je nutné konstatovat, že v přechodném období by nebyla zapotřebí výjimečná opatření ohledně přidělování zakázek, pokud by smlouvy o veřejných službách, které byly přiděleny před vstupem v platnost nařízení, nespadaly do jeho oblasti působnosti. Článek 8 tak naopak potvrzuje, že se ostatní ustanovení nařízení na tyto zakázky vztahují.
(227)
Zatřetí Komise poukazuje na to, že v daném případě nelze použít oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro hodnocení nezákonné státní podpory (47). V tomto oznámení je výslovně stanoveno, že se nedotkne výkladu nařízení Rady a Komise v oblasti státních podpor. Nařízení (ES) č. 1370/2007 však stanoví pravidla pro jejich použití v čase.
(228)
Začtvrté Komise zdůrazňuje, že Soudní dvůr také potvrdil zásadu, podle níž se nové pravidlo okamžitě použije na budoucí účinky situace, která vznikla za platnosti dřívějšího pravidla. Rovněž rozhodl, že zásada ochrany legitimního očekávání nemůže být natolik rozšířena, aby obecně bránila použití nového pravidla na budoucí účinky situací, které vznikly za platnosti dřívějšího pravidla (48).
(229)
Za páté Soudní dvůr rozhodl, že hmotněprávní pravidla Společenství musejí být vykládána jako vztahující se na situace vzniklé před jejich vstupem v platnost pouze tehdy, pokud z jejich znění, cíle a struktury jasně vyplývá, že jim musí být přiznán takový účinek (49). Tato poslední podmínka je, jak je rozvedeno v bodě 228, v případě nařízení (ES) č. 1370/2007 jednoznačně splněna.
(230)
Za šesté Komise kromě toho konstatuje, že Soudní dvůr dospěl ve stejném rozsudku mimo jiné k závěru, že v případě, že se právní režim platný v okamžiku oznámení úmyslu o poskytnutí podpory ze strany členského státu změní ještě před rozhodnutím Komise, musí se Komise rozhodovat na základě nových předpisů (50). Soudní dvůr dále rozvedl, že oznámením zamýšlené podpory ze strany členského státu se nevytváří žádná definitivní právní situace a žádná ochrana legitimního očekávání, což by mělo za následek, že by Komise rozhodovala o slučitelnosti těchto podpor s vnitřním trhem na základě pravidel platných v okamžiku tohoto oznámení. V důsledku toho by vznikl rozpor, když by se členskému státu, který naopak svou oznamovací povinnost nesplnil, povolilo, aby přidělením nezákonné státní podpory vytvořil definitivní právní situaci.
(231)
V daném případě se proto použije nařízení (ES) č. 1370/2007 (51).
10.1 SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM NA ZÁKLADĚ NAŘÍZENÍ (ES) Č. 1370/2007
(232)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 musí být „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících […] vyplacené v souladu s tímto nařízením slučitelné se společným trhem“. Komise dále zkoumá, zda finanční směrnice a kompenzace vyplacené na jejím základě podnikům RBG a BSM splňují ustanovení podle nařízení (ES) č. 1370/2007.
(233)
Podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 platí: „Pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace jakékoli povahy za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách.“
(234)
V daném případě proběhlo svěření plněním závazků veřejné služby na základě tzv. trojího pověřovacího aktu (tj. na základě povolení, plánů místní dopravy a příslušného finančního výměru svazu VRR vydaného na základě jeho finanční směrnice). Komise proto dospěla k závěru, že článek 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 je naplněn.
(235)
V článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 je stanoven tento povinný obsah smluv o veřejných službách:
(236)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) - jasně vymezené závazky veřejné služby: Jak je rozvedeno v oddíle 8.2.1, byly podniky RBG a BSM pověřeny jasně vymezenými zakázkami veřejných služeb.
(237)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) - ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba kompenzace, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, který zabraňuje nadměrnému poskytnutí kompenzací: Podle oddílu 9.2.2 se v negativním finančním výměru stanoví ukazatele kompenzací objektivním a transparentním způsobem udáním nejvyšší částky u každé nákladové kategorie pro každé provozní odvětví předtím, než dojde k plnění závazku veřejné služby.
(238)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 - způsoby rozdělování nákladů a příjmů: Na základě výše jmenovaných ukazatelů existují způsoby rozdělování nákladů a příjmů, jež se vztahují na čtyři nákladové kategorie, kterých se kompenzace týká. U každé ze čtyř různých kategorií závazků veřejné služby budou náklady a výnosy přiděleny na oddělené účty, přičemž se použijí účetní zásady platné podle německého práva a nezávislý znalec spolu se svazem VRR budou provádět každoroční audit.
(239)
Ustanovení čl. 4 odst. 3 - omezení doby trvání smluv o veřejných službách na maximálně deset let v případě autokarové a autobusové dopravy a maximálně patnáct let v případě služeb v přepravě cestujících po železnici nebo jinými druhy drážní dopravy: Původně proběhlo svěření závazků veřejné služby na základě tzv. trojího pověřovacího aktu (tj. na základě povolení, plánů místní dopravy a příslušného finančního výměru svazu VRR vydaného na základě jeho finanční směrnice). Po vstupu v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007 byly závazky veřejné služby uložené dopravním podnikům sloučeny v jediném aktu na dobu trvání omezenou na deset let. Na smlouvy o veřejných službách, jež existovaly již před vstupem v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, se vztahují přechodná opatření. Podle čl. 8 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 1370/2007 mohou smlouvy o veřejných službách, jež byly zadány od 26. července 2000 a přede dnem 3. prosince 2009 na základě jiného řízení než spravedlivého nabídkového řízení, zůstat v platnosti po plánovanou dobu trvání, pokud je jejich doba trvání omezená a srovnatelná s dobou trvání podle článku 4. V daném případě byla smlouva zadána v období uvedeném v čl. 8 odst. 3 písm. d), aniž by se konalo řízení pro zadávání zakázek. Z tohoto důvodu platí omezená doba trvání podle článku 4. Doba trvání smlouvy je nyní omezena na deset let; proto je v souladu s pravidly podle čl. 4 odst. 3.
(240)
Ustanovení čl. 4 odst. 5 - požadavek na splnění určitých sociálních norem Použitelné kolektivní smlouvy jsou uvedeny v jednotlivých aktech, neboť podniky RBG a BSM jsou povinny uplatňovat kolektivní smlouvu vyjednanou se Svazem komunálních zaměstnavatelů Severního Porýní-Vestfálska.
(241)
Ustanovení čl. 4 odst. 6 - požadavek na splnění určitých norem kvality Ustanovení k normám kvality jsou uvedena v jednotlivých pověřovacích aktech.
(242)
Na základě údajů v bodech 54 a dále je Komise toho názoru, že trojí pověřovací akt obsahuje veškerá ustanovení podle článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007.
(243)
V článku 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou stanovena ustanovení upravující zadávání smluv o veřejných službách. Podle přechodných ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 však musí zadávání smluv o veřejné dopravě po železnici a silnici probíhat v souladu s článkem 5 teprve od 3. prosince 2019. Ustanovení článku 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 proto v daném případě nelze použít.
(244)
Komise opět upozorňuje Německo na to, že členské státy musejí během tohoto přechodného období učinit opatření k postupnému uplatnění článku 5 nařízení (ES) č. 1370/2007.
(245)
Podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 musí veškeré kompenzace odpovídat ustanovením článku 4 a přílohy nařízení.
(246)
Komise odkazuje nejprve na to, že, jak bylo uvedeno výše, v daném případě byla naplněna všechna ustanovení článku 4.
(247)
V příloze nařízení (ES) č. 1370/2007 se stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku, která odpovídá finančnímu obnosu složenému z následujících faktorů: nákladů vzniklých v souvislosti se závazkem veřejné služby, minus zisky z tarifu, minus jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným závazkem (závazky) veřejné služby, plus přiměřený zisk. V příloze je dále stanoveno, že výpočet nákladů a příjmů musí být proveden v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Dále musí účetnictví z důvodů transparentnosti probíhat odděleně.
(248)
V daném případě Komise konstatuje, že kompenzace za závazky veřejné služby, jak je uvedeno v oddíle 9.2.3, probíhá v souladu s ustanoveními přílohy a že kompenzace nevedly ke vzniku nadměrné kompenzace. Ze zjištění výnosů z úhrad za používání, příjmů, jiných kladných finančních účinků a z nákladů spojených se závazkem veřejné služby vyplynulo, že podnikům BSM a RBG vznikly z důvodu plnění závazků veřejné služby každoroční ztráty. Tyto ztráty byly v letech 2006 až 2009 vždy pokryty z kompenzací, čímž se docílilo dosažení nulového bilančního zisku.
(249)
Komise dále konstatuje, že v daném případě podniky nedosáhly žádného přiměřeného zisku. Nadto se prověřují náklady a příjmy přiřazené k závazkům veřejné služby tak, aby byly v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Za účelem větší transparentnosti probíhá u služeb, které spadají pod závazek veřejné služby, a u činností, jež pod tento závazek nespadají, oddělené účtování předmětných podniků.
(250)
Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že kompenzace za závazky veřejné služby brání nadměrným kompenzacím a jsou v souladu s ustanoveními článků 4 a 6 nařízení (ES) č. 1370/2007 a jeho přílohou.
(251)
Proto se Komise domnívá, že v daném případě byly splněny obecné zásady pro právní posuzování slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, jak je uvedeno výše. Komise dále konstatuje, že posouzení kompenzace za závazky veřejné služby ve prospěch podniků RBG a BSM podle nařízení (ES) č. 1107/70 by vedlo ke stejným závěrům.
(252)
Komise tak dospěla k závěru, že podpora poskytnutá ve prospěch podniků RBG a BSM podle článku 93 SFEU a čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 je slučitelná s vnitřním trhem.
11. ZÁVĚR
(253)
Komise dospěla k závěru, že podpora podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 a článku 93 SFEU je slučitelná s vnitřním trhem. Komise poukazuje na to, že toto rozhodnutí se týká slučitelnosti opatření ve formě státních podpor s vnitřním trhem a že toto posouzení nepředjímá posuzování Komise týkající se používání právních předpisů Unie pro veřejné zakázky a koncese v tomto případě.
(254)
Komise poukazuje na to, že podle ustálené judikatury Tribunálu může zkoumat slučitelnost určité státní podpory s vnitřním trhem nezávisle na možném porušení jiného právního předpisu Unie, pokud tento jiný právní předpis není spojen s předmětem podpory natolik úzce, že by oddělené zkoumání nebylo možné.
(255)
V daném případě Komise konstatuje, že by možné porušení pravidel pro veřejné zakázky a koncese, jako např. předmětné udělení povolení určených podnikům BSM a RBG, nezpůsobilo nutně narušení hospodářskou soutěž, které by v důsledku této podpory mohlo ještě zesílit. Toto rozhodnutí je tím omezeno na posouzení státních podpor,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpory, jež v letech 2006-2009 Německo poskytlo podniku Rheinbahn AG a podniku Bahnen der Stadt Monheim na základě směrnice o financování místní veřejné silniční osobní dopravy v dopravním svazu Porýní a Porúří, jsou podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 a článku 93 Smlouvy o fungování Evropské unie slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. února 2011.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Frar 2011
dwar għajnuna mill-Istat C 58/06 (ex NN 98/05) implimentata mill-Ġermanja għal Bahnen der Stadt Mohnheim (BSM) u Rheinische Bahngesellschaft (RBG) fl-assoċjazzjoni tat-trasport ta’ Rhein-Ruhr
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 632)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/501/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-Artikoli t’hawn fuq (2) u b’kunsiderazzjoni tal-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata 21 ta’ Diċembru 2006, il-Kummisjoni infurmat lill-Ġermanja bid-deċiżjoni tagħha li tikkunsidra “s-sistema qadima ta’ finanzjament” tal-assoċjazzjoni tat-trasport ta’ Rhein-Ruhr (’il quddiem imsejħa “VRR”) bħala għajnuna eżistenti, u biex tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward tas-“sistema ġdida ta’ finanzjament” (3) tal-VRR, fuq liema bażi Rheinische Bahngesellschaft AG (’il quddiem imsejħa “RBG”) u Bahnen der Stadt Monheim GmbH (’il quddiem imsejħa “BSM”) jirċievu kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li talbet li l-Ġermanja tissottometti l-kummenti tagħha. B’talba mill-Ġermanja saret laqgħa fl-1 ta’ Frar 2007. Il-Ġermanja ppreżentat il-kummenti tagħha fit-18 ta’ April 2007 u fl-4 ta’ Mejju 2007.
(2)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tal-31 ta’ Marzu 2007 (4). Il-Kummissjoni stiednet partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri rispettivi fi żmien xahar mill-pubblikazzjoni.
(3)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn parti interessata. Permezz ta’ ittra datata 29 ta’ Mejju 2007, il-kummenti ġew ippreżentati lill-Ġermanja. Il-Ġermanja kellha l-opportunità twieġeb għal dawn il-kummenti fi żmien xahar. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti tal-Ġermanja b’ittra datata 29 ta’ Ġunju 2007.
(4)
Fuq talba tal-Ġermanja ġiet miżmuma laqgħa oħra fil-31 ta’ Jannar 2008. Wara din il-laqgħa, kif meħtieġ mill-Kummissjoni, il-Ġermanja pprovdiet informazzjoni addizzjonali fil-5 ta’ Mejju 2008 u t-3 ta’ Lulju 2008.
(5)
Permezz ta’ ittri datati 2 ta’ Ottubru 2007, 30 ta’ Jannar 2008 u 4 ta’ April 2008 il-parti terza pprovdiet informazzjoni addizzjonali għall-osservazzjonijiet inizjali.
(6)
Permezz ta’ ittra datata 10 ta’ Lulju 2008 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja għal aktar kjarifika fir-rigward tal-informazzjoni sottomessa; il-Ġermanja ngħatat ukoll l-opportunità li twieġeb għall-informazzjoni addizzjonali mill-parti terza fi żmien xahar. Il-Ġermanja wieġbet b’ittri datati 5 ta’ Awwissu 2008 u 30 ta’ Settembru 2008.
(7)
Permezz ta’ ittra datata 16 ta’ Diċembru 2009 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja u lill-parti terza biex sal-10 ta’ Jannar 2010 jipprovdu l-kummenti tagħhom dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri in kwistjoni mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2007 dwar servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferrovija u bit-triq u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 1191/69 u (KEE) Nru 1107/70 (5). Il-Ġermanja u l-parti terza talbu estensjoni ta’ żmien. Il-Kummissjoni estendiet l-iskadenza għaż-żewġ partijiet sat-12 ta’ Jannar 2010. B’ittra datata 12 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti tal-Ġermanja. Il-parti terza ma pprovdiet l-ebda kummenti f’dan il-perjodu. B’ittra datata 13 ta’ Jannar 2010, il-parti terza għarrfet lill-Kummissjoni li ma kinitx għadha interessata f’involviment fil-proċess.
(8)
Permezz ta’ ittra datata 12 ta’ Jannar 2010, il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni wkoll li emendat l-Att tal-kariga għall-RBG u l-BMS u s-sistema l-ġdida ta’ finanzjament tal-VRR sabiex tkun konformi mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
2. IL-PARTIJIET
(9)
Il-VRR ġiet stabbilita minn diversi bliet u distretti fiż-żona ta’ Rhein-Ruhr sabiex tissoddisfa l-irwol tal-ibliet u d-distretti fir-rigward ta’ ppjanar u organizzazzjoni tat-trasport pubbliku fiż-żoni tagħhom u tagħmel pagamenti kompensatorji għall-provvista ta’ servizzi pubbliċi. Il-VRR hija komposta minn żewġ entitajiet legalment distinti taħt il-liġi pubblika, iz-“Zweckverband Verkehrsverbund Rhein-Ruhr” (’il quddiem imsejħa “ZV VRR”) (6) u l-“Verkehrsverbund Rhein-Ruhr AöR” (’il quddiem imsejħa “VRR AöR”) (7).
(10)
Iz-ZV VRR hija intitolata li tiġbor taxxa minn bliet u distretti membri tagħha biex jiġi ffinanzjat kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku. Bażi legali għal ħlasijiet huma l-Artikoli 19 u 20 tal-istatut taz-ZV VRR (Zweckverbandssatzung für den Zweckverband Verkehrsverbund Rhein-Ruhr) tal-21 ta’ Ġunju 2006 fil-verżjoni ta-10 ta’ Diċembru 2008 (’il quddiem imsejħa “Statut taz-ZV VRR”) (8).
(11)
L-RBG (9) u l-BSM (10), li huma allegatament iffavoriti mill-miżuri in kwistjoni, huma kumpaniji tat-trasport pubbliku (xarabankijiet, trammijiet u ferroviji) fiż-żona ta’ Düsseldorf. Ir-rotot li joperaw huma parti min-netwerk ta’ trasport pubbliku tal-VRR.
(12)
L-RBG u l-BSM joperaw ir-rotot ta’ trasport pubbliku fuq il-bażi ta’ liċenzji maħruġa mill-gvern reġjonali ta’ Düsseldorf skont l-Att dwar it-Trasport tal-Passiġġeri (Personenbeförderungsgesetz, ’il quddiem imsejħa “PBefG”), b’mod partikolari l-Artikolu 13 tal-PBefG. Il-liċenzja tagħti dritt esklussiv lil-liċenzjat li jopera rotta partikolari; il-kumpanija liċenzjata għandha tagħti servizz tat-trasport pubbliku skont il-kundizzjonijiet tal-liċenzja, b’mod partikolari l-frekwenza tas-servizz, il-kilometri operati u parametri oħra ta’ kwalità.
3. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
3.1. TITOLU, IL-BAĠIT U L-PERJODU
(13)
Titolu: Għajnuna finanzjarja lill-BSM u lill-RBG.
(14)
Il-baġit annwali huwa bejn […] (*) u […] miljun Euro għall-BSM u bejn […] u […] miljun Euro għall-RBG. Il-baġit għall-kumpens skont il-Linji Gwida ta’ Finanzjament u l-Ftehim dwar il-Kontroll u t-Trasferiment tal-Qligħ u t-Telf ġej minn fondi pubbliċi. Il-Linji Gwida ta’ Finanzjament u l-Ftehim dwar il-Kontroll u t-Trasferiment tal-Qligħ u t-Telf huma ta’ tul indefinit.
3.2. BENEFIĊJARJI U SKOP
(15)
Il-benefiċjarji tal-kumpens in kwistjoni huma ż-żewġ kumpaniji RBG u BSM.
(16)
L-iskop tal-miżura hija s-servizz adattat lill-pubbliku b’trasport pubbliku. L-għan tal-kooperazzjoni bejn l-istat ta’ Nordrhein-Westfalen, il-VRR u l-kumpaniji tat-trasport huwa li tiżdied l-attrazzjoni tat-trasport pubbliku permezz ta’ koordinazzjoni tal-ippjanar u l-organizzazzjoni tas-servizzi offruti, tariffi uniformi u faċli għall-utent, informazzjoni koordinata għall-passiġġieri b’konsiderazzjoni għall-bżonnijiet ta’ persuni b’diżabilità, kif ukoll standards ta’ kwalità uniformi, skont l-Artikolu 4 tal-istatut taz-ZV VRR.
4. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
4.1. SKOP TAL-PROĊEDURA
(17)
Id-deċiżjoni ti tinfetaħ proċedura taffettwa biss il-ħlasijiet ta’ kumpens lill-RBG u lill-BSM, ibbażati fuq “is-sistema ġdida ta’ finanzjament” maħluqa bid-deċiżjoni tal-VRR tat-28 ta’ Ġunju 2005 u jirrelataw mal-obbligi tas-servizz pubbliku fis-servizzi tax-xarabankijiet u trammijiet. Għalqadstant, din id-deċiżjoni finali taffettwa biss il-pagamenti ta’ kumpens lill-RBG u lill-BSM.
4.2. IS-“SISTEMA ĠDIDA TA’ FINANZJAMENT”
(18)
Fid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni identifikat żewġ miżuri ta’ finanzjament fir-rigward tal-RBG u l-BSM kif ġej:
-
il-finanzjament mill-VRR ta’ operaturi tat-trasport fiż-żona tar-Rhein-Ruhr, bħall-RBG u l-BSM, u
-
is-sussidju laterali tal-RBG u l-BSM permezz ta’ kumpaniji holding tal-belt ta’ Düsseldorf u l-belt ta’ Monheim.
(19)
Il-bażi legali għaż-żewġ pakketti ta’ miżuri huma l-Linji Gwida għall-Finanzjament tat-trasport pubbliku fil-VRR (Richtlinie zur Finanzierung des ÖSPV im Verkehrsverbund Rhein-Ruhr ’il quddiem imsejħa “Linji Gwida għall-Finanzjament”) u l-annessi tagħhom adottati fit-28 ta’ Ġunju 2005 (11).
(20)
Il-bażi legali għat-tieni pakkett ta’ finanzjament huwa wkoll il-kuntratti bilaterali bejn l-RBG u l-BSM u l-kumpaniji holding tal-belt ta’ Düsseldorf u l-belt ta’ Monheim.
4.2.1. FINANZJAMENT TAL-RBG U L-BSM MILL-VRR
(21)
Il-VRR tagħmel ħlasijiet lill-kumpaniji li jipprovdu servizz tat-trasport pubbliku fiż-żona tagħha biex ikopru parti mill-ispejjeż tagħhom. B’deċiżjoni tat-28 ta’ Ġunju 2005, sistema ta’ finanzjament li kienet attwali mill-1990 (is-“sistema l-qadima ta’ finanzjament”) ġiet sostitwita b’sistema ġdida u sostanzjalment riveduta (is-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament”).
(22)
Is-sistema l-ġdida ta’ finanzjament kienet emendata l-aħħar fl-10 ta’ Settembru 2009 fir-rigward tad-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tat-3 ta’ Diċembru 2009.
(23)
Ir-riforma tat-28 ta’ Ġunju 2005 saret biex is-sistema ta’ finanzjament tal-VRR tkun rikonċiljata mad-deċiżjoni fil-kawża Altmark (12). Fit-taqsimiet 5.4.3. sa 5.4.5. tal-Linji Gwida għall-Finanzjament huwa stipulat kif id-deċiżjoni fil-kawża Altmark, b’mod partikolari r-raba’ kriterju, għandu jiġi implimentat. Taqsima 5.4.3 tipprovdi li l-ammont ta’ sussidju għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż ta’ kumpanijia tipika u mmexxijja tajjeb, u mgħammra b’mezzi suffiċjenti ta’ trasport sabiex jintlaħqu l-obbligi ta’ servizz pubbliku. Taqsima 5.4.4. tistipula li abbażi ta’ din l-analiżi, il-VRR annwalment tiżviluppa parametri għall-kalkolu tal-ammont ta’ ħlas ta’ kumpens għal kull waħda mill-erba’ kategoriji kif deskritti hawn taħt; metodu ta’ aġġornament (jew indiċjar) ta’ dawn il-parametri huwa elenkat fl-Anness 9 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament. Taqsima 5.4.5. tipprovdi li s-sussidji għal kull kumpanija huma limitati għall-ispejjeż attwali għall-qadi tal-obbligi ta’ servizz ta’ trasport pubbliku b’konsiderazzjoni tal-irċevuti rilevanti u li l-parametri għall-kalkolu tal-ħlasijiet ta’ kumpens għandhom jiġu eżaminati u verifikati minn awditur f’intervalli regolari.
(24)
Is-sistema l-ġdida ta’ finanzjament hija deskritta fid-dettall fil-Linji Gwida għall-Finanzjament u l-Annessi tagħhom.
(25)
Skont Taqsima 2.1 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament il-VRR tagħmel ħlasijiet għall-obbligi ta’ servizz pubbliku fiż-żona tagħha. Fit-taqsimiet 2.2.1. sa 2.2.4. huma definiti l-erba’ kategoriji li jistgħu jiġu finanzjati mill-VRR. Il-kategoriji huma spjegati f’aktar dettall fl-Anness 1 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament. L-erba’ kategoriji huma kif ġej (l-abbrevjazzjonijiet huma skont in-numerazzjoni tal-kategoriji ta’ spejjeż fil-Linji Gwida għall-Finanzjament):
(26)
a)
Proviżjoni ta’ Infrastruttura (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 1”): Din il-kategorija tinkludi l-ispejjeż għall-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’ tagħmir fiss u sistemi ta’ sigurtà u navigazzjoni marbuta magħhom. It-terminu “infrastruttura” jinkludi binarji tat-trammijiet, korsiji separati tax-xarabankijiet, faċilitajiet tal-park and ride, stazzjonijiet tal-linja, stazzjonijiet tal-ferrovija, garaxxjiet u stazzjonijiet tal-manutenzjoni, kif ukoll sistemi ta’ sigurtà u navigazzjoni. Din il-kategorija tinkludi wkoll l-ispejjeż tal-persunal meħtieġ biex jitwettqu dawn il-kompiti.
(27)
b)
Kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 2”): Din il-kategorija tinkludi l-ispejjeż addizzjonali kollha tal-kumpanija tat-trasport li jirriżultaw mill-isħubija tagħhom fil-VRR. Dawn l-ispejjeż addizzjonali jirriżultaw permezz ta’ ppjanar u koordinazzjoni ċentralizzati, marketing u mmaniġġjar ta’ finanzi, distribuzzjoni u kontroll ta’ servizzi.
(28)
c)
Standards ta’ kwalità tal-vetturi imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 3”): Din il-kategorija tinkludi l-ispejjeż addizzjonali kollha li jirriżultaw minħabba l-istandards ta’ kwalità tal-vetturi. Il-kumpanija tat-trasport tista’ tapplika għal rimbors ta’ spejjeż addizzjonali li jirriżultaw mix-xiri ta’ vetturi b’arja kondizzjonata, sorveljanza bil-vidjo, xarabank bit-teknoloġija ta’ art baxxa, magna li taħdem bil-gass, lift għal persuni b’diżabilità jew magna iktar ekoloġika.
(29)
d)
Servizzi tat-trasport addizzjonali jew servizzi oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet. Din il-kategorija hija maqsuma fi tliet subkategoriji:
I.
Spejjeż addizzjonali ta’ servizzi mhux profittabbli f’ħinijiet off-peak direttament imposti mill-awtoritajiet jew mill-VRR (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 4a”),
II.
obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ attivitajiet tal-parti interessata f’konnessjoni mal-operazzjoni (13) (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 4b”); u
III.
speċifikazzjonijiet f’konnessjoni mal-operazzjoni jew relatati mas-sistema imposta mill-awtoritajiet jew il-VRR li huma ġustifikati individwalment u jwasslu għal żvantaġġ ekonomiku (’il quddiem imsejħa “Kategorija ta’ spejjeż 4c”).
(30)
Skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament operaturi tat-trasport pubbliku jistgħu japplikaw għal kumpens għall-provvista ta’ servizzi tat-trasport pubbliku. L-applikazzjoni għandha tinkludi d-dokumenti kif stipulat fit-taqsimiet 5, 7 u 8 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, bħalma huma l-kalkolu tal-ispiża għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku u l-ammont ta’ kwalunkwe fondi ta’ korpi oħra. Operaturi tat-trasport għandhom jissottomettu l-applikazzjoni tagħhom għall-kumpens sa mhux iżjed tard mill-31 ta’ Ottubru tas-sena li tippreċedi s-sena li fiha jibda t-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku.
(31)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-operaturi tat-trasport skont Taqsima 5.4.2. u Anness 2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, il-VRR tikkalkula l-pagamenti tal-kumpens, li għandhom jirriflettu l-ispejjeż li kumpanija tipika u mmexxija sewwa kien ikollha biex jitwettqu l-istess obbligi. Il-VRR tieħu deċiżjoni ta’ finanzjament. Din id-deċiżjoni torbot legalment u tikkonferma l-kariga u tiddetermina l-kumpens għal kull waħda mill-erba’ kategoriji ta’ spejjeż. Fl-aħħar ta’ kull sena, l-operatur tat-trasport pubbliku għandu jipprova bil-miktub id-dħul u l-ispejjeż tiegħu għat-twettiq tal-obbligi tas-servizz pubbliku. Dan jiġi kkontrollat mill-VRR. Tittieħed tieni deċiżjoni amministrattiva vinkolanti li tiddetermina l-ammont eżatt li tirċievi l-kumpanija bħala kumpens.
4.2.2. FINANZJAMENT TAL-RBG U TAL-BSM PERMEZZ TA’ SUSSIDJI LATERALI
(32)
L-istatut taz-ZV VRR jipprovdi għall-possibbiltà li l-ibliet u d-distretti li huma sidien ta’ operaturi tat-trasport, jikkumpensaw direttament l-operatur tat-trasport tagħhom, u jnaqqsu l-ammont korrispondenti mill-kontribuzzjoni tagħhom liz-ZV VRR.
(33)
L-artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR jipprovdi 5 forom differenti ta’ pagamenti diretti bħal dawn:
-
kontribuzzjonijiet volontarji diretti jew indiretti mill-belt jew id-distrett, inkluż id-dħul mid-depożitu ta’ titoli fil-kumpanija tat-trasport mill-belt jew id-distrett;
-
kontribuzzjonijiet volontari minn parti terza;
-
sussidju laterali fil-forma ta’ ftehim tal-qsim tal-profitt, jekk l-operatur huwa parti minn kumpanija holding u t-telf tagħha huwa kopert mill-profitti ta’ kumpaniji oħra, bħal pereżempju kumpanija pubblika tal-utilità;
-
Dividend imħallas minn kumpaniji li fihom l-operatur tat-trasport għandu l-ishma;
-
Id-differenza bejn l-imposta u t-telf totali tal-operatur tat-trasport.
(34)
L-ammonti mħallsa miz-ZV VRR skont l-Artikolu 19 tal-istatut huma inklużi fil-kalkolu tal-kumpens li l-VRR iħallas lill-operaturi tat-trasport. Skont Taqsima 8 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, l-applikazzjoni tal-operatur għall-finanzjament mill-VRR għandha tiġi miċħuda jekk il-parti (muniċipali) interessata għamlet użu minn waħda jew iżjed mill-għażliet provduti fl-Artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR. Dan l-ammont huwa mnaqqas mill-ħlasijiet li għalihom l-operatur huwa intitolat skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament.
(35)
Kemm il-belt ta’ Düsseldorf kif ukoll il-belt ta’ Monheim għamlu użu mill-opportunitajiet skont l-Artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR u ffirmaw kuntratti mal-RBG u l-BSM. Dawn huma deskritti fil-premessi segwenti.
(36)
L-allegat sussidju laterali tal-RBG minn Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH: Skont l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur oriġinali, Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH apparentement tittrasferixxi l-profitti tal-holdings profittabbli tagħha - Stadtwerke Düsseldorfer AG u Umschlagsgesellschaft für Kraftwerkbrennstoffe mbH - lis-sussidjarji tagħha li jagħmlu telf RBG u Bädergesellschaft Düsseldorf fuq il-bażi ta’ ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf.
(37)
L-allegat sussidju laterali tal-RBG mill-belt ta’ Düsseldorf: Barra minn hekk, ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur oriġinali, il-Kummissjoni rreferiet għas-sussidji diretti mill-belt ta’ Düsseldorf lill-RBG. Dawn is-sussidji huma maħruġa evidentement mid-dividendi li l-belt ta’ Düsseldorf rċeviet mis-sehem tagħha ta’ 1,1 % fir-RWE AG.
(38)
Ħlasijiet annwali mill-belt ta’ Düsseldorf lill-RBG: Fir-risposta tagħha għad-deċiżjoni tal-ftuħ il-Ġermanja ċċarat il-fatt li bejn Stadtwerke Düsseldorf AG u Düsseldorfer Stadtwerke Gesellschaft für Beteiligungen mbH (mit-18 ta’ Ġunju 2007: Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH, ’il quddiem imsejħa “Holdinggesellschaft”) fl-ebda ħin ma kien jeżisti ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf. Madankollu, saru pagamenti annwali mill-Holdinggesellschaft lill-RBG għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku; dawn il-ħlasijiet huma kkunsidrati fil-kalkolu ta’ kumpens għall-obbligu tta’ servizz pubbliku mill-VRR. Il-Ġermanja tkompli tikkjarifika, li d-dividendi tal-ishma tar-RWE huma mħallsa lill-belt u mhux lill-RBG.
(39)
Is-sussidju laterali tal-BSM: Skont l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur oriġinali, fuq bażi ta’ kuntratt bejn Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH u Elektrizitätswerken der Stadt Monheim Gmbh, il-profitti ta’ din l-aħħar kumpanija jservu biex jiffinanzjaw it-telf annwali tal-BSM. Il-BSM hija 100 % sussidjarja ta’ Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH (14).
(40)
Fir-risposta tagħha għad-deċiżjoni tal-ftuħ il-Ġermanja ċċarat il-fatt li fis-27 ta’ Ottubru 1987 ġie konkluż ftehim tal-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ bejn BSM u Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH, li daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1988. Skont l-Artikolu 4(1) ta’ dan il-kuntratt, il-profitti kollha tal-BSM għandhom jiġu mħallsa lill-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH, u li bil-maqlub għandha tikkompensa għat-telf kollu tal-BSM.
4.3. DUBJI TAL-KUMMISSJONI DWAR ĦLASIJIET TA’ KUMPENS LILL-RBG U LILL-BSM FUQ IL-BAŻI TAS-“SISTEMA L-ĠDIDA TA’ FINANZJAMENT”
4.3.1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(41)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ għajnuna, bil-ftuħ ta’ proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni, li ż-żewġ miżuri in kwistjoni jinkludu fondi tal-istat u jistgħu jiġu attribwiti lill-gvern.
(42)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni spjegat li l-Ġermanja kienet tal-opinjoni li l-miżuri ta’ finanzjament in kwistjoni ma jikkonferixxux vantaġġ ekonomiku selettiv billi l-erba’ kriterji ta’ Altmark huma kollha sodisfatti u billi mhux probabbli li jgħawġu l-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Madankollu, fuq il-bażi ta’ informazzjoni pprovduta mill-Ġermanja matul l-investigazzjoni preliminarja, il-Kummissjoni esprimiet dawn id-dubji f’dan ir-rigward:
(43)
Rigward l-ewwel kriterju ta’ Altmark il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari, li l-kumpaniji li joperaw fil-VRR permezz tal-awtorizzazzjonijiet għall-operazzjoni ta’ rotot ta’ karozzi tal-linja u trammijiet, li ġew maħruġa lilhom mill-awtorità reġjonali kompetenti, ġie impost fuqhom obbligu ta’ servizz pubbliku.
(44)
Rigward it-tieni kriterju ta’ Altmark il-Kummissjoni esprimiet dubji jekk l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż jikkostitwixxux tassew obbligu ta’ servizz pubbliku, u jekk l-obbligi ta’ servizz pubbliku ġewx definiti b’mod ċar. Ma kienx ċar ukoll jekk mill-inqas parti mill-ispejjeż tal-miżuri in kwistjoni kellhomx jitħallsu mill-operaturi fl-interess kummerċjali tagħhom, u b’hekk għandu jiġi kopert biss mid-dħul tal-bejgħ tal-biljetti. Barra minn hekk il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-Ġermanja ma għaddiet l-ebda informazzjoni dettaljata dwar il-parametri u l-metodoloġija tal-kalkolu tal-ħlasijiet ta’ kumpens.
(45)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi, li l-kumpens jeċċedi dak li hu meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż kollha tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku jew parti minnhom (it-tielet kriterju ta’ Altmark).
(46)
Peress li l-permessi tal-operaturi tat-trasport fil-VRR jitqassmu direttament mingħajr sejħa pubblika, il-Kummissjoni esprimiet dubji jekk ir-raba’ kriterju ta’ Altmark hux sodisfatt. Ma kellhiex informazzjoni suffiċjenti biex tiddetermina jekk il-kalkoli tal-kumpens stabbiliti fuq bażi ta’ spiża medja tal-operaturi kollha ffinanzjati mill-VRR hux ekwivalenti għall-ispejjeż ta’ kumpanija tipika mmexxija sewwa li tipprovdi mezz ta’ trasport.
(47)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni kienet tal-opinjoni, li l-finanzjament tal-miżuri in kwistjoni jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u jgħawweġ jew jista’ jgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq intern.
4.3.2. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(48)
Peress li l-Kummissjoni ma setgħetx teskludi l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, eżaminat il-kompatibbiltà possibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 93 TFUE.
(49)
Skont is-sentenza ta’ Altmark, l-Artikolu 93 TFUE ma jistax jiġi applikat direttament, iżda biss fuq it-tliet Regolamenti adottati fuq il-bażi tal-Kunsill (15). B’hekk kien ikkunsidrat li r-Regolament (KEE) Nru 1191/69 tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 1969 dwar azzjoni mill-Istati Membri dwar l-obbligi inerenti fil-kunċett ta’ servizz pubbliku fit-trasport bil-ferrovija, bit-triq u bil-passaġġi fuq l-ilma interni (16) u r-Regolament (KEE) Nru 1107/70 tal-Kunsill tal-4 ta’ Ġunju 1970 dwar l-għajnuniet għal trasport bil-ferrovija, bit-triq u bil-passaġġi fuq l-ilma interni (17) jiffurmaw il-qafas legali għall-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà tal-obbligi ta’ servizz pubbliku mas-suq intern.
(50)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni qieset li l-Ġermanja kienet eskludiet is-servizzi rilevanti mill-ambitu tal-applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, u għaldaqstant ir-Regolament 1107/70 biss huwa l-qafas legali applikabbli.
(51)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-għajnuna mal-Artikolu (2) tar-Regolament (KEE) Nru 1107/70, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-obbligi li għalihom il-BSM u l-RBG irċevew kumpens, jirrappreżentawx obbligi ta’ servizz pubbliku u jekk l-ammonti mħallsa jikkorrispondux l-ispejjeż involuti għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
5. OPINJONI TAL-ĠERMANJA (18)
5.1. AMBITU TAL-PROĊEDURA
(52)
Il-Ġermanja inizjalment ipprovdiet informazzjoni ta’ sfond dwar l-implimentazzjoni tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament. Iċċarat b’mod partikolari li s-sistema l-qadima ta’ finanzjament baqgħet fis-seħħ sal-aħħar tal-2005 (31 ta’ Diċembru 2005). Is-sistema l-ġdida ta’ finanzjament, li kienet deċiża fit-28 ta’ Ġunju 2005, daħlet fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2006.
(53)
Il-Ġermanja tenfasizza li l-ilment fil-bidu tal-proċedura kien magħmul mill-belt ta’ Langenfeld permezz ta’ ittra datata 27 ta’ Jannar 1999 u ġie mġedded fil-21 ta’ Jannar 2004. Għalhekk fl-opinjoni tal-Ġermanja, il-proċedura tal-Kummissjoni għandha tirrelata biss mas-sistema l-qadima ta’ finanzjament, li kienet fis-seħħ sal-aħħar tas-sena 2005. Il-Ġermanja tiddisputi d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ proċedura formali ta’ investigazzjoni fir-rigward tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament. Hija ssostni li fin-nuqqas ta’ lment speċifiku li jappartjeni għas-sistema ta’ finanzjament li tapplika mis-sena 2006, il-Kummissjoni m’għamlitx evalwazzjoni preliminarja dettaljata biżżejjed, u b’konsegwenza l-Ġermanja ma kellhiex opportunità biex tikkjarifika l-kwistjonijiet pendenti.
5.2. IS-SISTEMA L-ĠDIDA TA’ FINANZJAMENT FIS-SEĦĦ MIS-SENA 2006.
(54)
Il-Ġermanja hija tal-opinjoni li s-sistema l-ġdida ta’ finanzjament hija disinjata sabiex tassigura l-konformità mal-erba’ kriterji ta’ Altmark. Għal dan il-għan il-flussi finanzjarji - pagamenti diretti u sussidji laterali - huma kkunsidrata fil-kalkoli tal-kumpens li tagħmel il-VRR għat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku tat-trasport.
5.3. DEFINIZZJONI TA’ OBBLIGI TA’ SERVIZZ PUBBLIKU (L-EWWEL KRITERJU TA’ ALTMARK)
(55)
Il-Ġermanja tat l-opinjoni tagħha dwar id-dubji tal-Kummissjoni fir-rigward tad-definizzjoni tal-obbligi ta’ servizz pubbliku u l-Att tal-kariga (premessa 61 tad-deċiżjoni tal-ftuħ) kif ukoll fir-rigward tal-kategoriji ta’ spejjeż 1, 2, 3 u 4 (premessi 62 sa 71 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
5.3.1. L-ATT TAL-KARIGA
(56)
Rigward il-kwistjoni jekk l-operaturi tat-trasport fil-VRR kellhomx attwalment iwettqu obbligi ta’ servizz pubbliku definit b’mod ċar, il-Ġermanja ċċarat li l-liċenzji maħruġa skont il-PBefG (19) għat-tħaddim tal-linji tax-xarabankijiet u trammijiet mhumiex l-unika bażi legali għal dan. Barra minn hekk dawn l-obbligi ta’ servizz pubbliku huma spjegati iżjed fil-pjan tat-trasport lokali (20) jew għal perjodi tranżitorju wara d-dħul fis-seħħ tas-“sistema l-ġdida ta’ fananzjament” (21) fid-deċiżjonijiet tal-kunsilli tal-belt jew distrett rispettiv, u d-deċiżjonijiet rispettivi ta’ finanzjament tal-VRR fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament tal-VRR. Il-kariga tal-obbligi ta’ servizz pubbliku hija b’hekk imposta permess ta’ att triplu ta’ kariga (jiġifieri permess tal-liċenzji, il-pjan tat-trasport lokali u d-deċiżjonijiet rispettivi ta’ finanzjament tal-VRR fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament tal-VRR).
(57)
Fir-rigward tal-RBG il-kunsill tal-belt ta’ Düsseldorf approva s-sistema l-ġdida ta’ finanzjament tal-VRR permezz ta’ digriet tal-15 ta’ Diċembru 2005. B’din id-deċiżjoni l-pjan tat-trasport lokali tal-belt ta’ Düsseldorf jibbaża wkoll fuq il-Linji Gwida għall-Finanzjament li huma parti mis-sistema l-Ġdida ta’ finanzjament. Il-Pjan tat-Trasport lokali 2002-2007 ġie deċiż mill-kunsill tal-belt ta’ Düsseldorf fl-20 ta’ Marzu 2003. L-RBG hija wkoll soġġetta għall-pjanijiet tat-trasport lokali ta’ bliet u distretti fil-viċinanza (Rhein-Kreis f’Neuss, il-belt ta’ Neuss, id-distrett ta’ Mettmann). Dawn il-pjanijiet tat-trasport lokali jinkludu d-dispożizzjonijiet dwar in-netwerk li għandha tiġi provduta mill-RBG (servizzi u infrastruttura). L-RBG għandha liċenzji skont il-PBefG għall-karozzi tal-linja u l-linja tat-trammijiet (fuq u taħt l-art) operati minnha.
(58)
Għall-BSM il-kunsill tal-belt ta’ Monheim u l-kunsill distrettwali ta’ Mettman approvaw is-sistema l-ġdida ta’ finanzjar tal-VRR b’deċiżjonjiet tal-10 ta’ Novembru 2005 u tad-19 ta’ Diċembru 2005 rispettivament. L-aħħar deċiżjoni tapprova wkoll li l-pjan tat-trasport lokali għad-distrett ta’ Mettmann (22) għandu jiġi rrikonċiljat mas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament. Il-pjan tat-trasport lokali 2004 għad-distrett ta’ Mettmann jinkludi d-dispożizzjonijiet dwar in-netwerk li għandha tiġi pprovduta mill-BSM (servizzi u infrastruttura). Il-BSM għandha liċenzji skont il-PBefG għall-karozzi tal-linja operati minnha.
5.3.2. KATEGORIJA TA’ SPEJJEŻ 1: DISPOŻIZZJONI TAL-INFRASTRUTTURA:
(59)
Il-Ġermanja tiċċara li l-operat għat-twettiq ta’ servizz pubbliku ta’ trasport irid ikun mgħammar bil-vetturi. Fil-Ġermanja u fi Stati Membri oħra, l-infrastruttura użata għat-twettiq ta’ servizz pubbliku ta’ trasport hija normalment provduta mill-istat. Għalhekk fil-fehma tal-Ġermanja, il-provvediment tal-infrastruttura ma joffri l-ebda vantaġġ ekonomiku lill-operaturi rilevanti. Il-Ġermanja tenfasizza wkoll li l-VRR tiffinanzja biss il-manutenzjoni u mhux il-kostruzzjoni tal-infrastruttura. Barra minn hekk, il-VRR ma tiffinanzjax l-ispejjeż kollha tal-manutenzjoni, iżda biss l-ispejjeż fissi (l-ispejjeż varjabbli tal-użu tal-infrastruttura mhumiex kompensati). Il-Ġermanja tippreżenta analiżi tal-piż addizzjonali li jirriżulta mill-obbligu ta’ servizz pubbliku, li jikkunsidra diversi kriterji, b’mod partikolari l-użu tal-kapaċità infrastrutturali. Dħul li jirriżulta mill-użu tal-infrastruttura (eż. reklamar) ġie mnaqqas mill-kalkoli tal-ispejjeż addizzjonali.
(60)
Skont il-PBefG u r-regoli implimentattivi tagħha (23), l-RBG u l-BSM huma obbligati li jżommu l-infrastruttura neċessarja għall-operazzjoni ta’ servizzi ta’ trasport li għalihom għandhom liċenzji, lesta għall-operat skont livell ta’ kwalità (b’mod partikolari b’rabta mat-tagħmir tal-istazzjonijiet). Barra minn dawn ir-regoli legali, iż-żewġ kumpaniji huma soġġetti għal rekwiżiti addizzjonali li jinsabu fil-Linji Gwida għat-tagħmir tal-istazzjonijiet fil-VRR 08/1991 u l-pjanijiet tat-trasport lokali rispettivi. Għall-RBG dan jikkonċerna pereżempju sistema ta’ informazzjoni dinamika għall-passiġġieri f’192 stazzjon u sistema ta’ monitoraġġ ta’ operazzjoni komputerizzata. Ir-rekwiżiti addizzjonali għall-BSM jindirizzaw is-sigurtà, l-informazzjoni fl-istazzjonijiet, il-konvenjenza u l-indafa.
5.3.3. KATEGORIJA TA’ SPEJJEŻ 2: SPEJJEŻ ADDIZZJONALI TA’ MMANIĠĠJAR U MARKETING IMPOSTI MILL-VRR JEW L-AWTORITAJIET
(61)
Il-Ġermanja tipprovda kjarifika addizzjonali rigward din il-kategorija ta’ spejjeż, li partikolarment tinkludi spejjeż relatati ma’ attivitajiet ta’ mmaniġġjar u marketing (eż. appoġġ għall-abbonamenti, il-forniment ta’ faċilitajiet ta’ park and ride u r-reklamar għalihom, appoġġ għall-organizzaturi ta’ avvenimenti prinċipali, call centres), kif ukoll distribuzzjoni tad-dħul u kompiti oħra ta’ koordinazzjoni. F’din il-kategorija ta’ spejjeż id-dħul attribwibbli jiġi mnaqqas sabiex l-ispejjeż addizzjonali relatati mal-piż addizzjonali impost mill-awtoritajiet jistgħu jiġi kalkulati.
(62)
Għal din il-kategorija ma japplikaw l-ebda rekwiżiti legali. L-RBG u l-BSM għandhom iwettqu dawn il-kompiti fil-qafas ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni u ftehim dwar id-distribuzzjoni tad-dħul li għandhom mal-VRR u li huma kundizzjoni għall-parteċipazzjoni tagħhom fis-sistema ta’ finanzjament. Il-Linji Gwida għall-ftehim ta’ kooperazzjoni jinkludu dettalji dwar dawn il-kompiti. Kemm l-RBG kif ukoll il-BSM għandhom jissodisfaw kompiti oħra f’din il-kategorija skont il-pjan ta’ trasport lokali tad-distrett ta’ Mettmann. Id-deċiżjoni ta’ finanzjament rispettiva tal-VRR hija l-istadju finali tal-att dwar il-kariga.
5.3.4. KATEGORIJA TA’ SPEJJEŻ 3: STANDARDS TA’ KWALITÀ TAL-VETTURI IMPOSTI MILL-VRR JEW L-AWTORITAJIET
(63)
Skont il-kjarifiki tal-Ġermanja l-ispejjeż addizzjonali li jappartjenu għal standards ta’ kwalità tal-vetturi jirriżultaw minn rekwiziti stabbiliti mill-VRR u/jew awtoritajiet. Dawn huma pereżempju vetturi iktar ekologiċi milli legalment meħtieġ, l-użu ta’ vetturi b’arja kondizzjonata jew vetturi b’art baxxa. Dawn ir-rekwiżiti jistgħu jiġu stabbiliti għaż-żona kollha tal-VRR jew fuq livell lokali mill-ibliet jew distretti rispettivi. L-istess prinċipji bħal fil-kategoriji preċedenti japplikaw fil-kalkoli tal-piż addizzjonali għall-kumpaniji tat-trasport pubbliku.
(64)
Il-pjan tat-trasport lokali tal-belt ta’ Düsseldorf jobbliga lill-RBG jinvesti f’vetturi b’art baxxa u vetturi partikolarment ekoloġiċi. Barra minn hekk, il-kunsill tal-belt ta’ Düsseldorf obbliga lill-RBG tgħammar filtri tal-partikuli fil-vetturi tagħha b’magna diżil. Skont il-pjan tat-trasport lokali tad-distrett ta’ Mettmann, il-BSM għandha tinvesti f’vetturi b’art baxxa.
5.3.5. KATEGORIJA TA’ SPEJJEŻ 4: SERVIZZI TAT-TRASPORT ADDIZZJONALI JEW SERVIZZI OĦRA F’KONNESSJONI MAL-OPERAZZJONI IMPOSTI MILL-VRR JEW L-AWTORITAJIET:
(65)
Il-Ġermanja tagħmilha ċara li din il-kategorija hija mqassma fi tliet subkategoriji definiti b’mod ċar:
(66)
i)
Kategorija ta’ spejjeż 4a: Spejjeż addizzjonali ta’ servizzi mhux profittabbli f’ħinijiet off-peak direttament imposti mill-awtoritajiet jew mill-VRR: Il-Ġermanja tispjega li servizzi ta’ trasport pubbliku provduti f’ħinijiet off-peak (24) mitluba mill-awtoritajiet mhumiex profittabbli. Madankollu, dawn is-servizzi huma mitluba mill-awtoritajiet (mill-VRR jew l-ibliet u d-distretti rispettivi) għal raġunijiet ta’ aċċessibbiltà tas-servizzi tat-trasport. l-obbligi tal-RBG għat-twettiq ta’ servizzi ta’ trasport f’ħinijiet off-peak huma mniżżla fil-pjanijiet tat-trasport lokali tal-belt ta’ Düsseldorf, ta’ Rhein-Kreis f’Neuss u tad-distrett ta’ Mettmann. Il-BSM hija obbligata li tipprovdi servizz ta’ trasport f’ħinjiet off-peak skont il-permessi maħruġa lilha u l-pjan tat-trasport lokali tad-distrett ta’ Mettmann. Id-deċiżjoni ta’ finanzjament rispettiva tal-VRR hija l-istadju finali tal-att tal-kariga.
(67)
ii)
Kategorija ta’ spejjeż 4b: Obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ attivitajiet tal-parti interessata f’konnessjoni mal-operazzjoni: Il-Ġermanja tikkjarifika li l-RBG u l-BSM huma obbligati li japplikaw il-ftehim kollettiv innegozjat mill-Kommunalen Arbeitgeberverband Nordrhein-Westfalen, li tirriżulta fi skala ta’ pagi ogħla mil-medja. Il-kumpaniji muniċipali huma obbligati wkoll, permezz ta’ ftehim kollettiv li normalment ma jiġux konklużi minn kumpaniji privati fis-settur, li joffru jew jikkontribwixxu għal skema ta’ pensjoni tal-kumpanija. Minħabba l-isħubija tagħha f’fond ta’ pensjoni supplimentari (pubbliku), l-RBG għandha tagħmel kontribuzzjonijiet għall-impjegati tagħha f’dan il-fond. Il-BSM hija wkoll obbligata fuq bażi ta’ ftehim kollettiv speċjali, li toffri skema ta’ pensjoni tal-kumpanija. Dawn l-ispejjeż huma kalkolati bħala d-differenza bejn skala ta’ pagi ta’ referenza (l-iskala tal-pagi fil-ftehim kollettiv TV-N, Grupp V Livell 2, normalment użata minn kumpaniji privati) u l-paga attwali inklużi l-ispejjeż addizzjonali attwali tal-iskema ta’ pensjoni tal-kumpanija.
(68)
(iii)
Kategorija ta’ spejjeż 4c: speċifikazzjonijiet oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni jew relatati mas-sistema imposta mill-awtoritajiet jew il-VRR li huma ġustifikati individwalment u jwasslu għal żvantaġġ ekonomiku: Il-Ġermanja spjegat li din hija kategorija miftuħa fejn, fuq il-bażi ta’ provi individwali, jingħata kumpens għal żvantaġġ ekonomiku, ikkawżat minn rekwiżiti operazzjonali jew speċifikazzjonijiet li jappartjenu l-operat ta’ sistema ta’ trasport pubbliku (eż. ħtiġijiet speċifiċi għall-protezzjoni tal-ambjent u l-offerta ta’ servizzi addizzjonali waqt avvenimenti pubbliċi kbar). Il-Ġermanja tikkjarifika li dawn ir-rekwiżiti ma japplikawx għall-RBG u l-BSM.
5.4. PARAMETRI LI FUQ IL-BAŻI TAGĦHOM JIĠI KALKULAT IL-KUMPENS (IT-TIENI KRITERJU TA’ ALTMARK)
(69)
Il-Ġermanja bdiet l-osservazzjonijiet tagħha billi spjegat il-proċedura għall-iffissar tal-parametri għall-kalkolu tal-kumpens u pprovdiet l-informazzjoni rilevanti.
(70.
Rigward il-parametri għall-kalkolu tal-kumpens, il-Ġermanja tagħmel distinzjoni bejn il-kategoriji differenti ta’ spejjeż.
(71)
Fir-rigward tal-provvediment ta’ infrastruttura (Kategorija ta’ spejjeż 1) il-Ġermanja ċċarat li l-VRR fil-kalkolu tal-kumpens tapplika ċertu ammont għal kull kilometru ta’ binarju tal-ferrovija jew triq użati għat-trasport, skont iż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat.
(72)
Fir-rigward tal-kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet (kategorija ta’ spejjeż 2), skont il-Ġermanja, il-VRR tuża ammont ta’ dħul tan-negozju bbażat fuq introjtu ta’ flus kontanti skont iż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat.
(73)
Fir-rigward ta’ standards ta’ kwalità tal-vetturi imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet (kategorija ta’ spejjeż 3) il-Ġermanja tiċċara li l-parametru għall-kalkolu ta’ kumpens huwa bbażat fuq vettura tipika ta’ livell ta’ kwalità minimu, skont il-ż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat.
(74)
Fir-rigward ta’ servizzi tat-trasport adizzjonali jew servizzi oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet (kategorija ta’ spejjeż 4) il-Ġermanja tiddistingwi tliet subkategoriji.
(75)
Fl-ewwel subkategorija “Spejjeż addizzjonali ta’ servizzi mhux profittabbli f’ħinijiet off-peak direttament imposti mill-awtoritajiet jew mill-VRR” (Kategorija ta’ spejjeż 4a), il-VRR tapplika parametru għall-kalkolu ta’ kumpens, li jibbaża fuq id-differenza bejn id-dħul marġinali u spejjeż marġinali għal kull kilometru. Dan jiddependi fuq iż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat.
(76)
Fir-rigward tat-tieni subkategorija, il-parametru jikkonsisti f’ammont li huwa stabbilit mill-paragun tal-ogħla pagi mad-dispożizzjonijiet ta’ ċertu ftehim kollettiv (“TV-N, Grupp V, Livell 2”) (Kategorija ta’ spejjeż 4b) li huwa kkunsidrat li jinkludi l-istess skali ta’ paga. Permezz ta’ dan il-parametru l-ammont għal kull sewwieq huwa determinat skont iż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat.
(77)
Finalment, skont il-Ġermanja, rekwiżiti f’konnessjoni mal-operat jew relatati mas-sistema imposta mill-awtoritajiet jew il-VRR li huma ġustifikati individwalment u jwasslu għal żvantaġġ ekonomiku (Kategorija ta’ spejjeż 4c) jiġu kalkolati individwalment, sakemm dawn ikunu dokumentati kif mitlub.
5.5. EBDA KUMPENS ŻEJJED (IT-TIELET KRITERJU TA’ ALTMARK)
(78)
Il-Ġermanja tispjega li l-operaturi kollha tat-trasport fil-VRR għandhom jissottomettu rapport annwali dwar l-infiq ta’ fondi li jipprova li fir-rigward ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku ma seħħ l-ebda kumpens żejjed.
(79)
Dawn ir-rapporti għandhom jinkludu l-ispejjeż attwali sostnuti mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku (infiq nieqes id-dħul), li huma mbagħad riveduti minn awditur u l-VRR għall-eżattezza u l-kompletezza. Jekk fuq il-bażi ta’ dawn ir-rapporti, il-VRR tiddetermina li hemm kumpens żejjed, l-ammonti mħallsa żejda jiġu rkuprati, skont il-Ġermanja.
(80)
Għall-irkupru tal-kumpens huwa neċessarju li ssir distinzjoni bejn ħlasijiet ta’ kumpens magħmula mill-VRR fuq bażi ta’ deċiżjoni amministrattiva u ħlasijiet ta’ kumpens imħallsa direttament lill-operat tat-trasport fuq il-bażi tal-Artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR.
(81)
Fl-ewwel każ, l-att amministrattiv huwa riferut bħala deċiżjoni ta’ finanzjament pożittiva (“positiver Finanzierungsbescheid”) skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament. Skont it-Taqsima 7.4.1 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, il-VRR innifisha tordna l-irkupru ta’ kumpens żejjed.
(82)
Fit-tieni każ, il-VRR toħroġ deċiżjoni ta’ finanzjament sfavorevoli (“ablehnender Finanzierungsbescheid”) skont Taqsima 7.4.2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament jew notifika obbligatorja dwar l-ammont ta’ kumpens permessibbli. F’dan il-każ, Taqsima 8.3 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament tistipula, li l-VRR tinforma lill-belt jew lid-distrett li huwa l-azzjonist tal-kumpanija tat-trasport, li huma obbligati bl-irkupru tal-fondi mħallsa żejda.
5.6. KUMPANIJA TIPIKA, IMMEXXIJA TAJJEB U MGĦAMMRA B’MOD ADEGWAT B’VETTURI TAT-TRASPORT (IR-RABA’ KRITERJU TA’ ALTMARK)
(83)
Il-Ġermanja tiċċara, li - kuntrarju għall-opinjoni tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni li tinbeda proċedura formali ta’ investigazzjoni - il-parametri għall-kalkoli ta’ kumpens għat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi huma stabbiliti fil-kunsiderazzjoni tal-informazzjoni kollha disponibbli minn kumpaniji tat-trasport pubbliċi u privati, barra jew ġewwa ż-żona tal-VRR. Il-VRR iddeterminat l-ispejjeż (jiġifieri d-dejta nominali) li jirriżultaw minn attivitajiet fil-kuntest tat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku fl-ewwel tliet kategoriji minn kumpanija tipika, immexxija tajjeb, bl-appoġġ ta’ espert/awditur tagħha, l-Industrie- und Verkehrstreuhand GmbH (’il quddiem imsejħa “IVT”). L-IVT għandha għad-dispożizzjoni tagħha dejta komparattiva fuq numru ta’ kumpaniji tat-trasport fil-Ġermanja u l-Awstrija li jirriżutaw minn analiżi simili. Id-dejta nominali ġew aġġustati mill-VRR b’kunsiderazzjoni ta’ ċertu karatteristiċi (eż. reġjonali). Id-dejta nominali għar-raba’ kategorija hija stabbilita b’referenza għal dejta speċifika tas-suq reġjonali.
(84)
Finalment, il-VRR tistabbilixxi marġini għall-prezzijiet medji tas-suq għall-kategoriji ta’ spejjeż individwali. Din id-dejta nominali kienet stabbilita għas-sena 2003 u aġġornata skont indiċi skont l-Anness 9 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament (dispożizzjonijiet dwar “estrapolazzjoni finanzjarja”) kif ukoll skont żieda/tnaqqis fil-volum u bidliet strutturali.
(85)
Il-Ġermanja tenfasizza partikolarment, li fil-fehma tagħha, il-fatt li kumpanija twettaq obbligu ta’ servizz pubbliku (billi, pereżempju. tħallas pagi ogħla lill-impjegati tagħha minħabba deċiżjonijiet ta’ politika soċjali), ma jippermettix il-konklużjoni li kumpanija ma tkunx immexxija tajjeb.
5.7. DISTORSJONI TA’ KOMPETIZZJONI U L-EFFETT FUQ IL-KUMMERĊ BEJN L-ISTATI MEMBRI
(86)
Skont l-opinjoni tal-Ġermanja l-finanzjament pubbliku tal-manutenzjoni tal-infrastruttura ma jaffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri minħabba li din l-infrastruttura hija użata esklussivament mill-benefiċjarju ta’ dan il-finanzjament. Barra minn hekk, l-ispejjeż ta’ finanzjament ta’ manutenzjoni tal-infrastruttura ma jaffettwawx b’mod negattiv suq miftuħ għall-kompetizzjoni, li huwa s-suq lokali tat-trasport reġjonali, minħabba li s-sistema ta’ finanzjament tal-VRR tipprevjeni li fondi li huma allokati għall-ispejjeż ta’ manutenzjoni tal-infrastruttura (fejn is-suq huwa magħluq għall-kompetizzjoni) jintużaw għal operaturi tat-trasport f’suq miftuħ għall-kompetizzjoni. Barra minn hekk l-operaturi tat-trasport pubbliku għandhom iżommu kontijiet separati għal kull kategorija ta’ spejjeż.
5.8. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(87)
Peress li fil-fehma tal-Ġermanja ma teżisti l-ebda għajnuna mill-istat lill-RBG jew lill-BSM, tipprovdi kummenti biss dwar il-kompatibbiltà tal-allegata għajnuna fir-rigward tat-tieni subkategorija tar-raba’ kategorija, jigifieri obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ attivitajiet tal-parti interessata f’konnessjoni mal-operazzjoni (25). Il-Ġermanja targumenta li l-kumpens tal-pagi ogħla huwa, f’kwalunkwe każ, kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE.
5.9. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN FUQ IL-BAŻI TAR-REGOLAMENT (KE) NRU 1370/2007
(88)
Billi r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 daħal fis-seħħ fit-3 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja tipprovdi l-opinjoni tagħha dwar il-kompatibbiltà tas-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” mas-suq intern fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(89)
Il-Ġermanja hija prinċiparjament tal-fehma li l-Kummissjoni għandha teżamina l-kompatibbiltà tas-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” mas-suq intern fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 sa mit-3 ta’ Diċembru 2009.
(90)
Barra minn hekk, il-Ġermanja targumenta li s-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” - sakemm tinvolvi għajnuna mill-istat - hija kompatibbli wkoll mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(91)
Il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni wkoll dwar l-aġġustamenti li ġejjin għas-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” biex tissodisfa r-rekwiżiti tar-Regolament Nru. 1370/2007:
(92)
(a)
Kariga ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku: L-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuq l-RBG (permezz ta’ digriet tal-awtorità kompetenti tal-25 ta’ Ġunju 2009) u l-BSM (b’digriet tal-awtorità kompetenti tas-26 ta’ Novembru 2009), huma mqassra f’kuntratt wieħed ta’ servizz pubbliku għal terminu limitat ta’ 10 snin.
(93)
(b)
Applikazzjoni tal-Anness tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007: L-effett finanzjarju nett huwa kalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
6. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(94)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti biss minn parti interessata waħda li talbet trattament kunfidenzjali. L-ilmentatur oriġinali, il-belt ta’ Langenfeld, ma ssottomettiex osservazzjonijiet.
(95)
Il-parti interessata tiddisputa l-konklużjoni tal-Kummissjoni li s-“sistema l-qadima ta’ finanzjament” hija għajnuna eżistenti.
(96)
Rigward is-sussidju laterali, il-parti terza tispjega li din hija prassi msejħa “kommunaler Querverbund”, komuni għal numru kbir ta’ kumpaniji muniċipali holding fil-Ġermanja, iżda li skont il-parti terza hija ddisputata permezz ta’ deċiżjoni tal-Qorti Federali tal-Finanzi (26). Il-parti terza hija tal-opinjoni li, fejn isir sussidju laterali permezz ta’ ftehim tal-kontroll u t-trasferiment tal-qligħ u t-telf, il-kumpens żejjed mhux eskluż minħabba t-trasferiment awtomatiku. Il-parti terza tikkuntesta li l-VRR attwalment tikkunsidra s-sussidju laterali meta tapplika s-sistema ta’ finanzjament fil-prattika u b’konsegwenza taġġusta l-ammonti ta’ finanzjament tagħha.
(97)
Fir-rigward tal-finanzjament mill-VRR il-parti terza targumenta, li s-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” mhix applikata fil-prattika skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament għar-raġunijiet li ġejjin:
(98)
Skont il-parti terza l-obbligi ta’ servizz pubbliku huma definiti b’mod mhux trasparenti mal-operaturi tat-trasport. Att triplu ta’ kariga għandu jissodisfa l-ħtieġa taċ-ċarezza daqs att uniku ta’ kariga. Skont l-opinjoni tal-parti terza l-liċenzji maħruġa skont il-PBefG ma jistgħux jiġu meqjusa bħala imponiment ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku, peress li huma maħruġa fuq inizjattiva tal-operatur tat-trasport, li b’hekk jiddetermina l-kondizzjonijiet għat-twettiq tas-servizzi tagħhom. Barra minn hekk, operatur tat-trasport jista’ jitlob għal aġġustament tal-liċenzja iżjed tard. Il-parti terza targumenta wkoll li l-pjanijiet tat-trasport lokali ma joħolqux att ta’ kariga xierqa, peress li ma jimponu l-ebda obbligi ta’ servizz pubbliku, imma biss jiddefinixxu għanijiet ġenerali politiċi.
(99)
Rigward il-provvediment infrastrutturali l-parti terza tispeċifika, li l-obbligi mhumiex definiti b’mod ċar, iżda huwa ppreżentat biss qafas ta’ miżuri li ġeneralment jistgħu jiġu finanzjati. Il-parti terza żżid li l-parti l-kbira tal-investiment f’din il-kategorija normalment issir mill-kumpaniji tat-trasport fl-interess ekonomiku tagħhom stess.
(100)
Fir-rigward ta’ kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet il-parti terza targumenta li l-kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing f’rabta ma’ parteċipazzjoni f’assoċjazzjoni tat-trasport bħall-VRR huma aspett tal-kundizzjonijiet ġenerali fis-settur. Prattikament l-ebda operatur ma jopera barra assoċjazzjoni tat-trasport. Għalhekk, fil-fehma tal-parti terza, it-twettiq tal-kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing imposti mill-VRR huwa kondizzjoni meħtieġa għall-għoti tal-permess, li kieku kien jiġi rifjutat mill-awtoritajiet kompetenti. Fl-aħħar nett, il-parteċipazzjoni f’assoċjazzjoni tat-trasport hija marbuta ma’ ċerti benefiċċji ekonomiċi, pereżempju tnaqqis ta’ spejjeż marbuta mad-daqs.
(101)
Rigward l-istandards ta’ kwalità tal-vetturi imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet, il-parti terza targumenta li fis-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” tal-VRR mhux definit b’mod ċar liema tip ta’ vetturi kienu jinxtraw mill-operaturi tat-trasport biss fl-interess ekonomiku tagħhom stess.
(102)
Rigward spejjeż addizzjonali ta’ servizzi mhux profittabbli f’ħinijiet off-peak direttament imposti mill-awtoritajiet jew mill-VRR, il-parti terza tiċċara li servizzi bħal dawn jistgħu jiġu provduti bi spiża marġinali jekk ikunu ppjanati tajjeb, peress li fil-fehma tagħha l-operatur tat-trasport għandu jikkalkula l-bżonnijiet tal-vetturi u l-persunal tiegħu skont il-bżonnijiet waqt il-ħinijiet ta’ domanda massima.
(103)
Rigward l-obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ attivitajiet tal-parti interessata, il-parti terza toġġezzjona li l-akkumulazzjoni ta’ spejjeż ogħla tal-persunal ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala obbligi ta’ servizz pubbliku jew servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali minħabba li ma jirrelatax mat-twettiq ta’ servizzi tat-trasport.
(104)
Rigward speċifikazzjonijiet oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni jew relatati mas-sistema imposta mill-awtoritajiet jew il-VRR li huma ġustifikati individwalment u jwasslu għal żvantaġġ ekonomiku, il-parti terza targumenta li dawn ma jistgħux jiġu kunsidrati bħala obbligi ta’ servizz pubbliku u li mhumiex imposti fuq l-operaturi tat-trasport.
(105)
Rigward it-tieni kriterju ta’ Altmark, il-parti terza tenfasizza li l-ebda sistema komuni għad-definizzjoni tal-parametri ma tapplika għat-tieni u t-tielet subkategoriji tar-raba’ kategorija tal-obbligi ta’ servizz pubbliku fis-sistema l-ġdida ta’ finanzjament tal-VRR. Skont il-parti terza, il-kompetituri ma jistgħu jirrevedu l-iffissar tal-parametri għall-korrettezza tagħhom fl-ebda mill-kategoriji peress li dawn mhumiex pubblikati. Iżżid li l-baġit tal-VRR għas-sena 2006 ġie vvutat biss fi Frar/Marzu tas-sena 2006. Dan jissuġġerixxi li l-parametri għas-sena 2006 ma kinux stabbiliti minn qabel.
(106)
Fir-rigward tat-tielet kriterju ta’ Altmark il-parti terza tispeċifika li l-obbligi ta’ servizz pubbliku ma jistgħux jiġu stmati separatament mill-attivitajiet kummerċjali tal-operatur tat-trasport. Barra minn hekk il-kumpens żejjed għandu jiġi evalwat għal kull kategorija. Skont il-parti terza, is-sistema l-ġdida ta’ finanzjament ma tassigurax li d-dħul jew vantaġġi ekonomiċi oħra marbutin mal-obbligi ta’ servizz pubbliku huma kkunsidrati fil-kategoriji diversi. Peress li s-sussidju laterali huwa awtomatiku, huwa impossibbli li kumpens żejjed jiġi evitat bis-sistema ta’ finanzjament tal-VRR.
(107)
Fir-rigward tar-raba’ kriterju ta’ Altmark il-parti terza tindika li fuq il-bażi ta’ informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha mhix fil-pożizzjoni li tevalwa l-adegwatezza tal-metodu applikat mill-VRR għall-valutazzjoni komparattiva. L-għadd totali tal-kumpaniji li d-dejta tagħhom hija użata, mhux deċiżiv biex jiddetermina jekk din id-dejta komparattiva tirriflettix l-ispejjeż ta’ kumpanija tipika mmexxija tajjeb. Fl-opinjoni tal-parti terza, dan jiddependi wisq iżjed fuq l-għażla korretta tal-operaturi u l-ippeżar xieraq tad-dejta minn tipi differenti ta’ operaturi.
(108)
Rigward l-impatt fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-parti terza taqbel mal-evalwazzjoni preliminari tal-Kummissjoni li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(109)
Fl-opinjoni tal-parti terza r-Regolament (KEE) Nru 1191/69 huwa applikabbli f’dan il-każ. Hija tal-opinjoni li l-Ġermanja m’għamlitx użu mill-possibiltà li teskludi dawn is-servizzi in kwistjoni mill-iskop ta’ dan ir-regolament. Tikkunsidra li l-argument tal-BverwG, li ddeċidiet il-kuntrarju, huwa difettuż. Fl-opinjoni tal-parti terza l-miżuri in kwistjoni ma jikkonformawx mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u għalhekk mhux kompatibbli mas-suq intern.
(110)
B’mod ġenerali l-parti terza targumenta li l-VRR m’għandhiex ir-riżorsi meħtieġa għas-sorveljanza tal-konformità mas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament. Tispjega li l-VRR għalhekk ma tistax tassigura l-konformità mar-raba’ kriterju ta’ Altmark.
(111)
Finalment, il-parti terza tikkummenta fid-dettall, b’mod speċjali fil-kummenti iżjed tard, dwar il-mod li bih il-VRR hija finanzjata mill-miżati mill-ibliet u d-distretti membri tagħha.
7. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA GĦALL-KUMMENTI TAL-PARTI TERZA
(112)
Il-Ġermanja bdiet l-osservazzjonijiet tagħha billi argumentat li hi kienet sottomettiet l-informazzjoni kollha lill-Kummissjoni u għalhekk ma kienx meħtieġ li tikkummenta fuq id-dikjarazzjonijiet tal-parti terza. Aktar tard, madankollu, il-Ġermanja wieġbet għal ċerti dikjarazzjonijiet tal-parti terza.
(113)
Il-Ġermanja tagħmilha ċara li l-baġit tal-VRR mhux ta’ importanza għall-għoti tal-kariga tal-obbligi ta’ servizz pubbliku jew għad-definizzjoni tal-parametri. Tispjega li bħalissa m’hemm l-ebda obbligu li tiġi ppubblikata d-dejta dwar id-definizzjoni tal-parametri għall-kalkolu tal-ħlas ta’ kumpens.
(114)
Il-Ġermanja tikkontradixxi l-kumment tal-parti terza li servizzi f’ħinijiet off-peak jistgħu jkunu operati bi spejjeż marġinali. Hija tiċħad ukoll li l-parteċipazzjoni f’assoċjazzjoni tat-trasport hija meħtieġa għat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi tat-trasport.
(115)
Il-Ġermanja tenfasizza li d-dħul konness mat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku fil-kategoriji varji, huwa fil-fatt assenjat b’mod korrett lill-kategoriji diversi u fi kwalunkwe każ, il-VRR tivverifika profitt għoli mhux raġonevoli.
(116)
Il-Ġermanja tiċċara li t-trasferiment tal-obbligu li jinżammu standards ogħla ta’ kwalità tal-vetturi jirriżulta mill-pjanijiet tat-trasport lokali, deċiżjonijiet tal-belt jew id-distrett kompetenti u l-Linji Gwida għall-Finanzjament tal-VRR.
(117)
Dwar is-sussidju laterali, il-Ġermanja tenfasizza li t-trasferment ta’ qligħ u telf isir b’mod awtomatiku biss fir-rigward tal-kontijiet, imma li l-ħlas innifsu mhux awtomatiku.
8. AMBITU TAL-PROĊEDURA U TAD-DEĊIŻJONI FINALI
(118)
F’dan il-każ il-Ġermanja argumentat li minħabba li l-ilment tal-belt ta’ Langenfeld kien jirrelata oriġinarjament mas-sistema l-qadima ta’ finanzjament, li mhux soġġett għall-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummisjoni ma kinitx intitolata tieħu deċiżjoni skont l-Artikolu 6(1) tar-Regolament tal-Kunsill(KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 83 tat-Trattat tal-KE (27) [issa l-Artikolu 108 TFUE].
(119)
Il-Kummissjoni tinnota li hija aġixxiet skont id-dispożizzjonijiet tal-Arikolu 10(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 li taħthom hija għandha teżamina kull informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha minn kwalunkwe sors rigward għajnuna illegali mill-istat. Barra minn hekk, hija wettqet stima preliminari skont l-obbligi taħt l-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(120.
Għalhekk, il-Kummissjoni mhix prekluża f’dan il-każ li toħroġ deċiżjoni dwar il-konkluzjoni tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni fir-rigward tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-investigazzjoni preżenti ma tirreferix għas-sistema l-qadima ta’ finanzjament.
(121)
Fir-rigward ta’ finanzjament għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku l-Kummissjoni tinnota li d-deċiżjoni tal-ftuħ tassumi, li s-“sistema l-ġdida ta’ finanzjament” daħlet fis-seħħ fit-28 ta’ Ġunju 2005, jiġifieri fid-data li fiha ġiet adottata d-deċiżjoni dwar l-implimentazzjoni tagħha.
(122)
Iżda l-Ġermanja ċċarat matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, li s-sistema l-ġdida ta’ finanzjament ma daħlitx fis-seħħ mal-adozzjoni tad-deċiżjoni fit-28 ta’ Ġunju 2005, iżda biss fl-1 ta’ Jannar 2006.
(123)
Il-Kummissjoni tista’ għalhekk tikkonkludi li s-sistema l-qadima ta’ finanzjament kienet għadha fis-seħħ sal-31 ta’ Diċembru 2005. Kif il-Kummissjoni kienet indikat fid-deċiżjoni tal-20 ta’ Diċembru 2006, is-sistema l-qadima ta’ finanzjament hija każ ta’ għajnuna mill-istat. Għalhekk il-Kummissjoni tillimita l-valutazzjoni tagħha għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006.
(124)
Il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni li s-sistema l-ġdida ta’ finanzjament kienet emendata f’Settembru 2009 bil-ħsieb tad-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007. B’mod partikolari l-atti tal-kariga u r-regoli tal-kumpens fil-Linji Gwida għall-Finanzjament ġew mibdula.
(125)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li mhux possibbli tittieħed deċiżjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna statali u l-kompatibbiltà possibbli tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, mingħajr ma tingħata opportunità lill-Ġermanja li tikkummenta dwar tħassib possibbli tal-Kummissjoni fir-rigward tal-emendi.
(126)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tillimita d-deċiżjoni tagħha fuq il-ħlasijiet ta’ kumpens lill-RBG u lill-BSM, li saru fuq il-bażi tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament u l-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf għas-snin 2006 sa 2009 mingħajr ma tikkonsidra l-Linji Gwida għall-Finanzjament mibdula fl-2009 fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u l-atti ta’ kariga kif mibdula fl-2009 fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007. Il-Kummissjoni tirriżerva d-dritt li tevalwa l-Linji Gwida għall-Finanzjament mibdula fl-2009 fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u l-atti ta’ kariga kif mibdula fl-2009 fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, jekk ikun hemm dubji dwar il-kompatibbiltà tagħhom mar-regoli tal-UE dwar għajnuna mill-istat tal-UE.
9. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(127)
Skont l-Artikolu 107(1) TFUE “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
9.1. FONDI TAL-ISTAT U R-RESPONSABBILTÀ GĦALL-ISTAT
(128)
Biex issir valutazzjoni dwar l-użu ta’ riżorsi tal-istat u r-responsabbiltà, huwa neċessarju li ssir differenza bejn il-ħlasijiet ta’ kumpens mill-VRR lill-operaturi tat-trasport fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament min-naħa waħda u ħlasijiet diretti lill-operaturi tat-trasport fuq il-bażi tal-Artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR min-naħa l-oħra.
Ħlasijiet fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament
(129)
Il-Kummissjoni tosserva fir-rigward ta’ ħlasijiet tal-VRR lill-operaturi tat-trasport fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, li l-VRR hija istituzzjoni pubblika, iffinanzjata mill-miżati finanzjarji tal-ibliet u d-distretti li jappartjenu lilha. Għalhekk il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn l-ammonti huma mħallsa minn riżorsi tal-istat. Il-VRR hija parti mill-amministrazzjoni reġjonali. Id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament tagħha huma għaldaqstant ukoll attribwiti lill-istat.
Ħlasijiet fuq bażi tal-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf.
(130)
Fir-rigward tal-pagamenti diretti lill-operaturi tat-trasport fuq il-bażi tal-Artikolu 19 tal-istatut taz-ZV VRR flimkien mal-ftehim dwar il-qsim tad-dħul, il-Kummissjoni tinnota li l-ħames għażliet previsti b’din ir-regola joriġinaw minn organizzazzjonijiet jew aġenziji pubbliċi.
(131)
Il-Kummissjoni ssib li l-ħlasijiet lill-RBM u lill-BSM li huma finanzjati bi ftehim dwar qsim tad-dħul jew ftehim tal-azzjonisti, joħorġu wkoll minn intrapriżi pubbliċi. Il-belt ta’ Düsseldorf tippossjedi 100 % tal-ishma tal-Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH u l-belt ta’ Monheim tippossjedi 100 % tal-ishma tal-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH. Għal din ir-raġuni u irrispettivament mill-istatus tagħhom bħala korporazzjoni jew status ieħor legali, it-tnejn huma kumpaniji pubbliċi fis-sens tal-Artikolu 2(b) tad-Direttiva tal-Kummisjoni 2006/111/KE tas-16 ta’ Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u intrapriżi pubbliċi kif ukoll it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti intrapriżi (28).
(132)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ħlasijiet lill-RBG u lill-BSM mill-Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH u l-Monheimer Versorgungs- und Versorgungs-GmbH huma finanzjati minn riżorsi tal-istat.
(133)
Madankollu, l-Qorti ddeċidiet ukoll, li jekk l-istat ikun f’pożizzjoni li jikkontrolla intrapriża pubblika u jeżerċita influwenza dominanti fuq l-operat tagħha, ma jistax jiġi awtomatikament preżunt li dan il-kontroll huwa fil-fatt eżerċitat fil-każ partikolari. Intrapriża pubblika tista’ taġixxi ftit jew wisq b’mod indipendenti, skont il-grad ta’ awtonomija mogħti lilha mill-istat. Is-sempliċi fatt li intrapriża pubblika hija taħt kontroll tal-istat mhux biżżejjed biex miżuri meħuda minn dik l-intrapriża, bħall-finanzjament ta’ appoġġ in kwistjoni, jiġu kkunsidrati attribwiti lill-istat. Barra minn hekk għandu jiġi eżaminat ukoll jekk l-awtoritajiet pubbliċi jistgħux jiġu kkunsidrati li ġew involuti b’xi mod jew ieħor fl-adozzjoni ta’ dawn il-miżuri. F’dan ir-rigward il-Qorti indikat li r-responsabbiltà lill-istat ta’ miżura ta’ għajnuna meħuda minn kumpanija pubblika tista’ tiġi dedotta minn evidenza ċirkostanzjali li tirriżulta miċ-ċirkostanzi tal-każ u l-kuntest li fih dik il-miżura tkun ittieħdet. (29)
(134)
Tali indikaturi jistgħu jkunu l-integrazzjoni tal-operatur fl-istrutturi tal-amministrazzjoni pubblika, in-natura tal-attivitajiet tiegħu fuq is-suq f’kondizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni ma’ operaturi privati, l-istat legali tal-operatur (fis-sens jekk hux soġġett għal-liġi pubblika jew liġi ordinarja tal-kumpaniji), l-intensità tas-sorveljanza tal-immanniġġjar tal-impriża mill-awtoritajiet pubbliċi, jew indikatur ieħor li juri fil-każ partikulari, involviment mill-artoritajiet pubbliċi fl-adozzjoni ta’ miżura jew l-improbabbiltà li ma jkunux involuti, fir-rigward ukoll tal-ambitu tal-miżura, il-kuntenut tagħha jew il-kondizzjonijet li tinkludi (30).
(135)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett fir-rigward tat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi tat-trasport, li dawn l-attivitajiet għandhom rwol partikolari fl-oqsma tal-politika bħall-politika tat-trasport, l-iżvilupp ekonomiku reġjonali jew l-ippjanar urbani u reġjonali. L-awtoritajiet huma ġeneralment mhux indifferenti meta jittieħdu deċiżjonijiet dwar ħlasijiet ta’ kumpens għal obbligu ta’ servizz pubbliku.
(136)
It-tieni, fir-rigward tas-superviżjoni mill-istat tal-operat tal-Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH u tal-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH, il-Kummissjoni tinnota li skont l-aħħar informazzjoni disponibbli, sebgħa mill-għaxar membri tal-bord superviżorju tal-Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH huma membri tal-kunsill tal-belt ta’ Düsseldorf (31), u li s-seba’ membri kollha tal-bord superviżorju tal-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH huma membri tal-kunsill tal-belt ta’ Monheim (32). Fiż-żewġ każijiet, is-sindku huwa wieħed mill-membri tal-bord superviżorju.
(137)
It-tielet, il-Kummissjoni tinnota li ħlasijiet magħmula permezz ta’ ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf kienu soġġetti għall-approvazzjoni ta’ bord tas-sorveljanza tal-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH. Bl-istess mod, għal trasferimenti ta’ kapital tal-Holding der Landeshauptstadt Düsseldorf GmbH hija meħtieġa l-approvazzjoni tal-bord superviżorju.
(138)
Il-Kummissjoni tikkonkludi fid-dawl ta’ dan, li d-deċiżjonijiet li jsiru ħlasijiet lill-RBG u lill-BSM mill-kumpaniji holding rispettivi tal-belt ta’ Düsseldorf u l-belt ta’ Monheim, huma wkoll attribwiti lill-istat.
(139)
Il-Kummissjoni tikkonkludi b’hekk li l-miżuri huma finanzjati minn riżorsi pubbliċi u huma attribwiti lill-Ġermanja.
9.2. VANTAĠĠ EKONOMIKU SELETTIV
(140)
Għandu jiġi stabbilit jekk jingħatax vantaġġ ekonomiku selettiv lill-RBG u lill-BSM permezz tal-miżuri.
(141)
Mis-sentenza ta’ Altmerk jirriżulta, “illi, sakemm intervent mill-Istat għandu jkun ikkunsidrat bħala kumpens għas-servizzi pprovduti mill-impriżi benefiċjarji sabiex iwettqu obbligi ta’ servizz pubbliku, b’mod illi dawn l-impriżi, fir-realtà ma jiħdux vantaġġ finanzjarju u li l-imsemmi intervent m’għandux għalhekk l-effett li jpoġġi tali impriżi f’pożizzjoni kompetittiva iktar favorevoli minn dik ta’ impriżi kompetituri tagħhom, tali intervent ma jaqax fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 92(1) tat-Trattat [issal-Artikolu 107 (1) TFUE]. Madankollu, ċerti kundizzjonijiet għandhom jiġu sodisfatti sabiex, f’każ konkret, tali kumpens ma jiġix kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat” (33).
(142)
F’dan ir-rigward, il-Ġermanja tiddikjara li l-finanzjament tal-RBG u l-BSM mill-miżuri in kwistjoni - kemm il-finanzjament permess ta’ sussidji laterali jew direttament mill-azzjonisti pubbliċi tal-operaturi rilevanti u l-finanzjament provdut direttament mill-VRR - jirrispetta l-erba’ kriterji tal-ġudizzju ta’ Altmark u b’hekk ma jistax jiġi kkunsidrat bħala għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 (1) TFUE.
9.2.1. IL-BENEFIĊJARJU HUWA ATTWALMENT RESPONSABBLI GĦAT-TWETTIQ TA’ OBBLIGI TA’ SERVIZZ PUBBLIKU DEFINITI B’MOD ĊAR
(143)
L-ewwel nett, skont is-sentenza msemmija għandu jiġi stabbilit jekk “il-benefiċjarju huwiex attwalment responsabbli għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku” u jekk dawn l-obbligi humiex “definiti b’mod ċar”.
(144)
F’dan il-każ, l-RBG u l-BSM huma obbligati bit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku permezz ta’ att triplu ta’ kariga; li jinvolvi:
-
il-liċenzji maħruġa mill-gvern reġjonali ta’ Düsseldorf,
-
il-pjanijiet tat-trasport pubbliku lokali tal-belt ta’ Düsseldorf, tal-belt ta’ Neuss, ir-Rheinkreis Neuss u d-distrett ta’ Mettmann,
-
id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament pożittivi u negattivi dwar l-ammont ta’ kumpens permessibbli, li toħroġ il-VRR fuq bażi ta’ taqsima 7.2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament.
(145)
Il-Ġermanja pprovdiet lill-Kummissjoni kopji ta’ dawn l-atti.
(146)
B’risposta għall-osservazzjonijet tal-parti terza, il-Kummissjoni tinnota li, sabiex jiġi sodisfatt l-ewwel kriterju ta’ Altmark mhux neċessarju li obbligu ta’ servizz pubbliku jiġi trasferit f’att wieħed, għalkemm dan kien iżid it-trasparenza.
(147)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummisjoni kienet ikkunsidrat li l-obbligu ta’ servizz pubbliku f’dan il-każ ikopri l-provvista ta’ servizzi tat-trasport pubbliku bil-karozzi tal-linja, trammijiet u ferroviji fuq il-bażi tal-liċenzji maħruġa lill-RBG u lill-BSM skont l-Artikoli 8 u 13 tal-PBefG (ara premessa 61 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
(148)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota, li l-obbligu ta’ servizz pubbliku tal-RBG u l-BSM li jipprovdu servizzi tat-trasport għall-passiġġieri joħroġ mil-liċenzji maħruġa kif ukoll mill-obbligu tat-twettiq tal-pjanijiet tat-trasport lokali fir-rigward tal-frekwenzi, rotot u rekwiżiti oħra; in-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament tal-VRR ibbażati fuq il-Linji Gwida għall-Finanzjament jipprovdu iżjed dettalji rigward dawn il-kondizzjonijiet.
(149)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk, li f’dan il-każ l-obbligu ta’ servizz pubbiku jiġbor fih it-twettiq kollu ta’ servizz tat-trasport pubbliku tal-passiġġieri bil-karrozzi tal-linja, trammijiet u ferroviji fuq il-bażi tal-liċenzji maħruġa skont l-Artikoli 8 u 13 tal-PBefG li għandhom l-RBG u l-BSM (ara punt 61 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
(150)
Dan ifisser li l-obbligi ta’ servizz pubbliku mhux limitat għall-erba’ kategoriji ta’ spejjeż, li għalihom l-operaturi jistgħu jitolbu kumpens, iżda jestendu wkoll il-provvista ta’ servizzi ta’ trasport matul il-ħin ta’ domanda massima. Id-definizzjoni tal-erba’ kategoriji li għalihom l-operaturi jistgħu jitolbu kumpens, għandha effett biss fl-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà mat-tieni kriterju ta’ Altmark.
(151)
B’hekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-obbligu ta’ servizz pubbliku, li l-RBG u l-BSM għandhom jaqdu, jiġifieri s-servizzi tat-trasport kollha msemmija fil-liċenzji u l-pjanijiet tat-trasport lokali, huwa definit b’mod ċar u speċifiku fl-att triplu ta’ kariga.
9.2.2. IL-PARAMETRI UŻATI GĦALL-KALKOLU TAL-KUMPENS HUMA STABBILITI MINN QABEL B’MOD OĠĠETTIV U TRASPARENTI
(152)
It-tieni, l-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk “il-parametri użati għall-kalkolu tal-kumpens humiex stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti”.
(153)
Il-Kummissjoni tinnota li għat-twettiq tat-tieni kriterju ta’ Altmark mhux neċessarju li l-ammont ta’ kumpens eżatt ikun determinat minn qabel sakemm il-metodoloġija u l-parametri rilevanti għall-kalkolu ta’ dan l-ammont huma stabbiliti minn qabel b’tali mod li ma jħalli l-ebda lok għal aġġustamenti diskrezzjonarji iżjed tard.
(154)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni esprimiet dubji jekk l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż previsti għall-ħlasijiet ta’ kumpens fil-Linji Gwida għall-Finanzjament jappartjenux fil-fatt għall-obbligu ta’ servizz pubbliku, jekk humiex definiti b’mod ċar u jekk għall-inqas parti mill-ispejjeż għandhomx jitħallsu mill-operaturi stess fl-interess ekonomiku tagħhom (ara premessi 61 sa 75 tad-deċiżjoni tal-ftuħ). Il-Ġermanja u l-parti terza pprovdew informazzjoni addizzjonali għal dan il-punt.
(155)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż innifishom, kuntrarju għall-kliem tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, ma jirrappreżentaw l-ebda obbligu ta’ servizz pubbliku (ara s-sezzjoni preċedenti dwar is-sodisfazzjon tal-ewwel kriterju ta’ Altmark) (34), iżda jistabbilixxu kategoriji ta’ spejjeż li għalihom l-operaturi tat-trasport jistgħu jitolbu kumpens. Ma jkoprux il-kategoriji ta’ spejjeż kollha ta’ operatur tat-trasport. B’mod partikolari, la jkopru l-provvista bażika ta’ vetturi ta’ trasport (huma koperti biss ħtiġijiet ta’ kwalità addizzjonali) u lanqas is-salarji kompetittivi li huma mħallsa matul il-ħinijiet tat-traffiku massimu fuq rotot ta’ qligħ. Dan il-punt jiġi elaborat fid-dettal fis-sezzjoni dwar l-evalwazzjoni tat-tielet u r-raba’ kriterji ta’ Altmark.
(156)
Il-Kummissjoni barra minn hekk għandha wkoll teżamina kull wieħed mill-punti fejn esprimiet dubju, u tevalwahom fid-dawl tal-kummenti milqugħa. Id-dubji tal-Kummissjoni jikkonċernaw il-punti li ġejjin:
-
Il-kategoriji ta’ spejjeż jikkorrispondu ma’ spejjeż imġarrba fit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku?
-
Huwa possibbli li tiġi inkluża kategorija ta’ spejjeż miftuħa, kif inhu l-każ fil-Linji Gwida għall-Finanzjament?
-
Il-parametri użati għall-kalkolu tal-kumpens ġew stabbiliti oġġettivament u b’mod trasparenti minn qabel?
Il-kategoriji ta’ spejjeż jikkorrispondu mal-ispejjeż għat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku
(157)
Kategorija ta’ spejjeż 1: Provvediment infrastrutturali.
(158)
Mill-informazzjoni addizzjonali mgħoddija mill-Ġermanja, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li l-kumpens imħallas taħt din il-kategorija huwa limitat għall-infrastruttura li hija neċessarja għat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku b’karozzi tal-linja, trammijiet u ferroviji fuq il-bażi tal-liċenzji maħruġa lill-RBG u l-BSM skont l-Artikoli 8 u 13 tal-Pbef G. Rigward id-definizzjoni eżatta tal-infrastuttura, il-Kummissjoni tinnota li l-att triplu ta’ kariga jistabbilixxi b’mod ċar l-infrastruttura li l-operaturi tat-trasport għandhom jipprovdu.
(159)
Il-Kummissjoni ma qajmet l-ebda dubji dwar il-kategorija ta’ spejjeż 2.
(160)
Kategorija ta’ spejjeż 3: Standards ta’ kwalità tal-vetturi imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet
(161)
Fuq dan il-punt, il-Kummssjoni tinnota li l-Ġermanja wriet li l-operaturi tat-trasport ma kinux jixtru vetturi ta’ standard ta’ kwalità meħtieġ, peress li d-dħul addizzjonali li seta’ jinkiseb permezz ta’ servizz ta’ kwalità aħjar ma kienx ikun biżżejjed biex ikopri l-ispejjeż addizzjonali.
(162)
Kategorija ta’ spejjeż 4: Servizzi tat-trasport addizzjonali jew servizzi oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni imposti mill-VRR jew l-awtoritajiet
(163)
Fuq dan il-punt, il-Kummissjoni tinnota li fir-rigward ta’ servizzi f’ħinijiet off-peak il-Ġermanja wriet li l-operaturi tat-trasport ma kinux iwettqu dan is-servizz fl-interess ekonomiku tagħhom.
Ebda kumpens ta’ spejjeż skont il-kategorija miftuħa
(164)
It-tieni dubju rigward dan il-punt jikkonċerna l-fatt li t-tielet subkategorija tal-kategorija ta’ spejjeż 4 kienet kategorija miftuħa li permezz tagħha l-operaturi tat-trasport jistgħu jitolbu kumpens għal rekwiżiti oħra f’konnessjoni mal-operazzjoni jew is-sistema imposta mill-awtorità kompetenti jew il-VRR, li huma ġustifikati individwalment u li jwasslu għal żvantaġġ ekonomiku.
(165)
Il-Kummissjoni tosserva f’dan ir-rigward li l-Ġermanja informat lill-Kummissjoni li ma saru l-ebda ħlasijiet lill-RBG jew lill-BSM taħt din is-subkategorija.
Parametri stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti
(166)
Il-metodu għall-kalkolu tal-kumpens li għalih huma intitolati l-operaturi individwali tat-trasport, huwa deskritt fl-Anness 2 u 8 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament.
(167)
L-Anness 2 fih deskrizzjoni dettaljata tal-erba’ kategoriji ta’ spejjeż kif ukoll formoli li jittrażmettu l-informazzjoni lill-VRR, li fuq il-bażi tagħhom il-VRR tikkalkula l-kumpens għall kull waħda mill-erba’ kategoriji ta’ spejjeż għal kull tip ta’ servizz (karozzi tal-linja, trammijiet, ferroviji). Dan jinkludi deskrizzjoni tal-informazzjoni li hi meħtieġa għall-kalkoli tal-ispejjeż tal-infrastruttura provduta (kategorija ta’ spejjeż 1), tal-kompiti ta’ mmaniġġjar u marketing (kategorija ta’ spejjeż 2), tal-istandards addizzjonali ta’ kwalità tal-vetturi (kategorija ta’ spejjeż 3), ta’ servizzi f’ħinijiet off-peak (kategorija ta’ spejjeż 4a) u ta’ obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ ftehim kollettiv (kategorija ta’ spejjeż 4b).
(168)
L-ispejjeż għall-operaturi tat-trasport li jinħolqu għal kull waħda mill-miżuri possibbli li taqa’ taħt l-erba’ kategoriji, għandhom jiġu allokati. L-Anness 2 jiddefinixxi l-kategoriji ta’ spejjeż applikabbli skont il-prinċipji tad-dikjarazzjoni finanzjarja kif ukoll formoli li għandhom jintużaw mill-operaturi tat-trasport għall-indikazzjoni tal-ispejjeż kurrenti tagħhom. Madankollu, l-Anness 2 ma jindikax parametri eżatti indikati bl-euro. Huwa attwalment enfasizzat li l-parametri għal kull żona ta’ servizz u mod ta’ operat għandhom jiġu determinati individwalment.
(169)
Il-kalkolu tal-ispejjeż li jaqgħu taħt il-kategoriji ta’ spejjeż 1, 2 u 3 għandu jsir fuq il-bażi tal-kategoriji ta’ spejjeż għad-dikjarazzjoni finanzjarja u b’konsiderazzjoni tal-ispejjeż tal-materjal u l-enerġija, spejjeż ta’ kera jew leasing, spejjeż ġenerali kif ukoll deprezzament u mgħax. Għall-ewwel subkategorija tal-kategorija ta’ spejjeż 4 il-VRR tapplika parametru għall-kalkolu tal-kumpens li jibbaża fuq id-differenza bejn id-dħul marġinali u l-ispejjeż marġinali għal kull kilometru kull vettur u li hu speċifiku għaż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat. Għat-tieni subkategorija ta’ kategorija ta’ spejjeż 4, l-obbligi soċjali f’konnessjoni ma’ attivitajiet tal-parti interessata f’konnessjoni mal-operazzjoni, il-parametru jikkonsisti f’rata li hija determinata permezz ta’ tqabbil tal-pagi ogħla mad-dispożizzjonijiet ta’ ftehim kolettiv speċifiku (“TV-N, Grupp V, Livell 2”). Dan l-ammont huwa determinat mix-xufier (aġġustat għal servizzi li huma sottokuntrattati u għax-xuffiera impjegati wara l-1 ta’ Jannar 2006 jew mill-ewwel applikazzjoni tat-TV-N) u huwa speċifiku għaż-żona ta’ servizz u mod ta’ operat peress li l-operaturi varji tat-trasport innegozjaw ftehim kollettiv u diversi vantaġġi soċjali addizzjonali.
(170)
Id-dejta nominali tmur lura għas-sena 2003 u hija aġġornata skont indiċi skont l-Anness 9 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament (dispożizzjonijiet dwar “estrapolazzjoni finanzjarja”). L-Anness 9 jinkudi numru ta’ indiċi, kull wieħed assenjat element ta’ spiża u magħżul b’tali mod li jirrifletti l-iżvilupp medju tal-prezz għal element ta’ spiża partikolari b’mod preċiż.
(171)
Il-Ġermanja pprovdiet lill-Kummisjoni b’notifikazzjonijiet negattivi ta’ finanzjament li kienu maħruġa lill-RBG u lill-BSM mill-VRR skont Taqsima 7.4.2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament. In-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament għal kull kategorija ta’ spejjeż jinkludu l-informazzjoni li ġejja: Parametri f’Euro għal kull unità ta’ attività; numru ta’ unitajiet ta’ attività; ammont ta’ kumpens definit bħala l-prodott tal-parametru għal kull unità ta’ attività u n-numru ta’ unitajiet ta’ attività.
(172)
Bħala illustrazzjoni l-parametri għall-RBG għall-operat tax-“Stadtbahn” fl-2007 huma elenkati hawn taħt: (35)
Bedienungsgebiet
Baustein
Parameter in EUR je Leistungseinheit
Leistungseinheit
Ausgleichsbetrag in EUR
Rheinbahn
BS 1
[…]
[…]
[…]
BS 2
[…]
[…]
[…]
BS 3
[…]
[…]
[…]
BS 4a
[…]
[…]
[…]
BS 4b
[…]
[…]
[…]
BS 4c
[…]
[…]
[…]
Summe
[…]
[…]
[…]
[Bedienungsgebiet = Local network Baustein = Component Parameter in EUR je Leistungseinheit = Parameter in EUR per cost unit Leistungseinheit = Cost unit Ausgleichsbetrag in EUR = Amount of compensation in EUR Summe = Sum]
(173)
L-abbrevazzjonijiet BS 1-4c jirreferu għal kull waħda mill-kategoriji ta’ spejjeż. Għal kull waħda mill-kategoriji ta’ spejjeż f’kull wieħed mis-setturi tat-trasport (f’dan l-eżempju “Stadtbahn”) operat mill-BSM u l-RBG jiġi stabbilit paremetru f’EUR. Dan il-parametru jiġi mmultiplikat man-numru mistenni ta’ unitajiet ta’ attività. L-ammont li jirriżulta huwa stabbilit bħala l-ammont stmat ta’ kumpens.
(174)
Il-Kummissjoni b’hekk tikkonkludi li l-metodu użat għall-kalkolu tal-kumpens fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament maħruġa mill-VRR lill-RBG u lill-BSM huwa stabbilit fuq parametri stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti.
(175)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li t-tieni kriterju ta’ Altmark huwa sodisfatt.
9.2.3. EBDA KUMPENS ŻEJJED
(176)
It-tielet kundizzjoni fis-sentenza ta’ Altmark hija, li “l-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li hu neċessarju sabiex ikunu koperti l-ispejjeż, kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ tali obbligi”.
(177)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li fir-rigward tat-twettiq ta’ dan il-kriterju għandu jiġi l-ewwel nett verifikat jekk bin-notifikazzjonijiet negattivi ta’ finanzjament li toħroġ il-VRR lill-RBG u l-BSM biss, jistax jiġi eskluż kumpens żejjed. Jekk dan ma jkunx il-każ, il-Kummissjoni tikkunsidra fit-tieni pass, jekk il-Ġermanja wrietx li l-applikazzjoni konkreta għas-snin 2006 sa 2009, flimkien mal-kuntratti eżistenti bejn l-operaturi u l-awtoritajiet lokali ta’ minn huma l-propjetà, humiex biżżejjed biex jeskludu kumpens żejjed lill-RBG u BSM.
Il-Linji Gwida għall-Finanzjament
(178)
Il-Kummissjoni tinnota li l-proċess għall-għoti ta’ kumpens huwa deskritt fid-dettall fit-Taqsimiet 5, 7 u 8 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament. Operaturi tat-trasport għandhom jissottomettu l-applikazzjoni tagħhom għall-kumpens sa mhux iżjed tard mill-31 ta’ Ottubru tas-sena li tippreċedi s-sena li fiha jibda t-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku. Taqsima 5.4 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament tistipula l-ammont massimu ta’ kumpens li għalih huwa intitolat l-operatur. Għal dan il-għan huma stabbiliti tliet limiti massimi; għall-ammont ta’ kumpens, l-ammont ta’ finanzjament u r-riżorsi finanzjarji disponibbli.
(179)
L-ammont ta’ kumpens huwa kkalkulat fuq il-bażi tal-informazzjoni għal kull waħda mill-erba’ kategoriji ta’ spejjeż fl-Anness 2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament. Fuq il-bażi tal-informazzjoni sottomessa mill-operaturi tat-trasport skont l-Anness 2, il-VRR tikkalkula parametri li jirriflettu l-ispejjeż li jkollha kumpanija tipika u mmexxija tajjeb għat-twettiq tal-istess obbligi, u li huma identifikati fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament.
(180)
L-ammont ta’ finanzjament huwa definit bħala r-riżorsi ta’ finanzjament li huma disponibbli fil-muniċipalità partikolari. Dawn jiġu miżjuda eventwalment bi kwalunkwe profitti tal-operturi tat-trasport li jirriżultaw minn attivitajiet li ma jaqgħux taħt l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż.
(181)
Il-fondi disponibbli huma definiti bħala d-differenza bejn l-ammont ta’ kumpens u l-ammont ta’ finanzjament.
(182)
Il-VRR tieħu deċiżjoni preliminari dwar il-ħlas ta’ kumpens, li għalih l-operatur huwa intitolat, u tħallas il-kumpens f’erba’ pagamenti fil-15 ta’ Frar, il-15 ta’ Mejju, il-15 ta’ Awwissu u l-15 ta’ Novembru. Il-ħlas fil-15 ta’ Frar huwa bbażat fuq id-deċiżjoni tal-ħlas għas-sena preċedenti; tibdiliet jiġu kkunsidrati fl-ammont parzjali pro rata tal-15 ta’ Mejju (ara punt 7.3 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament).
(183)
Għall-kumpaniji bħall-RBG u l-BSM li jirċievu l-kumpens tagħhom permezz ta’ ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf jew permezz ta’ ftehim mal-kumpanija holding tagħhom, japplikaw regoli speċjali. F’dawn il-każijiet il-VRR tieħu deċiżjoni li tirrifjuta l-kumpens. Din id-deċiżjoni tispeċifika l-kumpens li għalih l-operatur huwa intitolat. B’mod alternattiv il-Linji Gwida għall-Finanzjament jipprovdu li dawn il-kumpanji jistgħu jitolbu avviż vinkolanti li jispeċifika l-kumpens li għalih huma intitolati (are punt 7.2 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament).
(184)
Il-Linji Gwida għall-Finanzjament jipprovdu għal dan il-każ tal-aħħar li jekk il-kumpens jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, il-benefiċjarju flimkien mal-awtoritajiet lokali ta’ min huma l-propjetà għandhom jieħdu miżuri bil-quddiem biex jevitaw il-kumpens żejjed. Peress li l-Ġermanja hija tal-fehma li l-miżuri in kwistjoni ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, l-ebda miżuri preventivi ma ttieħdu s’issa.
(185)
L-operaturi tat-trasport għandhom kull sena jirrappurtaw l-ispejjeż attwali li rriżultawlhom fit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Il-VRR tivverifika dawn ir-rapporti u fil-każ li l-kumpens kkalkulat minn qabel ikun iżjed mill-ispejjeż attwali, tordna l-irkupru tal-ammonti mħallsa żejda.
(186)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li fil-kliem preżenti tagħhom, il-Linji Gwida għall-Finanzjament mhumiex biżżejjed biex jassiguraw waħedhom in-nuqqas ta’ kumpens żejjed lill-RBG u lill-BSM, għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
Il-qligħ mis-servizzi tat-trasport ta’ profitt fi-ħinijiet ta’ użu massimu mhux inkluż: Skont il-kliem attwali, il-Linji Gwida għall-Finanzjament jikkonsidraw bħala obbligu ta’ servizz pubbliku biss dawk l-obbligi imposti lill-operaturi li jaqgħu taħt l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż li għalihom il-Linji Gwida għall-Finanzjament jipprovdu kumpens. Il-kalkolu tal-kumpens jinkludi d-dħul minn servizzi li jaqgħu taħt l-erba’ katergoriji ta’ spejjeż, jiġifieri b’mod partikolari servizzi f’ħinijiet off-peak u f’żoni remoti, iżda jeskludu dħul minn servizzi tat-trasport ta’ profitt f’ħinijiet ta’ domanda massima.
(b)
Ebda mekkaniżmu ta’ rkupru għall-ħlasijiet żejda mogħtija skont ftehim dwar il-kontroll u trasferiment ta’ qligħ u telf: Fil-forma attwali tagħhom, il-Linji Gwida għall-Finanzjament jipprovdu trattament differenti għal dawk l-operaturi li jirċievu kumpens mill-VRR u dawk l-operaturi li jirċievu kumpens fil-forma ta’ ftehim tal-kontroll u trasferiment ta’ qligħ u telf. Filwaqt li dawk tal-ewwel għandhom għad-dispożizzjoni tagħhom biss l-ammont ta’ kumpens ikkalkulat skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament, dawk tal-aħħar jiksbu kumpens li jkopri l-ispejjeż tagħhom. Huma intitolati li jżommu d-differenza bejn it-telf attwali tagħhom u l-ammont li huma intitolati għalih fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament, peress li ma hemm l-ebda proċedura vinkolanti li tawtorizza lill-VRR sabiex tirkupra din id-differenza.
Evalwazzjoni tal-RBG u l-BSM
(187)
Il-kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku f’dan il-każ jista’ jitħallas direttament minn kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti pubbliċi tal-operaturi kkonċernati, minn ftehim tal-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf u/jew mill-VRR. Il-Kummissjoni tinnota li t-tielet kriterju ta’ Altmark ma jistipulax li l-pagamenti għandhom jitħallsu mill-awtorità organizzattiva, hawnhekk il-VRR. Madankollu għandu jiġi assigurat li l-kumpens annwali ma jeċċedix dak li hu neċessarju biex ikopri l-ispejjeż li huma attwalment marbuta mal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
(188)
Fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament huwa definit li l-ammont stabbilit hemmhekk jikkostitwixxi l-ammont massimu li għandu jitħallas suġġett għal verifika sussegwenti tal-ispejjeż attwali. L-ammont massimu ta’ finanzjament huwa definit bħala r-riżorsi ta’ finanzjament li huma disponibbli għall-muniċipalità partikolari.
(189)
L-operaturi għandhom jirrapportaw kull sena l-ispejjeż attwali li jkunu daħlu għalihom fit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Il-verifika sussegwenti tirrifletti l-ispejjeż attwali għall-mod ta’ operat f’kull waħda mill-kategoriji ta’ spejjeż. Is-somma tal-ispejjeż determinati sussegwentement tiġi mqabbla mas-somma fil-kalkoli preliminari. Il-kalkolu sussegwenti huwa mniżżel fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament bl-istess struttura tan-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament preliminari sabiex tippermetti tqabbil. Skont il-Ġermanja dawn in-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament preliminari u sussegwenti huma maħluqa għall-RBG u l-BSM għal kull sena ta’ stima. Il-VRR tivverifika din l-informazzjoni u fil-każ li l-kumpens preliminari jeċċedi l-ispejjeż attwali, tordna l-irkupru tal-ammont imħallas żejjed. Madankollu, il-Linji Gwida għall-Finanzjament ma jipprovdu l-ebda regoli dettaljati dwar kumpens żejjed jew metodu għall-irkupru ta’ kumpens imħallas żejjed.
(190)
Il-Kummissjoni għalhekk għandha tivverifika jekk il-BSM u l-RBG irċevewx kumpens żejjed fil-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sal-31 ta’ Diċembru 2009. Il-Ġermanja pprovdiet lill-Kummissjoni bl-informazzjoni dwar il-ħlasijiet attwali li saru lill-BSM u lill-RBG. Għal dan il-għan, il-Ġermanja għaddiet lill-Kummissjoni l-kontijiet annwali tal-profitt u t-telf tal-RBG u l-BSM. Id-dħul u l-ispejjeż għal kull waħda mill-kumpaniji huma vverifikati kull sena minn awdituri li ċċertifikaw ukoll d-dikjarazzjonijiet finanzjarji rispettivi.
Pagamenti skont il-Linji Gwida għall-Finanzjament u l-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment tal-qligħ u t-telf
(191)
Fl-2006 l-RBG ġarrbet telf ta’ 65 miljun euro (36). It-telf kien kopert minn trasferiment ta’ telf lill-Istat Federali ta’ Nordrhein-Westfalen u lill-VRR fl-ammont ta’ 64.1 miljun euro. Dan l-ammont huwa EUR 7 miljun inqas mill-ammont li l-RBG kienet intitolata għalih skont in-notifikazzjoni ta’ finanzjament tal-VRR. Fl-2007, il-pagamenti ta’ kumpens neċessarji tal-Istat Federali Nordrhein-Westfalen u tal-VRR lill-RBG ammontaw għal EUR 52,2 miljun. Dan l-ammont huwa EUR 17,5 miljun inqas mill-ammont li l-RBG kienet intitolata għalih skont in-notifikazzjoni ta’ finanzjament tal-VRR. L-RBG kellha dħul nett ta’ żero fl-2007. Fl-2008, l-RBG irċeviet pagamenti ta’ kumpens għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku fl-ammont ta’ EUR 41,9 miljun, li kopra t-telf tagħha u għamlet dħul nett ta’ żero. Dan l-ammont huwa EUR 14,1 miljun inqas mill-ammont li l-RBG kienet intitolata għalih skont in-notifikazzjoni ta’ finanzjament tal-VRR. Fl-2009, l-RBG irċeviet pagamenti ta’ kumpens għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku fl-ammont ta’ 45.3 miljun euro, li kopra t-telf tagħha u għamlet dħul nett ta’ żero. Dan l-ammont huwa 11.4 miljun euro inqas mill-ammont li l-RBG kienet intitolata għalih skont in-notifikazzjoni ta’ finanzjament tal-VRR.
(192)
Fis-snin 2006 sal-2009 it-telf tal-BSM fit-trasport pubbliku tal-passiġġieri kien jammonta għal EUR […] (2006), EUR […] (2007), EUR […] (37) (2008) u EUR […] (2009). Jekk jiġu paragunati dawn l-ammonti ta’ telf mal-ammonti speċifikati fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament il-Kummissjoni tinnota li t-telf tal-BSM fit-trasport pubbliku tal-passiġġieri jaqbeż l-ammont stabbilit fin-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament. It-telf totali, jiġifieri s-somma tal-ammonti awtorizzati min-notifikazzjonijiet ta’ finanzjament u t-telf addizzjonali, huwa kopert mill-ftehim tal-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf mal-Monheimer Versorgungs- und Verkehrs-GmbH, biex b’hekk il-profit/telf annwali tal-BSM kien żero.
(193)
Il-Kummissjoni tinnota li l-akkwist tat-telf addizzjonali mhux ibbażat fuq is-sistema l-ġdida ta’ finanzjament iżda biss fuq il-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf. Dan il-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u telf ġie konkluż qabel ma kien miftuħ is-suq għat-trasport bil-karozzi tal-linja fl-1995 f’xi Stati Membri. Peress li dan il-ftuħ tas-suq irriżulta minn deċiżjoni spontanja tal-Istati Membri, il-ftehim dwar il-kontroll u t-trasferiment ta’ qligħ u profitt, jekk jikkonsisti f’għajnuna (38), huwa kwistjoni ta’ għajnuna eżisteni skont l-Artikolu 1(b)(v) tar-Regolament dwar il-Proċedura.
(194)
Il-Kummissjoni tinnota li s-suq għat-trasport pubbliku tal-passiġġieri ġie miftuħ bil-leġiżlazzjoni tal-UE bid-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 fit-3 ta’ Diċembru 2009. Skont l-Artikolu (1)(b)(v) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, wara l-liberalizzazzjoni tal-attivitajiet b’att tal-Unjoni, is-sussidji eżistenti kollha għas-servizzi tat-trasport għall-passiġġieri saru għajnuna ġdida minn din id-data. Għar-raġunijiet stipulati fil-premessi 114 sa 124, din id-deċiżjoni tkopri biss il-perjodu sad-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(195)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tista’ tiddetermina li għall-perjodu 2006 sal-2009, il-BSM u l-RBG ma rċevew l-ebda kumpens żejjed fuq il-bażi tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament u li b’hekk it-tielet kriterju ta’ Altmark huwa sodisfatt fir-rigward ta’ pagamenti fuq il-bażi tas-sistema l-ġdida ta’ finanzjament.
9.2.4. KUMPANIJA TIPIKA, IMMEXXIJA TAJJEB U MGĦAMMRA B’MOD ADEGWAT B’VETTURI TAT-TRASPORT
(196)
Fl-aħħar nett is-sentenza ta’ Altmark tipprovdi li “meta l-impriża li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku ma ntgħażlitx permezz ta’ proċedura ta’ appalt pubbliku, il-livell tal-kumpens neċessarju għandu jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħbija b’mezzi ta’ trasport sabiex tkun tista’ tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi”.
(197)
La l-RBG u lanqas il-BSM ma kienu fdati bl-obbligi ta’ servizz pubbliku in kwistjoni fi proċedura ta’ appalt pubbliku, trasparenti u mhux diskriminatorja. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha teżamina t-tieni alternattiva stipulata fir-raba’ kriterju ta’ Altmark, li jipprovdi li l-livell ta’ kumpens għandu jiġi determinat fuq il-bażi ta’ analiżi ta’ spejjeż ta’ kumpanija tipika, immexxija tajjeb u mgħammra b’mod adegwat.
(198)
Il-Ġermanja targumenta li l-parametri użati għall-kalkolu tal-kumpens huma determinati fuq il-bażi tal-ispejjeż medji tal-intrapriżi kollha li huma suġġetti għas-sistema ta’ finanzjamnet tal-VRR.
(199)
Matul il-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Ġermanja indikat li l-VRR tistabbilixxi l-ispejjeż tagħha, li jirriżultaw lil impriża tipika, immexxija tajjeb u mgħammra b’mod adegwat b’mezzi tat-trasport għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku li jaqgħu taħt l-erba’ kategoriji ta’ spejjeż, fuq il-bażi ta’ dejta statistika assigurata mill-espert tagħha. Din id-dejta tiġi aġġustata mill-VRR fil-kunsiderazzjoni ta’ ċerti karatteristiċi (pereżempju reġjonali). Fuq il-bażi ta’ din l-analiżi l-VRR tistabbilixxi marġini għall-prezzijiet medji tas-suq għall-kategoriji ta’ spejjeż individwali.
(200)
F’dan il-kuntest il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li l-użu ta’ dejta statistika jimmirra li jassigura li l-ammont ta’ kumpens huwa determinat fuq il-bażi tal-ispejjeż ta’ kumpanija tipika.
(201)
It-tieni, l-operaturi kollha li jipprovdu servizzi tat-trasport pubbliku għandhom liċenzja jew kuntratt ta’ servizz pubbliku u għandhom iwettqu ħtiġijiet imposti fuqhom mil-liċenzji jew il-kuntratti (pereżempju għandhom ikunu mgħammra b’mod adegwat b’mezzi tat-trasport biex jilħqu l-ħtiġijiet ta’ kwalità meħtieġa).
(202)
Madankollu, kif iddikjarat fid-deċiżjoni li tinfetaħ il-proċedura, l-użu ta’ spejjeż statistiċi tat-trasport ma jistax fih innifsu jwassal għall-konklużjoni li l-operaturi li aċċettaw li jipprovdu s-servizzi skont dawn il-parametri jistgħu jiġu kkunsidrati bħala kumpaniji mmexxija tajjeb. Id-dejta statistika li ntużat għall-bażi tad-determinazzjoni ta’ dan l-ammont tikkonċerna biss l-ispejjeż attwali ta’ servizzi tat-trasport fir-reġjuni differenti (il-Ġermanja u l-Awstrija) fl-2003. Għalhekk ma jistax jiġi preżunt li l-medja ta’ dawn l-ispejjeż tirrappreżenta l-ispejjeż ta’ impriża effiċjenti. Il-Kummissjoni waslet ukoll f’din il-konklużjoni fid-deċiżjoni finali fil-każ C 3/08 Southern Moravia Bus Companies (39) u fil-każ C 16/07 Postbus AG (40). Ir-raġunijiet imsemmija fil-premessi 85 u 86 tal-aħħar deċiżjoni huma validi wkoll għal din id-deċiżjoni.
(203)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li d-dejta statistika kienet stabbilita għas-sena 2003 u mbagħad aġġornata annwalment bi qbil mal-indiċi skont l-Anness 9 tal-Linji Gwida għall-Finanzjament kif ukoll skont żidiet/tnaqqis fil-volum u bidliet strutturali. Għall-estrapolazzjoni finanzjarja tal-indiċi statistiċi tal-prezzijiet japplikaw il-metodi li jintużaw ukoll għall-qoffa tal-oġġetti tat-trasport pubbliku lokali għall-passiġġieri (ÖPNV) mill-Assoċjazzjoni tal-Operaturi Germaniżi tat-Trasport (Verband Deutscher Verkehrsunternehmen) kif ukoll dejta mill-Uffiċċju Federali tal-Istatistika (statistisches Bundesamt). Madankollu, tali proċess ta’ aġġornament ma jistax jirrifletti b’mod komprensiv gwadanji fl-effiċjenza li jintlaħqu fis-settur.
(204)
Il-Kummissjoni tinnota li l-fatt li teżisti kategorija ta’ spejjeż 4b (Kumpens għal spejjeż addizzjonali li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ skali ta’ pagi ogħla mill-ispejjeż tal-mudelli tar-remunerzjoni tas-suq imposti politikament) jindika li l-operaturi tat-trasport fil-VRR iħallsu salarji ogħla minn dawk osservati fis-suq. Il-Ġermanja kkonfermant li l-RBG u l-BSM iħallsu tali salarji u jirċievu kumpens taħt il-kategorija ta’ spejjeż 4b.
(205)
Kollox ma’ kollox ma jirriżultax mill-evidenza li rċeviet il-Kummissjoni li l-ammont tal-kumpens ġie kkalkulat billi l-ispejjeż tal-RBG u l-BSM ġew imqabbla ma’ dawk ta’ kumpanija mmexxija tajjeb. L-ammont ta’ kumpens b’hekk ma ġiex ikkalkulat b’referenza għal kumpanija mmexxija tajjeb.
(206)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li r-raba’ kriterju ta’ Altmark fir-rigward ta’ pagamenti li jsiru lill-RBG u lill-BSM bħala kumpens għat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku mhux sodifatt.
9.2.5. KONKLUŻJONI
(207)
Peress li r-raba’ kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt, il-Kummissjoni tikkunsidra li permezz tas-sistema finanzjarja f’dan il-każ ingħata vantaġġ ekonomiku lill-RBG u lill-BSM.
9.3. DISTORSJONI GĦALL-KOMPETIZZJONI
(208)
Is-sistema ta’ finanzjament tista’ twassal għad-distorsjoni tal-kompetizzjoni peress li l-finanzjament pubbliku jsaħħaħ il-pożizzjoni tal-operaturi fdati bl-obbligu ta’ servizz pubbliku u jippermettilhom li jużaw dawn il-vantaġġi għal estensjoni tal-kariga, filwaqt li kompetituri ma jistgħux jużaw dawn il-vantaġġi jekk għandhom interess japplikaw għal kariga. Il-fatt li l-kumpaniji jistgħu jiġu kklassifikati bħala kumpaniji interni ma jimpedix effett possibbli fuq is-suq peress li dawn il-kumpaniji joperaw fis-suq flimkien ma’ kumpanji oħra pubbliċi u privati.
(209)
Barra minn hekk, l-operaturi li jirċievu finanzjament jistgħu jużaw dawn il-vantaġġi biex jikkompetu ma’ kumpaniji oħra fi swieq oħra.
9.4. EFFETT FUQ IL-KUMMERĊ BEJN STATI MEMBRI
(210)
Skont ġurisprudenza stabbilita l-kummerċ bejn l-Istati Membri huwa affettwat jekk miżura li tikkostitwixxi vantaġġ issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ kumpanija meta mqabbla mal-kompetituri tagħha fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni (41). Tali tisħiħ tal-pożizzjoni tal-benefiċjarju fil-kompetizzjoni ma’ kumpaniji oħra fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni mhux biss (jhedded li) joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni, iżda wkoll jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri (42).
(211)
Għalhekk huwa meħtieġ li jiġi eżaminat jekk il-finanzjament mogħti lill-operaturi tat-trasport RBG u BSM mill-VRR jikkostitwixxix vantaġġ ekonomiku li jsaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-kompetituri fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni.
(212)
Il-Kummissjoni l-ewwel tindika li s-suq għas-servizzi tat-trasport tal-passiġġieri fil-Ġermanja fejn dawn il-kumpaniji joperaw, huwa suq miftuħ għall-kompetizzjoni minn kumpaniji stabbiliti fi Stati Membri oħra (43).
(213)
Barra minn hekk, fis-sentenza ta’ Altamark il-Qorti ddikjarat:
“77.
F’dan ir-rigward għandu, qabel kollox, ikun osservat li m’huwa bl-ebda mod eskluż li sussidju pubbliku mogħti lil impriża li tipprovdi biss servizz ta’ trasport lokali jew reġjonali u ma tipprovdix servizzi ta’ trasport barra mill-Istat tagħha ta’ oriġini, jista’, madankollu, ikollu effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
78.
Fil-fatt, meta Stat Membru jagħti sussidju pubbliku lil impriża, il-provvista ta’ servizzi ta’ trasport minn din l-impriża, għal din ir-raġuni, tibqa’ l-istess jew tiżdied, bil-konsegwenza li l-possibilitajiet tal-impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra li jipprovdu s-servizzi tagħhom ta’ trasport fis-suq ta’ dan l-Istat, jiġu għalhekk imnaqqsa …”. (44)
(214)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li finanzjament pubbliku mogħti lill-operaturi tat-trasport RBG u BSM mill-VRR, li jikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għalihom, itejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom. Minħabba din is-sitwazzjoni finanzjarja b’saħħitha huwa possibbli għalihom li jkomplu jipprovdu s-servizzi ta’ trasport. Il-Kummissjoni żżid li jonqsu l-possibilitajiet ta’ kumpaniji oħra mill-Ġermanja kif ukoll minn Stati Membri oħra li jipprovdu s-servizzi tat-trasport tagħhom fuq suq moqdi minn dawn iż-żewg impriżi (iż-żona Düsseldorf), għalkemm dan huwa legalment possibbli.
(215)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk, li l-finanzjament tal-RBG u l-BSM bħala kumpens għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku ssaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom fuq il-kompetituri tagħhom u b’hekk jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
9.5. KONKLUŻJONI
(216)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li l-finanzjament mogħti lill-RBG u lill-BSM mill-VRR għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
10. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(217)
Artikolu 93 TFUE jipprovdi għall-kundizzjonijiet għall-kompatibbiltà tal-għajnuna, li b’konnessjoni mal-koordinazjoni tat-trasport jew l-akkwist ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku fil-qasam tat-trasport huma garantiti.
(218)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 106(2) ma jistax jiġi applikat għall-kumpaniji fil-qasam tat-trasport pubbliku f’dan il-każ, peress li l-Artikolu 93 jikkostitwixxi lex specialis fir-rigward tal-Artikolu 106(2) (45).
(219)
Skont is-sentenza ta’ Altmark (46), l-Artikolu 93 TFUE ma setax jiġi applikat direttament, iżda biss minħabba r-Regolamenti tal-Kunsill, b’mod partikolari r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1191/69 jew ir-Regolament (KEE) Nru 1107/70.
(220)
Fit-3 ta’ Diċembru 2009 daħal fis-seħħ ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007. B’dan ir-Regolament ġew revokati fl-istess ħin ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u (KEE) Nru 1107/70.
(221)
Ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 japplika għal kumpens ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku li jirrelataw ma’ servizzi tat-trasport pubbliku tal-passiġġieri bil-ferroviji u tipi oħra tat-trasport binarju kif ukoll bit-triq. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kompatibbiltà tal-miżuri hawn imsemmija mas-suq intern fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, il-leġiżlazzjoni fis-seħħ fiż-żmien tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
(222)
Ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jistipula l-kondizzjonijiet li taħthom l-awtorità kompetenti tista’ tħallas kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku għat-trasport tal-passiġġieri provduti permezz ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku. F’dan il-każ l-obbligi ta’ servizz pubbliku ġew imposti bl-att triplu ta’ kariga (jiġifieri permezz ta’ liċenzji, il-pjanijiet tat-trasport lokali u n-notifikazzjoni ta’ finanzjament tal-VRR fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament).
(223)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll, li l-parti terza ma kkontestatx l-applikabbiltà tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 f’dan il-każ. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Ġermanja hija tal-opinjoni li r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 għandu fil-prinċipju japplika biss għal kumpens imħallas mit-3 ta’ Diċembru 2009.
(224)
Wara l-evalwazzjoni tal-argumenti mressqa mill-Ġermanja, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li dawn ma jpoġġux fid-dubju l-applikazzjoni ratione temporis tar-regoli tal-għajnuna, li twassal li l-Kummissjoni għandha tibbaża l-argumenti tagħha fuq il-leġiżlazzjoni fis-seħħ fil-mument tad-deċiżjoni. Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-kuntratti ta’ servizz pubbliku għandhom jiġu eżaminati fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 għar-raġunijiet li ġejjin:
(225)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jirregola l-modalità tad-dħul fis-seħħ tiegħu stess u jipprovdi għal applikazzjoni tiegħu ratione temporis. Ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 daħal fis-seħħ fit-3 ta’ Diċembru 2009 skont l-Artikolu 12 tiegħu. Skont l-Atikolu 10(1) ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 ġie revokat fl-istess data. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax tibbaża l-evalwazzjoni tagħha iżjed fuq ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, li ma kienx għadu fis-seħħ fil-mument tad-deċiżjoni, iżda għandha tibbaża fuq ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(226)
It-tieni nett, il-Kummissjoni tinnota li r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 ma fih l-ebda evidenza li ma japplikax għall-kuntratti ta’ servizz pubbliku li ġew konklużi qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament. Tabilħaqq l-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jinkludi regoli tranżitorji għall-kuntratti li ġew konklużi qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament. Din id-dispożizzjoni hija fil-fatt eċċezzjoni għall-applikazzjoni tal-Artikolu 8(2) tar-Regolament, li jikkonċerna l-applikazzjoni tar-regoli stabbiliti fl-Artikolu 5 għall-għoti tal-kuntratt. Għalhekk huwa ċar li l-eċċezzjonijiet ma kinux ikunu meħtieġa għall-għoti ta’ kuntratti fiż-żmien tranżitorju, kieku l-kuntratti ta’ servizz pubbliku li kienu mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament, ma kinux jaqgħu fl-ambitu tiegħu. Għall-kuntrarju, l-Artikolu 8 jikkonferma anzi, li d-dispożizzjonijiet l-oħra tar-Regolament japplikaw għal dawn il-kuntratti.
(227)
It-tielet nett, il-Kummissjoni tindika li l-avviż tal-Kummissjoni dwar ir-regoli applikabbli (47) dwar l-evalwazzjoni ta’ għajnuna illegali mill-Istat, mhux applikabbli f’dan il-każ. Fil-fatt f’dan l-avviz huwa indikat b’mod ċar li l-interpretazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill u tal-Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat tibqa’ mhux mimsusa. Madankollu, r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jipprovdi regoli għall-applikazzjoni provviżjora tiegħu.
(228)
Ir-raba’ nett, il-Kummisjoni tenfasizza li l-Qorti kkonfermat ukoll il-prinċipju li regola ġdida hija direttament applikabbli fuq l-effetti fil-futur ta’ sitwazzjoni li bdiet taħt regola qadima. Hija ddeċidiet ukoll li l-prinċipju ta’ protezzjoni ta’ fiduċja ma jistax jiġi estiż b’tali mod li l-applikazzjoni ta’ regola ġdida fuq l-effetti fil-futur ta’ sitwazzjoni li bdiet taħt regola antika, hija assolutament eskluża (48).
(229)
Il-ħames nett, il-Qorti ddeċidiet li r-Regolamenti sostantivi Komunitarji għandhom biss jiġu interpretati b’tali mod li japplikaw għas-sitwazzjonijiet konklużi qabel id-dħul fis-seħħ tagħhom, sakemm mill-kliem, l-oġġettivi jew l-istruttura tagħhom ikun joħroġ ċar li tali effett għandu jiġi attribwit lilhom (49). Din il-kondizzjoni tal-aħħar hija sodisfatta fil-każ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, kif iddikjarat fil-punt 228.
(230)
Is-sitt, il-Kummissjoni sabet ukoll, li l-Qorti barra minn hekk, fl-istess sentenza, waslet għall-konklużjoni, li jekk jekk tinbidel is-sistema legali li kienet fis-seħħ fil-mument tan-notifika ta’ għajnuna ppjanata minn Stat Membru qabel ma l-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi fuq il-bażi tar-regoli l-ġodda (50). Il-Qorti ppreċiżat ukoll li n-notifika minn Stat Membru ta’ għajnuna proposta ma toħloq l-ebda sitwazzjoni ġuridika definittiva jew protezzjoni tal-fiduċja, li jimplika li l-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar il-kompatibbiltà tal-kumpens mas-suq intern fuq il-bażi tar-Regolamenti fis-seħħ fil-mument li tkun seħħet din in-notifika. B’konsegwenza, kien ikun kontradittorju li jkun permess lil Stat Membru li ma jkunx konformi mal-ħtieġa ta’ notifika li tkun stabbilita pożizzjoni ġuridika definittiva permezz tal-għoti ta’ għajnuna illegali.
(231)
Konsegwentement ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 japplika f’dan il-każ (51).
10.1. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN FUQ IL-BAŻI TAR-REGOLAMENT (KE) NRU 1370/2007
(232)
Skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 “kumpens għal servizz pubbliku għall-operat ta’ servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri […] skont dan ir-Regolament għandu jkun kompatibbli mas-suq komuni”. Barra minn hekk il-Kummissjoni tivverifika jekk il-Linji Gwida għall-Finanzjament u l-kumpens li fuq il-bażi tagħhom tħallas lill-RBG u lill-BSM, jissodisfawx id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(233)
Skont l-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007: “Meta awtorità kompetenti tiddeċiedi li tagħti lill-operatur magħżul minnha dritt esklussiv u/jew kumpens, ta’ kwalunkwe tip, bi tpattija għat-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, għandha tagħmel dan fi ħdan il-qafas ta’ kuntratt għal servizz pubbliku”.
(234)
F’dan il-każ l-obbligi ta’ servizz pubbliku kienu imposti permezz ta’ att triplu ta’ kariga (jiġifieri permezz tal-liċenzji, il-pjanijiet tat-trasport lokali u n-notifikazzjoni ta’ finanzjament mill-VRR fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament). Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 huwa sodisfatt.
(235)
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jistabbilixxi l-kontenut obbligatorju ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku kif ġej:
(236)
Artikolu 4(1)(a) - Obbligi ta’ servizz pubbliku definiti b’mod ċar: Kif ezminat fit-Taqsima 8.2.1, l-RBG u l-BSM kienu fdati b’obbligu ta’ servizz pubbliku definit b’mod ċar.
(237)
Artikolu 4(1)(b) - Il-parametri użati għall-kalkolu tal-kumpens huma stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti, sabiex jiġu evitati ħlasijiet ta’ kumpens eċċessivi: Kif spjegat fit-taqsima 9.2.2 il-parametri għall-kumpens huma definiti fin-notifikazzjonijiet negattivi ta’ finanzjament, b’mod oġġettiv u trasparenti qabel ma jiġi mwettaq l-obbligu ta’ servizz pubbliku, b’indikazzjoni tal-ammont massimu għal kull waħda mill-kategoriji ta’ spejjeż.
(238)
Artikolu 4(1)(c) u Artikolu 4(2) - Dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni għall-allokazzjoni tad-dħul u l-ispejjeż: Fuq il-bażi tal-parametri msemmija hawn fuq, jeżistu dispożizzjonijiet ċari għall-allokazzjoni tad-dħul u l-ispejjeż li jirrelataw mal-erba’ kategoriji ta’ spejjeż li għalihom huwa mħallas il-kumpens. Għal kull waħda mill-erba’ kategoriji differenti ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, dħul u spejjeż huma allokati għal kontijiet separati bl-applikazzjoni tal-prinċipji tal-kontabbiltà skont il-liġi Ġermaniża u verifika annwali minn awditur indipendenti u l-VRR.
(239)
Artikolu 4(3) - Perjodu tal-kuntratti ta’ servizz pubbliku li ma jeċċedix 10 snin għal servizzi tal-karozzi tal-linja u massimu ta’ 15-il sena għal servizzi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferroviji jew modi binarji oħra tat-trasport: Oriġinarjamanet l-obbligi ta’ servizz pubbliku kienu imposti permezz ta’ att triplu ta’ kariga (jiġifieri permezz tal-liċenzji, il-pjanijiet tat-trasport lokali u n-notifikazzjoni ta’ finanzjament mill-VRR fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finanzjament). Wara d-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 l-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuq l-operaturi tat-trasport kienu miġbura fil-qosor f’att wieħed għal kull operatur b’perjodu limitat ta’ 10 snin. Għal kuntratti ta’ servizz pubbliku li kienu jeżistu qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 japplikaw dispożizzjonijiet tranżitorji. Skont l-Artikolu 8(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 kuntratti konklużi wara s-26 ta’ Lulju 2000 u qabel it-3 ta’ Diċembru 2009 fuq bażi ta’ proċedura għajr dik ta’ proċedura kompetittiva u ġusta tal-appalt, dawn il-kuntratti jistgħu jibqgħu validi sa ma jiskadu, sakemm huma ta’ perjodu limitat meta mqabbel mal-perjodu speċifikat fl-Artikolu 4. F’dan il-każ il-kuntratt ġie konkluż fil-perjodu msemmi fl-Artikolu 8(3)(d), mingħajr proċedura tal-appalt. B’hekk il-perjodu limitat huwa stipulat skont l-Artikolu 4. Il-perjodu tal-kuntratt issa huwa limitat għal 10 snin; u b’hekk jikkonforma mal-ħtiġiet tal-Artikolu 4(3).
(240)
Artikolu 4(5) - Il-ħtieġa għall-konformità ma’ ċerti standards soċjali: Il-ftehim kollettiv applikabbli huma speċifikati fl-atti rispettivi, peress li l-RBG u l-BSM huma obbligati li japplikaw il-ftehim kollettiv konkluż mal-Assoċjazzjoni Muniċipali ta’ min iħaddem ta’ Nordrhein-Westfalen (“Kommunalen Arbeitgeberverband Nordrhein-Westfalen”).
(241)
Artikolu 4(6) - Il-ħtieġa għall-konformità ma’ ċerti standards ta’ kwalità: Id-dispożizzjonijiet dwar l-istandards ta’ kwalità huwa speċifikati fl-atti ta’ kariga rispettivi.
(242)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet hawn imsemmija fil-premessa 54 et seq., il-Kummissjoni tikkonsidra li l-att triplu ta’ kariga jinkludi d-dispożizzjonijiet mandatorji kollha skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(243)
L-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jinkludi d-dispożizzjonijiet għall-għoti ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku. Madankollu, skont id-dispożizzjonijiet tranżitorji taħt l-Artikolu 8(2) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, l-għoti ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku bil-ferroviji u l-karrozzi tal-linja għandhom jikkonformaw mal-Artikolu 5 biss mit-3 ta’ Diċembru 2019. Għalhekk, id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 ma’ japplikawx f’dan il-każ.
(244)
Il-Kummissjoni tfakkar lill-Ġermanja għal darb’oħra li l-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri matul dan iż-żmien tranżitorju biex gradwalment jikkonformaw mal-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(245)
Skont l-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, kull kumpens għandu jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4 u l-Anness tar-Regolament.
(246)
Il-Kummissjoni tindika li, kif ġie indikat hawn fuq, id-dispożizzjonijiet kollha tal-Artikolu 4 kienu sodisfatti f’dan il-każ.
(247)
L-Anness tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jistipula li l-kumpens m’għandux jeċċedi l-ammont li jikkorrispondi mal-ammont finanzjarju kompost mill-fatturi li ġejjin: spejjeż imġarrba b’rabta ma’ obbligu ta’ servizz pubbliku, nieqes mid-dħul tal-bejgħ ta’ biljetti, nieqes mill-effetti finanzjarji pożittivi li jinqalgħu fin-netwerk operat taħt l-obbligu ta’ servizz pubbliku, flimkien ma’ profitti raġjonevoli. Barra minn hekk, l-Anness jipprovdi li l-kalkolu tal-ispejjeż u d-dħul għandu jsir skont ir-regoli tal-kontabbilità u r-regoli tat-taxxa fis-seħħ. Flimkien ma’ dan, għal raġunijiet ta’ trasparenza, il-kontijiet għandhom ikunu separati.
(248)
F’dan il-każ il-Kummissjoni ssib li l-kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku huwa kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness, kif stabbilit fit-taqsima 9.2.3, u li l-ħlasijiet tal-kumpens ma jwasslux għal kumpens żejjed. Wara d-determinazzjoni tad-dħul mill-miżati tal-utenti, irċevuti, effetti pożittivi finanzjarji oħra u spejjeż marbuta mal-obbligi ta’ servizz pubbliku, jirriżulta li l-BSM u l-RBG jagħmlu telf annwali mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Dan it-telf kien kopert kull sena bejn 2006 sa 2009 bi ħlasijiet ta’ kumpens li rriżulta fi profitt nett ta’ żero.
(249)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-operaturi fil-każ preżenti ma jirċevux profitt raġjonevoli. L-ispejjeż u d-dħul attribwiti mal-obbligu ta’ servizz pubbliku huma barra minn hekk eżaminati sabiex jikkorrispondu mar-regoli tal-kontabbiltà u r-regoli tat-taxxa fis-seħħ. Għal raġunijiet ta’ trasparenza l-kontabbiltà tal-operaturi għall-attivitajiet li jaqgħu taħt l-obbligu ta’ servizz pubbliku u dawk li ma jaqgħux taħt l-obbligu, issir b’mod separat.
(250)
Fuq il-bażi ta’ dawn l-osservazzjonijiet il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ħlasijiet ta’ kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku jevita l-kumpens żejjed u huwa konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4 u 6 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u l-Anness tiegħu.
(251)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonsidra li l-prinċipji ġenerali għall-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern huma osservati f’dan il-każ. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-eżami tal-kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku favur l-RBG u l-BSM skont ir-Regolament (KE) Nru 1107/70 iwassal għall-istess konklużjonijiet.
(252)
Konsegwenza ta’ dan il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna favur l-RBG u l-BSM hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 93 TFUE u l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/07.
11. KONKLUŻJONI
(253)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/07 u l-Artikolu 93 TFUE. Il-Kummissjoni tindika li din id-deċiżjoni tikkonċerna l-kompatibbiltà mas-suq intern tal-miżuri bħala għajnuna mill-Istat u li din l-evalwazzjoni ma tippreġudikax l-analiżi tal-Kummissjoni fir-rigward tal-applikazzjoni tal-legiżlazzjoni Ewropea dwar kuntratti pubbliċi u konċessjonijiet f’dan il-każ.
(254)
Il-Kummissjoni tispeċifika li skont ġurisprudenza tal-Qorti hi tista’ teżamina l-kompatibbiltà mas-suq intern ta’ għajnuna mill-Istat indipendentement minn kull ksur ta’ liġi oħra tal-Unjoni, sakemm din tal-aħħar mhix marbuta b’mod inseperabbli mill-materja tal-għajnuna li ma jkunx possibbli li tiġi analizzata separatament.
(255)
F’dan il-każ il-Kummissjoni tinnota li ksur possibbli tar-regoli dwar il-kuntratti pubbliċi u l-konċessjonijiet, bħall-għoti tal-liċenzji in kwistjoni lill-BSM u lill-RBG, mhux neċessarjament ikollu effetti ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni addizzjonali għal dik li tirriżulta mill-għajnuna. Din id-deċiżjoni hija limitata għalhekk għall-analiżi tal-għajnuna mill-Istat.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat, li l-Ġermanja tat lil Rheinbahn AG u lil Bahnen der Stadt Monheim fis-snin 2006 sa 2009 fuq il-bażi tal-Linji Gwida għall-Finazjament tat-trasport pubbliku tat-triq (“ÖSPV”) fil-Verkehrsverbund Rhein-Ruhr, huma kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u l-Artikolu 93 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Arikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Frar 2011.