NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1258/2011
tat-2 ta’ Diċembru 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1881/2006 dwar il-livelli massimi għan-nitrati fl-oġġetti tal-ikel
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 315/93 tat-8 ta’ Frar 1993 li jistabbilixxi proċeduri tal-Komunità għall-kontaminanti fl-ikel (1), u b'mod partikulari l-Artikolu 2(3) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1881/2006 tad-19 ta’ Diċembru 2006 li jiffissal-livelli massimi ta’ ċerti kontaminanti fl-oġġetti tal-ikel (2) jistabbilixxi l-livelli massimi ta’ nitrati f'ċerti ħxejjex werrieqa.
(2)
F'xi każijiet, minkejja żviluppi fi prattiki agrikoli tajbin, il-livelli massimi jinqabżu u għaldaqstant ingħatat deroga temporanja lil ċerti Stati Membri biex dawn iqiegħdu fis-suq tagħhom ċerti ħxejjex werrieqa, imkabbra u maħsuba għall-konsum fit-territorju tagħhom stess b'livelli ta’ nitrati ogħla mil-livelli stabbiliti massimi.
(3)
Mindu ġew applikati livelli massimi ta’ nitrati fil-ħass u l-ispinaċi, saru bosta investigazzjonijiet dwar il-fatturi involuti fil-preżenza tan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi u dwar il-miżuri li għandhom jittieħdu biex titnaqqas kemm jista' jkun il-preżenza tan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi. Minkejja l-progress miksub fil-prattiki agrikoli tajbin biex titnaqqas il-preżenza tan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi u l-applikazzjoni stretta ta’ dawn il-prattiki agrikoli tajbin, mhux possibbli li jinkisbu b'mod konsistenti livelli ta’ nitrati taħt il-livelli massimi attwali fil-ħass u l-ispinaċi frisk f'ċerti reġjuni tal-Unjoni. Ir-raġuni hija li l-klima u b'mod partikolari l-kundizzjonijiet tad-dawl huma l-fatturi determinanti ewlieni fir-rigward tal-preżenza tan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi. Dawn il-kundizzjonijiet klimatiċi, il-produttur la jista' jimmaniġġjahom u lanqas jibdilhom.
(4)
Biex tiġi pprovduta bażi xjentifika aġġornata rigward l-istrateġija fit-tul ta’ żmien għall-immaniġġjar tar-riskju li jfeġġ minħabba n-nitrati fil-ħxejjex, inħtieġet valutazzjoni xjentifika tar-riskju mill-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel (EFSA), li tikkunsidrat informazzjoni ġdida. Din il-valutazzjoni kellha tqis kwalunkwe kunsiderazzjonijiet rilevanti dwar ir-riskji u l-benefiċċji, pereżempju, billi tqabbel l-impatt negattiv possibli tan-nitrati mal-effetti pożittivi possibbli miksuba meta wieħed jiekol il-ħxejjex, bħall-attivitajiet antiossidanti jew karatteristiċi oħrajn li jafu b'xi mod jibbilanċjaw jew ipattu għar-riskji li jfeġġu minħabba n-nitrati u l-komposti nitrużi li jirriżultaw minnhom.
(5)
Fuq talba tal-Kummissjoni, il-Bord dwar il-Kontaminanti fil-Katina Alimentari (il-Bord), fl-10 ta’ April 2008, adotta opinjoni Xjentifika dwar in-nitrati fil-ħxejjex (3). Il-Bord qabbel ir-riskji u l-benefiċċji tal-esponiment għan-nitrati mill-ħxejjex. Kollox ma’ kollox, l-esponimenti għan-nitrati stmati mill-ħxejjex aktarx li ma jwasslux għal riskji apprezzabbli għas-saħħa, u għalhekk, jipprevalu l-effetti ta’ benefiċċju rikonoxxuti tal-konsum tal-ħxejjex. Il-Bord għaraf li hemm ċirkustanzi okkażżjonali (eż. kundizzjonijiet ta’ produzzjoni lokali/domestika mhux favorevoli) fil-każ ta’ ħxejjex li jkunu jikkostitwixxu parti kbira mid-dieta, jew individwi b'dieta li tinkludi kontenut qawwi ta’ ħxejjex bħar-rukola, li jeħtieġ li jiġu evalwati abbażi ta’ każ każ.
(6)
Wara diskussjoni dwar il-miżuri xierqa u t-tħassib espress dwar ir-riskji possibbli għat-tfal ta’ età infantili u t-tfal iż-żgħar li jkunu ġew esposti b'mod akut fid-dieta tagħhom, il-Kummissjoni talbet lill-EFSA għal stqarrija xjentifika kumplimentari dwar in-nitrati fil-ħxejjex, li permezz tagħha jiġu vvalutati aktar fid-dettall ir-riskji possibbli għat-tfal iż-żgħar b'rabta mal-preżenza tan-nitrati fil-ħxejjex friski, b'kunsiderazzjoni wkoll tal-konsum akut fid-dieta, b'kunsiderazzjoni ta’ dejta riċenti dwar l-okkorrenza tal-preżenza tan-nitrati fil-ħxejjex, dejta aktar dettaljata dwar il-konsum tal-ħxejjex mit-tfal iż-żgħar u l-possibbiltà tal-istabbiliment ta’ livelli massimi kemxejn aktar għoljin minn dawk preżenti fil-każ tan-nitrati fil-ħxejjex werrieqa. Fl-1 ta’ Diċembru 2010, il-Bord adotta Stqarrija dwar ir-riskji possibbli għas-saħħa pubblika fil-każ tat-tfal ta’ età infantili u t-tfal iż-żgħar minħabba l-preżenza tan-nitrati fil-ħxejjex werrieqa (4).
(7)
F'dik l-istqarrija l-Bord ikkonkluda li l-esponiment għan-nitrat fil-livelli massimi attwali jew previsti fl-ispinaċi msajra minn spinaċi friska aktarx ma jkunx ta’ tħassib għas-saħħa, għalkemm ma jistax jiġi eskluż ir-riskju għal tfal ta’ età infantili u tfal żgħar li jieklu aktar minn ikla spinaċi waħda kuljum. L-EFSA osservat li ma qisetx il-bidliet possibbli tal-kontenut tan-nitrat minħabba l-ipproċessar tal-oġġetti tal-ikel, bħall-ħasil, it-tqaxxir u/jew it-tisjir, peress li dan ma setax jitqies minħabba nuqqas ta’ dejta rappreżentattiva. In-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tal-impatt kwantitattiv tal-ipproċessar tal-ikel fuq il-livelli tan-nitrati jaf għaldaqstant iwassal għal stima aktar għolja mir-realtà tal-esponiment. Barra minn hekk, ġie konkluż ukoll li l-livelli tan-nitrat fil-ħass mhumiex ta’ tħassib għas-saħħa tat-tfal. L-infurzar tal-livelli massimi attwali għan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi, jew il-livelli massimi previsti ta’ 500 mg/kg ogħla mil-livelli massimi attwali, ikollu impatt minuri.
(8)
Biex tiġi pprovduta sikurezza legali għall-produtturi fir-reġjuni kollha tal-Unjoni Ewropea li permezz tagħha jiġu applikati strettament il-prattiki agrikoli tajbin ħalli kemm jista' jkun titnaqqas il-preżenza tan-nitrati fl-ispinaċi u l-ħass, jixraq għalhekk li li jiġi miżjud kemxejn il-livell massimu tan-nitrati fil-ħass u l-ispinaċi friski bla ma tiġi pperikolata s-saħħa pubblika.
(9)
Peress li xi drabi jinstabu livelli għoljin ferm ta’ nitrati fir-rukola, jixraq li jiġi ffissat livell massimu għar-rukola. Il-livell massimu għar-rukola għandu jiġi analizzat fi żmien sentejn (2) bil-ħsieb li jitnaqqsu l-livelli wara li jkunu ġew identifikati l-fatturi involuti fil-preżenza tan-nitrati fir-rukola u wara l-implimentazzjoni sħiħa ta’ prattiki agrikoli tajbin fir-rukola sabiex jitnaqqas il-kontenut tan-nitrati.
(10)
Billi l-EFSA ngħatat il-mandat mill-Kummissjoni biex tiġbor f'bażi ta’ dejta waħda d-dejta kollha tal-okkorrenza dwar il-kontaminanti fl-ikel, inklużi n-nitrati, jixraq li r-riżultati jiġu kkomunikati direttament lill-EFSA.
(11)
Il-miżuri stipulati f'dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali u la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma opponewhom,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 1881/2006 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 7, il-paragrafi 1, 2 u 3 jitħassru.
(2)
Fl-Artikolu 9, il-paragrafu 1 jeħodlu postu dan li ġej:
“1. L-Istati Membri għandhom jimmonitorjaw il-livelli tan-nitrati fil-ħxejjex li jista' jkun fihom livelli sinifikanti, b'mod partikolari ħxejjex werrieqa ħodor, u jikkomunikaw ir-riżultati fuq bażi regolari lill-EFSA.”
(3)
Fl-Anness, Taqsima 1: Nitrat huwa sostitwit bit-Taqsima fl-Anness ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu. Madankollu, il-livelli massimi fil-każ tar-rukola stipulati fil-punt 1.5 tal-Anness, għandhom japplikaw mill-1 ta’ April 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Diċembru 2011.