ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 8/09 (ex N 357/08), kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti Fri-El Acerra S.r.l.
(oznámeno pod číslem K(2010) 6159)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/110/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 22. května 2008 se uskutečnilo setkání týkající se předběžného oznámení mezi útvary Komise a italskými orgány.
(2)
Elektronickým sdělením ze dne 16. července 2008, zaevidovaným Komisí tentýž den, italské orgány Komisi oznámily, podle čl. 108 odst. 3 SFEU, úmysl poskytnout podporu ad hoc společnosti Fri-El Acerra S.r.l.
(3)
Dopisy ze dne 2. září 2008 (D/53398) a ze dne 12. prosince 2008 (D/54895) si Komise vyžádala další informace, které italské orgány poskytly dopisy ze dne 1. října 2008 (A/20101), ze dne 22. října 2008 (A/22018) a ze dne 19. ledna 2009, přičemž poslední byl Komisí zaevidovaný dne 21. ledna 2009 (A/1460).
(4)
Dne 10. března 2009 Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci předmětné podpory. Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 24. dubna 2009 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v této věci.
(5)
Dne 15. května 2009 příjemce podpory, společnost Fri-El Acerra S.r.l., předložil své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení (A/11823). Dne 9. července 2009 byly tyto připomínky zaslány Itálii, aby se k nim mohla vyjádřit (D/52516). Dne 7. července 2009 italské orgány požádaly o tříměsíční prodloužení lhůty k předložení svých připomínek (A/16162). Dne 20. srpna 2009 útvary Komise odpověděly (D/53581) a stanovily v této souvislosti novou měsíční lhůtu. Dne 10. září 2009 si italské orgány k projednání věci naléhavě vyžádaly (A/19513) setkání s útvary Komise; dne 18. září 2009 předložily připomínky (A/20172) určené k projednání na setkání, které se konalo v Bruselu dne 24. září 2009 za přítomnosti právních zástupců poskytovatele podpory (regionu Kampánie) a příjemce (Fri-El Acerra S.r.l.).
(6)
Dopisem ze dne 21. října 2009 (D/54421) útvary Komise vyzvaly italské orgány, aby předložily doplňující informace a dokumenty dohodnuté během setkání. Dne 2. listopadu 2009 italské orgány tyto dokumenty a informace zaevidované Komisí téhož dne (A/23266) nakonec poskytly. Dopisem ze dne 23. prosince 2009 (D/55541) útvary Komise požádaly italské orgány, aby poskytly další dokumenty, pokud jsou k dispozici. Dopisem ze dne 1. února 2010 (A/1892) italské orgány předložily různé dokumenty, zejména dokumenty příjemce podpory. Itálie poté poskytla další vysvětlení e-mailem ze dne 5. května 2010.
2. PODROBNÝ POPIS PODPORY
(7)
Italské orgány oznámily úmysl poskytnout v rámci pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007-2013 (3) (dále jen „pokyny z roku 2007“) regionální podporu ad hoc společnosti Fri-El Acerra S.r.l. na přeměnu uzavřené tepelné elektrárny na elektrárnu na rostlinný olej (biokapaliny) v obci Acerra (Kampánie). Kampánie je regionem způsobilým pro regionální podporu (NUTS II) podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU se standardním limitem regionální podpory pro velké podniky ve výši 30 % hrubého ekvivalentu podpory podle italské mapy vnitrostátní regionální podpory na období 2007-2013 (4). Touto podporou italské orgány zamýšlely podpořit regionální rozvoj.
2.1. Příjemce podpory
(8)
Příjemcem podpory je společnost Fri-El Acerra S.r.l (dále jen „Friel Acerra“). Friel Acerra byla založena jako společnost s ručením omezeným dne 20. prosince 2005, z 95 % ovládaná společností Fri-El Acerra Holding S.r.l. a z 5 % společností NGP S.p.A. (dále jen „NGP“), vlastníkem uzavřené tepelné elektrárny. Dne 9. února 2006 společnost NGP dočasně zvýšila svůj podíl ve společnosti Friel Acerra z 5 % na 90,5 % výměnou za vklad své části podniku týkající se elektrárny do společnosti Friel Acerra. Několik dní poté, dne 20. února 2006, byl podíl společnosti NGP snížen na 49 % a o několik měsíců později, dne 10. října 2006, se opět snížil na 5 %.
(9)
V okamžiku oznámení podpory byla společnost Friel Acerra z 95 % ovládána společností Fri-El Acerra Holding S.r.l. a ze zbývajících 5 % společností NGP. V lednu 2009 italské orgány informovaly Komisi, že 11. prosince 2008 se společnost NGP rozhodla vzdát vlastnictví společnosti Friel Acerra. V současné době je společnost Friel Acerra 100 % ovládána společností Fri-El Acerra Holding S.r.l., kterou vlastní skupina Fri-El Green Power S.p.A.
(10)
Skupina Fri-El Green Power S.p.A. (dále jen „skupina Friel“) byla založena v roce 1994 v provincii Bolzano třemi bratry Gostnerovými a zabývá se výrobou a prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů. Přesněji se skupina Friel zabývá výrobou elektřiny z větrné energie, kterou vyrábí v devatenácti větrných parcích v Itálii. Investiční projekt v obci Acerra je prvním, v rámci nějž skupina, která vlastní příjemce, vyrábí energii z kapalné biomasy, zatímco další elektrárny na biomasu a bioplyn se připravují (5).
(11)
Společnost NGP vznikla v roce 2003 v obci Acerra oddělením výroby polymeru polyesteru od společnosti Montefibre, která je výrobcem akrylového a polyesterového vlákna. Společnost NGP měla finanční potíže a obdržela podporu na restrukturalizaci oznámenou Komisi (NN15/2007, C14/2007) v celkové výši 20,87 milionu EUR. Komise podporu společnosti NGP schválila dne 16. července 2008 (6). Prodej uzavřené tepelné elektrárny byl součástí plánu restrukturalizace předloženého italskými orgány.
(12)
V roce 2006 poskytly italské orgány údaje potvrzující, že příjemce podpory a skupina Friel spadají do kategorie malých a středních podniků.
(13)
Během posuzování italské orgány poskytly informace o vývoji vlastnické struktury příjemce podpory, z nichž vyplývá, že v okamžiku převodu vlastnictví uzavřené elektrárny (v únoru 2006) měla společnost NGP, předchozí vlastník majetku, ve společnosti Friel Acerra podíl ve výši 90,5 %. Během roku 2006 se pak podíl společnosti NGP ve společnosti Friel Acerra snížil na 5 %.
2.2. Investiční projekt
(14)
Oznámený investiční projekt je realizován v regionu Kampánie, v průmyslové zóně v obci Acerra. Projekt se týká odkoupení uzavřené tepelné elektrárny ve vlastnictví společnosti NGP a její přeměny na elektrárnu na rostlinný olej, zejména olej palmový.
(15)
Nová elektrárna je tvořena čtyřmi spalovacími motory Wärtsilä, typ 18V46, o jednotkovém výkonu 17,2 MW a parní turbínou o výkonu 6 MW. Celková výroba této elektrárny, pokud jde o elektrickou energii a teplo, činí 74,8 MW.
(16)
Italské orgány prohlásily, že realizace projektu byla zahájena v červenci 2007 a měla být dokončena v roce 2009. Nicméně odkup staré elektrárny byl zahájen v únoru 2006. Podle veřejně dostupných informací je elektrárna na biopaliva v provozu od roku 2009 (7).
(17)
Je zapotřebí uvést, že italské orgány poskytly Komisi povolení a licence týkající se souladu investičního projektu s vnitrostátními a evropskými normami pro životní prostředí.
2.3. Způsobilé náklady projektu
(18)
Celkové způsobilé investiční náklady projektu dosahují 80,635 milionu EUR v nominální hodnotě (8), z čehož 3,3 milionu EUR představují zpracování projektu a studií proveditelnosti, 60,920 milionu EUR nové stroje a zařízení (nová elektrárna na biopaliva) a zbývající částka odkoupení stávající infrastruktury a stavební a obdobné práce. Pořizovací náklady na stávající infrastrukturu zahrnují náklady na odkoupení uzavřené tepelné elektrárny (8,296 milionu EUR) a ocelových nádrží (4,2 milionu EUR), které dříve patřily společnosti NGP.
(19)
Itálie poskytla Komisi podrobné informace o odkoupení uzavřené tepelné elektrárny společností Friel Acerra od společnosti NGP a vysvětlila, že společnost NGP upsala zvýšení kapitálu společnosti Friel Acerra a zároveň této společnosti postoupila svou část podniku týkající se elektrické energie v celkové hodnotě 8 296 520 EUR, z čehož 3 771 043 EUR činily závazky vůči třetím stranám a o rozdíl byly doplněny kapitálové rezervy (zaokrouhleno na 4,525 milionu EUR). Italské orgány předložily externí posudek k potvrzení hodnoty elektrárny.
(20)
Itálie navíc poskytla kopii dohody o prodeji nádrží, podepsanou mezi společnostmi Friel Acerra a NGP, za cenu sjednanou ve výši 4,2 milionu EUR. I přes žádost Komise během předběžného posuzování italské orgány nepředložily externí posudek, který by tuto hodnotu potvrdil.
(21)
Italské orgány prohlašují, že náklady vzniklé příjemci podpory činily 35 milionů EUR v roce 2007 a 45,635 milionu EUR v roce 2008.
2.4. Financování investice
(22)
Italské orgány oznámily, že částka 21 milion EUR odpovídající 25 % celkových investičních nákladů, které činily 80,635 milionu EUR (nominální hodnota), by byla financována z vlastních zdrojů společnosti Friel Acerra; 19,5 milionu EUR by odpovídalo výši podpory a zbývající částka by byla pokryta z krátkodobých a středně/dlouhodobých úvěrů.
2.5. Právní základ podpory ad hoc
(23)
Italské orgány tvrdí, že společnost Friel Acerra zahájila investiční projekt přeměny elektrárny v obci Acerra v roce 2006 (v okamžiku odkoupení uzavřené elektrárny) na základě závazku přijatého italskými orgány podle Programové dohody o koordinovaném zásahu v rámci průmyslové krize společnosti NGP Spa v obci Acerra (Accordo di programma per l’attuazione coordinata dell’intervento nell’area di crisi industriale della NGP Spa di Acerra). Podle italských orgánů vychází motivační účinek z programové dohody vzhledem k její závazné právní hodnotě.
(24)
Programová dohoda byla podepsána dne 15. července 2005 vnitrostátními, regionálními a místními orgány se společnostmi NGP, Montefibre a Edison S.p.A. a týká se závodu společnosti NGP, jakož i jiných činností v oblasti obce Acerra. Dohoda však nezmiňuje podporu na přeměnu uzavřené elektrárny, ale uvádí pouze seznam investic a opatření, které je třeba provést pro restrukturalizaci společnosti NGP. Energetická společnost Edison S.p.A. (která není propojena se společností Friel Acerra) v té době vystupovala jako budoucí investor do stávající elektrárny, ale nakonec od operace ustoupila. Programová dohoda byla následně pozměněna dodatkem ze dne 6. dubna 2006 (9) a dodatkem ze dne 8. dubna 2008.
(25)
Rozhodnutí regionu Kampánie obsahující závazek poskytnout regionální podporu ad hoc společnosti Friel Acerra na přeměnu elektrárny v obci Acerra bylo vydáno dne 26. října 2007.
(26)
V počátečním oznámení italské orgány poskytly chronologický seznam událostí a informovaly, že za právní základ podpory musí být považovány zejména tyto dokumenty:
-
dodatek ze dne 8. dubna 2008, kterým se mění programová dohoda, a
-
usnesení Regionální rady regionu Kampánie č. 1857 ze dne 26. října 2007(Deliberazione della Giunta regionale della Regione Campania n. 1857 del 26 ottobre 2007) (10).
2.6. Podpora
(27)
Oznámené opatření se týká podpory na převzetí a přeměnu stávajícího závodu, který byl uzavřen. Spočívá v přímé dotaci v celkové výši 19,5 milionu EUR v nominální hodnotě.
3. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(28)
Po předběžném posouzení opatření Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti oznámené podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů z roku 2007 a rozhodla o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila níže uvedené pochybnosti.
(29)
Komise má pochybnosti o tom, že byla splněna podmínka týkající se motivačního účinku podle odstavce 38 pokynů z roku 2007: „V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.“ Dokument zmíněný italskými orgány jako dokument vyjadřující úmysl (programová dohoda ze dne 15. července 2005) tyto podmínky zjevně nesplňuje, protože neposkytuje podporu na projekt, ani nezmiňuje příjemce podpory, projekt a výši podpory. Příjemce podpory byl formálně založen až následně, a to dne 20. prosince 2005. Podle informací, které má Komise k dispozici, byl projekt zahájen v únoru 2006 odkoupením uzavřené tepelné elektrárny (první způsobilé náklady v rámci oznámených podpor), zatímco uvedený dokument, který lze považovat za dokument vyjadřující úmysl podle odstavce 38 pokynů z roku 2007, byl vystaven regionem Kampánie mnohem později, a to dne 26. října 2007.
(30)
Komise má také pochybnosti o tom, že část stávajícího majetku (uzavřená tepelná elektrárna) byla odkoupena od nezávislého investora podle odstavců 34 a 35 pokynů z roku 2007, které uvádějí: „V případě převzetí provozovny je nutné brát v úvahu pouze náklady vynaložené na zakoupení majetku od třetích stran“ a „Na nabytí majetku přímo souvisejícího s provozovnou lze také pohlížet jako na počáteční investici za předpokladu, že tato provozovna […] byla zakoupena nezávislým investorem“. V okamžiku operace byla společnost Friel Acerra, příjemce podpory, ovládána společností NGP, vlastníkem majetku. Přesněji řečeno, společnost NGP měla ve společnosti Friel v okamžiku převodu majetku podíl ve výši 90,5 %: dne 9. února 2006 byl kapitál společnosti Friel Acerra navýšen z 10 000 EUR na 100 000 EUR a toto navýšení kapitálu bylo upsáno výlučně společností NGP. Společnost NGP tedy dočasně zvýšila svůj podíl ve společnosti Friel Acerra z 5 % na 90,5 %. Po převodu ze dne 9. února 2006 téměř okamžitě následovalo stažení společnosti NGP jako vlastníka většinového podílu ve společnosti Friel Acerra. Jak již bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, pouze o několik dní později (20. února 2006) byl podíl společnosti NGP snížen na 49 % a o několik měsíců později (10. října 2006) na 5 %.
(31)
Není jasné, zda následné odkoupení dalšího stávajícího majetku (nádrží) od společnosti NGP proběhlo „za tržních podmínek“, jak stanoví odstavce 34 a 52 pokynů z roku 2007. Italské orgány neposkytly žádný nezávislý odborný posudek, který by jasně stanovil tržní cenu nádrží.
(32)
Regionální přínos podpory ad hoc ve prospěch společnosti Friel Acerra nebyl prokázán, jak stanoví odstavec 10 pokynů z roku 2007: „Pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku […], musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje“. Vytvoření (nebo udržení) 25 pracovních míst na základě podpory ve výši 19,5 milionu EUR a příspěvek elektrárny na biopaliva o výkonu 75 MW k řešení energetického deficitu regionu, který činí 2 489 MW, jsou zjevně nedostatečné a podpora je vzhledem k dopadu projektu nepřiměřená. Nebylo jasně prokázáno ani to, že by projekt přispěl k oživení průmyslové zóny v obci Acerra.
(33)
Komise požádala italské orgány a třetí strany, aby předložily své připomínky k otázce skutečného příspěvku nové elektrárny na palmový olej k rozvoji průmyslové zóny v obci Acerra a regionu Kampánie.
(34)
Ve svém rozhodnutí Komise také požádala italské orgány, aby předložily připomínky týkající se ustanovení Pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (11) (pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008).
4. PŘIPOMÍNKY OBDRŽENÉ OD TŘETÍCH STRAN A PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(35)
Jak již bylo uvedeno, Komise obdržela připomínky od příjemce podpory, společnosti Friel Acerra, dne 15. května 2009. K těmto připomínkám předložily italské orgány své připomínky dopisy ze dne 18. září 2009 a ze dne 2. listopadu 2009. Na základě další žádosti Komise poskytly italské orgány Komisi dokumenty týkající se příjemce podpory dne 1. února 2010.
4.1. Shrnutí připomínek příjemce, společnosti Friel Acerra
(36)
Pokud jde o motivační účinek, společnost Friel Acerra se odvolává na nejrůznější dokumenty podepsané italskými orgány od roku 2004 do roku 2008 v souvislosti s oživením průmyslové zóny v obci Acerra. Společnost Friel Acerra zmiňuje zvláště memorandum o porozumění ze dne 12. května 2004 (12), programovou dohodu ze dne 15. července 2005 (13), dodatek k programové dohodě ze dne 6. dubna 2006 (14), jakož i usnesení Regionální rady regionu Kampánie č. 1857 (15) a dodatek k programové dohodě ze dne 8. dubna 2008 (16). Hlavním argumentem společnosti Friel Acerra je, že pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení neberou v úvahu tyto dokumenty, a zejména programovou dohodu podepsanou dne 15. července 2005, která podle společnosti Friel Acerra představuje právně závazný akt pro podpory na všechny její následné zásahy.
(37)
Na druhém ze dvou zasedání výboru pověřeného prováděním programové dohody, které se konaly dne 29. září a 6. října 2005 (a z nichž Itálie poskytla Komisi zápisy), skupinu Friel zmínil zástupce společnosti NGP jako potenciálního investora, který má zájem o odkoupení staré elektrárny pod podmínkou, že investiční projekt získá regionální podporu.
(38)
Společnost Friel Acerra se domnívá, že oprávněné očekávání bylo posíleno první změnou programové dohody, podepsanou dne 6. dubna 2006 italskými orgány, která v článku 3 jasně zmiňuje povinnost regionu Kampánie finančně podpořit projekt nové elektrárny na biopaliva. Společnost Friel Acerra se proto domnívá, že region Kampánie byl právně vázán k financování investice dlouho před datem 7. června 2006, kdy podnik formálně předložil první žádost o podporu. Následné dokumenty regionu Kampánie, ze dne 26. října 2007 a ze dne 8. dubna 2008, tuto povinnost pouze potvrdily.
(39)
Pokud jde o způsobilé náklady, společnost Friel Acerra souhlasí s Komisí v tom, že v okamžiku převodu majetku (uzavřené elektrárny) nebyly společnosti NGP a Friel Acerra nezávislé, protože společnost NGP ovládala 90,5 % společnosti Friel Acerra. Společnost Friel Acerra však zdůrazňuje, že transakce proběhla za tržních podmínek, neboť kupní cena byla stanovena ve výši hodnoty určené nezávislým znalcem. Společnost Friel Acerra dodává, že podíl společnosti NGP ve společnosti Friel Acerra klesl na 5 % již během roku 2006. Pro vyloučení veškerých případných pochybností možného zvýhodnění společnosti NGP převzala dne 11. prosince 2008 skupina Friel od společnosti NGP i zbývajících 5 %. Podnik se tedy domnívá, že dočasné ovládání ze strany NGP nemá žádné střednědobé hospodářské důvody, ale vychází z konkrétního způsobu zvoleného pro převod majetku (uzavřené elektrárny).
(40)
Pokud jde o cenu zaplacenou za další majetek, který společnost Friel Acerra koupila od společnosti NGP (nádrže), jak je uvedeno ve smlouvě o budoucí kupní smlouvě ze dne 8. března 2006, příjemce podpory potvrzuje, že tato cena vychází z tržní hodnoty majetku. Jako důkaz předložil příjemce podpory nový dokument obsahující ocenění nádrží zpracovaný týmž nezávislým znalcem, který ocenil uzavřenou elektrárnu. Tento nový posudek, zpracovaný ex-post v roce 2009 ve fázi formálního vyšetřovacího řízení, se výslovně odvolává na tržní ceny tohoto použitého majetku k listopadu 2008 a potvrzuje cenu, kterou příjemce podpory společnosti NGP zaplatil.
(41)
Pokud jde o příspěvek projektu k regionálnímu rozvoji, společnost Friel Acerra uvádí především 25 vytvořených pracovních míst. Podnik také zdůrazňuje, že elektrárna na biopaliva zapadá do nové strategie rozvoje průmyslové zóny v obci Acerra. Tato strategie rozvoje zohledňuje potřebu nových investic s malým dopadem na životní prostředí (jako je právě elektrárna na biopaliva společnosti Friel Acerra). Navíc kromě areálu bývalé společnosti Montefibre zamýšlí Konsorcium pro průmyslový rozvoj provincie Neapol (17) přeměnit tuto zónu na inovační centrum pro letecký průmysl. To vše by mělo významný dopad na zaměstnanost a životní prostředí a na sociální a hospodářské podmínky regionu a elektrárna na biopaliva společnosti Friel Acerra k této strategii pozitivně přispívá.
(42)
Pokud jde o aspekty životního prostředí, společnost Friel Acerra odkazuje na tytéž programové dokumenty regionu Kampánie, které již uvedly italské orgány: pokyny k udržitelnému rozvoji v energetickém odvětví z roku 2002, které stanoví cíle regionální energetické politiky; akční plán pro regionální hospodářský rozvoj z roku 2006 a energeticko-environmentální plán z roku 2008. Podnik se domnívá, že všechny tyto dokumenty jasně uvádějí potřebu elektrárny na obnovitelné zdroje v regionu Kampánie.
4.2. Shrnutí připomínek členského státu
(43)
Dopisem ze dne 18. září 2009 italské orgány předložily podrobnou argumentaci týkající se požadavku na motivační účinek podle odstavce 38 pokynů z roku 2007. Konkrétně se italské orgány domnívají, že pokyny z roku 2007 jasně nestanoví formu vyjádření úmyslu.
(44)
Italské orgány zdůrazňují závaznou povahu programové dohody podepsané dne 15. července 2005 a potvrzují, že zahájení správního řízení vychází přinejmenším z memoranda o porozumění z roku 2004, které obsahovalo závazek institucí poskytovat pobídky k oživení průmyslové zóny v obci Acerra. Italské orgány dále uvádějí, že první dodatek ze dne 6. dubna 2006, kterým se mění programová dohoda, nepřímo odkazuje na společnost Friel Acerra a obsahuje prohlášení, že region Kampánie zamýšlí poskytnout pobídky pro investice do nové elektrárny.
(45)
Italské orgány také tvrdí, že totožnost soukromých subjektů určených jako subjekty odpovědné za provádění projektu má zcela okrajový význam, pokud by byl projekt realizován v dohodnutém rozsahu a s jeho sociálně-hospodářskými a průmyslovými cíli. Závěrem italské orgány zdůrazňují, že při nedostatku těchto pobídek by investor svou činnost v této zóně nezahájil, jak údajně vyplývá ze zápisu ze zasedání výboru pověřeného prováděním programové dohody, které se konalo dne 6. října 2005.
(46)
Pokud jde o nezávislost společností Friel Acerra a NGP, italské orgány potvrdily pozici společnosti Friel Acerra a skutečnost, že vlastníkem projektu a příjemcem oznámené podpory je pouze a výlučně tato společnost - subjekt na společnosti NGP zcela nezávislý. Italské orgány uvádějí, že dočasný podíl společnosti NGP na základním kapitálu společnosti Friel Acerra trval pouze krátké časové období (18) kvůli způsobu, který si strany zvolily pro převod elektrárny. V dopise ze dne 2. listopadu 2009 italské orgány vysvětlují, že způsob zvolený pro převod elektrárny ze společnosti NGP na společnost Friel Acerra, kdy byla v první fázi převedena část podniku na společnost Friel Acerra a následně byl prodán podíl společnosti NGP (skupině Friel), namísto prodeje daného majetku, lze v zásadě přisuzovat: a) důvodům daňové povahy; b) možnosti úhrady na splátky; c) důvodům souvisejícím s povolením.
(47)
Pokud jde o určení hodnoty majetku, italské orgány uvádějí, že společnost Friel Acerra zaplatila za uzavřenou elektrárnu ekvivalent hodnoty vycházející z nezávislých odborných posudků a že v tomto ohledu zjevně není pochyb o tom, že převod elektrárny proběhl mezi nezávislými subjekty na jedné straně a v každém případě že operace proběhla za tržních podmínek na straně druhé.
(48)
Také pokud jde o odkoupení nádrží, platí samozřejmě to, co již bylo uvedeno v souvislosti s nezávislostí společnosti NGP na společnosti Friel Acerra. Z toho vyplývá, že také prodej nádrží proběhl „mezi nezávislými subjekty“. Ostatně i v případě prodeje nádrží se strany pro účely určení hodnoty majetku striktně držely tržních hodnot a uplatnily tatáž kritéria a parametry, které použil nezávislý odborník v ocenění vypracovaném v souvislosti s elektrárnou.
(49)
Pokud jde o příspěvek k regionálnímu rozvoji, italské orgány v předložených připomínkách znovu potvrdily, že investiční projekt:
-
zvýší zaměstnanost v rozsahu 25 přímo vytvořených pracovních míst;
-
bude mít multiplikační účinek díky koncentraci významných průmyslových iniciativ v oblasti obce Acerra, přičemž přinejmenším deset dalších pracovních jednotek bude napojeno na zásobování a skladování palmového oleje a služby spojené s jeho přepravou;
-
bude mít význam v rámci strategie rozvoje průmyslového centra Acerra, která zahrnuje průmyslovou a sociální obnovu a obnovu zaměstnanosti průmyslové zóny v obci Acerra na jedné straně a realizaci tepelné elektrárny s nízkým dopadem na životní prostředí ve stejné oblasti na straně druhé;
-
přispěje k překonání energetického deficitu v regionu, pokud jde o kvalitu energie vyráběné z obnovitelných zdrojů (biopaliv). V tomto ohledu bude mít elektrárna se svým výkonem 75 MW důležitou úlohu při plnění regionálního cíle 200 MW z biomasy do roku 2013. Tento cíl je uveden v regionálním energeticko-environmentálním plánu (PEAR) z roku 2008.
(50)
Italské orgány ke svému dopisu ze dne 2. listopadu 2009 připojily také dopis Ministerstva pro hospodářský rozvoj ze dne 21. října 2009, který měl potvrdit příspěvek projektu k regionálnímu rozvoji. V tomto dopise ministerstvo potvrzuje, že:
-
programová dohoda ze dne 15. července 2005 se soustředila na: „vytvoření balíčku investic pro diverzifikaci průmyslových činností v dané oblasti […]; modernizaci hlavních pomocných infrastruktur (elektrárny a čistícího zařízení), i za účelem obnovení zaměstnanosti; souběh zdrojů centrální vlády a regionu Kampánie pro financování pobídek potřebných pro nové investice“;
-
měly být sledovány tři hospodářsko-výrobní cíle: a) zamezit uzavření novější části závodu SIMPE (dříve NGP); b) zahájit proces diverzifikace průmyslových činností v oblasti, která se historicky vyznačovala převažující přítomností jediné velké podnikatelské skupiny, a tím zmírnit hrozící rizika krize; c) zvýšit hodnotu průmyslové zóny, jako je ta v obci Acerra, zatížené zejména nezaměstnaností a sociálními problémy této oblasti;
-
velkým závazkem byla podpora nových investic do utváření „průmyslového parku“ Acerra, který region Kampánie navrhl na základě programové dohody.
(51)
Dopisem ze dne 2. listopadu 2009 italské orgány předaly připomínky k souladu provozu elektrárny s právními předpisy v oblasti obnovitelných zdrojů a k palivu pro elektrárnu a ukázaly, že kromě palmového oleje lze jako palivo s ohledem na vlastnosti použité technologie používat také kokosový nebo řepkový olej, olej z kopry nebo jiná obdobná rostlinná biopaliva, aniž by bylo ohroženo řádné fungování a produktivita elektrárny.
4.3. Další dokumenty příjemce poskytnuté členským státem
(52)
Dne 23. prosince 2009 útvary Komise pro úplné pochopení rozhodovacího procesu požádaly italské orgány, aby poskytly (případnou) další dokumentaci datovanou před zahájením investičního projektu společností Friel Acerra, která by odůvodňovala samotné rozhodnutí o investici.
(53)
Italské orgány odpověděly dne 1. února 2010 a trvaly na skutečnosti, že zápis ze zasedání ze dne 6. října 2005 jasně označuje skupinu Friel jako alternativního investora po odchodu společnosti Edison. V těchto zápisech zástupce společnosti NGP prohlašuje, že (skupina) Friel očekává regionální podporu.
(54)
Italské orgány k odpovědi připojily další dopis příjemce podpory, jehož součástí byly interní dokumenty skupiny Friel: dopis poradce uvádějící, že existuje možnost převzetí elektrárny společnosti NGP v obci Acerra po odchodu společnosti Edison; dvě po sobě jdoucí smlouvy s týmž poradcem a jedna interní zpráva ze dne 26. ledna 2006, která se zabývá finanční proveditelností projektu v případě poskytnutí i neposkytnutí regionální podpory.
5. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
5.1. Vyhodnocení jako státní podpora
(55)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(56)
Podporu poskytují italské orgány ve formě přímého grantu. Lze mít tedy za to, že tato podpora je poskytována členským státem a ze státních prostředků podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(57)
Podpora je určena pro jediný podnik, společnost Friel Acerra, a je tedy selektivní.
(58)
Podpora je poskytnuta na investici týkající se výroby elektrické energie. Trh s elektřinou se postupně otevřel hospodářské soutěži, zejména směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (Úř. věst. L 27, 1997, s. 20), a tento proces vyvrcholil úplnou liberalizací tohoto odvětví dne 1. července 2007 (19). V Itálii však určitá hospodářská soutěž v tomto odvětví existovala i před zásahem zákonodárce Společenství (20). Jelikož elektřina je předmětem obchodu mezi členskými státy, je opatření takové povahy, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(59)
Podpora poskytnutá společnosti Friel Acerra zbaví tento podnik nákladů, které by normálně musel vynaložit, kdyby instaloval obdobnou elektrárnu, což znamená, že podnik získává vůči svým konkurentům hospodářskou výhodu.
(60)
Zvýhodnit společnost Friel Acerra a její výrobu vůči konkurentům znamená, že hospodářská soutěž je nebo může být narušena.
(61)
Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(62)
Jelikož bylo stanoveno, že oznámená podpora představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné prověřit, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem.
5.2. Oprávněnost opatření podpory
(63)
Oznámením podpory ve prospěch společnosti Friel Acerra před jejím provedením Itálie dodržela požadavek individuální oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU.
5.3. Právní základ posouzení
(64)
Jelikož bylo stanoveno, že výše uvedené opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné prověřit, zda tato podpora může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem na základě výjimek podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.
5.3.1. Čl. 107 odst. 2 SFEU
(65)
Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU týkající se podpor sociální povahy poskytovaných individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo se na tento případ nevztahují.
5.3.2. Čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU
(66)
Čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU stanoví, že povoleny jsou podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Jak je vysvětleno v části 2 tohoto rozhodnutí, region Kampánie je způsobilý pro podpory podle této výjimky.
(67)
Komise uvádí, že deklarovaným cílem podpory je podpořit regionální rozvoj, a opatření se týká projektu regionální investiční podpory ad hoc. Komise konstatuje, že investiční projekt, který italské orgány zamýšlí podpořit, byl zahájen v roce 2006. Je tedy nezbytné objasnit, zda musí být opatření posouzeno podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2000-2006 (dále jen „pokyny z roku 1998“) (21) nebo podle pokynů z roku 2007.
(68)
Odstavec 105 pokynů z roku 2007 stanoví normy týkající se uplatňování příslušných textů v čase. Uvádí, že pokyny z roku 2007 se uplatní na všechny regionální podpory poskytnuté po 31. prosinci 2006, zatímco pokyny z roku 1998 se uplatní na všechny regionální podpory poskytnuté nebo přiznané do roku 2007. V tomto případě podpora nebyla poskytnuta před rokem 2007, ačkoli projekt byl zahájen v roce 2006. Prvním aktem, který lze považovat za poskytnutí podpory příjemci, je rozhodnutí regionu Kampánie ze dne 26. října 2007 (viz část 5.4.1.5) (22). Základem pro posuzování slučitelnosti podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU jsou tedy pokyny z roku 2007.
5.3.3. Čl. 107 odst. 3 písm. b), c) a d) SFEU
(69)
Opatření nemůže být považováno za významný projekt společného evropského zájmu nebo za podporu, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Jejím cílem není ani podpora kultury nebo zachování kulturního dědictví, jak stanoví čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU.
(70)
Pokud jde o výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU povolující podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, Komise uvádí, že podpora na ochranu životního prostředí může být považována za slučitelnou na tomto základě pod podmínkou, že splňuje podmínky stanovené pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (23) (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008“).
(71)
Italské orgány navíc nepředložily žádné další argumenty, které by naznačovaly, že daná podpora by mohla být slučitelná s ostatními ustanoveními Smlouvy, ostatními normami týkajícími se státních podpor nebo pokyny.
5.4. Slučitelnost podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU na základě ustanovení pokynů z roku 2007
(72)
Pokyny z roku 2007 stanoví v článku 2 (Oblast působnosti) a článku 4 (Regionální investiční podpora) podmínky pro schvalování regionálních investičních podpor. V tomto případě musí být dodržen odstavec 10 (příspěvek režimů ad hoc ke strategii regionální rozvoje) e části 4.1 (Forma a výše podpory) a 4.2 (Způsobilé výdaje), které stanoví tyto požadavky:
- Motivační účinek: Aby bylo zajištěno, že regionální podpora má skutečný motivační účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo, odstavec 38 pokynů z roku 2007 stanoví: „V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.“
- Příspěvek k jednotné strategii regionálního rozvoje: Odstavec 10 pokynů z roku 2007 uvádí: „Pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku […], musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje…“.
- Způsobilé náklady: Přesná definice způsobilých nákladů je uvedena v odstavcích 34, 35 a 36 a 50-56 pokynů z roku 2007.
- Vlastní příspěvek: Odstavec 39 pokynů z roku 2007 vyžaduje vlastní příspěvek ve výši 25 %.
- Udržení investice v regionu: Odstavec 40 pokynů z roku 2007 stanoví, že investice se musí v daném regionu udržet po dobu pěti let (tři roky v případě malých a středních podniků).
- Limity podpory: Odstavce 42-49 pokynů z roku 2007 definují limity podpory.
(73)
Komise již posoudila soulad opatření podpory navrhovaného v odstavci 34 části 3.3 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (24). Přesněji, jak již bylo vysvětleno v odstavci 34 bodě i) rozhodnutí, opatření podpory se týká počáteční investice, tj. založení nové provozovny. Na nabytí majetku přímo souvisejícího s provozovnou, v tomto případě nabytí uzavřené tepelné elektrárny a použitých nádrží, lze také pohlížet jako na počáteční investici, pokud byl majetek zakoupen nezávislým investorem (viz odstavce 34 a 35 pokynů z roku 2007): tento prvek bude posuzován v následující části 5.4.3; v bodě vi) se uvádí, že příjemce podpory se na investici finančně spolupodílí nejméně ve výši 25 % způsobilých nákladů formou, která není předmětem veřejné podpory (viz odstavec 39 pokynů z roku 2007); v bodě vii) že podpora je podmíněna požadavkem, aby předmětná investice zůstala v daném regionu nejméně pět let po její realizaci (viz odstavec 40 pokynů z roku 2007); v bodech ii) a iii) že míra oznámené podpory (viz odstavce 42-49 pokynů z roku 2007) je nižší než použitelný limit regionální podpory ve výši 30 % hrubého ekvivalentu podpory (HEP), upravený podle ustanovení odstavce 67 pokynů z roku 2007; v bodě iv) se uvádí, že podpory na náklady na přípravné studie a poradenství jsou nižší než 50 % limit schválený pro malé a střední podniky (viz odstavec 51 pokynů z roku 2007).
(74)
Komise v následujících částech posoudí dodržení podmínek týkajících se motivačního účinku, příspěvku k regionálnímu rozvoji a způsobilých investičních nákladů.
5.4.1. Motivační účinek (odstavec 38 pokynů z roku 2007)
(75)
Odstavec 38 pokynů z roku 2007 stanoví:
-
Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný motivační účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory následně písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. Všechny režimy podpory musí obsahovat výslovnou zmínku o obou podmínkách. V případě podpory ad hoc musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.
-
Poznámka 39 uvádí: „Pokud podpora podléhá individuální oznamovací povinnosti a schválení Komisí, musí se potvrzení způsobilosti podmínit rozhodnutím Komise, kterým dochází ke schválení podpory.“
-
Poznámka 40 uvádí: „‚Zahájení pracíznamená‘ buď zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky zařízení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti“.
-
Poznámka 41 uvádí: „Jedinou výjimkou je schválený režim daňové podpory, kdy se prominutí daní nebo úleva na daňové povinnosti poskytuje na způsobilé výdaje automaticky bez aplikace uvážení správních orgánů.“
(76)
Podle ustálené judikatury:
„… je třeba uvést, že Komise může podporu prohlásit za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 ES, pouze pokud může konstatovat, že tato podpora přispívá k uskutečňování některého z uvedených cílů, kterých by podnik, jenž je příjemcem podpory, nemohl za obvyklých tržních podmínek dosáhnout vlastními prostředky. Jinými slovy, aby se na podporu mohly vztahovat výjimky podle čl. 87 odst. 3 ES, musí nejen splňovat jeden z cílů uvedených v čl. 87 odst. 3 písm. a), b), c) nebo d) ES, ale musí být také pro dosažení těchto cílů nezbytná (rozsudek Soudu ze dne 7. června 2001, věc T-187/99, Agrana Zucker und Stärke/Komise, Sb. rozh., s. II-1587, bod 74).
Podpora, která má za následek zlepšení finanční situace podniku, který je jejím příjemcem, aniž by byla nezbytná k dosažení cílů stanovených v čl. 87 odst. 3 ES, nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem (rozsudek Soudního dvora ze dne 15. dubna 2008, věc C-390/06, Nuova Agricast, Sb. rozh., s. I-2577, bod 68; viz rovněž v tomto smyslu rozsudky Soudního dvora ze dne 24. února 1987, věc 310/85, Deufil/Komise, Sb. rozh., s. 901, bod 18, a ze dne 5. října 1994, věc C-400/92, Německo/Komise, Sb. rozh., s. I-4701, body 12, 20 a 21).“ (25)
Soud prvního stupně přijal tento postoj také ve věci (26), jejímž předmětem bylo opatření ad hoc podle předcházejících pokynů k vnitrostátní regionální podpoře (27), a vysvětlil, že ustanovení týkající se motivačních účinků se vztahují také na opatření ad hoc. Soud dále potvrzuje, že Komise může motivační účinek posuzovat s odvoláním na okolnost chronologického charakteru (28).
(77)
Ve své ustálené rozhodovací praxi v oblasti opatření podpory ad hoc (29) schválených podle pokynů z roku 2007 se Komise domnívá, že aby mohlo být písemné potvrzení příslušného orgánu považováno za důkaz motivačního účinku podle odstavce 38 pokynů z roku 2007, musí obsahovat minimum informací určujících alespoň investiční projekt, který má být podpořen, výši způsobilých nákladů, výši podpory a podmiňovací doložku.
(78)
Italské orgány a příjemce poskytly některé dokumenty, o kterých se domnívají, že představují písemné potvrzení podle odstavce 38 pokynů z roku 2007. Komise každý z nich přezkoumá, aby ověřila, zda splňují podmínky podle odstavce 38 pokynů z roku 2007. Dříve než Komise přistoupí k tomuto přezkumu, musí stanovit datum zahájení realizace projektu.
5.4.1.1. Datum zahájení realizace projektu
(79)
Italské orgány prohlásily, že realizace projektu byla zahájena v červenci 2007. Komise však uvádí, že odkup uzavřené tepelné elektrárny byl zahájen dne 9. února 2009 převodem části podniku společnosti NGP týkající se elektrárny na společnost Friel Acerra. Vzhledem k tomu, že na toto nabytí majetku (uzavřené elektrárny) přímo souvisejícího s provozovnou se pohlíží jako na počáteční investici, datum nabytí uzavřené tepelné elektrárny je datem zahájení realizace projektu. Komise se tedy domnívá, že datem zahájení realizace je 9. únor 2006. Uvádí však, že její závěry týkající se motivačního účinku by se nezměnily, ani kdyby se za datum zahájení realizace považoval 4. srpen 2006, kdy společnost Friel Acerra objednala dodávku nové elektrárny u společnosti Wärtsilä, nebo dokonce období 23-30. července 2007, kdy společnost Friel Acerra zahájila stavební práce na nové elektrárně na biopaliva.
5.4.1.2. Programová dohoda ze dne 15. července 2005
(80)
Komise se domnívá, že dokument popsaný ve 23. a 24. bodě odůvodnění nelze považovat za písemné potvrzení podle odstavce 38 pokynů z roku 2007, protože se vztahuje především k plánu záchrany a restrukturalizace společnosti NGP (30). Výstavba nové elektrárny je sice skutečně zmíněna, ale vztahuje se k jinému podniku (Edison), k jinému projektu (nové tepelné elektrárně o výkonu 400 MW) a nezmiňuje poskytnutí žádné podpory na tento projekt. Programová dohoda podepsaná dne 15. července 2005 pouze uvádí, že společnosti NGP a Edison a italské orgány budou muset uzavřít další dohodu ve lhůtě 60 dní (což se nestalo). Jak již bylo uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, společnost Edison není nijak spojena se společností Friel Acerra.
(81)
Komise se domnívá, že argumentace italských orgánů, podle které pokyny z roku 2007 nestanoví přesnou formu písemného potvrzení, nepostačuje k tomu, aby byl jakýkoli dokument neurčitě odkazující na možný projekt podpory považován za dokument, který splňuje požadavky podle odstavce 38 pokynů z roku 2007. V této souvislosti Komise uvádí, že programová dohoda podepsaná dne 15. července 2005 nezmiňuje ani investiční projekt, který má být podpořen (elektrárna na biopaliva), ani výši způsobilých nákladů, ani výši podpory. Rovněž neuvádí, že na přeměnu uzavřené elektrárny se počítá s podporou. Podmínky týkající se prokázání motivačního účinku podle odstavce 38 pokynů z roku 2007 se jasně odvolávají na investiční projekt, podporu, příjemce a nezbytné schválení podpory ze strany Komise. Proto musí dokument, který takovýto motivační účinek odůvodňuje, tyto informace obsahovat.
(82)
Komise nemůže přijmout ani argumentaci italských orgánů, podle které vytvořila programová dohoda ze dne 15. července 2005 oprávněné očekávání podpory na jakýkoli projekt realizovaný v průmyslové zóně v obci Acerra ve vztahu k výrobě elektřiny, neboť tato dohoda neuvádí, že podpora by za tímto účelem byla poskytnuta.
(83)
Komise proto dospěla k závěru, že programová dohoda ze dne 15. července 2005 podmínky podle odstavce 38 pokynů z roku 2007 nesplňuje.
5.4.1.3. Změna programové dohody ze dne 6. dubna 2006
(84)
Programová dohoda byla změněna dne 6. dubna 2006 regionem Kampánie a společností NGP (viz 36. bod odůvodnění). Komise uvádí, že tato změna odkazuje na alternativní plán pro elektrárnu, tj. její přeměnu na elektrárnu na biopaliva, a počítá s poskytnutím podpory na projekt na základě systému blokových výjimek, tj. opatření 1.12 operačního programu pro region Kampánie (31).
(85)
Komise však uvádí, že toto opatření nemohlo pokrýt celou výši státní podpory plánované na projekt společnosti Friel Acerra, neboť vylučovalo podpory významné výše, tj. projekty se způsobilými náklady přesahujícími 25 milionů EUR a mírou podpory přesahující 17,5 % (čistý grantový ekvivalent) a projekty, u kterých celková výše podpory přesahovala 15 milionů EUR. Tento vyňatý režim vylučoval ze způsobilých nákladů také odkup použitých zařízení a strojů (32).
(86)
Komise proto uvádí, že i kdybychom chtěli změnu ze dne 6. dubna 2006 absurdně považovat za dopis vypracovaný při poskytnutí podpory, podmínky podle odstavce 38 pokynů z roku 2007 by stejně nebyly splněny: za prvé byla tato změna provedena po datu zahájení prací (9. února 2006); za druhé změna, stejně jako programová dohoda, neobsahuje všechny informace nezbytné k tomu, aby byla považována za dokument vyjadřující úmysl, zejména neuvádí výši způsobilých nákladů a výši podpory, která má být poskytnuta, ani neobsahuje podmiňovací doložku; za třetí se tento dopis o poskytnutí podpory výslovně odvolává na regionální režim, jehož platnost uplynula dne 31. prosince 2006 (33). Komise již rozhodla, že motivační účinek nemůže být převáděn z jednoho režimu podpory do druhého, protože každý režim je nezávislý a má své vlastní podmínky způsobilosti (34), tím spíše pokud vnitrostátní orgány odkázaly na možnost poskytnutí podpory v rámci určitého režimu, který nedovoluje poskytnutí podpory ve výši a na projekt takového rozsahu, jaké jsou plánované v tomto případě.
(87)
Komise proto dospěla k závěru, že změna programové dohody ze dne 15. července 2005 provedená dne 6. dubna 2006 rovněž nesplňuje podmínky podle odstavce 38 pokynů z roku 2007, a v každém případě je datována po datu zahájení realizace projektu.
(88)
Během roku 2006 (před uplynutím platnosti stávajících režimů podpory) žádala společnost Friel Acerra o státní podporu dvakrát: dne 7. června 2006 předložila žádost o 30 milionů EUR na základě opatření 1.12 operačního programu pro region Kampánie na období 2000-2006; dne 18. prosince 2006 předložila žádost o 43 396 000 EUR na základě vnitrostátního režimu č. 488/1992 ve znění pozdějších předpisů, který byl schválen jako opatření státní podpory N 715/99 (35). Komise nebyla informována o žádné kladné reakci italských orgánů na uvedené žádosti. Společnost Friel Acerra však zahájila práce převedením majetku ze společnosti NGP již v únoru 2006 a dne 4. srpna 2006 objednala dodávku nové elektrárny u společnosti Wärtsilä. Společnost nakonec zahájila stavební práce na nové elektrárně na biopaliva v období 23.-30. července 2007. Ani tyto žádosti proto nemohou být považovány za dokument vyjadřující úmysl podle odstavce 38 pokynů z roku 2007 a nemohou prokazovat, že podpora skutečně má motivační účinek.
5.4.1.4. Schválení regionu Kampánie ze dne 9. října 2006
(89)
Pokud je o další dokument citovaný italskými orgány v jejich připomínkách, tedy schválení regionu Kampánie ze dne 9. října 2006 (36), tento dokument se týká správních povolení technické přeměny stávající elektrárny, a nikoli podpory, kterou měly regionální orgány za tímto účelem poskytnout. Nemůže být tedy považován za dokument vyjadřující úmysl podle odstavce 38 pokynů z roku 2007 a je datován po datu zahájení realizace projektu.
5.4.1.5. Rozhodnutí regionu Kampánie ze dne 26. října 2007
(90)
Komise se domnívá, že usnesení Regionální rady regionu Kampánie č. 1857 ze dne 26. října 2007, již zmiňované ve 25., 26., 29. a 68. bodě odůvodnění, je prvním dokumentem vydaným italskými orgány v souladu s odstavcem 38 pokynů z roku 2007, který by byl právně závazný pro poskytnutí podpory společnosti Friel Acerra. Dokument jasně určuje investiční projekt (elektrárna na biopaliva) a výši podpory (nejvýše 19,5 milionu EUR) a před oznámením podléhá schválení Komisí.
(91)
Jelikož práce na projektu začaly v únoru 2006, tj. více než rok a půl před přijetím uvedeného dokumentu, Komise se domnívá, že oznámený projekt nesplňuje podmínky odstavce 38 pokynů z roku 2007 (37) a neprokazuje motivační účinek podpory. Oznámení bylo nicméně provedeno až 16. července 2008. Rozhodnutí regionu z října 2007 obsahující podmíněný závazek k poskytnutí podpory nelze považovat za rozhodující činitel, který by společnost Friel Acerra motivoval k realizaci investičního projektu ve skutečnosti zahájeného v únoru 2006 nabytím elektrárny. Regionální rozhodnutí z října 2007 nelze považovat za dostatečné k prokázání motivačního účinku podpory i s přihlédnutím k datu prvních stavebních prací, které společnost Friel Acerra provedla v červenci 2007, neboť i tyto práce předcházely uvedenému rozhodnutí.
5.4.1.6. Zápis ze zasedání výboru pověřeného prováděním programové dohody, které se konalo dne 6. října 2005
(92)
Italské orgány dále odkázaly na zápis ze zasedání výboru pověřeného prováděním programové dohody, které se konalo dne 6. října 2005, na důkaz motivačního účinku pro investiční projekt společnosti Friel Acerra. Podle zápisu byla skupina Friel na tomto zasedání poprvé zmíněna zástupcem společnosti NGP jako potenciální investor, který projevil zájem o převzetí uzavřené elektrárny. Tento zájem byl údajně motivován dostupností regionálních podpor pro toto odvětví, které by mohly snížit finanční náklady v oblasti, jež v té době nebyla příliš konkurenceschopná.
(93)
Komise se domnívá, že existence tohoto prohlášení v zápise nevyjadřuje pevný a závazný úmysl italských orgánů poskytnout podporu na investiční projekt pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Prohlášení činí osoba, která zastupuje podnik v obtížích NGP, který hledá kupce pro svou uzavřenou elektrárnu. Komise dále uvádí, že zápis neobsahuje žádné prohlášení italských orgánů potvrzující, že očekávání skupiny Friel ohledně regionální investiční podpory budou naplněna.
(94)
Komise zdůrazňuje skutečnost, že dokument vyjadřující úmysl musí jasně být písemný dokument vystavený orgánem, který je příslušný k poskytnutí podpory, a nikoli zástupcem podniku, který není příjemcem podpory a který má zájem o prodej daného majetku (tepelné elektrárny). Tento zápis navíc nesplňuje minimální požadavky na obsah dokumentu vyjadřujícího úmysl podle odstavce 38 pokynů z roku 2007.
5.4.1.7. Interní dokumenty podniku
(95)
Konečně, pokud jde o další dokumenty poskytnuté italskými orgány (viz 54. bod odůvodnění), Komise se domnívá, že vzhledem k jasnosti poslední věty odstavce 38 pokynů z roku 2007 a vzhledem ke skutečnosti, že dokument vyjadřující úmysl musí vystavit orgán příslušný v poskytnutí podpory, interní dokumenty podniku nemohou být stavěny na stejnou úroveň jako dokument vyjadřující úmysl, který prokazuje záměr veřejných orgánů poskytnout podporu na regionální investiční projekt.
(96)
V každém případě tyto dokumenty spíše potvrzují, že investiční rozhodnutí bylo učiněno, aniž by italské orgány vyjádřily rozhodný a závazný příslib poskytnutí podpory. Zejména v interní zprávě ze dne 26. ledna 2006 se posuzuje finanční proveditelnost projektu při poskytnutí i neposkytnutí regionální podpory. Prokazuje to, že byly zohledněny obě možnosti. Zpráva uzavírá, že pokud by společnost Friel Acerra podporu na regionální investici neobdržela, projekt by byl méně ziskový a více riskantní. Nejvýše o dva týdny později, dne 9. února 2006, společnost Friel Acerra zahájila investice nabytím uzavřené elektrárny společnosti NGP. Ani italské orgány, ani příjemce neuvedly, že by v období od 26. ledna 2006 do 9. února 2006 došlo k události, která by schválila nebo potvrdila úmysl italských orgánů poskytnout podporu.
5.4.1.8. Závěr: neexistuje motivační účinek
(97)
Komise se proto domnívá, že oznámený projekt nesplňuje podmínku motivačního účinku podpory ad hoc podle odstavce 38 pokynů z roku 2007, který stanoví, že ještě před zahájením prací na projektu musí být tento motivační účinek prokázán dokumentem vystaveným příslušnými orgány vyjadřujícím úmysl přiznat podporu, ve kterém se prohlásí, že daný investiční projekt je v zásadě způsobilý pro přiznání podpory (pod podmínkou obdržení souhlasu Komise).
5.4.2. Příspěvek k jednotné strategii regionálního rozvoje (odstavec 10 pokynů z roku 2007)
(98)
Komise zejména připomíná, v souladu s odstavcem 10 pokynů z roku 2007, že regionální podpory ad hoc jsou považovány za způsobilé pouze výjimečně. Je tedy na členském státu, aby prokázal, že regionální podpora ad hoc svými kladnými účinky přispívá k regionálnímu rozvoji, například z hlediska tvorby pracovních míst (počtu přímých a nepřímých míst vytvořených investicí), vzdělávání a přenosu technologií, účinku přelévání a multiplikačního účinku na další investice ze strany propojených poskytovatelů služeb a výrobců, a zároveň omezuje narušení hospodářské soutěže.
(99)
Komise přihlíží zejména ke skutečnosti, že vytvoření (nebo udržení) 25 přímých a 10 nepřímých pracovních míst skutečně představuje příspěvek k regionálnímu rozvoji. Domnívá se však, že existuje zjevný nepoměr mezi počtem vytvořených pracovních míst a výší podpory (19,5 milionu EUR s podporou ad hoc ve výši 780 000 EUR na jedno přímé pracovní místo), zejména v porovnání s mnoha dalšími opatřeními regionální podpory ad hoc schválenými Komisí v posledních letech (38), u kterých byla výše podpory na jedno pracovní místo (udržené nebo vytvořené) nižší než 70 000 EUR. Tento závěr platí, i když odhlédneme od skutečnosti, že náklady na vytvoření a udržení pracovního místa se mohou v různých členských státech lišit.
(100)
Komise se dále domnívá, že formální podmínky stanovené v různých dokumentech týkajících se programu a plánu regionálního rozvoje v oblasti výroby energie (39), zejména cíl dosáhnout instalovaného výkonu výroby elektřiny z biomasy ve výši 200 MW do roku 2013, který je stanoven v regionálním energeticko-environmentálním plánu z roku 2008, nepředstavují zásadní a významný důvod pro přiznání této podporyad hoc. Přínos elektrárny společnosti Friel Acerra (se svým výkonem 74,8 MW) odpovídající 600 GWh ročně je vzhledem k celkovému regionálnímu energetickému deficitu, který odpovídá 15 000 GWh ročně, minimální. Komise se domnívá, že existence fungujícího trhu s energií neodůvodňuje potřebnost této konkrétní investice. Pokud jde o další formální cíle stanovené v různých dokumentech týkajících se regionálních programů, Komise uznává, že investiční projekt může přispět k dosažení těchto cílů, ale zároveň se domnívá, že přínos z hlediska energie vyráběné z obnovitelných zdrojů stěží představuje dostatečné odůvodnění pro přiznání regionální podpory ad hoc jedinému podniku.
(101)
Dalším důvodem, který italské orgány opakovaně uváděly ve fázi oznámení, bylo, že elektrárna by měla vyrábět energii pro průmyslovou zónu v obci Acerra, a tím předcházet výpadkům energie v podnicích, které vzniknou v průmyslovém parku. Od tohoto odůvodnění se ustoupilo během formálního vyšetřování, protože Itálie potvrdila, že společnost Friel Acerra musí prodávat svou výrobu na trhu s energií, jelikož je napojena na vnitrostátní síť (40). Komise proto uvádí, že jedno z hlavních odůvodnění uvedených v oznámení již neplatí, protože energie vyráběná společností Friel Acerra se prodává na vnitrostátním trhu s energií a nová elektrárna na biopaliva je přímo napojená na vnitrostátní síť.
(102)
Na základě informací poskytnutých italskými orgány ve fázi formálního vyšetřování Komise bere na vědomí argumentaci, podle které by vývoj průmyslové zóny v obci Acerra mohl být v případě přerušení investičního projektu společnosti Friel Acerra ohrožen, protože by to znamenalo další negativní signál pro potenciální investory v této oblasti již tak těžce zasažené sociálními a hospodářskými obtížemi. Ostatní podniky, které projevily zájem usadit se v této zóně, by mohly od svého záměru ustoupit, což by mělo další negativní vliv na městskou oblast, která již tak upadla do krize. Je však třeba zdůraznit, že Komise prohlašuje podporu, která nemá žádný motivační účinek ex ante, za neslučitelnou, což nemůže ve svém důsledku bránit tomu, aby se ve stejné průmyslové zóně usadili další investoři, nebo připravit jiné podpory o příslušný motivační účinek.
(103)
Nakonec Komise uvádí, že italské orgány neposkytly konkrétní údaje týkající se jakéhokoli vzdělávání nebo předávání znalostí nebo jakéhokoli účinku přelévání nebo multiplikačního účinku investice, jako tomu bylo ve většině případů regionální podpory ad hoc, které byly schváleny Komisí v posledních letech (41).
(104)
Z výše uvedených důvodů a s přihlédnutím k předchozí praxi a všem možným aspektům (omezený počet přímých a nepřímých pracovních míst vytvořených na základě projektu, zanedbatelný příspěvek k regionální energetické politice, absence přímého energetického vstupu pro danou průmyslovou zónu, neexistence účinků přelévání a zejména jasně nepřiměřená výše podpory vzhledem k počtu vytvořených nebo udržených pracovních míst) Komise dospěla k závěru, že investice nepřispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje, jak vyžaduje odstavec 10 pokynů z roku 2007).
5.4.3. Způsobilé náklady (odstavce 34, 35 a 36 a 50 až 56 pokynů z roku 2007)
(105)
Navzdory hospodářskému odůvodnění uvedenému italskými orgány neproběhl převod majetku (elektrárny) ze společnosti NGP na společnost Friel Acerra zcela v souladu s předpisy. Samotná společnost Friel Acerra jakožto nabyvatel potvrzuje, že v okamžiku převodu byla ovládána z 90,5 % společností NGP.
(106)
Dočasný podíl společnosti NGP ve společnosti Friel Acerra se však zdá být spojen se způsobem (vkladem části podniku) zvoleným pro převod stávající elektrárny mezi dvěma formálně nezávislými stranami. Po skončení operace (vkladu části podniku společností NGP do společného podniku a prodeji podílů skupině Friel) se oba podniky opět staly nezávislými. Navíc požadavek na ocenění uzavřené tepelné elektrárny nezávislým znalcem byl splněn v souladu se zásadami a účelem uvedenými v odstavci 35 pokynů z roku 2007.
(107)
Pokud jde tedy o převod uzavřené tepelné elektrárny, Komise dospěla k závěru, že ačkoli nebylo ustanovení odstavce 35 pokynů z roku 2007 - které stanoví, že provozovna musí být „zakoupena nezávislým investorem“ - z formálního hlediska zcela splněno, byla naplněna jeho podstata. Cena zaplacená společností Friel Acerra za uzavřenou tepelnou elektrárnu skutečně odpovídá hodnotě stanovené nezávislým znalcem a krátce po převodu majetku se nabyvatelská společnost stala na prodávající společnosti (NGP) nezávislou.
(108)
Pokud jde o další použitý majetek zahrnutý do způsobilých nákladů, Komise přijímá argumentaci předloženou italskými orgány a společností Friel Acerra, podle které převod použitých nádrží proběhl mezi dvěma nezávislými stranami za tržních podmínek, i když bez předchozího formálního posudku provedeného nezávislým znalcem. Cena zaplacená za tento majetek odpovídá tržní ceně, jak potvrzuje nový dokument vypracovaný týmž nezávislým znalcem, který již dříve ocenil uzavřenou elektrárnu.
(109)
Na nabytí majetku přímo souvisejícího s provozovnou, tj. uzavřené tepelné elektrárny a použitých nádrží, lze tedy také pohlížet jako na počáteční investici podle odstavce 35 pokynů z roku 2007.
5.4.4. Závěry týkající se slučitelnosti s pokyny z roku 2007
(110)
I když tedy některé požadavky týkající se regionální investiční podpory podle pokynů z roku 2007 byly dodrženy, dospěla Komise k závěru, že v souvislosti s regionální podporou ad hoc na investiční projekty nebyly splněny výše uvedené povinnosti (motivační účinek a příspěvek k regionálnímu rozvoji). Komise proto dospěla k závěru, že předmětné opatření nemůže být prohlášeno za slučitelné podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a podle pokynů z roku 2007.
5.5. Slučitelnost s ustanoveními pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008
(111)
Ani ve fázi předběžného posouzení, ani ve fázi formálního vyšetřování italské orgány nereagovaly na připomínku Komise, podle které se na posuzování podpor tohoto druhu, které jsou charakteristické energetickými/environmentálními cíli a investicemi této povahy (elektrárna na biopaliva), spíše vztahují pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.
(112)
Komise uvádí, že pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 v části 1.3.4 vyžadují existenci motivačního účinku. Odstavec 27 stanoví, že je nutné ověřit, zda by k dané investici nedošlo i bez poskytnutí státní podpory.
(113)
Komise se domnívá, že v tomto případě byla investice z důvodů uvedených v části 5.4.1 zahájena dříve, než orgán příslušný k poskytnutí podpory vyjádřil pevný úmysl podporu na tento projekt skutečně poskytnout. Oznámená podpora proto nemůže mít žádný motivační účinek, a podmínky pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 tedy nejsou splněny již z tohoto důvodu.
(114)
Komise dále uvádí, že Itálie ani přes výslovnou výzvu neposkytla informace nezbytné k tomu, aby prokázala splnění podmínek stanovených pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 pro investice v odvětví obnovitelné energie (odstavce 102 až 106 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008).
(115)
Komise uvádí, že je na členském státu, aby prokázal slučitelnost podpory (42). Jelikož Itálie v této věci žádné informace neposkytla, Komise nemá dostatečné informace, aby rozhodla o splnění dalších kritérií stanovených pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že předmětná podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ani podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, ani podle pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, ani podle žádné jiné výjimky obsažené v SFEU. Podpora tedy musí být zakázána.
6. ZÁVĚR
(117)
V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla důvody shrnuté v části 3 tohoto rozhodnutí, na jejichž základě zpochybnila, že by se na dané opatření mohla vztahovat výjimka podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Tyto pochybnosti nebyly zcela rozptýleny informacemi a argumenty obsaženými v připomínkách italských orgánů a příjemce podpory.
(118)
Komise dospěla k závěru, že regionální podpora ad hoc společnosti Friel Acerra oznámená italskými orgány popsaná v části 2 tohoto rozhodnutí nesplňuje všechny podmínky stanovené v pokynech z roku 2007, aby mohla být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ani nesplňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, aby mohla být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podpora není slučitelná ani z žádného jiného důvodu.
(119)
Vzhledem k tomu, že podpora není slučitelná s žádnou další výjimkou obsaženou v SFEU, nemůže být provedena. Podle italských orgánů nebyla podpora dosud vyplacena, takže není třeba ji vracet,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Italská republika hodlá poskytnout společnosti Fri-El Acerra S.r.l. ve výši 19,5 milionu EUR, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Uvedená podpora tedy nemůže být provedena.
Článek 2
Italská republika bude informovat Komisi do dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o přijetí příslušných opatření.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-15 ta' Settembru 2010
dwar l-għajnuna mill-Istat li l-Italja għandha l-intenzjoni li timplimenta favur Fri-El Acerra S.r.l. C 8/09 (ex N 357/08)
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 6159)
(It-test bit-Taljan biss hu awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/110/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108, paragrafu 2, l-ewwel subparagrafu,
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62, paragrafu 1, punt a),
Wara li stiednet lil dawk kollha interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom b’konformità mal-artikoli msemmija (1) u wara li kkunsidrat l-osservazzjonijiet li rċeviet,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
It-22 ta’ Mejju 2008 saret laqgħa ta’ notifika minn qabel bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Taljani.
(2)
Permezz ta’ komunikazzjoni elettronika tas-16 ta’ Lulju 2008, reġistrata lill-Kummissjoni fl-istess jum, l-awtoritajiet Taljani għarrfu lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108, paragrafu 3 tat-TFUE, l-intenzjoni li jagħtu għajnuna ad hoc lil Fri-El Acerra S.r.l.
(3)
B’ittri tat-2 ta’ Settembru 2008 (D/53398) u tat-12 ta’ Diċembru 2008 (D/54895), il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni, li l-awtoritajiet Taljani taw b’ittri tal-1 ta’ Ottubru 2008 (A/20101), tat-22 ta’ Ottubru 2008 (A/22018) u tad-19 ta’ Jannar 2009, din tal-aħħar reġistrata lill-Kummissjoni fil-21 ta’ Jannar 2009 (A/1460).
(4)
Fl-10 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura skont l-Artikolu 108, paragrafu 2 tat-TFUE dwar l-għajnuna msemmija. Id-deċiżjoni li tinbeda l-proċedura kienet ippubblikata fl-24 ta’ April 2009 fil-Ġurnal Uffiċjali (2). Il-Kummissjoni stiednet lil dawk kollha interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom rigward il-każ.
(5)
Fil-15 ta’ Mejju 2009, il-benefiċjarju tal-għajnuna Fri-El Acerra S.r.l., ressaq l-osservazzjonijiet tiegħu rigward id-deċiżjoni dwar il-ftuħ tal-proċedura (A/11823). Fid-9 ta’ Ġunju2009 dawn l-osservazzjonijiet intbagħtu lill-Italja biex tkun tista’ tikkummenta dwarhom (D/52516). Fis-7 ta’ Lulju 2009 l-awtoritajiet Taljani talbu estensjoni ta’ tliet xhur biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom (A/16162). Fl-20 ta’ Awwissu 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni rrispondew (D/53581) billi ffissaw skadenza ġdida ta’ xahar. Fl-10 ta’ Settembru 2009 l-awtoritajiet Taljani talbu (A/19513) laqgħa urġenti mas-servizzi tal-Kummissjoni biex jiddiskutu l-każ; fit-18 ta’ Settembru 2009 ressqu l-osservazzjonijiet tagħhom (A/20172) biex ikunu diskussi fil-laqgħa, li saret fi Brussell fl-24 ta’ Settembru 2009 fil-preżenza tal-avukati li jirrappreżentaw il-konċessjonant (ir-Reġjun tal-Campania) u l-benefiċjarju (Fri-El Acerra S.r.l.).
(6)
B’ittra tal-21 ta’ Ottubru 2009 (D/54421) is-servizzi tal-Kummissjoni ħeġġew lill-awtoritajiet Taljani biex iressqu l-informazzjoni u d-dokumenti supplimentari miftehmin fil-laqgħa. Fit-2 ta’ Novembru 2009 l-awtoritajiet Taljani sa fl-aħħar ressqu dawn id-dokumenti u l-informazzjoni, reġistrati lill-Kummissjoni fl-istess jum (A/23266). B’ittra tat-23 ta’ Diċembru 2009 (D/55541) is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Taljani biex jippreżentaw, jekk kemm il-darba kienu disponibbli, dokumenti oħra. B’ittra tal-1 ta’ Frar 2010 (A/1892) l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw diversi dokumenti, l-aktar tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-Italja fl-aħħar nett tat kjarifiki oħra b’messaġġ mibgħut bil-posta elettronika fil-5 ta’ Mejju 2010.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA TAL-GĦAJNUNA
(7)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw l-intenzjoni tagħhom li jagħtu, fl-ambitu tal-linji gwida dwar l-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-2007-2013 (3) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-linji gwida tal-2007”), għajnuna reġjonali ad hoc favur Fri-El Acerra S.r.l. għal xogħol ta’ tiġdid u tibdil ta’ impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem biż-żejt veġetali (bijolikwidi) f’Acerra (il-Campania). Il-Campania huwa reġjun li jikkwalifika għall-għajnuna b’għan reġjonali (NUTS II) skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE, b’livell massimu ta’ għajnuna reġjonali għal kumpaniji kbar ta’ 30 % tas-sussidju gross ekwivalenti (SGE) konformi mal-Mappa tal-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-Italja 2007-2013 (4). Permezz tal-għajnuna, l-awtoritajiet Taljani kellhom il-ħsieb li jippromwovu l-iżvilupp reġjonali.
2.1. Il-benefiċjarju tal-għajnuna
(8)
Il-kumpanija Fri-El Acerra S.r.l (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “Friel Acerra”) hija l-benefiċjarju tal-għajnuna. Friel Acerra twaqqfet bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata fl-20 ta’ Diċembru 2005, 95 % minnha kkontrollata minn Fri-El Acerra Holding S.r.l. u 5 % minn NGP S.p.A. (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “NGP”), is-sid tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża. Fid-9 ta’ Frar 2006, il-kumpanija NGP żiedet temporanjament is-sehem tagħha fi Friel Acerra minn 5 % għal 90,5 %, minflok l-għoti lil Friel Acerra tal-fergħa tal-impjant tal-enerġija elettrika. Ftit jiem wara, fl-20 ta’ Frar 2006, is-sehem ta’ NGP tnaqqas għal 49 % u ftit xhur wara, fl-10 ta’ Ottubru 2006, reġa’ niżel għal 5 %.
(9)
Meta saret in-notifika dwar il-miżura, 95 % ta’ Friel Acerra kien ikkontrollat minn Fri-El Acerra Holding S.r.l., waqt li l-5 % l-ieħor kien ikkontrollat minn NGP. F’Jannar 2009 l-awtoritajiet Taljani infurmaw lill-Kummissjoni li, fil-11 ta’ Diċembru 2008, NGP kienet iddeċidiet li tirtira s-sehem tagħha fi Friel Acerra. Għalhekk, Friel Acerra bħalissa hija kkontrollata 100 % minn Fri-El Acerra Holding S.r.l., kumpanija kkontrollata mill-grupp Fri-El Green Power S.p.A.
(10)
Il-grupp Fri-El Green Power S.p.A. (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “il-grupp Friel”) twaqqaf fl-1994 fil-provinċja ta’ Bolzano mit-tliet aħwa Gostner u jopera fil-qasam tal-produzzjoni u l-bejgħ ta’ elettriku minn sorsi rinnovabbli. Iktar preċiżament, il-grupp Friel jopera fil-qasam tal-produzzjoni tal-enerġija mir-riħ u jipproduċi enerġija elettrika fi 19-il impjant għall-produzzjoni tal-enerġija mir-riħ fl-Italja. Il-proġett ta’ investiment ta’ Acerra huwa l-ewwel wieħed li bħala parti minnu l-grupp li jinkludi lill-benefiċjarju jipproduċi enerġija minn bijomassa likwida, waqt li impjanti oħra tal-enerġija elettrika li jaħdmu bil-bijomassa u l-bijogass għadhom fil-fażi ta’ żvilupp (5).
(11)
NGP twaqqfet fl-2003 wara li Montefibre, kumpanija li tipproduċi akriliku u fibri tal-polijester, waqqfet il-produzzjoni tagħha ta’ polimeri tal-polijester f’Acerra. NGP għaddiet minn diffikultajiet finanzjarji u bbenefikat minn għajnuna għar-ristrutturazzjoni, notifikata lill-Kummissjoni (NN15/2007, C14/2007), b’ammont totali ta’ EUR 20,87 miljun. Il-Kummissjoni approvat l-għajnuna lil NGP fis-16 ta’ Lulju 2008 (6). Il-bejgħ tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża kien wieħed mill-elementi tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni li ġie ppreżentat mill-awtoritajiet Taljani.
(12)
Fl-2006, l-awtoritajiet Taljani pprovdew dejta li tikkonferma li l-benefiċjarju tal-għajnuna u l-grupp Friel ikkwalifikaw bħala SMEs.
(13)
Waqt li kienet qed issir il-valutazzjoni, l-awtoritajiet Taljani pprovdew informazzjoni dwar l-iżviluppi tas-sehem fil-proprjetà tal-benefiċjarju tal-għajnuna, li minnha jirriżulta li meta ġiet trasferita l-proprjetà tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża, (Frar 2006), NGP, li kienet il-proprjetarja preċedenti tal-assi, kellha sehem ta’ 90,5 % ta’ Friel Acerra. Wara, matul l-2006, is-sehem ta’ NGP fi Friel Acerra niżel għal 5 %.
2.2. Il-proġett ta’ investiment
(14)
Il-proġett ta’ investiment notifikat ġie implimentat fir-Reġjun tal-Campania, fiż-żona industrijali ta’ Acerra. Il-proġett jirrigwarda x-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża li huwa proprjetà ta’ NGP u t-tibdil tiegħu f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem b’żejt veġetali, l-aktar żejt tal-palm.
(15)
L-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika huwa magħmul minn erba’ magni Wärtsilä tat-tip 18V46 li jaħdmu bil-kombustjoni, ta’ qawwa unitarja ta’ 17,2 MW u minn turbina tal-fwar ta’ 6 MW. Il-produzzjoni totali tal-impjant, f’dak li huma enerġija elettrika u sħana, tlaħħaq 74,8 MW.
(16)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li l-proġett beda jitwettaq f’Lulju 2007 u li kellu jitlesta fl-2009. Madankollu, il-proċeduri għax-xiri tal-impjant il-qadim tal-enerġija elettrika nbdew fi Frar 2006. Skont informazzjoni li ġiet ippubblikata, l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant ilu jitħaddem mill-2009 (7).
(17)
Ġie nnutat li l-awtoritajiet Taljani għaddew l-awtorizzazzjonijiet u l-liċenzji dwar il-konformità tal-proġett ta’ investiment mar-regoli ambjentali nazzjonali u Ewropej lill-Kummissjoni.
2.3. Kostijiet ammissibbli tal-proġett
(18)
Il-kostijiet totali ammissibbli tal-investiment relatati mal-proġett jammontaw għal valur nominali (8) ta’ EUR 80,635 miljun, li minnhom EUR 3,3 miljun ntefqu għall-iddisinjar u fi studji ta’ fattibbiltà, EUR 60,920 miljun ntefqu f’makkinarju u fi stallazzjonijiet ġodda (l-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jitħaddem bil-bijokarburant), waqt li d-differenza ntużat biex tinxtara l-infrastruttura eżistenti u biex isiru xogħlijiet ta’ bini u xogħlijiet simili oħra. Il-kostijiet għax-xiri tal-infrastruttura eżistenti jinkludu l-kostijiet għax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża (EUR 8,296 miljun) u tat-tankijiet tal-azzar (EUR 4,2 miljun) li qabel kienu proprjetà ta’ NGP.
(19)
L-Italja għaddiet lill-Kummissjoni d-dettalji tax-xiri minn Friel Acerra tal-impjant tal-enerġija elettrika li NGP ma baqax juża, u spjegat li NGP, fil-kuntest ta’ sottoskrizzjoni għal żieda fil-kapital ta’ Friel Acerra, għadditilha l-fergħa tagħha tal-kumpanija relatata mal-impjant tal-enerġija elettrika b’valur totali ta’ EUR 8 296 520, li minnhom EUR 3 771 043 f’dejn ma’ partijiet terzi, u d-differenza (imqarrba għal EUR 4,525 miljun) attribwita għal riservi kapitali. L-awtoritajiet Taljani pprovdew rapport estern magħmul minn esperti biex jiġi kkonfermat il-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika.
(20)
L-Italja pprovdiet ukoll kopja tal-ftehim dwar il-bejgħ tat-tankijiet, li ġie ffirmat minn Friel Acerra u NGP, għall-prezz miftiehem ta’ EUR 4,2 miljun. Minkejja t-talba tal-Kummissjoni, waqt il-fażi tal-valutazzjoni preliminari l-awtoritajiet Taljani ma pprovdewx valutazzjoni esterna li tikkonferma l-valur imsemmi.
(21)
L-awtoritajiet Taljani jiddikjaraw li l-ispejjeż li ħallas il-benefiċjarju tal-għajnuna kienu ta’ EUR 35 miljun fl-2007 u ta’ EUR 45,635 miljun fl-2008.
2.4. Finanzjament tal-investiment
(22)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw li EUR 21 miljun, li jikkorrispondu għal 25 % tal-ammont totali tal-kostijiet tal-investiment, jiġifieri EUR 80,635 miljun (valur nominali), kienu ġew finanzjati minn riżorsi ta’ Friel Acerra stess; EUR 19,5 miljun kienu jikkorrispondu għall-ammont tal-għajnuna, waqt li l-bqija kienu koperti minn self bankarju fuq medda ta’ żmien qasir u medju/fit-tul.
2.5. Bażi ġuridika tal-għajnuna ad hoc
(23)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li Friel Acerra bdiet il-proġett ta’ investiment għat-tiġdid u t-tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Acerra fl-2006 (meta nxtara l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża), skont impenn li sar bħala parti mill-Ftehim dwar il-pjan (Ftehim dwar il-pjan għall-implimentazzjoni koordinata tal-intervent fiż-żona ta’ kriżi industrijali ta’ NGP Spa ta’ Acerra). Skont l-awtoritajiet Taljani, l-effett tal-inċentivazzjoni għandu jitfassal skont il-Ftehim dwar pjan, meta jitqies il-valur ġuridiku vinkolanti tiegħu.
(24)
Il-Ftehim dwar il-pjan ġie ffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 mill-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali ma’ NGP, Montefibre u Edison S.p.A. u jirrigwarda t-twaqqif ta’ NGP, kif ukoll attivitajiet oħra fiż-żona ta’ Acerra. Madankollu, il-Ftehim ma jsemmix l-għajnuna għax-xogħol ta’ tiġdid u tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża, iżda fiħ lista tal-investimenti u l-miżuri li għandhom isiru għar-ristrutturar ta’ NGP. Il-kumpanija tal-enerġija Edison S.p.A. (li m’għandhiex rabtiet ma’ Friel Acerra) dak iż-żmien dehret li kienet beħsiebha tinvesti fl-impjant eżistenti tal-enerġija elettrika, iżda fl-aħħar iddeċidiet li tirtira mill-operazzjoni. Il-Ftehim dwar il-pjan wara nbidel bi protokoll fis-6 ta’ April 2006 (9) u bi protokoll fit-8 ta’ April 2008.
(25)
Id-deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania li tikkonferma l-għoti ta’ għajnuna reġjonali ad hoc lil Friel Acerra għax-xoghol ta’ tiġdid u tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Acerra ttieħdet fis-26 ta’ Ottubru 2007.
(26)
Fin-notifika inizjali, l-awtoritajiet Taljani pprovdew lista kronoloġika tal-ġrajjiet u infurmaw li d-dokumenti li ġejjin kellhom jiġu kkunsidrati bħala l-bażi ġuridika tal-għajnuna, b’mod partikolari:
-
Il-Protokoll tat-8 ta’ April 2008 li jibdel il-Ftehim dwar il-pjan, u
-
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 tas-26 ta’ Ottubru 2007 (10).
2.6. L-għajnuna
(27)
Il-miżura notifikat huwa dwar għajnuna biex issir stima, u biex isir tiġdid u tibdil, ta’ impjant eżistenti li kien ingħalaq. Dan jikkonsisti f’sussidju dirett ta’ ammont totali ta’ EUR 19,5 miljun, bħala valur nominali.
3. IR-RAĠUNIJIET GĦALIEX INBEDA L-PROĊEDIMENT TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(28)
Wara valutazzjoni preliminari tal-miżura, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna notifikata mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE fid-dawl tal-linji gwida tal-2007, u ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċediment imsemmi fl-Artikolu 108, paragrafu 2 tat-TFUE. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji li ġejjin.
Effett tal-inċentivazzjoni
(29)
Il-Kummissjoni tiddubita li l-kundizzjoni dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni mfissra fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 ġiet issodisfata: “Fil-każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti għandha tkun ħarġet dikjarazzjoni dwar l-intenzjonijiet tagħha rigward l-għoti tal-għajnuniet qabel jinbdew ix-xogħlijiet fuq il-proġett, bil-kundizzjoni li l-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni”. Id-dokument imsemmi mill-awtoritajiet Taljani bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni (il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005) ma deherx li ssodisfa dawn il-kundizzjonijiet, minħabba li ma jipprovdix għajnuna għall-proġett u ma jsemmix lill-benefiċjarju tal-għajnuna, il-proġett u l-ammont totali tal-għajnuna. Il-benefiċjarju tal-għajnuna ġie stabbilit b’mod formali aktar tard, fl-20 ta’ Diċembru 2005. Skont l-informazzjoni li kellha l-Kummissjoni, il-proġett ġie kkomunikat fi Frar 2006 meta nxtara l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża (l-ewwel kostijiet ammissibbli fl-ambitu tal-għajnuniet notifikati), waqt li d-dokument li jista’ jitqies bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 inħareġ mir-Reġjun tal-Campania ħafna aktar tard, fis-26 ta’ Ottubru 2007.
Kositjiet ammissibbli
(30)
Il-Kummissjoni tiddubita wkoll li parti mill-assi eżistenti (l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża) inxtrat minn investitur indipendenti skont il-punti 34 u 35 tal-linji gwida tal-2007, li jindikaw: “F’każ ta’ xiri ta’ stabbiliment, għandhom jitqiesu esklussivament il-kostijiet għax-xiri tal-assi minn partijiet terzi”, u “Anki x-xiri tal-assi relatati b’mod dirett ma’ impjant jista’ jitqies bħala li hu investiment inizjali bil-kundizzjoni li l-impjant […] jinxtara minn investitur indipendenti”. Meta kienet għadha qed topera, Friel Acerra, il-benefiċjarja tal-għajnuna, kienet ikkontrollata minn NGP, li kienet propjretarja tal-assi. B’mod iktar preċiż, NGP kellha sehem ta’ 90,5 % ta’ Friel meta sar it-trasferiment tal-assi: fid-9 ta’ Frar 2006, il-kapital ta’ Friel Acerra żdied minn EUR 10 000 għal EUR 100 000, u din iż-żieda ta’ kapital ġiet sottoskritta esklussivament minn NGP. B’hekk, NGP żiedet temporanjament is-sehem tagħha fi Friel Acerra minn 5 % għal 90,5 %. Wara t-trasferiment li sar fid-9 ta’ Frar 2006, il-proċess li wassal għall-irtirar ta’ NGP bħala azzjonista b’maġġoranza fi Friel Acerra sar kważi b’mod immedjat. Kif diġà ġie spjegat fil-punt 8, ftit jiem wara (fl-20 ta’ Frar 2006), is-sehem ta’ NGP tnaqqas għal 49 %, u ftit xhur wara (fl-10 ta’ Ottubru 2006) għal 5 %.
(31)
Mhuwiex ċar jekk ix-xiri ta’ aktar assi eżistenti (tankijiet) li sar wara minn NGP seħħx “skont il-kundizzjonijiet tas-suq”, kif stabbilit fil-punti 34 u 52 tal-linji gwida tal-2007. L-awtoritajiet Taljani ma pprovdew l-ebda rapport minn espert indipendenti, li jistabbilixxi b’mod ċar il-prezz tas-suq tat-tankijiet.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(32)
Il-kontribut f’livell reġjonali tal-għajnuna ad hoc favur Friel Acerra ma ġiex ippruvat kif stabbilit fil-punt 10 tal-linji gwida tal-2007: “Meta jkun previst, skont ċirkostanzi eċċezzjonali, li tingħata għajnuna individwali ad hoc lil impriża waħda […], huwa l-Istat Membru li għandu juri li l-proġett jikkontribwixxi għal strateġija għall-iżvilupp reġjonali koerenti”. Il-ħolqien ta’ (jew li jinżamm) 25 post tax-xogħol, meta titqies l-għajnuna ta’ EUR 19,5 miljun, u l-kontribut tal-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant u li għandha kapaċità ta’ 75 MW għas-soluzzjoni tad-defiċit enerġetiku tar-reġjun ta’ 2 489 MW jidhru li mhumiex biżżejjed, u l-għajnuna mhijiex proporzjonali mal-impatt tal-proġett. Lanqas ma ġie ppruvat b’mod ċar il-kontribut tal-proġett biex terġa’ tingħata l-ħajja liż-żona industrijali ta’ Acerra.
(33)
Il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Taljani u lil partijiet terzi biex jikkummentaw dwar il-kwistjoni tal-kontribut effettiv tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem biż-żejt tal-palma għall-iżvilupp taż-żona ta’ Acerra u tar-Reġjun tal-Campania.
Rispett għar-regoli ambjentali
(34)
Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni talbet ukoll lill-awtoritajiet Taljani biex jikkummentaw dwar id-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida Komunitarji rigward l-Għajnuna mill-Istat għall-Ħarsien tal-Ambjent (11) (il-Linji Gwida dwar l-Ambjent tal-2008).
4. OSSERVAZZJONIJIET LI ĠEW IPPREŻENTATI MINN PARTIJIET TERZI U OSSERVAZZJONIJIET TAL-ISTAT MEMBRU
(35)
Kif issemma hawn fuq, il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mill-benefiċjarju tal-għajnuna, Friel Acerra, fil-15 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Taljani kkummentaw dwar dawn l-osservazzjonijiet b’ittri tat-18 ta’ Settembru 2009 u tat-2 ta’ Novembru 2009. Wara talba oħra min-naħa tal-Kummissjoni, fl-1 ta’ Frar 2010 l-awtoritajiet Taljani għaddew id-dokumenti tal-benefiċjarju tal-għajnuna lill-Kummissjoni.
4.1. Sinteżi tal-osservazzjonijiet tal-benefiċjarju Friel Acerra
Effett tal-inċentivazzjoni
(36)
Dwar l-effett tal-inċentivazzjoni, Friel Acerra tirreferi għad-diversi dokumenti li ġew iffirmati mill-awtoritajiet Taljani bejn l-2004 u l-2008 biex terġa’ tingħata l-ħajja liż-żona industrijali ta’ Acerra. B’mod aktar speċifiku, Friel Acerra ssemmi l-Memorandum ta’ Ftehim tat-12 ta’ Mejju 2004 (12), il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 (13), il-Ftehim Addizzjonali tal-Ftehim dwar il-pjan tas-6 ta’ April 2006 (14), kif ukoll id-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 (15) u l-Ftehim Addizzjonali tal-Ftehim dwar il-pjan tat-8 ta’ April 2008 (16). L-argument ewlieni ta’ Friel Acerra huwa li d-dubji murija mill-Kummissjoni għad-deċiżjoni biex jinbeda l-proċediment ma jqisux għal kollox dawn id-dokumenti, u b’mod partikolari l-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005, li skont Friel Acerra huwa att li jorbot f’livell ġuridiku fir-rigward tal-għajnuna li tingħata għall-interventi kollha suċċessivi tagħha.
(37)
Fit-tieni laqgħa mit-tnejn li saru tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, li saru rispettivament fid-29 ta’ Settembru u fis-6 ta’ Ottubru 2005 (u li fihom l-Italja għaddiet il-minuti lill-Kummissjoni), il-grupp Friel issemma mir-rappreżentant tal-NGP bħala investitur potenzjali, li huwa interessat li jixtri l-impjant il-qadim tal-enerġija elettrika bil-kundizzjoni li l-proġett ta’ investiment jingħata għajnuna reġjonali.
(38)
Friel Acerra jidhrilha li l-istennija leġittima kienet issaħħet permezz tal-ewwel modifika tal-Ftehim dwar il-pjan, li ġiet iffirmata fis-6 ta’ April 2006 mill-awtoritajiet Taljani u li fl-Artikolu 3 tagħha jiġi stabbilit, b’mod ċar, l-obbligu tar-Reġjun tal-Campania li jagħti appoġġ finanzjarju lill-proġett tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant. Għalhekk, Friel Acerra jidhrilha li r-Reġjun tal-Campania kien ġurdikament marbut li jappoġġja l-investiment tiegħu ferm qabel is-7 ta’ Ġunju 2006, meta l-kumpanija ppreżentat l-ewwel talba formali tagħha għall-għajnuna. L-atti suċċessivi tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007 u tat-8 ta’ April 2008 kkonfermaw dan l-obbligu.
Kostijiet ammissibbli
(39)
Għal dak li jirrigwarda mal-kostijiet ammissibbli, Friel Acerra taqbel mal-Kummissjoni dwar il-fatt li meta sar it-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża) iż-żewġ kumpaniji NGP u Friel Acerra ma kinux indipendenti, minħabba li NGP kienet tikkontrolla 90,5 % ta’ Friel Acerra. Madankollu, Friel Acerra ssostni li t-tranżazzjoni saret bil-kundizzjonijiet tas-suq, meta jitqies li l-prezz tal-bejgħ kien ġie ffissat għall-valur stabbilit minn espert indipendenti. Friel Acerra żżid tgħid li l-parteċipazzjoni ta’ NGP fil-kumpanija kienet niżlet għal 5 % matul l-2006 biss. Biex jiġu eliminati d-dubji kollha rigward vantaġġ possibbli għal NGP, fil-11 ta’ Diċembru 2008 l-grupp Friel xtara anki l-5 % li kien baqa’ mingħand NGP. Il-kumpanija għalhekk jidhrilha li l-kontroll temporanju ta’ NGP ma jirriflettix loġika ekonomika għal tul ta’ żmien medju u twil, iżda huwa r-riżultat ta’ proċedura speċifika magħżula għat-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża).
(40)
Rigward il-prezz imħallas għall-assi l-oħra li Friel Acerra xtrat minn NGP (it-tankijiet), kif stabbilit fil-kuntratt preliminari tax-xiri tat-8 ta’ Marzu 2006, il benefiċjarju tal-għajnuna kkonferma li dan jirrifletti l-valur tas-suq tal-assi. Biex juri dan, il-benefiċjarju tal-għajnuna ppreżenta dokument ieħor bl-istima tal-valur tat-tankijiet, imħejji minn espert indipendenti li għamel stima tal-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Din l-istima l-ġdida, imħejjija qabel l-2009 fil-fażi tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, tagħmel referenza espliċita għall-prezzijiet tas-suq ta’ dawn l-assi użati kif stabbiliti f’Novembru 2008 u tikkonferma l-prezz imħallas lil NGP mill-benefiċjarju tal-għajnuna.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(41)
Rigward il-kontribut tal-proġett għall-iżvilupp reġjonali, Friel Acerra ssemmi l-ewwel nett il-25 post tax-xogħol ġdid li nħoloq. Il-kumpanija tenfasizza wkoll li l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant jagħmel parti mill-istrateġija l-ġdida ta’ żvilupp taż-żona industrijali ta’ Acerra. Din l-istrateġija ta’ żvilupp tqis il-ħtieġa ta’ investimenti ġodda b’impatt baxx fuq l-ambjent (bħal pereżempju l-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Friel Acerra li jaħdem bil-bijorkarburant). Barra minn hekk, minbarra ż-żona eks Montefibre, il-Konsorzju għaż-Żona ta’ Żvilupp Industrijali tal-Provinċja ta’ Napli (17) beħsiebu jbiddel iż-żona f’waħda ta’ innovazzjoni għall-industrija tal-ajrunawtika. Dan kollu jkollu impatt sinifikattiv fl-ambitu tal-impjiegi u l-ambjent u fuq il-kundizzjonijiet soċjali u ekonomiċi tar-reġjun, u l-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Friel Acerra li jaħdem bil-bijorkarburant jikkontribwixxi b’mod pożittiv għal din l-istrateġija.
Rispett għar-regoli ambjentali
(42)
Fl-aħħar nett, rigward l-aspetti ambjentali, Friel Acerra tirreferi għall-istess dokumenti għall-pjanijiet tar-Reġjun tal-Campania msemmija qabel mill-awtoritajiet Taljani: il-linji gwida rigward l-iżvilupp sostenibbli fis-settur tal-enerġija tal-2002, li jistabbilixxu l-għanijiet tal-politika tar-Reġjun rigward l-enerġija, il-Pjan ta’ Azzjoni għall-iżvilupp ekonomiku reġjonali tal-2006 u l-pjan ambjentali dwar l-enerġija tal-2008. Il-kumpanija jidhrilha li dawn id-dokumenti kollha jindikaw b’mod ċar il-ħtieġa għal impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem b’sorsi rinnovabbli fir-Reġjun tal-Campania.
4.2. Sinteżi tal-kummenti tal-Istat Membru
Effett tal-inċentivazzjoni
(43)
B’ittra tat-18 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw argument dettaljat dwar ir-rekwiżit tal-effett ta’ inċentivazzjoni stipulat fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Taljani jidhrilhom li l-linji gwida tal-2007 ma jispeċifikawx b’mod ċar il-forma tad-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni.
(44)
L-awtoritajiet Taljani jenfasizzaw kemm jorbot il-Ftehim dwar il-pjan li ġie ffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005, u jtennu li l-bidu tal-proċediment amministrattiv għandu jmur lura mill-inqas għall-Memorandum ta’ Ftehim tal-2004, li kien jinkludi l-impenn, min-naħa tal-istituzzjonijiet, li jingħataw inċentivi biex tingħata l-ħajja mill-ġdid liż-żona industrijali ta’ Acerra. Huma jinnutaw ukoll li l-ewwel Protokoll tas-6 ta’ April 2006, li jimmodifika l-Ftehim dwar il-Pjan, fih referenza impliċita għal Friel Acerra u jiddikjara li r-Reġjun tal-Campania għandu l-intenzjoni li jagħti inċentivi għall-investiment fl-impjant il-ġdid.
(45)
L-awtoritajiet Taljani jiddikjaraw ukoll li l-identità tal-partijiet privati individwati bħala “implimentaturi” tieħu rilevanza għalkollox marġinali, fl-ambitu li fih il-proġett qed jiġi implimentat skont il-ftehim li sar u fil-kuntest tal-għanijiet soċjo-ekonomiċi u industrijali tiegħu. Huma jenfasizzaw fl-aħħar nett li, fin-nuqqas ta’ dawn l-inċentivi, l-investitur mhuwiex se jwaqqaf l-attività tiegħu f’din iż-żona, kif jidher fil-minuti tal-laqgħa tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005.
Kostijiet ammissibbli
(46)
Rigward l-indipendenza ta’ Friel Acerra u NGP minn xulxin, l-awtoritajiet Taljani kkonfermaw il-pożizzjoni ta’ Friel Acerra u l-fatt li d-detentriċi tal-proġett u benefiċjarja tal-għajnuna notifikata hija biss u esklussivament din il-kumpanija - parti li hija għal kollox indipendenti minn NGP. L-awtoritajiet Taljani jindikaw li l-preżenza temporanja ta’ NGP fl-assi soċjali ta’ Friel Acerra damet biss għal żmien qasir (18) minħabba l-metodu magħżul mill-partijiet għat-trasferiment tal-impjant. Fl-ittra tat-2 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Taljani jispjegaw li l-metodu li ntuża għat-trasferiment tal-impjant tal-enerġija elettrika minn NGP għal Friel Acerra, fl-ewwel fażi bl-għoti ta’ fergħa tal-kumpanija lil Friel Acerra u wara, bl-għoti tal-ishma ta’ NGP (lill-grupp Friel), minflok tpartit tal-assi inkwistjoni, essenzjalment intuża minħabba a) raġunijiet relatati mat-taxxi; b) it-tqassim tal-ħlas f’pagamenti separati; c) raġunijiet ta’ awtorizzazzjoni.
(47)
B’referenza għall-iffissar tal-valur tal-assi, l-awtoritajiet Taljani osservaw li għall-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża Friel Acerra ħallset l-ekwivalenti tal-valur stipulat mill-istima ta’ espert indipendenti u li, għalhekk, ma seta’ jkun hemm l-ebda dubju, min-naħa, mill-fatt li t-trasferiment tal-impjant seħħ bejn partijiet indipendenti, u min-naħa l-oħra, u fi kwalunkwe każ, li l-operazzjoni saret skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(48)
Anki rigward ix-xiri tat-tankijiet, jgħodd, naturalment, dak li diġà ġie enfasizzat rigward l-indipendenza ta’ NGP u Friel Acerra minn xulxin. Minn dan jirriżulta wkoll li l-bejgħ tat-tankijiet sar “bejn partijiet indipendenti”. Barra minn hekk, anki fil-każ tax-xiri tat-tankijiet, il-partijiet qablu li jżommu strettament mal-valuri tas-suq biex jiġi determinat il-valur li għandu jiġi attribwit għall-assi, billi jiġu applikati l-istess kriterji u parametri li ntużaw mill-espert indipendenti rigward l-istima li saret rigward l-impjant.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(49)
Rigward il-kontribut reġjonali, l-awtoritajiet Taljani, fl-osservazzjonijiet li għamlu, tennew li l-proġett ta’ investiment:
-
għandu jżid l-impjiegi, bil-25 post tax-xogħol li jinħoloq direttemant;
-
għandu jkollu effett moltiplikattiv, minħabba l-konċentrament ta’ inizjattivi industrijali rilevanti fiż-żona ta’ Acerra, b’mill-inqas 10 postijiet tax-xogħol oħra konnessi mal-attivitajiet ta’ provvista u ħażna taż-żejt tal-palm u l-assistenza fit-trasport tiegħu;
-
għandu jkun rilevanti fl-istrateġija ta’ żvilupp taż-żona industrijali ta’ Acerra, bir-rilanċ industrijali, tal-impjiegi u soċjali taż-żona industrijali ta’ Acerra, min-naħa, u l-iżvilupp fl-istess żona, ta’ impjant tal-enerġija termoelettrika b’impatt ambjentali baxx;
-
għandu jikkontribwixxi biex jingħeleb id-defiċit enerġetiku fir-reġjun f’dik li hija kwalità tal-enerġija, maħluqa minn sorsi rinnovabbli (bijolikwidi). F’din il-perspettiva, l-impjant, b’qawwa ta’ 75 MW, se jkollu r-rwol importanti li jilħaq l-għan reġjonali ta’ 200 MW fl-2013 għall-bijomassa. Dan l-għan huwa msemmi fil-Pjan ta’ Enerġija Ambjentali Reġjonali (PEAR) tal-2008.
(50)
Mal-ittra tagħhom tat-2 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Taljani hemżu nota tal-Ministeru tal-Iżvilupp Ekonomiku tal-21 ta’ Ottubru 2009, bil-għan li jiġi kkonfermat il-kontribut tal-proġett għall-iżvilupp reġjonali. F’din in-nota, il-Ministeru jikkonferma li:
-
il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 kien dwar: “il-ħolqien ta’ investimenti għad-diversifikazzjoni tal-attivitajiet industrijali lokalizzati […]; l-immodernizzar tal-infrastrutturi ewlenin ta’ appoġġ (impjant tal-enerġija elettrika u impjant ta’ purifikazzjoni), anki għal għanijiet ta’ impjegar mill-ġdid tal-ħaddiema, il-ġbir flimkien tar-riżorsi tal-Gvern Ċentrali u tar-Reġjun tal-Campania għall-finanzjament tal-inċentivazzjonijiet meħtieġa għall-investimenti l-ġodda”;
-
għandhom jintlaħqu tliet għanijiet relatati mal-ekonomija u l-produzzjoni: a) li jiġi evitat li tingħalaq l-aktar parti ġdida tal-kumpanija SIMPE (eks NGP); b) li jinbeda proċess ta’ diversifikazzjoni tal-attivitajiet industrijali f’żona li fil-passat kienet karatterizzata mill-preżenza ta’ grupp wieħed imprenditorjali kbir, bil-konsegwenza ta’ tnaqqis ta’ riskji ta’ kriżi rikorrenti; c) li ssir valorizzazzjoni ta’ żona industrijali, bħal dik ta’ Acerra, li tinsab partikolarment milquta minn problemi ta’ qgħad u minn problemi soċjali;
-
l-attività biex tippromwovi l-investimenti ġodda biex jissawwar “il-park industrijali” ta’ Acerra li r-Reġjun tal-Campania ppropona fil-Ftehim dwar il-pjan kienet ta’ impenn wiesa’.
Rispett għar-regoli ambjentali
(51)
Fl-ittra tat-2 ta’ Novembru 2009 l-awtoritajiet Taljani taw l-osservazzjonijiet tagħhom rigward il-konformità tal-impjant mar-regoli dwar is-sorsi rinnovabbli u l-karuburant biex jitħaddem, u b’hekk urew li, minbarra ż-żejt tal-palm, it-tħaddim tal-impjant tal-enerġija elettrika, minħabba l-karatteristiċi tat-teknoloġija li ntużat, jista’ jiġi assigurat, mingħajr preġudizzju għat-tħaddim regolari tiegħu jew għall-produttività, anki biż-żejt tal-ġewż tal-Indi, żjut oħra bħal żejt tal-kopra u tal-kolza, jew bijokarburanti veġetali li jistgħu jiġu assimilati.
4.3. Dokumenti oħra tal-benefiċjarju li ngħataw mill-Istat Membru
Effett ta’ inċentivazzjoni
(52)
Fit-23 ta’ Diċembru 2009, bil-għan li jkun hemm għarfien sħiħ tal-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Taljani biex jipprovdu (jekk disponibbli) aktar dokumentazzjoni minn qabel id-data ta’ meta nbeda l-proġett ta’ investiment minn Friel Acerra, li tiġġustifika l-istess deċiżjoni li jsir l-investiment.
(53)
L-awtoritajiet Taljani wieġbu fl-1 ta’ Frar 2010, u insistew dwar il-fatt li l-minuti tal-laqgħa tas-6 ta’ Ottubru 2005 identifikat b’mod ċar il-grupp Friel bħala investitur alternattiv wara li rtirat il-kumpanija Edison. F’dawn il-minuti, l-istennija (tal-grupp) Friel għall-appoġġ reġjonali ġiet affermata mill-persuna li tirrappreżenta lil NGP.
(54)
Flimkien mar-risposta, l-awtoritajiet Taljani bagħtu ittra oħra tal-benefiċjarju tal-għajnuna, b’dokumenti interni tal-grupp Friel: nota ta’ konsulent li jsemmi li teżisti opportunità li jinxtara l-impjant ta’ NGP f’Acerra wara l-irtirar ta’ Edison, żewġ kuntratti suċċessivi mal-istess konsulent u rapport intern tas-26 ta’ Jannar 2006 li jeżamina l-fattibbiltà finanzjarja tal-proġett fil-preżenza u fin-nuqqas tal-għajnuna reġjonali.
5. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Konfigurazzjoni tal-għajnuna mill-Istat
(55)
Skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, ħlief għal derogi maħsuba fit-trattati, skont l-effett li jkollhom fuq skambji bejn Stati Membri, l-għajnuniet mogħtija mill-Istati, jiġifieri minn riżorsi tal-Istat, mhumiex kompatibbli mas-suq intern fl-ebda forma li tista’ tiffavorixxi xi kumpaniji jew tipi ta’ produzzjoni, bir-riżultat li jfixklu jew jheddu li jfixklu l-kompetizzjoni.
(56)
L-għajnuna tingħata mill-awtoritajiet Taljani f’forma ta’ sussdju dirett. Għalhekk jista’ jitqies li għajnuna bħal din tingħata minn Stat Membru u permezz ta’ riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE.
(57)
L-għajnuna hija destinata għal kumpanija waħda, Friel Acerra, u għalhekk hija selettiva.
(58)
L-għajnuna tingħata għal investiment relatat mal-produzzjoni tal-enerġija elettrika. Is-suq tal-elettriku nfetaħ għall-kompetittività b’mod gradwali, b’mod partikolari bid-Direttiva 96/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996, dwar regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku (ĠU L 27 tal-1997, paġ. 20), proċess li wassal għal-liberalizzazzjoni sħiħa tas-settur fl-1 ta’ Lulju 2007 (19). Barra minn hekk, anki qabel l-intervent tal-leġiżlatur komunitarju, fl-Italja kien hemm ċerta kompetizzjoni fis-settur (20). Minħabba li l-elettriku jsir kummerċ bih bejn l-Istati Membri, il-miżura hija ta’ natura tali li jkollha effett fuq l-iskambji bejn Stati Membri.
(59)
L-għajnuna lil Friel Acerra għadha tnaqqas il-piżijiet tal-kumpanija fir-rigward tal-ispejjeż li normalment kien ikollha li kieku kellha tinstalla impjant ta’ dan it-tip, li jfisser li l-kumpanija tibbenefika minn vantaġġ ekonomiku fuq il-konkorrenti tagħha.
(60)
Li Friel Acerra u l-produzzjoni tagħha jingħataw preferenza fuq il-konkorrenti jfisser li l-kompetizzjoni tkun ġiet imfixkla, jew li tkun qed tinħoloq theddida għall-kompetizzjoni.
(61)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE.
(62)
Hekk kif ġie stabbilit li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, jenħtieġ li jiġi eżaminat jekk din tistax titqies bħala li hi kompatibbli mas-suq intern.
5.2. Il-legittimità tal-miżura tal-għajnuna
(63)
Billi nnotifikat l-għajnuna li kienet se tingħata lil Friel Acerra qabel ma din ġiet implimentata, l-Italja rrispettat ir-rekwiżit fir-rigward tan-notifika individwali msemmi fl-Artikolu 108, paragrafu 3 tat-TFUE.
5.3. Bażi ġuridika għall-valutazzjoni
(64)
Hekk kif ġie stabbilit li l-miżura msemmija tfisser għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk għandhiex tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern fid-dawl tad-derogi previsti fl-Artikolu 107, paragrafi 2 u 3 tat-TFUE.
5.3.1. Artikolu 107, paragrafu 2 tat-TFUE
(65)
Id-derogi msemmija fl-Artikolu 107, paragrafu 2 tat-TFUE - li jirrigwardaw l-għajnuniet soċjali li jingħataw lil konsumaturi individwali, għajnuniet għat-tiswija ta’ ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew minn avvenimenti oħra ta’ tip eċċezzjonali, u l-għajnuniet li ngħataw lil ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja - ma japplikawx f’dan il-każ.
5.3.2. Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE
(66)
L-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE jipprevedi li jkunu awtorizzati l-għajnuniet li jiffavorixxu l-iżvilupp ekonomiku tar-reġjuni fejn il-livell tal-għejxien huwa baxx aktar min-normal jew fejn jeżisti livell għoli ta’ qgħad. Kif ġie spjegat fit-Taqsima 2 ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Reġjun tal-Campania huwa eliġibbli għall-għajnuna fis-sens ta’ din id-deroga.
(67)
Il-Kummissjoni tinnota li l-għan iddikjarat tal-għajnuna huwa l-promozzjoni tal-iżvilupp reġjonali, u l-miżura tirrigwarda proġett ta’ għajnuna reġjonali ad hoc għall-investiment. Hija tinnota li l-proġett ta’ investiment li l-awtoritajiet Taljani beħsiebhom jappoġġjaw inbeda fl-2006. Għalhekk jenħtieġ li jiġi ċċarat jekk ir-regola għandhiex titqies fid-dawl tal-linji gwida rigward l-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-perjodu 2000-2006 (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “linji gwida tal-1998”) (21) jew tal-linji gwida tal-2007.
(68)
Il-punt 105 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxi r-regoli rigward l-applikazzjoni tat-testi rispettivi fuq tul ta’ żmien. Dan jistabbilixxi li l-linji gwida tal-2007 għandhom jiġu applikati għall-għajnuniet reġjonali kollha li jingħataw wara l-31 ta’ Diċembru 2006, filwaqt li l-linji gwida tal-1998 japplikaw għall-għajnuniet reġjonali kollha li ngħataw jew li kellhom jingħataw qabel l-2007. F’dan il-każ, l-għajnuna ma ngħatatx qabel l-2007, għalkemm il-proġett inbeda fl-2006. L-ewwel att li jista’ jitqies bħala konċessjoni ta’ għajnuna lill-benefiċjarju hija d-deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007 (Ara t-Taqsima 5.4.1.5) (22). Għalhekk il-bażi tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE hija kkostitwita mil-linji gwida tal-2007.
5.3.3. Artikolu 107, paragrafu 3, punti b), c) u d) tat-TFUE
(69)
Il-miżura m’għandhiex titqies bħala proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew jew għajnuna li se tirranġa taqlib serju fl-ekonomija, kif previst fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt b) tat-TFUE. Din m’għandhiex bħala għan il-promozzjoni tal-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, kif previst fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt d) tat-TFUE.
(70)
Rigward id-deroga skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE, li jipprovdi għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna li ġġib ‘il quddiem l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, dejjem sakemm ma jbiddlux il-kundizzjonijiet tal-iskambji b’mod li jmorru kontra l-interess komuni, il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuna għall-ħarsien ambjentali tista’ tiġi ddikjarata bħala li hi kompatibbli fuq bażi bħal din, bil-kundizzjoni li tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fil-Linji Gwida Komunitarji rigward l-Għajnuna mill-Istat għall-Ħarsien tal-Ambjent (23) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-Linji Gwida dwar l-Ambjent tal-2008”).
(71)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Taljani ma ressqux argumenti oħra li jissuġġerixxu li l-għajnuna inkwistjoni tista’ tkun kompatibbli ma’ dispożizzjonijiet oħra tat-trattat, ma’ regoli oħra dwar l-għajnuna mill-Istat jew ma’ linji gwida.
5.4. Kompatibbiltà skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE fid-dawl tad-dispożizzjonijiet tal-linji gwida tal-2007
(72)
Il-linji gwida tal-2007, fil-kapitoli 2 (kamp ta’ applikazzjoni) u 4 (għajnuna reġjonali għall-investimenti), jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-approvazzjonu tal-għajnuniet reġjonali għall-investimenti. F’dan il-każ, għandhom jiġu rispettati l-punt 10 (kontribut ta’ reġjuni ad hoc għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali) u l-partijiet 4.1 (tip u limiti tal-għajnuniet) u 4.2 (kostijiet ammissibbli), li jistabbilixxu r-rekwiżiti li ġejjin:
- Effett ta’ inċentivazzjoni: biex jiġi garantit li l-għajnuniet reġjonali jwasslu għall-effett reali ta’ inċentivazzjoni biex isiru investimenti li kieku ma kinux jistgħu jsiru fiż-żoni assistiti, il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxi li: “F’każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti għandha tagħmel dikjarazzjoni ta’ intenzjoni dwar il-konċessjoni tal-għajnuna qabel ma jinbdew ix-xogħlijiet tal-proġett, dejjem wara li l-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni”.
- Kontribut għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti: fil-punt 10 tal-linji gwida tal-2007 jingħad: “Meta jkun previst, b’mod eċċezzjonali, li jingħataw għajnuniet individwali ad hoc lil kumpanija waħda […], għandu jkun l-Istat Membru li juri li l-proġett jikkontribwixxi għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti…”.
- Kostijiet ammissibbli: id-definizzjoni preċiża tal-kostijiet ammissibbli tidher fil-punti 34, 35 u 36 u 50-56 tal-linji gwida tal-2007.
- Kontribut proprju: il-punt 39 tal-linji gwida tal-2007 jeħtieġ kontribut proprju ta’ 25 %.
- Żamma tal-investiment fir-reġjun: il-punt 40 tal-linji gwida tal-2007 jipprevedi li l-investiment jiġi sostnut mir-reġjun ikkonċernat għal perjodu ta’ ħames snin (3 snin fil-każ tal-SMEs).
- Limiti tal-għajnuniet: il-punti 42-49 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxu l-limiti tal-għajnuniet.
(73)
Il-Kummissjoni kienet diġà vvalutat il-konformità tal-miżura tal-għajnuna proposta fil-punt 34 tat-Taqsima 3.3 tad-deċiżjoni biex jinbeda l-proċediment ta’ investigazzjoni formali (24). B’mod aktar preċiż, kif diġà ġie spjegat fil-punt 34 i) tad-deċiżjoni, il-miżura ta’ għajnuna tirrigwarda proġett ta’ investiment inizjali, jiġifieri l-ħolqien ta’ impjant ġdid. Anki x-xiri tal-assi konnessi b’mod dirett mal-impjant, f’dan il-każ mal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża u t-tankijiet użati, jista’ jitqies bħala investiment inizjali, sakemm l-assi jinxtraw minn investitur indipendenti (ara l-punti 34 u 35 tal-linji gwida 2007): dan l-element se jiġi vvalutat fit-Taqsima 5.4.3 aktar ‘l quddiem; fil-punt vi) jiġi ddikjarat li l-benefiċjarju tal-għajnuna jingħata kontribut finanzjarju ta’ mill-inqas 25 % tal-kostijiet ammissibbli f’forma nieqsa minn kwalunkwe appoġġ pubbliku (ara l-punt 39 tal-linji gwida tal-2007); fil-punt vii) li l-għajnuna tingħata bil-kundizzjoni li l-investiment jiġi sostnut għal perjodu minimu ta’ ħames snin wara li jitlesta (ara l-punt 40 tal-linji gwida tal-2007); fil-punti ii) u iii) li l-grad tal-għajnuna notifikata (ara l-punti 42-49 tal-linji gwida tal-2007) jkun inqas mil-limitu ta’ għajnuna reġjonali applikabbli ta’ 30 % ESL, ikkoreġut skont kif stabbilit fil-punt 67 tal-linji gwida tal-2007; fil-punt iv) jingħad li l-għajnuniet għall-ispejjeż tal-istudji ta’ tħejjija u ta’ konsulenza huma inqas mil-limitu ta’ 50 % awtorizzat għal SMEs (ara l-punt 51 tal-linji gwida tal-2007).
(74)
Fit-taqsimiet li ġejjin, il-Kummissjoni se tivvaluta sa liema punt ġew rispettati l-kundizzjonijiet dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni, il-kontribut għall-iżvilupp reġjonali u l-kostijiet ta’ investiment ammissibbli.
5.4.1. Effett tal-inċentivazzjoni (punt 38 tal-linji gwida tal-2007)
(75)
Il-punt 38 tal-linji gwida jipprevedi dan li ġej.
-
Huwa importanti li jiġi garantit li l-għajnuna reġjonali jkollha effett reali ta’ inċentivazzjoni biex isiru investimenti li kieku ma kinux isiru fiż-żoni li qed tingħatalhom l-għajnuna. L-għajnuna tista’ għalhekk tingħata fl-ambitu ta’ pjanijiet ta’ għajnuna, basta l-benefiċjarju jkun talabha u l-awtorità inkarigata bil-ġestjoni tal-pjan tkun ikkonfermat bil-miktub li l-proġett, wara li jkun ġie soġġett għal verifika dettaljata, jissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ ammissibbiltà stabbiliti fil-pjan qabel ma jkunu nbdew ix-xogħlijiet tal-proġett. Referenza espliċita għal dawn iż-żewġ kundizzjonijiet għandha tiġi inkluża fil-pjanijiet kollha ta’ għajnuna. F’każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti trid tagħmel dikjarazzjoni ta’ intenzjoni dwar il-konċessjoni tal-għajnuniet qabel jinbdew ix-xogħlijiet tal-proġett, dejjem wara li din il-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni. Jekk ix-xogħlijiet jibdew qabel ma jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan il-punt, il-proġett kollu ma jkunx eliġibbli għal għajnuniet.
-
In-nota 39 tistabbilixxi li: “F’każ ta’ għajnuna soġġetta għan-notifika individwali u għall-approvazzjoni tal-Kummissjoni, il-konferma tal-ammissibbiltà trid tistenna d-deċiżjoni ta’ approvazzjoni tal-għajnuna min-naħa tal-Kummissjoni.”
-
In-nota 40 tistabbilixxi li: “‘jinbdew ix-xogħlijiet’ tfisser il-bidu tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni jew l-ewwel impenn deċiż biex jigi ordnat it-tagħmir, bl-esklużjoni tal-istudji preliminari rigward il-fattibbiltà.”
-
In-nota 41 tistabbilixxi li: “L-unika eċċezzjoni għal dawn ir-regoli huwa l-każ ta’ pjanijiet ta’ għajnuna fiskali approvati li fihom ikunu ġew konċessi b’mod awtomatiku eżenzjoni jew tnaqqis fiskali għall-kostijiet ammissibbli mingħajr setgħa diskrezzjonali min-naħa tal-awtorità.”
(76)
B’mod konformi mal-każistika:
“…jenħtieġ li jiġi nnutat li l-Kummissjoni tista’ tiddikjara għajnuna kompatibbli mal-Artikolu 87, Nru 3, tal-KE biss jekk tista’ tiddikjara li din l-għajnuna tikkontribwixxi għat-twettiq ta’ wieħed mill-għanijiet imsemmija, għanijiet li l-kumpanija benefiċjarja ma tistax twettaq permezz tal-mezzi tagħha biss f’kundizzjonijiet normali tas-suq. Dan ifisser li għajnuna, biex tkun tista’ tibbenefika minn waħda mid-derogi previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, KE, mhux biss trid tkun konformi ma’ wieħed mill-għanijiet previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, punt a), b), c) jew d), KE, iżda trid tkun ukoll meħtieġa biex jintlaħqu dawn l-għanijiet (sentenza tal-Qorti tas-7 ta’ Ġunju 2001, kawża T-187/99, Agrana Zucker und Stärke/il-Kummissjoni, Ġabra p. II-1587, punt 74).
Fil-fatt, għajnuna li twassal għal titjib tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija benefiċjarja mingħajr ma’ din tkun meħtieġa biex jintlaħqu l-għanijiet previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, KE ma tistax titqies bħala li hi kompatibbli mas-suq komuni (sentenza tal-Qorti tal-15 ta’ April 2008, kawża C-390/06, Nuova Agricast, Ġabra p. I-2577, punt 68; ara wkoll, f’dan is-sens, is-sentenzi tal-Qorti tal-24 ta’ Frar 1987, kawża 310/85, Deufil/il-Kummissjoni, Ġabra p. 901, punt 18, u tal-5 ta’ Ottubru 1994, kawża C-400/92, Il-Ġermanja/il-Kummissjoni, Ġabra p. I-4701, punti 12, 20 u 21).” (25)
Il-Qorti tal-Prim’ Istanza adottat din il-linja anki f’kawża (26) li kienet tirrikjedi miżura ad hoc skont il-linji gwida preċedenti fil-kuntest tal-għajnuniet mill-Istat b’għan reġjonali (27), u ddikjarat li d-dispożizzjonijiet rigward l-effetti ta’ inċentivazzjoni japplikaw anki għal miżuri ad hoc. Il-Qorti tikkonferma wkoll li l-Kummissjoni tista’ tibbaża l-valutazzjoni tagħha tal-effett tal-inċentivazzjoni b’referenza għal ċirkostanza ta’ ordni kronoloġika (28).
(77)
Fil-prattika deċiżjonali kostanti tagħha rigward il-miżuri ta’ għajnuna ad hoc (29), approvati skont il-linji gwida tal-2007, il-Kummissjoni jidhrilha li biex titqies bħala prova tal-effett tal-inċentivazzjoni skont punt 38 tal-linji gwida tal-2007, il-konferma bil-miktub tal-awtorità kompetenti jrid ikun fiha għadd minimu ta’ elementi li jidentifikaw għall-inqas il-proġett ta’ investiment li jeħtieġ l-għajnuna, l-ammont totali tal-ispejjeż ammissibbli, l-ammont totali tal-għajnuna u l-klawżola ta’ kondizzjonalità.
(78)
L-awtoritajiet Taljani u l-benefiċjarju pprovdew xi dokumenti li jidhrilhom li jistgħu jservu ta’ konferma bil-miktub skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Il-Kummissjoni se teżaminahom kollha biex tivverifika jekk jissodisfawx il-kundizzjonijiet skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Qabel ma tipproċedi b’din il-verifika, il-Kummissjoni trid tistabbilixxi d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett.
5.4.1.1. Id-data li fiha beda jitwettaq il-proġett
(79)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li l-proġett beda jitwettaq f’Lulju 2007. Madankollu, l-Kummissjoni osservat li l-operazzjoni tax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża nbdiet fid-9 ta’ Frar 2006 bit-trasferiment lil Friel Acerra tal-fergħa tal-kumpanija tal-NGP relatat mal-impjant tal-enerġija elettrika. Minħabba li dan ix-xiri ta’ assi relatati b’mod dirett ma’ impjant (l-impjant li ma baqax jintuża) jitqies bħala investiment inizjali, id-data tax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża hija d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett. Għalhekk il-Kummissjoni jidhrilha li d-data tal-bidu tat-twettiq hija d-9 ta’ Frar 2006. Hija tosserva madankollu li l-konklużjonijiet tagħha dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni jibqgħu mhux mittiefsa jekk wieħed iqis bħala d-data pertinenti l-4 ta’ Awwissu 2006, il-jum li fih Friel Acerra għaddiet l-ordni għall-forniment tal-impjant tal-enerġija elettrika lil Wärtsilä, jew saħansitra l-jiem tat-23 sat-30 ta’ Lulju 2007, meta Friel Acerra bdiet ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni tal-impjant il-ġdid li jaħdem bil-bijorkarburant.
5.4.1.2. Il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005
(80)
Il-Kummissjoni jidhrilha li dan id-dokument, deskritt fil-premessi 23 u 24, ma jistax jitqies bħala konferma bil-miktub skont it-tifsira tal-punt 38 tal-linji gwida tal-2007, għaliex jirreferi l-aktar għall-pjan ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturazzjoni ta’ NGP (30). Il-kostruzzjoni ta’ impjant ġdid tal-enerġija elettrika fil-fatt tissemma’, iżda tirrigwarda kumpanija oħra (Edison) għal proġett ieħor (impjant ġdid tal-enerġija termoelettrika ta’ 400 MW), u ma ssemmi l-ebda għoti ta’ għajnuna għal dan il-proġett. Il-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 jindika biss li NGP, Edison u l-awtoritjiet Taljani kellhom jikkonkludu ftehim ieħor fi żmien 60 jum (ħaġa li ma seħħitx). Kif diġà ġie msemmi fil-premessa 24, il-kumpanija Edison m’għandha l-ebda rabta ma’ Friel Acerra.
(81)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-argument tal-awtoritajiet Taljani li l-linji gwida tal-2007 ma jispeċifikawx il-forma preċiża tal-konferma bil-miktub, mhuwiex biżżejjed biex kwalunkwe dokument li b’xi mod vag jagħmel referenza għal xi proġett possibbli ta’ għajnuna jitqies bħala li hu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Għalhekk, il-Kummissjoni tosserva li l-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 ma jsemmi la l-proġett ta’ investiment li għandu jsir (impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant), la l-ammont totali tal-kostijiet ammissibbli u lanqas l-ammont totali tal-għajnuna. Lanqas ma jindika li biex isir it-tiġdid u t-tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża hija prevista xi għajnuna. Il-kundizzjonijiet rigward il-prova tal-effett ta’ inċentivazzjoni msemmija fil-punt 38 tal-linji gwida al-2007 jirreferu b’mod ċar għal proġett ta’ investiment, għal għajnuna, għal benefiċjarju u għall-approvazzjoni neċessarja tal-għajnuna mill-Kummissjoni. Għaldaqstant, dokument li jiġġustifika dan l-effett ta’ inċentivazzjoni għandu jinkludi dawn l-elementi kollha.
(82)
Il-Kummissjoni lanqas ma tista’ taċċetta l-argument tal-awtoritajiet Taljani li l-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ħoloq stennija leġittima rigward sussidju għal kwalunkwe proġett fiż-żona industrijali ta’ Acerra rigward il-produzzjoni tal-elettriku, minħabba li dan ma jaffermax li s-sussidju għandu jingħata għal dan il-għan.
(83)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ma jissodisfax il-kundizzjonijiet imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.1.3. Il-modifika tal-Ftehim dwar il-pjan tas-6 ta’ April 2006
(84)
Il-Ftehim dwar il-pjan ġie modifikat fis-6 ta’ April 2006 mir-Reġjun tal-Campania u NGP (ara l-premessa 36). Il-Kummissjoni tosserva li din il-modifika tinkludi referenza għal pjan alternattiv għall-impjant tal-enerġija elettrika jew aħjar għat-tibdil tiegħu f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant, u jipprovdi għall-għoti ta’ għajnuna għall-proġett skont il-pjan ta’ eżenzjoni skont il-kategorija, jiġifieri l-miżura 1.12 tal-programm operattiv għar-Reġjun tal-Campania (31).
(85)
Il-Kummissjoni madankollu tosserva li din il-miżura ma setgħetx tkopri l-ammont kollu tal-għajnuna mill-Istat previst għall-proġett Friel Acerra, minħabba li kien jeskludi għajnuniet ta’ ammonti kbar, jiġifieri proġetti bi spejjeż ammissibbli ta’ aktar minn EUR 25 miljun u ta’ grad ta’ għajnuna ta’ iktar minn 17,5 % (NGE), u proġetti li għalihom l-ammont totali tal-għajnuna kien ta’ aktar minn EUR 15-il miljun. Din is-sistema eżentata kienet teskludi mill-ispejjeż ammissibbli anki x-xiri ta’ impjanti u ta’ makkinarju użat (32).
(86)
Il-Kummissjoni għalhekk tosserva li anki kieku riedet tikkunsidra, b’mod assurd, il-modifika tas-6 ta’ April 2006 bħala ittra bil-għan li tingħata l-għajnuna, dan madankollu ma jiġġustifikax il-kundizzjonijiet imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007: l-ewwel nett, modifika bħal din saret wara d-data li fiha nbdew ix-xogħlijiet (9 ta’ Frar 2006); it-tieni nett il-modifika, bħall-Ftehim dwar il-pjan, ma tinkludix l-elementi kollha meħtieġa biex tiġi kkunsidrata bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni, b’mod partikolari ma tindikax l-ammont totali tal-kostijiet ammissibbli u l-ammont totali tal-għajnuna li għandha tingħata, u lanqas ma tinkludi klawżola ta’ kondizzjonalità; it-tielet, din l-ittra ta’ konċessjoni ta’ għajnuna tagħmel referenza għal provvediment reġjonali li ntemm fil-31 ta’ Diċembru 2006 (33). Il-Kummissjoni diġà ddeċidiet li l-effett tal-inċentivazzjoni ma jistax jiġi trasferit minn programm ta’ għajnuna għal ieħor, minħabba li kull programm huwa indipendenti u għandu l-kundizzjonijiet tiegħu ta’ ammissibbiltà (34), iktar u iktar meta l-awtoritajiet nazzjonali għamlu referenza għall-possibbiltà li tingħata għajnuna fl-ambitu ta’ sistema partikolari li ma tippermettix l-għoti ta’ għajnuna għal ammont u għal proġett ta’ kobor simili ta’ dawk previsti f’dan il-każ.
(87)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li anki l-modifika li saret fis-6 ta’ April 2006 fil-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ma tissodisfax il-kundizzjonijiet skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u, fi kwalunkwe każ, id-data tagħha hija wara d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett.
(88)
Matul l-2006 (qabel l-iskadenza tal-programmi ta’ għajnuna eżistenti) Friel Acerra talbet għajnuna mill-Istat f’żewġ okkażjonijiet: fis-7 ta’ Ġunju 2006 talbet EUR 30 miljun skont il-miżura 1.12 tal-Programm operattiv għar-Reġjun tal-Campania 2000-2006; fit-18 ta’ Diċembru 2006 talbet EUR 43 396 000 skont il-programm nazzjonali Nru 488/1992, li ġie modifikat u approvat bħala miżura ta’ għajnuna mill-Istat N 715/99 (35). Il-Kummissjoni ma ġiet infurmata bl-ebda reazzjoni pożittiva min-naħa tal-awtoritajiet Taljani għal dawn it-talbiet. Friel Acerra, madankollu, kienet diġà bdiet ix-xogħlijiet meta ħadet l-assi ta’ NGP fi Frar 2006 u kienet għaddiet l-ordni għall-forniment tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika lil Wärtsilä fl-4 ta’ Awwissu 2006. Il-kumpanija, fl-aħħar nett, bdiet ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant fil-perjodu 23-30 ta’ Lulju 2007. Għalhekk, anki talbiet bħal dawn ma jistgħux jitqiesu bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u ma jistgħux juru li l-għajnuna tħalli effett ta’ inċentivazzjoni.
5.4.1.4. L-awtorizzazzjoni tar-Reġjun tal-Campania tad-9 ta’ Ottubru 2006
(89)
Rigward dokument ieħor imsemmi mill-awtoritajiet Taljani fl-osservazzjonijiet tagħhom, l-awtorizzazzjoni tad-9 ta’ Ottubru 2006 tar-Reġjun tal-Campania (36), dan huwa dwar l-awtorizzazzjonijiet amministrattivi għat-trasformazzjoni teknika tal-impjant eżistenti tal-enerġija elettrika, u mhux dwar l-għajnuna li l-awtoritajiet reġjonali kellhom jagħtu għal dan il-għan. Għalhekk ma jistax jitqies bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u d-data tiegħu hija wara d-data tal-bidu tat-twettiq tal-proġett.
5.4.1.5. Id-Deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007
(90)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li d-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 tas-26 ta’ Ottubru 2007, diġà msemmija fil-premessi 25, 26, 29 u 68, hija l-ewwel dokument maħruġ mill-awtoritajiet Taljani skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u hija ġurdikament vinkolanti għall-għoti tal-għajnuna lil Friel Acerra. Id-dokument jidentifika b’mod ċar il-proġett ta’ investiment (l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant) u l-ammont totali tal-għajnuna (mhux aktar minn EUR 19,5 miljun) u jeħtieġ l-approvazzjoni tal-Kummissjoni permezz ta’ notifika.
(91)
Minħabba li x-xogħlijiet tal-proġett bdew fi Frar 2006, jiġifieri sena u nofs qabel l-adozzjoni ta’ dan id-dokument, il-Kummissjoni jidhrilha li l-proġett notifikat ma jirrispettax il-kundizzjonijiet stipulati fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 (37) u li ma jurix l-effett tal-inċentivazzjoni tal-għajnuna. In-notifika saret, biss, madankollu, fis-16 ta’ Lulju 2008. Id-deċiżjoni tar-Reġjun ta’ Ottubru 2007 b’impenn kondizzjonali għall-għoti ta’ għajnuniet ma tistax titqies determinanti biex Friel Acerra tingħata inċentiv biex twettaq proġett ta’ investiment li fil-fatt beda fi Frar 2006 bix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika. Id-deċiżjoni reġjonali ta’ Ottubru 2007 ma tistax titiqes bħala li hija biżżejjed biex turi l-effett tal-inċentivazzjoni tal-għajnuna, anki jekk tiġi kkunsidrata d-data meta bdew ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni li saru minn Friel Acerra f’Lulju 2007, minħabba li anki dawn ix-xogħlijiet bdew qabel din id-deċiżjoni.
5.4.1.6. Minuti tal-laqgħa, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005, tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan
(92)
L-awtoritajiet Taljani jagħmlu wkoll referenza għall-minuti tal-laqgħa, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005, tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, bħala prova tal-effett tal-inċentivazzjoni tal-proġett ta’ investiment ta’ Friel Acerra. Skont il-minuti, f’din il-laqgħa, il-grupp Friel issemma għall-ewwel darba mir-rappreżentant tal-NGP bħala investitur potenzjali li wera interess fix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Dan l-interess kien motivat mid-disponibbiltà tal-għajnuna reġjonali għas-settur li setgħet tnaqqas l-ispejjeż finanzjarji taż-żona, li dak iż-żmien ma kinitx daqstant kompetittiva.
(93)
Il-Kummissjoni jidhrilha li l-preżenza ta’ din id-dikjarazzjoni fil-minuti mhijiex sinjal ta’ intenzjoni deċiża u li torbot min-naħa tal-awtoritajiet Taljani li jagħtu għajnuna lill-proġett ta’ investiment, bil-kundizzjoni li tingħata l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Id-dikjarazzjoni hija tal-persuna li tirrappreżenta lil NGP, il-kumpanija li tinsab f’diffikultà u li kienet qed tipprova ssib xerrej għall-impjant tagħha tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-minuti ma jinkludu l-ebda dikjarazzjoni mill-awtoritajiet Taljani li tikkonferma li l-aspettattivi tal-grupp Friel dwar l-għajnuna għall-investiment reġjonali kienu se jiġu implimentati.
(94)
Il-Kummissjoni tenfasizza l-fatt li dikjarazzjoni ta’ intenzjoni trid tkun, b’mod ċar, dokument bil-miktub mill-awtorità kompetenti biex tingħata l-għajnuna u mhux mir-rappreżentant ta’ kumpanija li mhijiex il-benefiċjarja tal-għajnuna u li hija interessata fix-xiri tal-assi inkwistjoni (l-impjant tal-enerġija termoelettrika). Barra minn hekk, il-minuti msemmija ma jissodisfawx ir-rekwiżiti minimi rigward il-kontenut tad-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni, imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.1.7. Dokumenti interni tal-kumpanija
(95)
Fl-aħħar nett, rigward dokumenti oħra mogħtija mill-awtoritajiet Taljani (ara l-punt 54), il-Kummissjoni jidhrilha li, meta titqies kemm hija ċara l-aħħar frażi tal-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u meta jitqies il-fatt li d-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni trid tasal mill-awtorità kompetenti li tagħti l-għajnuna, id-dokumenti interni tal-kumpanija ma jistgħux jitqabblu ma’ dikjarazzjoni ta’ intenzjoni min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi li jagħtu għajnuna għal proġett ta’ investiment reġjonali.
(96)
Fi kwalunkwe każ, dawn id-dokumenti pjuttost jikkonfermaw li d-deċiżjoni li jsir investiment ittieħdet mingħajr ma l-awtoritajiet Taljani kienu esprimew impenn deċiż u li jorbot biex tingħata l-għajnuna. B’mod partikolari, fir-rapport intern tas-26 ta’ Jannar 2006 ġiet ivvalutata l-fattibbiltà finanzjarja tal-proġett kemm bl-għajnuna reġjonali kif ukoll mingħajrha. Dan juri li kienu tqiesu ż-żewġ possibbiltajiet. Ir-rapport jikkonkludi li kieku Friel Acerra ma rċevitx l-għajnuna għall-investimenti reġjonali, il-proġett kien jirriżulta f’inqas profitt u kien ikun aktar riskjuż. Madankollu, mhux iktar minn ġimagħtejn wara, fid-9 ta’ Frar 2006, Friel Acerra tat bidu għall-investiment bix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża tal-NGP. La l-awtoritajiet Taljani u lanqas il-benefiċjarju ma ddikjaraw li bejn is-26 ta’ Jannar 2006 u d-9 ta’ Frar 2006 kien seħħ fatt li stabbilixxa u kkonferma l-intenzjoni tal-awtoritajiet Taljani biex jagħtu l-għajnuna.
5.4.1.8. Konklużjoni: l-ebda effett ta’ inċentivazzjoni
(97)
Il-Kummissjoni għalhekk jidhrilha li l-proġett notifikat ma jirrispettax il-kundizzjoni msemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni tal-għajnuna ad hoc, li jistabbilixxi li, qabel jingħata bidu għax-xogħlijiet tal-proġett, dan l-effett ta’ inċentivazzjoni għandu jintwera permezz ta’ dikjarazzjoni ta’ intenzjoni mill-awtoritajiet kompetenti, li fih jiġi ddikjarat li l-proġett ta’ investiment inkwistjoni huwa, fil-prinċipju, eliġibbli għall-għajnuna (bil-kundizzjoni li tingħata l-approvazzjoni tal-Kummissjoni).
5.4.2. Kontribut għal strateġija għall-iżvilupp reġjonali koerenti (punt 10 tal-linji gwida tal-2007)
(98)
Il-Kummissjoni l-ewwel nett tfakkar li, skont il-punt 10 tal-linji gwida tal-2007, l-għajnuna ad hoc reġjonali hija kkunsidrata ammissibbli biss b’mod eċċezzjonali. Huwa fil-fatt l-Istat Membru li għandu juri li l-għajnuna reġjonali ad hoc tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali permezz ta’ effetti pożittivi, bħal pereżempju l-ħolqien ta’ xogħol (impjiegi diretti jew indiretti maħluqa mill-investiment), il-formazzjoni u t-trasferiment ta’ teknoloġija b’effett ta’ spillover u li jkattar aktar investimenti min-naħa ta’ servizzi u produtturi relatati, waqt li fl-istess ħin jiġi mrażżan it-tfixkil għall-kompetittività.
(99)
Il-Kummissjoni tqis l-ewwel nett il-fatt li l-ħolqien (jew iż-żamma) ta’ 25 post tax-xogħol dirett u l-ħolqien ta’ 10 postijiet tax-xogħol indiretti jirrappreżentaw effettivament kontribut għall-iżvilupp reġjonali. Madankollu jidhirilha li l-għadd ta’ impjiegi maħluqa u l-ammont totali tal-għajnuna (EUR 19,5 miljun, bl-għajnuna diretta ad hoc għall-postijiet tax-xogħol ta’ EUR 780 000) evidentement mhumiex proporzjonali, speċjalment jekk isir paragun ma’ għajnuniet reġjonali ad hoc approvati mill-Kummissjoni tul dawn l-aħħar snin (38), li għalihom l-għajnuna medja għal kull post tax-xogħol (maħluq jew miżmum) kienet ta’ inqas minn EUR 70 000. Din il-konklużjoni tirriżulta valida anki jekk ma jitqiesx il-fatt li l-prezz għall-ħolqien u għaż-żamma tal-impjiegi jista’ jvarja bejn Stat Membru u ieħor.
(100)
Il-Kummissjoni jidhrilha, it-tieni nett, li l-kundizzjonijiet formali stabbiliti fid-diversi dokumenti ta’ programmazzjoni u ppjanar tal-iżvilupp reġjonali rigward il-produzzjoni tal-enerġija (39), b’mod partikolari l-għan li tintlaħaq kapaċità għall-ġenerazzjoni ta’ 200 MW ta’ elettriku bil-bijomassa sal-2013 stabbilit fil-pjan reġjonali ambjentali dwar l-enerġija tal-2008, mhumiex raġuni sostanzjali u sinifikattiva għal din il-miżura ta’ għajnuna ad hoc. Il-kontribut tal-impjant ta’ Friel Acerra (bil-kapaċità tiegħu ta’ 74,8 MW), jiġifieri 600 GWh fis-sena, huwa marġinali meta jitqabbel mad-defiċit enerġetiku reġjonali komplessiv, li jikkorrispondi għal 15 000 GWh fis-sena. Il-Kummissjoni jidhrilha li l-eżistenza ta’ suq tal-enerġija li jaħdem ma tiġġustifikax il-ħtieġa ta’ dan l-investiment speċifiku. Rigward l-għanijiet formali l-oħra ffissati fid-diversi dokumenti ta’ programmazzjoni reġjonali, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-proġett ta’ investiment jista’ jikkontribwixxi biex jintlaħqu dawn l-għanijiet, iżda jidhrilha li l-kontribut fil-kuntest ta’ enerġija prodotta minn sorsi rinnovabbli bilkemm jipprovdi ġustifikazzjoni xierqa għal għajnuna reġjonali ad hoc lil kumpanija waħda.
(101)
Raġuni oħra li l-awtoritajiet Taljani tennew aktar minn darba fil-fażi ta’ notifikazzjoni kienet li l-impjant tal-enerġija elettrika kieku kien jipproduċi l-enerġija għaż-żona industrijali ta’ Acerra, u jipprevjeni r-riskji ta’ qtugħ ta’ dawl għall-impriżi li jistabbilixxu ruħhom f’dan il-park industrijali. Din il-ġustifikazzjoni ġiet abbandunata waqt il-fażi ta’ investigazzjoni formali, minħabba li l-Italja kkonfermat li Friel Acerra trid tbigħ il-produzzjoni tagħha fis-suq tal-enerġija billi tingħaqad max-xibka nazzjonali (40). Il-Kummissjoni għalhekk tosserva li waħda mill-ġustifikazzjonijiet ewlenin li jirriżultaw min-notifika, hija nieqsa, minħabba li l-enerġija prodotta minn Friel Acerra tinbiegħ lis-suq nazzjonali tal-enerġija u l-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijolikwidi hija mqabbda direttament max-xibka nazzjonali.
(102)
Fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Taljani fil-fażi ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni nnutat l-argument li l-iżvilupp tas-sit industrijali ta’ Acerra jista’ jiġi mfixkel jekk il-proġett ta’ investiment ta’ Friel Acerra jkun interrott, minħabba li dan jagħti sinjal negattiv ieħor lill-investituri potenzjali f’din iż-żona, li diġà hija milquta sew minn problemi soċjali u ekonomiċi. L-intrapriżi l-oħra li wrew interess li jistabbilixxu ruħhom f’din iż-żona jistgħu jirtiraw, b’effett aktar negattiv fuq din iż-żona urbana degradata li diġà tinsab fi kriżi. Ta’ min jenfasizza li jekk il-Kummissjoni tiddikjara għajnuna li m’għandha ebda effett fuq l-inċentivazzjoni ex ante bħala mhux kompatibbli, dan ma jistax ikollu l-effett li jimpedixxi investituri oħra milli jistabbilixxu l-operat tagħhom fl-istess żona indusrijali jew li jiġu miċħuda miżuri oħra ta’ għajnuna tal-effetti rispettivi tal-inċentivazzjoni.
(103)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tosserva li l-awtoritajiet Taljani ma pprovdewx statistika konkreta rigward ebda azzjoni ta’ formazzjoni jew ta’ trasferiment ta’ informazzjoni u l-ebda effett ta’ spillover jew li jista’ jkattar l-investiment, kif kien ġara fil-biċċa l-kbira tal-każijiet ta’ għajnuna reġjonali ad hoc li ġew approvati mill-Kummissjoni tul dawn l-aħħar snin (41).
(104)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq u jekk jitqiesu l-prattiki segwiti fil-passat u l-elementi kollha possibbli (numru limitat ta’ impjiegi diretti u indiretti maħluqa mill-proġett, kontribut negliġibbli għall-politika enerġetika reġjonali, nuqqas ta’ sostenn enerġetiku dirett fiż-żona industrijali, nuqqas ta’ effetti ta’ spillover u fuq kollox l-ammont tal-għajnuna li huwa eċċessiv meta jitqabbel mal-għadd ta’ impjiegi maħluqa u miżmuma), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-investiment ma jikkontribwixxi għal ebda strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti, kif jitlob il-punt 10 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.3. Kostijiet ammissibbli (punti 34, 35 u 36 u minn 50 sa 56 tal-linji gwida tal-2007)
(105)
Minkejja l-ġustifikazzjoni ekonomika li qajmu l-awtoritajiet Taljani, it-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika) mingħand NGP għal Friel Acerra ma seħħx b’osservanza totali tar-regolamenti. L-istess Friel Acerra, ix-xerrejja, ikkonfermat li meta sar it-trasferiment 90,5 % minnha kien ikkontrollat minn NGP.
(106)
Madankollu, il-preżenza temporanja ta’ NGP fi Friel Acerra jidher li hija marbuta mal-metodu magħżul (l-għoti tal-fergħa tal-kumpanija) għat-trasferiment tal-impjant eżistenti bejn zewġ partijiet formalment indipendenti minn xulxin. Fi tmiem l-operazzjoni (l-għoti tal-fergħa tal-kumpanija minn NGP lill-kumpanija komuni u l-għoti tal-kwoti lill-grupp Friel), iż-żewġ ażjendi reġgħu saru indipendenti minn xulxin. Barra minn hekk, ir-rekwiżit ta’ valutazzjoni tal-prezz tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża minn espert indipendenti ġie rrispettat, skont il-prinċipji u l-għanijiet tal-punt 35 tal-linji gwida tal-2007.
(107)
Rigward it-trasferiment tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża, il-Kummissjoni għaldaqstant tikkonkludi li minkejja dak li jingħad fil-punt 35 tal-linji gwida tal-2007 - li jipprevedi li stabbiliment għandu jkun “jinxtara minn investitur indipendenti” - dan ma ġiex rispettat bis-sħiħ fil-kuntest formali, u lanqas ma ġiet irrispettata s-sustanza tiegħu. Fil-fatt, il-prezz imħallas minn Friel Acerra għall-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża jikkorrispondi għall-valur ikkonfermat mill-espert indipendenti, u ftit wara t-trasferiment tal-assi l-kumpanija xerrejja saret indipendenti mill-kumpanija bejjiegħa (NGP).
(108)
Rigward assi oħra użati inklużi mal-kostijiet ammissibbli, il-Kummissjoni taċċetta l-argument imressaq mill-awtoritajiet Taljani u minn Friel Acerra, li t-trasferiment tat-tankijiet użati seħħ bejn żewġ partijiet indipendenti bil-kundizzjonijiet tas-suq, anki mingħajr stħarriġ formali ex ante minn espert indipendenti. Il-prezz imħallas għal dawn l-assi jikkorrispondi għall-prezz tas-suq, kif jikkonferma d-dokument il-ġdid imħejji mill-istess espert indipendenti li kien diġà għamel stima tal-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża.
(109)
Għalhekk, l-akkwist ta’ dawn l-assi marbuta b’mod dirett mal-impjant, jiġifieri l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jntuża u t-tankijiet użati, jista’ jitqies bħala investiment inizjali skont it-tifsira tal-punt 35 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.4. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà mal-linji gwida tal-2007
(110)
Għalhekk, anki jekk xi rekwiżiti dwar l-għajnuna reġjonali għall-investiment skont il-linji gwida tal-2007 jidhru li ġew irrispettati, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma ġewx rispettati l-obbligi msemmija hawn fuq (rigward l-effett tal-inċentivazzjoni u l-kontribut reġjonali) għall-għajnuna reġjonali ad hoc għall-proġetti ta’ investiment. Il-Kummissjoni għalhekk ikkonkludiet li l-miżura msemmija ma tistax tkun iddikjarata bħala kompatibbli, skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE u tal-linji gwida tal-2007.
5.5. Kompatibbiltà mad-dispożizzjonijiet tal-linji gwida ambjentali tal-2008
(111)
L-awtoritajiet Taljani ma kellhom l-ebda reazzjoni għall-kumment tal-Kummissjoni, la waqt il-fażi tal-valutazzjoni preliminari, u lanqas waqt il-fażi tal-investigazzjoni formali, li skont il-linji gwida ambjentali tal-2008 tidher li hi aktar pertinenti għall-valutazzjoni ta’ miżuri ta’ dan it-tip, li huma kkaratterizzati minn għanijiet fil-kuntest tal-enerġija/tal-ambjent u minn investimenti ta’ dan it-tip (impjant li jaħdem bil-bijorkarburant).
(112)
Il-Kummissjoni tinnota li d-dixxiplina ambjentali tal-2008 titlob, fil-punt 1.3.4, il-preżenza ta’ effett ta’ inċentivazzjoni. Il-punt 27 jipprevedi li għandu jsir kontroll dwar jekk l-investiment inkwistjoni kienx isir jew le mingħajr għajnuna mill-Istat.
(113)
Il-Kummissjoni jidhrilha li, għar-raġunijiet li diġà ġew spjegati fit-Taqsima 5.4.1, l-investiment sar qabel ma l-awtorità kompetenti għall-għoti tal-għajnuna kienet esprimiet l-intenzjoni deċiża tagħha li tagħti b’mod effettiv l-għajnuna għall-proġett. L-għajnuna notifikata għalhekk ma jista’ jkollha l-ebda effett ta’ inċentivazzjoni; jekk mhux għal din ir-raġuni biss, il-kundizzjonjijiet stipulati mil-linji gwida ambjentali tal-2008 ma ġewx issodisfati.
(114)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Italja, minkejja l-istedina ċara li saritilha, ma pprovdietx l-informazzjoni meħtieġa biex turi l-osservanza tagħha tal-kundizzjonijiet previsti mil-linji gwida ambjentali tal-2008 rigward għajnuna għall-investimenti fil-qasam tal-enerġija rinnovabbli (punti minn 102 sa 106 tad-dixxiplina ambjentali tal-2008).
(115)
Il-Kummissjoni tinnota li għandu jkun l-Istat Membru li juri li l-għajnuna hija kompatibbli (42). Minħabba li l-Italja ma pprovdietx l-informazzjoni meħtieġa f’dan ir-rigward, il-Kummissjoni m’għandhiex biżżejjed informazzjoni biex tilħaq konklużjoni dwar il-kriterji l-oħra previsti mil-linji gwida ambjentali.
(116)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-miżura ta’ għajnuna msemmija ma tistax tiġi ddikjarata bħala li hi kompatibbli mas-suq intern, lanqas skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE, lanqas mal-linji gwida ambjentali tal-2008, u lanqas ma’ deroga oħra msemmija fit-TFUE. Għaldaqstant għandha tiġi pprojbita.
6. KONKLUŻJONIJIET
(117)
Fid-deċiżjoni li jingħata bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni spjegat ir-raġunijiet, li jidhru fil-qosor fit-Taqsima 3 ta’ din id-Deċiżjoni, li minħabba fihom iddubitat jekk il-miżura li kienet qed tiġi eżaminata setgħetx taqa’ fl-ambitu tal-applikazzjoni tad-deroga msemmija fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE. Dawn id-dubji ma tħassrux kompletament permezz tal-informazzjoni u l-argumenti li jinsabu fil-kummenti tal-awtoritajiet Taljani u tal-benefiċjarju tal-għajnuna.
(118)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna reġjonali ad hoc notifikata lill-awtoritajiet Taljani favur Friel Acerra, li ġiet spjegata fit-Taqsima 2 ta’ din id-Deċiżjoni, ma tirrispettax il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-linji gwida tal-2007 biex tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE, u lanqas ma tirrispetta l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-linji gwida ambjentali tal-2008 biex tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE. Ma ġiet applikata l-ebda motivazzjoni oħra dwar il-kompatibbiltà.
(119)
Minħabba li mhi kompatibbli ma’ ebda deroga oħra li tidher fit-TFUE, l-għajnuna ma tistax tingħata. Skont l-awtoritajiet Taljani, l-għajnuna għadha ma tħallsitx u għalhekk m’hemm ebda ħtieġa li tingħata lura.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Taljana għandha l-intenzjoni li tagħti lil Fri-El Acerra S.r.l., b’ammont totali ta’ EUR 19,5 miljun, mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
Għalhekk din l-għajnuna ma tistax tingħata.
Artikolu 2
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Taljana għandha tinforma lill-Kummissjoni bil-miżuri li ttieħdu biex tikkonforma magħha.
Artikolu 3
Ir-Repubblika Taljana hija d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell il-15 ta’ Settembru 2010.