PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 467/2010
tal-25 ta’ Mejju 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tas-silikon li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kif estiż għal importazzjonijiet tas-silikon kkonsenjat mir-Repubblika tal-Korea, kemm jekk iddikjarat li joriġina fir-Repubblika tal-Korea kemm jekk le, wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) u reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(2) u 11(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta sottomessa mill-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
F’Marzu 2004, wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 398/2004 (2), impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tas-silikon li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”). Ir-rata tad-dazju definittiv applikabbli għall-prezz nett, frank fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, kienet ta’ 49 %. Il-miżuri oriġinali kienu ġew imposti bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2200/90 (3).
(2)
F’Jannar 2007, bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 42/2007 (4) id-dazju anti-dumping definittiv ġie estiż għal importazzjonijiet ta’ silikon ikkonsenjat mir-Repubblika tal-Korea, kemm jekk iddikjarat li joriġina mir-Repubblika tal-Korea kemm jekk le.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza u reviżjoni interim parzjali
(3)
Wara l-pubblikazzjoni, f’Ottubru 2008, ta’ avviż ta’ skadenza imminenti tal-miżuri anti-dumping applikabbli għal importazzjonijiet tas-silikon li joriġinaw fir-RPĊ (5), il-Kummissjoni rċeviet fl-1 ta’ Diċembru 2008 talba għal reviżjoni skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, fit-18 ta’ Diċembru 2008 l-Kummissjoni rċeviet talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
(4)
It-talba għal reviżjoni tal-iskadenza tressqet minn Euroalliages (Kumitat ta’ Kollegament tal-Ferro-Alloy Industry) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ 100 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tas-silikon. It-talba kienet imsejsa fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għall-issoktar ta’ dumping u r-rikorrenza ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
It-talba għal reviżjoni interim parzjali ġiet ippreżentata mill-EUSMET (Utenti Ewropej tal-Metall tas-Silikon), u hi limitata fl-ambitu għall-verifika tad-dumping. It-talba kienet imsejsa fuq evidenza prima facie li ċ-ċirkostanzi li abbażi tagħhom il-miżuri ġew stabbiliti nbidlu u li ċ-ċirkostanzi l-ġodda kienu għal tul ta’ żmien.
(6)
Wara li ġie determinat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li teżisti biżżejjed prova għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza u ta’ reviżjoni interim skont l-Artikoli 11(2) u 11(3) rispettivament tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ppubblikat avviż ta’ bidu ta’ dawn ir-reviżjonijiet f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“avviż ta’ bidu”).
3. Investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni avżat b’mod uffiċjali lill-produtturi tal-Unjoni li applikaw, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, lill-importaturi/negozjanti, lill-utenti fl-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati u lill-għaqdiet tagħhom kif ukoll lill-awtoritajiet tar-RPĊ bil-bidu tar-reviżjonijiet.
(8)
Fid-dawl tan-numru li jidher għoli ta’ produtturi esportaturi miċ-Ċina li tagħhom hemm lista fit-talbiet, sar ħsieb biex iseħħ it-teħid tal-kampjuni fl-avviż ta’ bidu għad-determinazzjoni tad-dumping u l-probabbiltà ta’ rikorrenza jew kontinwazzjoni ta’ dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(9)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux meħtieġ, u jekk iva, li tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-31 ta’ Diċembru 2008.
(10)
Il-Kummissjoni rċeviet tweġibiet minn 11-il kumpanija jew gruppi ta’ kumpaniji fir-RPĊ. Iżda, wara eżami tal-informazzjoni mibgħuta minn dawn il-kumpaniji kien jidher li għadd żgħir biss ta’ tweġibiet kienu saru minn kumpaniji li jesportaw is-silikon prodott minnhom stess lejn l-Unjoni Ewropea. Għalhekk ittieħdet id-deċiżjoni li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ fir-rigward tal-produtturi esportaturi Ċiniżi.
(11)
Il-kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji kollha fir-RPĊ imsemmija hawn fuq stqarru wkoll il-ħsieb tagħhom li jitolbu eżami individwali b’applikazzjoni tal-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(12)
Il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talba għal trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”) lill-produtturi esportaturi Ċiniżi magħrufa li huma kkonċernati. It-talbiet għal TES, jew għal TI f’każ li l-investigazzjoni tistabbilixxi li l-produtturi esportaturi ma ssodisfawx il-kundizzjonijiet għal TES, waslu minn tliet esportaturi Ċiniżi. Iżda, wieħed minn dawn l-esportaturi rtira t-talba tiegħu sussegwentement, filwaqt li t-tnejn l-oħra nstabu li ma kinux qed jesportaw silikon prodott minnhom stess lejn l-Unjoni Ewropea matul il-PI. It-talbiet ta’ dawn iż-żewġ kumpaniji għalhekk ma tqisux.
(13)
Barra minn hekk, sitt kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji oħra Ċiniżi bagħtu l-formoli ta’ talba għal TI. Iżda, matul l-investigazzjoni, tliet kumpaniji waqfu milli jikkooperaw. Mit-tliet gruppi ta’ kumpaniji li jifdal, waħda bigħet il-prodott ikkonċernat lil kummerċjant mhux relatat. L-investigazzjoni ma setgħetx tistabbilixxi b’ċertezza jekk is-suq tal-Unjoni kienx id-destinazzjoni aħħarija tal-bejgħ. Billi dan il-grupp ta’ kumpaniji ma jistax, għalhekk, jitqies bħala produttur esportatur, it-talba għal trattament individwali kellha tiġi miċħuda. Kif deher fil-premessa (30), għal kumpanija waħda fejn il-kooperazzjoni kienet mhux suffiċjenti fit-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, dak li nstab kien imsejjes fuq il-fatti disponibbli. It-talba għal TI tal-kumpanija li jibqa’ nstab li ma tistax tintlaqa’.
(14)
Fl-aħħar nett, miż-żewġ kumpaniji li jibqa’ li qed jitolbu li jkunu inklużi fil-kampjun u li jkollhom eżami individwali, waħda biss bagħtet it-tweġiba tal-kwestjonarju fil-ħin kif indikat fl-avviż ta’ bidu. Din il-kumpanija iżda ma esportatx il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni.
(15)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lil dawk li talbu kwestjonarju fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(16)
Il-Kummissjoni tat ukoll l-opportunità lill-partijiet interessati jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta fil-limitu ta’ żmien stipulat fl-avviż ta’ bidu.
(17)
Waslu risposti għall-kwestjonarju mill-produtturi applikanti tal-Unjoni, 12-il utent, żewġ assoċjazzjonijiet tal-utenti, sitt esportaturi/produtturi fiċ-Ċina u tliet produtturi fil-pajjiż analogu.
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset meħtieġ għall-għan tad-determinazzjoni tal-possibbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Seħħu żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
Il-produtturi applikanti tal-Unjoni:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanja
-
Ferropem SAS, Chambery, Franza
-
RW Silicium GmbH, Pocking, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fir-RPĊ:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Produtturi fil-pajjiż analogu (Brażil):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Utenti:
L-industrija tal-aluminju:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, il-Ġermanja
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, l-Italja
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milan, l-Italja
L-industrija tal-kimika:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, il-Ġermanja
-
Wacker Chemie AG, Munich, il-Ġermanja
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, ir-Renju Unit
4. Perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni u perjodu meqjus
(19)
L-investigazzjoni li tirrigwarda l-issoktar jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-31 ta’ Diċembru 2008 (“PIR” jew “Perjodu ta’ Investigazzjoni ta’ Reviżjoni”).
(20)
L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ ssoktar jew rikorrenza ta’ ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sal-aħħar tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni ta’ qabel, jiġifieri metal tas-silikon li joriġina mir-RPĊ, li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 2804 69 00 (il-kontenut tas-silikon peżat inqas minn 99,99 %). Sempliċement minħabba l-klassifika preżenti stabbilita fin-Nomenklatura Magħquda, għandu jinqara bħala “silikon”. Is-silikon li huwa iktar pur, jiġifieri li jkollu mhux inqas minn 99,99 % ta’ silikon peżat, użat l-iktar fl-industrija elettronika tas-semiconductors, jaqa’ taħt Kodiċi NM differenti u mhux kopert minn din il-proċedura.
(22)
Is-silikon jiġi prodott fi fran bi skarika tal-elettriku forma ta’ ark u bl-elettrodi mgħaddsa permezz tat-tnaqqis karbotermiku tal-kwarz (silika) fil-preżenza ta’ diversi tipi ta’ riduċenti tal-karbonju. Jitqiegħed fis-suq taħt forma ta’ balal, frakk żgħir, granulat jew trabb skont l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jirrigwardaw il-purità tiegħu aċċettati b’mod internazzjonali.
(23)
Is-silikon huwa primarjament użat minn żewġ industriji: l-industrija tal-kimika għall-produzzjoni tal-metilklorosilani jew it-triklorosilani u t-tetraklorosilikon, u l-industrija tal-aluminju għall-prodotti tal-lieġa tal-aluminju, smelters primarji u sekondarji, maħsuba għall-produzzjoni ta’ lieġi fonduti għal bosta industriji, partikolarment l-industrija tal-karozzi u dik tal-bini.
2. Prodott simili
(24)
Bħal fir-reviżjonijiet ta’ skadenza ta’ qabel, din l-investigazzjoni wriet li s-silikon prodott fir-RPĊ u esportat lejn l-Unjoni, is-silikon prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu (il-Brażil) u dak immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni applikanti għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi.
(25)
Għaldaqstant il-konklużjoni kienet li dawn il-prodotti għandhom jitqiesu li huma prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq
(26)
Kif imsemmi fil-premessa (12), matul l-investigazzjoni, it-tliet kumpaniji li talbu t-TES jew ma kinux jesportaw silikon prodott minnhom stess lejn l-Unjoni Ewropea jew irtiraw it-talba tagħhom għal TES. Għalhekk it-TES ma ngħatax lill-ebda kumpanija.
2. Trattament individwali (“TI”)
(27)
Bħala regola ġenerali, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju fuq skala nazzjonali, jekk jeżisti, jiġi stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt dan l-Artikolu, ħlief f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jistgħu juru li jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u għalhekk jistgħu jingħataw TI.
(28)
Fil-qosor, u biss biex ir-referenza tkun eħfef, dawn il-kriterji huma ppreżentati fil-qosor hawn taħt:
(a)
Fil-każ ta’ ditti li huma kompletament jew parzjalment ta’ sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
(b)
Il-prezzijiet ta’ esportazzjoni u l-kwantitajiet, u l-kundizzjonijiert u t-termini ta’ bejgħ huma determinati liberament;
(c)
Il-maġġoranza tal-ishma huma f’idejn persuni privati, u għandu jintwera li l-kumpanija hi indipendenti biżżejjed mill-indħil tal-Istat;
(d)
L-operazzjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq;
(e)
L-indħil mill-Istat mhux tali li jkun possibbli li l-esportaturi individwali ma jimxux mal-miżuri jekk jingħatawlhom rati differenti ta’ dazju.
(29)
Ta’ min l-ewwel jinnota li l-kumpanija msemmija fil-premessa (12) li l-ewwel ressqet talba għal TES imbagħad irtirat it-talba tagħha għal TES irtirat ukoll it-talba tagħha għal TI. Din it-talba għalhekk ma ġietx eżaminata aktar.
(30)
Mis-sit kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji li għamlu talba għal TI biss, tlieta ma baqgħux jikkooperaw u waħda ma pprovditx it-tagħrif meħtieġ fiż-żmien stabbilit u għalhekk xekklet b’mod sinifikanti l-investigazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għalhekk tqiesu bħala li ma kinux qed jikkooperaw u kull ma nstab dwarhom kien imsejjes fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku.
(31)
L-erba’ kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji kkonċernati ġew notifikati dwar il-probabbiltà tal-applikazzjoni tal-fatti disponibbli u r-raġunijiet l-għala u ngħataw iċ-ċans li jipprovdu aktar spjegazzjonijiet skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku. Iżda, ma waslet ebda evidenza jew tagħrif ġdid minn ebda waħda mill-erba’ kumpaniji li seta’ jagħmel tajjeb għan-nuqqasijiet tat-tweġibiet mibgħuta jew jibdel il-konklużjoni li għalihom għandu jiġi applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(32)
Miż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji li jifdal, kif intwera fil-premessa (13), grupp wieħed ta’ kumpaniji ma jistax jitqies bħala produttur esportatur tal-prodott ikkonċernat u għalhekk it-talba tiegħu għal trattament individwali ma setgħetx tiġi vvalutata.
(33)
L-esportatur l-ieħor instab li kien jissodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(34)
Minn dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni hi li għandu jingħata TI lil Jinneng Group.
3. Valur normali
3.1. Pajjiż analogu
(35)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet jew tal-valur mibni f’pajjiż analogu. Għalkemm intużat in-Norveġja bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali u fir-reviżjonijiet tal-iskadenza ta’ wara, l-investigazzjoni preżenti wriet li ċ-ċirkustanzi fir-rigward tas-suq Norveġiż kienu nbidlu b’mod sinifikanti. Għalhekk, il-produzzjoni domestika fin-Norveġja naqset b’madwar 20 % bejn l-2005 u l-2008 u l-importazzjonijiet tas-silikon fin-Norveġja kienu jirrappreżentaw 97 % tal-konsum domestiku. Matul il-PI, kien hemm produttur domestiku wieħed biss jissupplixxi s-suq domestiku.
(36)
Għaldaqstant, il-Brażil, kif ġie ssuġġerit miż-żewġ applikanti, tqis bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq xierqa fl-avviż ta’ inizjazzjoni. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-Brażil huwa t-tieni l-akbar produttur tas-silikon fid-dinja wara r-RPĊ u li s-suq Brażiljan huwa kompetittiv ħafna b’seba’ produtturi tas-silikon preżenti, li jipproduċu bosta gradi differenti ta’ silikon. Il-Brażil tqis ukoll li hu suq miftugħ b’volumi ta’ importazzjoni sinifikanti l-aktar mir-RPĊ. Għalkemm intalbu jikkummentaw dwar l-għażla tal-Brażil, ebda waħda mill-partijiet interessati ma għamlet dan.
(37)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u fuq il-bażi tat-tagħrif disponibbli meta kienet qed issir l-għażla, il-konklużjoni kienet li l-Brażil kien l-aktar pajjiż analogu xieraq.
3.2. Determinazzjoni tal-valur normali fil-pajjiż analogu
(38)
Tliet produtturi fil-Brażil ikkooperaw billi bagħtu tagħrif dwar il-kost u l-bejgħ tas-silikon fis-suq domestiku Brażiljan. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tagħrif ivverifikat li ngħata minn dawn il-produtturi kif stabbilit hawn taħt.
(39)
Ġie eżaminat jekk kull tip tal-prodott ikkonċernat li nbiegћ fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku tal-Brażil setax jitqies li kien qed jinbiegћ fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(40)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz nett ta’ bejgħ daqs jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni kkalkulata rrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip, u fejn il-prezz medju differenzjat ta’ dan it-tip kien daqs jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku effettiv. Dan il-prezz ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dan it-tip matul il-PI, sew jekk dan il-bejgħ kienx bi qligħ u sew jekk le.
(41)
Fejn il-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip, jew fejn il-prezz medju differenzjat ta’ dan it-tip kien taħt il-kost ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja differenzjata ta’ bejgħ bi profitt ta’ dan it-tip biss.
(42)
Skont it-tip ta’ prodott, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-medja differenzjata tal-prezzijiet ta’ bejgħ tal-bejgħ kollu jew il-medja differenzjata tal-prezzijiet ta’ bejgħ tal-bejgħ bi qligħ biss, fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu abbażi tad-data verifikata ta’ tliet produtturi f’dan il-pajjiż.
4. Prezz ta’ esportazzjoni
Kumpanija TI
(43)
Il-bejgħ kollu ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni Ewropea mill-produttur esportatur ewlieni li ngħata TI sar permezz ta’ kummerċjant relatat li jinsab fir-RPĊ u sussegwentement inbiegħ lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni. F’dan il-każ il-prezz ta’ esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(44)
L-industrija tal-Unjoni lmentat li l-prezzijjiet ta’ esportazzjoni ma kinux ikkalkolati b’mod ħieles skont it-tifsira tal-Artikolu 9(5)(b) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, tressaq l-argument li n-“negozjati” dwar il-prezz kienu għaddejjin bejn l-awtoritajiet doganali Ċiniżi u l-esportaturi minħabba l-kalkolu ta’ livell ta’ prezz “raġonevoli”. Iżda l-evidenza li ntbagħtet f’dan ir-rigward ma kellhiex x’taqsam mas-silikon u tqis ukoll il-fatt li dawn l-hekk imsejħa “negozjati” ma kellhomx impatt fuq il-prezz mitlub lill-konsumatur aħħari, li kien ħareġ minn negozjar ħieles bejn il-partijiet. Dan l-ilment għalhekk kellu jiġi miċħud.
(45)
L-industrija tal-Unjoni lmentat ukoll li l-kumpanija li ngħatat TI kienet kumpanija tal-Istat, kellha s-sussidji u għadd sinifikanti ta’ attivitajiet kummerċjali li setgħu jippermettulha li tevadi l-miżuri. Iżda, l-investigazzjoni żvelat li l-esportatur ikkonċernat ma kienx aktar tal-Istat matul il-PIR u għalhekk ma kienx hemm indħil mill-Istat fl-attivitajiet kummerċjali tagħha b’tali mod li seta’ kien hemm evażjoni tal-miżuri. Għal dak li għandu x’jaqsam ma’ sussidji, l-ilment instab li kien mhux issustanzjat. Dawn l-ilmenti għalhekk kellhom jiġu miċħuda.
5. Tqabbil
(46)
Il-valur normali u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ kif joħorġu mill-fabbrika. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru l-aġġustamenti kif kien hemm fit-talba għar-rigward tat-trasport, karatteristiċi fiżiċi, spejjeż ta’ spezzjoni, ipproċessar u ppakkjar fejn kien applikabbli u ġġustifikat. Sar ukoll aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) minħabba li l-kummerċjant relatat instab li kellu funzjonijiet ta’ aġent li jaħdem fuq kummissjoni.
(47)
L-investigazzjoni żvelat li nġabru dazji ta’ esportazzjoni fuq bejgħ għall-esportazzjoni tas-silikon matul il-PI. Billi d-dazji kellhom effett fuq it-tqabbil tal-prezz, instab xieraq li jiġi aġġustat il-prezz skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku għal fatturi oħra li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz.
(48)
Ta’ min jinnota li l-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tqabblu fl-istess livell ta’ tassazzjoni indiretta, jiġifieri inkluża l-VAT.
(49)
Sar ilment li l-fatt li jingħataw lura l-flus imħallsa fuq il-VAT fuq xiri tal-materja prima tas-silikon għandu jiġi rifless fil-kalkolu tal-valur normali. Iżda, il-VAT imħallsa fuq dan ix-xiri nstab li kienet xorta titnaqqas kienet x’kienet is-sistema ta’ ħlas lura tal-VAT fuq l-esportazzjoni tal-prodotti esportati u kienet x’kienet id-destinazzjoni tal-prodotti. Li jitħallas lura l-VAT fuq xiri ta’ materja prima ta’ silikon huwa għalhekk fattur newtrali li ma għandux impatt fuq it-tqabbil tal-prezz ta’ esportazzjoni u l-valur normali. Għalhekk dan l-ilment kellu jiġi miċħud.
(50)
Sar ilment ukoll li l-metodoloġija li ntużat biex titqies it-taxxa indiretta kienet differenti minn dik li ntużat f’każijiet oħra u li l-VAT fuq il-bejgħ għall-esportazzjoni kellu jitnaqqas mill-prezz ta’ esportazzjoni. Ta’ min jinnota li l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku jistipula li aġġustament għat-taxxa indiretta jista’ jsir biss lill-valur normali u fiċ-ċirkustanzi deskritti fl-Artikolu msemmi hawn fuq, li mhumiex preżenti fil-każ attwali. Dan l-ilment għallhekk kellu jiġi miċħud.
6. Marġini ta’ dumping
6.1. Għall-kumpanija TI
(51)
Il-marġni ta’ dumping għall-produttur esportatur ewlieni li ngħata TI ġie stabbilit billi tqabblet il-medja differenzjata tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni kif joħorġu mill-fabbrika, skont in-NKP (numru tal-kodiċi tal-prodott) mal-valur normali rispettiv tal-pajjiż analogu kif stabbilit hawn fuq.
(52)
Il-marġni ta’ dumping għall-produttur esportatur ewlieni li ngħata TI, espress bħala perċentwali tal-prezz ta’ importazzjoni CIF (Cost Insurance Freight) fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa 16,3 %.
6.2. Gћall-produtturi/esportaturi l-oћra kollha
(53)
Sabiex jiġi kkalkolat il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu applikabbli għall-esportaturi/produtturi kollha l-oħra li ma kkooperawx fir-RPĊ, ġie stabbilit l-ewwel il-livell ta’ kooperazzjoni. Il-grad ta’ kooperazzjoni kien baxx, jiġifieri inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. Għalhekk, il-marġni ta’ dumping għall-kumpaniji li ma kkooperawx ġie stabbilit bit-tqabbil tal-valur medju ta’ importazzjoni tas-silikon miċ-Ċina, kif irreġistrat fl-Eurostat, aġġustat kif xieraq wara li tħalla barra l-bejgħ magħmul mill-kumpanija TI bil-valur normali rispettiv tal-pajjiż analogu kif stabbilit hawn fuq.
(54)
Waħda mill-partijiet ilmentat li l-livell ta’ kooperazzjoni ma kienx ivvalutat b’mod korrett billi esportatur li kkoopera kien esporta kwantitajiet sinifikanti ta’ silikon lejn l-Unjoni. F’ċirkostanzi bħal dawn l-informazzjoni ta’ dan l-esportatur kellha tintuża biex jiġi kkalkolat il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu kif sar fir-reviżjoni msemmija fil-premessa (1). Dawn l-ilmenti kellhom jiġu miċħuda minħabba li nstab li l-prezzijiet mitluba minn din il-kumpanija lill-kumpanija marbuta magħha fl-Unjoni ma sarux b’kundizzjonijiet tas-suq.
(55)
Inkella, tressaq l-argument li d-data pprovduta mill-importaturi li kkooperaw kellha tintuża biex jiġi kkalkulat il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu. Kif jissemma fil-premessa (54), parti kbira tal-kwantitajiet importati minn dawn il-partijiet li kkooperaw ma sarux bil-kundizzjonijiet tas-suq u għalhekk il-prezzijiet tqiesu bħala mhux ta’ min jorbot fuqhom. L-importazzjonijiet li jibqa’ tqiesu li ma kinux biżżejjed rappreżentattivi f’termini ta’ kwantitajiet biex fuqhom jissejjes id-dazju għall-pajjiż kollu. Dan l-argument għalhekk ma ġiex aċċettat.
(56)
Wara l-iżvelar, il-kummenti li waslu dwar it-taħlita tal-prodotti tal-valur normali tqiesu biex jiġi stabbilit il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu. Għalhekk it-tqabbil sar bl-użu tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-importaturi li kkooperaw fir-rigward tat-tipi ta’ prodotti.
(57)
Abbażi ta’ dan, il-marġni ta’ dumping mal-pajjiż kollu jammonta għal 19,0 % tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
D. NATURA PERMANENTI TAĊ-ĊIRKUSTANZI MIBDULA U PROBABBILTÀ TAT-TKOMPLIJA TAD-DUMPING
1. In-natura permanenti taċ-ċirkostanzi mibdula
(58)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx raġonevoli li wieħed iqis iċ-ċirkustanzi mibdula fir-rigward tad-dumping bħala ta’ natura permanenti.
(59)
Sabiex jiġi eżaminat jekk il-livell tal-marġni ta’ dumping misjub matul il-PIR huwiex ta’ natura permanenti, tqis l-iżvilupp tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni u l-valur normali.
(60)
Ta’ min jinnota l-ewwel li l-marġni ta’ dumping li nstab fl-aħħar reviżjoni (7); jiġifieri 12,5 %, huwa eqreb tal-livell li nstab fil-proċedura preżenti milli tal-livell attwali ta’ miżuri.
(61)
Sa fejn huma kkonċernati l-prezzijiet ta’ esportazzjoni ta’ wara l-PIR, id-data tal-Eurostat turi li dawn naqsu b’madwar 15 % matul l-ewwel disa’ xhur tal-2009.
(62)
Sa fejn għandu x’jaqsam il-valur normali, l-investigazzjoni wriet li l-valur normali naqas bi proporzjonijiet simili matul l-istess perjodu. Għaldaqstant, il-marġni ta’ dumping għall-esportazzjonijiet tas-silikon matul l-ewwel disa’ xhur tal-2009 probabbli li huma ta’ livell simili bħal dak li nstab fil-PIR.
(63)
Dan ta’ hawn fuq juri li l-prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniżi huma eqreb tal-prezzijiet dinjija milli meta ġew imposti oriġinarjament il-miżuri (8).
(64)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni kienet li l-livell ta’ dumping li nstab matul l-PIR huwa ta’ natura permanenti.
2. Il-probabbiltà tat-tkomplija ta’ dumping fil-livelli li nstabu fir-reviżjoni interim
(65)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie mistħarreġ jekk kienx probabbli li jkompli d-dumping fil-livell misjub fir-reviżjoni interim f’każ li l-miżuri jitneħħew.
(66)
Fir-rigward tal-probabbiltà ta’ tkomplija tad-dumping, ġie mistħarreġ l-iżvilupp tal-produzzjoni u tal-kapaċità ta’ produzzjoni kif ukoll l-iżvilupp probabbli tal-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni Ewropea u swieq oħra ta’ pajjiżi terzi.
3. Kapaċità ta’ produzzjoni, volum ta’ produzzjoni u konsum fir-RPĊ
(67)
Kellha ssir stima tal-kapaċità totali ta’ produzzjoni ta’ silikon fir-RPĊ. Filwaqt li l-istatistika (9) pprovduta mill-partijiet ikkonċernati wriet kapaċità totali ta’ 2,2 miljun tunnellata fl-2008, l-investigazzjoni żvelat li din iċ-ċifra kienet sopravvalutata b’mod ċar billi ma qisitx għadd sinifikanti ta’ fran li għalqu (minħabba pereżempju r-ristrutturazzjoni tal-industrija tas-silikon, il-kriżi ekonomika u t-terremot fil-provinċja ta’ Sichuan fl-2008) u ma qisitx ukoll il-provvista ta’ enerġija instabbli f’ċerti reġjuni li fil-fatt twassal għal kapaċità iktar baxxa minn dik reġistrata fl-istatistika disponibbli. Wara l-aġġustamenti meħtieġa, il-kapaċità attwali ta’ produzzjoni nstabet għalhekk li kienet madwar 1,5 miljun tunnellata li jikkorrispondu għal żieda ta’ mill-anqas 25 % meta mqabbla mal-kapaċità fl-2002 (il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni ta’ skadenza ta’ qabel imsemmija fil-premessa (1)) fejn instabet li kienet bejn 600 000 tunnellata u 1,2 miljun tunnellata (10).
(68)
L-EUSMET ilmentat li kienet bagħtet kalkolu fid-dettall tal-kapaċità ta’ produzzjoni fiċ-Ċina u użat rata ta’ operazzjoni ta’ 40 %. L-istima tal-kapaċità kienet ta’ 1,16-il miljun tunnellata. Dan l-ilment iżda nstab li ma kienx sostanzjat partikolarment billi ma ġewx ipprovduti dokumenti ta’ prova dwar ir-rata ta’ operazzjoni użata. Ir-rata ta’ operazzjoni użata mill-Kummissjoni ġejja minn data vverifikata mill-produtturi ewlenin li kkooperaw fir-RPĊ u għalhekk tqieset bħala l-aktar informazzjoni ta’ min jafda fuqha li kien hemm f’dan ir-rigward. Dan l-ilment għalhekk kellu jiġi miċħud.
(69)
L-istess parti ressqet ukoll l-argument li l-fran li kellhom ċerta kapaċità jew li kienu taħt dan il-livell ta’ kapaċità kienu se jingħalqu minħabba deċiżjoni tal-gvern li jnaqqas dejjem aktar il-kapaċità totali fiċ-Ċina. Iżda l-investigazzjoni żvelat li din il-politika tal-gvern ma kinitx tapplika għaċ-Ċina kollha. L-EUSMET ma pprovditx evidenza li turi l-għadd ta’ fran ikkonċernati u l-impatt fuq il-kapaċità totali. L-investigazzjoni wkoll ma żvelatx xi tnaqqis sinifikanti ta’ kapaċità abbażi ta’ dan. Għalhekk dan l-ilment kellu jiġi miċħud.
(70)
L-EUSMET allegat ukoll li l-kapaċità ta’ produzzjoni hija qrib il-volum ta’ bejgħ tar-RPĊ fl-2008; jiġifieri 960 000 tunnellata mingħajr, iżda, ma ssostanzjat din l-istqarrija b’xi evidenza. Barra minn hekk, bosta fatturi kellhom impatt fuq il-volum ta’ bejgħ (bħall-produzzjoni għall-ħażna tal-prodotti, provvista ta’ materja prima u problemi ta’ loġistika minħabba l-Logħob Olimpiku) u għalhekk tqis li l-volum ta’ bejgħ ma setgħax jitqies li kien daqs il-kapaċità ta’ produzzjoni. Dan l-argument għalhekk kellu jiġi miċħud.
(71)
Sa fejn għandu x’jaqsam il-volum ta’ produzzjoni tas-silikon, skont it-tagħrif disponibbli, l-investigazzjoni żvelat li l-volum ta’ produzzjoni żdied b’mod sinifikanti b’79 % minn 535 000 tunnellata fl-2002 għal 960 000 tunnellata fil-PIR. Għalhekk skont stima konservattiva l-kapaċitajiet żejda kienu madwar 540 000 tunnellata fil-PIR li huwa qrib il-konsum totali tal-UE matul il-PIR u li kien jirrappreżenta kważi d-doppju tal-konsum domestiku Ċiniż ta’ silikon matul l-istess perjodu (ara l-premessa (72)).
(72)
L-investigazzjoni żvelat fl-istess żmien li l-konsum Ċiniż, li kien jirrappreżenta madwar 280 000 tunnellata fil-PIR, x’aktarx jiżdied fis-snin li ġejjin kif jidher fil-premessa (73). Iż-żieda fil-konsum wieħed irid jaraha bħala taħlita ta’ fatturi u miżuri politiċi fl-industrija tal-silikon u l-industrija tagħha aktar qrib l-istadju tal-bejgħ. L-industrija qrib l-istadju tal-bejgħ fir-RPĊ qed tikber u saru ħafna investimenti u hemm aktar ippjanat għall-ġejjieni qrib biex tiġi sodisfatta l-ħtieġa li dejjem qed tikber ta’ prodotti li fil-proċess industrijali huma qrib l-istadju tal-bejgħ. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċiniżi daħħlu restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni għal ħafna sorsi (pereżempju l-Ġermanja, ir-Renju Unit, il-Ġappun u l-Istati Uniti) fir-rigward ta’ prodott importanti li fil-proċess industrijali jinsab qrib l-istadju tal-bejgħ (is-siloxane) li nkiseb fi kwantitajiet sinifikanti minn sorsi ta’ dawn il-pajjiżi.
(73)
Filwaqt li huwa diffiċli li wieħed jivvaluta l-impatt eżatt tal-miżuri politiċi inkluża r-ristrutturazzjoni tal-industrija tas-silikon, ħafna partijiet interessati taw ħjiel li t-talba fir-RPĊ se tilħaq madwar 580 000 tunnellata sa tmiem l-2011. Din l-istima tqieset bħala raġonevoli.
(74)
Madankollu, ukoll jekk jitqies it-tbassir imsemmi hawn fuq dwar it-talba domestika u wkoll jekk l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn swieq oħra jilħqu l-livelli għoljin tagħhom tal-2008 (ara l-premessa (79)) is-soprakapaċità xorta tibqa’ sinifikanti (madwar 240 000 tunnellata fl-2011). Ta’ min jinnota wkoll li minħabba l-proċess ta’ ristrutturazzjoni li għaddej bħalissa mhux biss it-talba x’aktarx li tiżdied fir-RPĊ iżda wkoll il-kapaċitajiet u l-volumi ta’ produzzjoni.
(75)
Fir-rigward taż-żieda probabbli fil-kapaċità ta’ produzzjoni fir-RPĊ, l-EUSMET pprovdiet informazzjoni dwar bosta impjanti ta’ produzzjoni tas-silikon li kienu ppjanati u allegat li l-biċċa l-kbira ta’ dawn l-impjanti ma kinux se jimmaterjalizzaw. L-allegazzjoni kienet ibbażata biss fuq kummenti pprovduti mill-membri tagħha u ma kinitx issustanzjata. Hija wkoll ilmentat li jekk il-kapaċità ta’ produzzjoni Ċiniża x’aktarx tiżdied, dan kien se jseħħ l-aktar minħabba proġett ippjanat minn produttur tal-Unjoni li kien se jżid 100 000 MT/sena mal-kapaċità ta’ produzzjoni tar-RPĊ. L-informazzjoni pprovduta mill-EUSMET ma kinitx issostanzjata u għalhekk l-ilment ġie miċħud.
(76)
F’dan ir-rigward l-EUSMET ilmentat li l-konsum domestiku Ċiniż kien issupera bil-wisq iż-żieda fil-produzzjoni u kien se jkompli jiżdied. Għalhekk il-volum ta’ produzzjoni fir-RPĊ ma jistax jissodisfa sewwa t-talba tas-suq domestiku Ċiniż. Kif issemma hawn fuq, ma hemm ebda kwistjoni dwar li t-talba domestika Ċiniżi x’aktarx li tiżdied fil-ġejjieni. Iżda, kif deskritt hawn fuq, is-sejbiet tal-investigazzjoni ma kkonfermawx l-allegazzjonijiet magħmula mill-EUSMET. L-EUSMET la kkwantifikat iż-żieda fit-talba la l-volumi ta’ produzzjoni fil-ġejjieni u lanqas ma pprovdiet xi informazzjoni oħra jew evidenza biex isostni l-ilment tagħha li għalhekk kellu jiġi miċħud. Il-volum u l-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-UE u swieq oħra ta’ pajjiżi terzi
4. Il-volum u l-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-UE u swieq oħra ta’ pajjiżi terzi
(77)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE żdiedu b’113 % minkejja l-miżuri fis-seħħ. Sa fejn għandhom x’jaqsmu l-prezzijiet u minkejja tendenza dejjem tiżdied matul il-PIR, dawn kienu, matul il-perjodu kollu kkunsidrat, taħt il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-UE. Kif jidher fil-premessa (54) u (62) il-prezzijiet ta’ esportazzjoni tas-silikon lejn l-UE wkoll kienu fuq livelli ta’ dumping sinifikanti kemm matul kif ukoll wara l-PIR.
(78)
Il-livell tal-prezz fl-UE kien xorta fuq livelli ogħla minn kull suq ieħor ta’ pajjiż terz. Dan jispjega inparti l-interess għoli tal-esportaturi Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni minkejja l-miżuri ta’ anti-dumping fis-seħħ. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota wkoll li l-esportaturi Ċiniżi kienu qed jevadu l-miżuri ta’ anti-dumping fis-seħħ bi trasbord fir-Repubblika tal-Korea (11) u dan ikompli jsaħħaħ il-konklużjoni li l-esportaturi Ċiniżi għandhom interess għoli fis-suq tal-Unjoni.
5. Il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi
(79)
L-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn swieq oħra ta’ pajjiżi terzi kienu sinifikanti bħala volum u qabżu l-volumi esportati lejn l-Unjoni Ewropea. Iżda, ta’ min jinnota wkoll li l-prezzijiet FOB (frank on board) għal pajjiżi terzi kienu bħala medja bejn 4 % u 14 % iktar baxxi mill-prezz ta’ esportazzjoni lejn l-UE fl-2008 u l-ewwel disa’ xhur tal-2009 (12) rispettivament.
(80)
L-EUSMET ilmentat li s-sejba tal-Kummissjoni dwar prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniżi ogħla mill-medja lejn l-Unjoni ma kinitx tqis it-taħlita ta’ prodotti fi swieq oħra. Ta’ min jinnota li l-EUSMET ma bagħtet ebda evidenza biex isostni dan l-ilment. Ma pprovditx informazzjoni jew spjegazzjoni dwar sa fejn it-taħlita ta’ prodotti għall-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra hija tabilħaqq differenti. L-evidenza pprovduta dwar id-differenzi fil-prezz bejn it-tipi ta’ prodott kienet marbuta aktar mas-suq tal-UE biss u ma’ perjodu sew qabel il-PIR, jiġifieri l-2001/02. Għalhekk ma setgħetx titqies bħala bażi biżżejjed preċiża biex jiġu kkalkulati d-differenzi fil-prezz bejn it-tipi ta’ prodott matul u wara l-PIR. Fi kwalunkwe każ, l-informazzjoni disponibbli marbuta mal-PIR ma biddlitx il-konklużjonijiet fil-premessa (79). Dan l-ilment għalhekk ġie miċħud.
(81)
Għajr għall-Istati Uniti tal-Amerika, li huma mħarsa minn dazji anti-dumping għoljin (139,49 %) kontra s-silikon li joriġina fir-RPĊ, l-esportazzjonijiet Ċiniżi kellhom aċċess ħieles għal swieq ewlenin oħra ta’ pajjiżi terzi.
(82)
L-EUSMET ressqet ilment li s-suq Ażjatiku huwa d-destinazzjoni ewlenija għas-silikon Ċiniż u li t-tkabbir fis-swieq Ġappuniżi u Koreani huwa sinifikanti. Ma hemmx kwsitjoni dwar li l-Ażja hija d-destinazzjoni ewlenija għas-silikon Ċiniż. Iżda, ukoll jekk il-konsum jista’ jiżdied fis-snin li ġejjin fis-swieq Ġappuniżi u Sudkoreani, din iż-żieda fil-konsum mhiex mistennija li tkun tali li tista’ tassorbi l-kapaċitajiet sinifikanti żejda Ċiniżi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li s-suq Ġappuniż, li huwa s-suq ewlieni ta’ esportazzjoni għaċ-Ċina, huwa mifqugħ bis-silikon Ċiniż.
(83)
L-EUSMET allegat li, jekk jitħallew jiskadu l-miżuri, il-mudelli ta’ provvista għall-utenti kimiċi ma jiġux affettwati. Iżda, l-investigazzjoni ma kkonfermatx din l-allegazzjoni billi bosta utenti (użu fl-industrija kimika u tal-aluminju) stqarrew li tabilħaqq kienu se jiksbu aktar kwantitajiet miċ-Ċina kieku jitħallew jiskadu l-miżuri. Għalhekk dan l-argument ġie miċħud.
(84)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa mistenni li l-kapaċitajiet żejda Ċiniżi se jintbagħtu lejn is-suq tal-Unjoni f’każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
(85)
Billi l-importazzjonijiet lejn l-UE matul il-PIR kienu l-oġġett ta’ dumping, x’aktarx li d-dumping se jissokta wkoll f’każ li l-miżuri jitħallew jiskadu. Dan huwa mirfud mill-iżvilupp ta’ wara l-PIR fejn l-importazzjonijiet tas-silikon mir-RPĊ ssoktaw b’livelli ta’ prezz taħt dawk matul il-PIR (ara l-premessa (131)).
6. Konklużjoni
(86)
L-investigazzjoni wriet li l-volumi ta’ esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-UE żdiedu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u li l-livell ta’ dumping misjub għal dawn l-importazzjonijiet kien sinifikanti fil-PIR.
(87)
Fid-dawl tal-kapaċitajiet żejda disponibbli fir-RPĊ matul il-PIR u minkejja t-talba domestika li dejjem tiżdied, x’aktarx li kwantitajiet kbar ta’ silikon se jiġu esportati lejn l-UE bi prezzijiet ta’ dumping jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Tabilħaqq, it-talba domestika fir-RPĊ mhux se tkun f’qagħda li tassorbi l-kapaċitajiet żejda u s-suq tal-UE huwa l-uniku suq sinifikanti fejn jistgħu jiġu esportati l-kapaċitajiet żejda. Is-suq tal-UE huwa tabilħaqq suq tajjeb għall-esportazzjonijiet Ċiniżi billi l-prezzijiet mitluba lill-klijenti tal-UE huma bħala medja ogħla minn dawk mitluba lill-klijenti ta’ pajjiżi terzi. L-interess tal-esportaturi Ċiniżi fis-suq tal-UE huwa wkoll ikkonfermat mill-prassi ta’ evażjoni fl-imgħoddi.
(88)
Għalhekk il-konklużjoni hi li x’aktarx id-dumping jissokta.
E. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(89)
It-tliet produtturi tal-Unjoni li lmentaw wieġbu l-kwestjonarju u kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni. Il-produzzjoni tal-produtturi li lmentaw tikkostitwixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
F. IL-QAGĦDA TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(90)
Data speċifika marbuta mal-industrija u l-konsum tal-Unjoni kellha tiġi indiċizzata, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, billi l-industrija tal-Unjoni għandha biss tliet produtturi, li tnejn minnhom huma fl-istess grupp. Id-data tal-Eurostat kellha tiġi aġġustata biex tqis id-data li għaliha ntalab trattament kunfidenzjali mill-Istati Membri fir-rigward tal-importazzjonijiet tagħhom ta’ silikon, u għal din ir-raġuni wkoll kellha tiġi indiċizzata.
2. Konsum tal-Unjoni
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni (skont il-volum tal-bejgħ)
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
115
118
121
Xejra S/S
-
15 %
3 %
3 %
Sors: Tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni u l-istatistika aġġustata tal-Eurostat
(91)
Il-konsum tal-Unjoni kien imsejjes fuq il-volum aggregat ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni u l-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, skont data aġġustata tal-Eurostat.
(92)
Fuq din il-bażi u kif jidher fit-Tabella 1 hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied sewwa matul il-perjodu meqjus, jiġifieri b’21 %.
3. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ bil-volum, is-sehem tas-suq u l-prezz ta’ importazzjoni
Indiċijiet
2005
2006
2007
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet
100
183
168
213
Sehem tas-suq
100
159
143
176
Prezz ta’ importazzjoni CIF EUR/tunnellata
100
106
120
188
Sors: Statistika Eurostat aġġustata
(93)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-volumi ta’ importazzjoni mir-RPĊ żdiedu b’113 % filwaqt li l-konsum fl-Unjoni żdied b’21 %. It-totali jinkludu l-importazzjonijiet ta’ silikon mir-Repubblika tal-Korea, billi fl-2007 l-miżuri ġew estiżi għal dan il-pajjiż wara proċedura kontra l-evażjoni. Minkejja l-miżuri ta’ anti-dumping is-sehem tas-suq Ċiniż żdied b’sitta u sebgħin punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat u jinsab sew ogħla mis-sehem tas-suq ta’ 3,9 % li kien hemm fl-2002, il-PIR tal-investigazzjoni ta’ qabel din. Iżda, il-biċċa l-kbira, jiġifieri madwar 90 % tal-kwantitajiet importati mir-RPĊ, tqiegħdu taħt is-Sistema ta’ Proċessar Intern bil-ħlas tad-dazji sospiż.
(94)
Il-prezzijiet ta’ importazzjoni medji mir-RPĊ żdiedu bi 88 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iżda, l-ogħla żieda fil-prezzijiet seħħet bejn l-2007 u l-PIR.
(95)
Il-prezz medju mill-fabbrika tal-industrija tal-Unjoni tqabbel mal-prezzijiet medji ta’ importazzjoni CIF Ċiniżi fuq il-fruntiera tal-Unjoni. Dawn il-prezzijiet instabu minn ċifri tal-Eurostat aġġustati u kienu jinkludu spejjeż ta’ wara l-importazzjoni, dazji ta’ dwana u ta’ anti-dumping. It-tqabbil wera li l-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi ma waqqgħux il-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR. Il-prezzijiet ta’ importazzjoni medji Ċiniżi kienu jinkludu wkoll il-bejgħ tas-silikon Ċiniż iddestinat għall-Ipproċessar Intern. Ta’ min jinnota li l-prezzijiet tas-silikon iddestinati għall-Ipproċessar Intern, li kienu jirrappreżentaw il-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet Ċiniżi, instabu, bħala medja, li huma 15 % ogħla matul il-PIR mill-prezzijiet tas-silikon għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa.
(96)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq instab li kieku l-miżuri ma kinux fis-seħħ il-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi għall-kwantitajiet iddestinati għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa kienu jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni bi 12 %.
4. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Tabella 3
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (volum)
Indiċijiet
2005
2006
2007
PIR
In-Norveġja
100
114
100
113
Il-Brażil
100
113
123
93
Ir-Russja
100
39
114
116
Bożnia Ħerzegovina
100
202
165
174
Pajjiżi terzi oħra
100
110
101
118
Total
100
112
112
110
Sehem tas-suq
100
97
95
91
Sors: Eurostat
Tabella 4
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (prezzijiet medji)
Indiċijiet
2005
2006
2007
PIR
In-Norveġja
100
93
101
128
Il-Brażil
100
98
108
149
Ir-Russja
100
130
116
170
Bożnja Ħerzegovina
100
102
116
163
Pajjiżi terzi oħra
100
112
116
119
Total
100
100
108
145
Sors: Eurostat
(97)
Filwaqt li l-volumi ta’ importazzjoni totali tas-silikon minn pajjiżi terzi għajr għar-RPĊ u r-Repubblika tal-Korea żdiedu b’madwar 10 % matul il-perjodu kkunsidrat, is-sehem tas-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet naqas b’disa’ punti perċentwali fil-PIR. L-akbar esportaturi lejn l-Unjoni kienu l-Brażil, in-Norveġja u r-Russja, filwaqt li Bożnja Ħerzegovina kien sors ġdid ta’ provvista.
(98)
Il-prezzijiet ta’ importazzjoni minn dawn il-pajjiżi żdiedu b’45 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bħala medja kienu 15 % aktar mill-prezzijiet Ċiniżi għajr fil-PIR meta kienu 5 % inqas.
5. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni u użu tal-kapaċità
Tabella 5
Produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni u użu tal-kapaċità tal-Unjoni
Indiċi
2005
2006
2007
PIR
Produzzjoni
100
94
108
107
Xejra S/S
-
-6 %
14 %
0 %
Kapaċità ta’ produzzjoni
100
102
112
114
Xejra S/S
-
2 %
11 %
2 %
Użu ta’ kapaċità
100
92
96
94
Xejra S/S
-
-8 %
3 %
-2 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(99)
Il-volum ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied b’7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet żieda ġenerali ta’ 14 % fil-perjodu kkunsidrat bħala riżultat tal-investimenti. Madankollu l-użu tal-kapaċità naqset b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat. Wieħed għandu jħares lejn dan l-iżvilupp fl-isfond taż-żieda sinifikanti fil-konsum tal-Unjoni b’21 % matul l-istess perjodu.
5.2. Inventarji
Tabella 6
Inventarji
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
91
82
82
Xejra S/S
-
-9 %
-9 %
0 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(100)
Il-prodott fl-imħażen naqas bi 18 % matul il-perjodu kunsidrat. Din kien ġej mit-talba għolja, b’mod partikolari matul l-2007 u l-PIR li kienu perjodi favorevoli b’mod eċċezzjonali fiċ-ċiklu ekonomiku. Il-prodott fl-imħażen fl-2005 kien jirrappreżenta 2 7 % tal-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-UE filwaqt li niżel għal 19 % tal-volum ta’ bejgħ tal-UE matul il-PIR.
5.3. Bejgħ, sehem tas-suq u prezzijiet
Tabella 7
Volumi u valuri ta’ bejgħ
2005
2006
2007
PIR
Volum ta’ bejgħ (indiċi)
100
103
116
118
Xejra S/S
-
3 %
13 %
2 %
Valur ta’ bejgħ (indiċi)
100
105
132
178
Xejra S/S
-
5 %
27 %
45 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
Tabella 8
Sehem tas-suq tal-Industrija tal-Unjoni
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
89
98
98
Xejra S/S
-
-11 %
9 %
-1 %
Sors: Tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni, statistika aġġustata tal-Eurostat
Tabella 9
Prezzijiet ta’ bejgħ tal-unità tal-industrija tal-Unjoni
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
102
114
150
Xejra S/S
-
2 %
12 %
37 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(101)
Il-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess żmien, il-valur ta’ bejgħ żdied bi 78 %, bl-akbar żidiet iseħħu fl-2007 u l-PIR, minħabba ż-żieda fit-talba fis-suq tas-silikon. Madankollu, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’żewġ punti perċentwali fil-PIR. It-tnaqqis fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll it-tnaqqis fl-użu tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat kif imsemmi fil-premessa (99) wera li l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tipprofitta ruħa bis-sħiħ minn domanda u konsum akbar fis-suq tas-silikon, b’mod partikolari għal dak li hu sehem tas-suq.
(102)
Il-prezzijiet ta’ bejgħ ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod sostanzjali fl-2007 u fil-PIR billi matul dawn is-sentejn kien hemm talba qawwija fis-suq tas-silikon li wasslet għal prezzijiet eċċezzjonalment għoljin. Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’50 %. Iż-żieda sostanzjali fil-prezzijiet ta’ bejgħ flimkien ma’ żieda iktar baxxa fl-ispejjeż ta’ produzzjoni kellhom rwol ewlieni fit-titjib sinifikanti tal-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
5.4. Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-Unjoni
(103)
It-talba qawwija matul il-perjodu kkunsidrat wasslet biex il-prezzijiet żdiedu ferm. Il-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, inkluża r-RPĊ, kellhom l-istess xejra ta’ żieda tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(104)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-ispejjeż medji ta’ unità ta’ produzzjoni żdiedu b’21 % filwaqt li ż-żieda korrispondenti fil-prezz medju ta’ unità ta’ bejgħ kien ta’ 50 %.
5.5. Impjieg, produttività u pagi
Tabella 10
Impjieg
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
93
91
100
Xejra S/S
-
-7 %
-2 %
9 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
Tabella 11
Produttività
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
101
119
108
Xejra S/S
-
1 %
18 %
-11 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
Tabella 12
Pagi (EUR/impjegat)
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
94
107
117
Xejra S/S
-
-6 %
13 %
10 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(105)
L-impjieg baqa’ stabbli b’mod ġenerali matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-pagi medji żdiedu bi 17 %. Il-produttività żdiedet bi 8 % matul l-istess perjodu bħala riżultat taż-żieda fil-volum ta’ produzzjoni.
5.6. Kapaċità ta’ profitt
Tabella 13
Kapaċità ta’ profitt
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
161
389
671
Xejra S/S
-
61 %
228 %
282 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(106)
Il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni żdiedet kważi sitt darbiet mill-2005 sal-PIR u laħqet livell għoli matul il-PIR. Din iż-żieda ta’ profitti fl-2007 u l-PIR ġew minn żieda fil-prezzijiet ta’ bejgħ minħabba talba qawwija fis-suq tas-silikon bħala riżultat tal-kundizzjonijiet ekonomiċi eċċezzjonalment favorevoli fis-seħħ dakinhar. Dan minkejja żieda ta’ 21 % fl-ispejjeż ta’ produzzjoni matul il-perjodu.
5.7. Investimenti, qligħ fuq investimenti u kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
Tabella 14
Investimenti u dħul fuq l-investimenti (DFI)
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
135
310
717
Xejra S/S
-
35 %
174 %
408 %
DFI
7 %
14 %
47 %
96 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(107)
L-investimenti żdiedu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri b’sitt darbiet u dan jikkorrispondi għal madwar 30 % tal-profitti miksuba. L-industrija tal-Unjoni tat prova tal-impenn tagħha għas-suq tas-silikon tal-Unjoni hekk kif l-investimenti kienu f’rabta waħda mal-kapaċità ta’ produzzjoni, kemm bl-installazzjoni ta’ makkinarju ġdid kif ukoll bl-aġġornament ta’ makkinarju li diġà kien hemm. Barra minn hekk, investew fil-proċess metallurġiku tas-silikon b’safa għolja għall-użu fl-industriji tal-enerġija mix-xemx. Dan il-prodott ġdid għandu prospetti tajbin ħafna fil-ġejjieni.
(108)
L-investigazzjoni wriet ukoll li d-dħul mill-investimenti, jiġifieri l-profitt nett qabel it-taxxa tal-prodott espress bħala perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-assi fissi allokati lill-prodott, żdied notevolment matul il-perjodu kkunsidrat. L-investigazzjoni ma kixfitx evidenza li l-industrija tal-Unjoni kellha xi problemi ewlenin biex tiġbor il-kapital.
5.8. Likwidità
Tabella 15
Likwidità
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
114
348
672
Xejra S/S
-
14 %
233 %
325 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(109)
Il-likwidità kellha xejra simili bħall-kapaċità ta’ profitt u żdiedet ferm matul il-perjodu kkunsidrat.
5.9. Tkabbir
(110)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tipprofitta ruħa bis-sħiħ mit-tkabbir sinifikanti fil-konsum filwaqt li kienet qed tipproduċi bi 80 % tal-kapaċità tagħha u tilfet żewġ punti perċentwali mis-sehem tas-suq tagħha. Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet Ċiniżi fil-biċċa l-kbira rebħuha huma ż-żieda fil-konsum bil-kwantitajiet kbar li tqiegħdu taħt is-Sistema ta’ Proċessar Intern.
5.10. Id-daqs tal-marġini tad-dumping
(111)
Matul il-PIR, minkejja l-miżuri fis-seħħ, id-dumping kompla f’livelli sostanzjali, għalkemm f’livelli iktar baxxi milli stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali, abbażi kemm tad-data mogħtija mill-uniku produttur esportatur li kkoopera u li ngħata TI kif ukoll tal-kalkoli bbażati fuq il-fatti disponibbli.
5.11. Irkupru mill-effetti ta’ dumping tal-imgħoddi
(112)
L-industrija tal-Unjoni, f’kuntest ekonomiku pożittiv, irnexxielha tirkupra mid-dumping tal-imgħoddi, b’mod partikolari f’termini ta’ volum ta’ bejgħ, prezzijiet ta’ bejgħ u kapaċità ta’ profitt. Ta’ min ifakkar iżda li l-marġnijiet ta’ dumping baqgħu sinifikanti.
5.12. Attività ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
Tabella 16
Volum ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2005
2006
2007
PIR
Indiċi
100
72
168
27
Xejra S/S
-
-28 %
96 %
- 141 %
Sors: Tweġibiet verifikati tal-kwestjonarju tal-industrija tal-Unjoni
(113)
L-esportazzjonijiet tas-silikon tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’aktar min-nofs matul il-perjodu kkunsidrat, l-aktar fil-PIR. Filwaqt li f’kuntest ta’ tqabbil dan it-tnaqqis jista’ jidher qawwi, f’termini assoluti huwa inqas sinifikanti, billi l-industrija tal-Unjoni mhiex orjentata lejn l-esportazzjoni. Il-produtturi tal-Unjoni għandhom impenn sħiħ lejn is-suq tal-Unjoni. Ta’ min jinnota iżda li xi uħud mill-produtturi tal-Unjoni għandhom kumpaniji relatati barra mill-Unjoni li jipproduċu u jbiegħu għal dawn is-swieq, u hekk tonqos il-ħtieġa għall-esportazzjoni mill-Unjoni.
5.13. Il-konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(114)
Il-miżuri ta’ anti-dumping kellhom impatt pożittiv ċar fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-indikaturi kollha ewlenin ta’ ħsara, bħall-produzzjoni, il-produttività, il-prodotti fl-imħażen, il-volum ta’ bejgħ, il-prezzijiet ta’ bejgħ, l-investimenti, il-kapaċità ta’ profitt u l-likwidità, urew żviluppi pożittivi. Il-profitt magħmul fil-PIR jirrifletti l-fatt li dan kien matul perjodu eċċezzjonalment favorevoli fiċ-ċiklu ekonomiku.
(115)
Sa fejn huwa kkonċernat is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni, ix-xejra ta’ tnaqqis ħafif tista’ titqies li ġejja mill-ħsara fis-sens li, minkejja l-kapaċità ta’ produzzjoni disponibbli, l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tipprofitta ruħha miż-żieda fil-konsum.
(116)
Fl-aħħar nett, fid-dawl tal-iżvilupp pożittiv tal-indikaturi marbuta mal-industrija tal-Unjoni, mhux meqjus li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-perjodu kkonċernat. Għalhekk saret analiżi biex jinstab jekk kienx hemm probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara f’każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
G. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TA’ ĦSARA
1. Taqsira tal-analiżi ta’ kemm huwa probabbli li jissokta d-dumping u li jkun hemm rikorrenza ta’ dumping ta’ ħsara
(117)
Ta’ min ifakkar li minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sostanzjali u rebħu l-biċċa l-kbira tas-sehem tas-suq li ntilef mill-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Il-produtturi esportaturi fir-RPĊ baqgħu għaddejjin bid-dumping fuq livelli sinifikanti. Abbażi ta’ dan, ma hemm ebda raġuni biex wieħed jemmen li ċ-Ċiniżi mhux se jissoktaw bid-dumping. Barra minn hekk, matul il-PIR, kieku ma kienx hemm fis-seħħ il-miżuri, il-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi għall-kwantitajiet intiżi għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa kienu jwaqqgħu l-prezz tal-industrija tal-Unjoni bi 12 %.
(118)
Ta’ min jinnota wkoll li fl-2007, wara proċedura kontra l-evażjoni, il-miżuri ġew estiżi għal importazzjonijiet ta’ silikon ikkunsinnat mir-Repubblika tal-Korea, kemm jekk hu ddikkjarat li joriġina fir-Repubblika tal-Korea kemm jekk le. L-estensjoni tal-miżuri kellhom effett pożittiv billi l-importazzjonijiet tas-silikon mir-Repubblika tal-Korea naqqsu f’daqqa.
(119)
L-investigazzjoni wriet li l-produtturi Ċiniżi kellhom kapaċitajiet żejda sinifikanti matul il-PIR, jiġifieri madwar 540 000 tunnellata. Minkejja ż-żieda mistennija fid-domanda fir-RPĊ, il-kapaċità żejda, kif spjegat fil-premessa (74), mistennija li tibqa’ fis-snin li ġejjin.
(120)
Kif imsemmi aktar ‘il fuq, is-suq tal-Unjoni hija destinazzjoni ewlenija għar-RPĊ, billi s-suq ewlieni l-ieħor, dak tal-Istati Uniti, għandu miżuri ta’ anti-dumping għoljin kontra r-RPĊ li huwa għalhekk kważi inaċċessibbli għall-esportazzjonijiet Ċiniżi.
(121)
Il-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi nstabu li kienu iktar baxxi mill-prezzijiet ta’ importazzjoni ta’ pajjiż terz b’medja ta’ 15 % u fil-PIR biss kienu ogħla b’5 %. Fid-dawl tal-interess tal-produtturi esportaturi Ċiniżi għas-suq tal-Unjoni, huwa mistenni, f’każ li l-miżuri jitneħħew, li volum kbir ta’ esportazzjonijiet bi prezzijiet taħt dawk tal-pajjiżi terzi jkunu fi triqthom lejn is-suq tal-Unjoni, b’effett qawwi ġenerali ta’ tnaqqis tal-prezzijiet.
(122)
L-EUSMET ilmentat li 56 % tas-sehem tas-suq f’idejn l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi mqabbla mas-sehem tas-suq relattivament baxx f’idejn l-importazzjonijiet Ċiniżi kien ikollu impatt aktar deċiżiv fuq is-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni fil-PIR partikolarment billi l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi kienu 5 % iktar baxxi minn dawk Ċiniżi. F’dan ir-rigward instab li minkejja li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi kienu 5 % iktar baxxi fil-PIR minn dawk tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet ta’ dawk tal-ewwel niżlu b’4 % bejn l-2007 u l-PIR meta mqabbla ma’ żieda fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ ta’ 34 % (ara t-Tabelli 2 u 3 hawn fuq). Fuq l-istess perjodu, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kien stabbli. F’dawn iċ-ċirkustanzi, wieħed ma jistax jikkonkludi li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi kellhom impatt deċiżiv fuq is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni fil-PIR.
(123)
Sar ilment li l-Kummissjoni ma qisitx iż-żieda probabbli tal-ispejjeż ta’ produzzjoni, l-iktar minħabba spejjeż ta’ elettriku ogħla, qtugħ ta’ provvista tal-elettriku, spejjeż ikbar ta’ investiment, inflazzjoni għolja, żieda fil-prezzijiet tal-materja prima u fl-ispejjeż ta’ trasport internazzjonali, meta saret l-istima tal-iżvilupp probabbli tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniżi. Ukoll jekk l-ispejjeż tal-elettriku jiżdiedu fiċ-Ċina dan mhux l-uniku element sinifikanti ta’ spiża. Barra minn hekk, ma ntbagħtet ebda indikazzjoni dwar kemm kienet din iż-żieda u l-impatt preċiż tagħha fuq il-kost totali u l-prezzijiet ta’ bejgħ li jirriżultaw minn dan. Sa fejn għandhom x’jaqsmu elementi oħra, dawn jew huma kompletament spekulattivi u/jew ma kinux biżżejjed sostanzjati jew kwantifikati biex wieħed jiġbed xi konklużjoni minnhom. Ta’ min jinnota wkoll li huwa żball li tassumi li l-prezzijiet ta’ esportazzjoni bilfors huma msejsa fuq il-livell tal-kost ta’ produzzjoni, billi bosta fatturi oħra jistgħu wkoll ikollhom impatt fuq il-livell tal-prezz, bħal strateġiji politiċi tal-gvern jew kwistjonijiet ta’ provvista u talba.
(124)
Instab ukoll li fis-swieq tal-pajjiżi terzi fejn mhumiex fis-seħħ dazji ta’ anti-dumping, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniżi matul il-PIR kienu fuq livelli iktar baxxi minn dawk lejn l-Unjoni.
(125)
Għalhekk il-konklużjoni kienet li kien hemm issoktar ta’ dumping u probabbiltà ta’ żieda fil-volum ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping li jagħmlu pressjoni biex jwaqqgħu l-prezzijiet fl-Unjoni, tal-inqas fuq medda qasira ta’ żmien, kieku jitneħħew il-miżuri. Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, mhemmx raġuni biex wieħed jaħseb li l-prezzijiet tar-RPĊ se jiżdiedu. Għaldaqstant, hemm probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara billi dan jaffettwa b’mod negattiv il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll l-irkupru finanzjarju osservat matul il-PIR.
2. L-impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni - indikazzjonijiet u żvilupp probabbli matul il-perjodu ta’ wara l-PIR
(126)
Matul perjodu ta’ konsum li dejjem jiżdied, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi naqsu, filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b’mod sinifikanti. Fid-dawl ta’ dawn l-indikaturi mhux ċari (jiġifieri rkupru ġenerali mill-industrija tal-Unjoni, iżda telf tas-sehem tas-suq) u l-fatt li l-PIR kien perjodu eċċezzjonalment favorevoli fiċ-ċiklu ekonomiku, l-iżviluppi ta’ wara l-PIR ġew eżaminati biex ikun hemm stampa iktar ċara tax-xejriet li x’aktarx ikun hemm fil-ġejjieni. Ta’ min ukoll ifakkar li l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara kkawżata minn pressjoni biex il-prezzijiet jonqsu tista’ tkun aċċentwata mill-evoluzzjoni tal-ekonomija globali u l-effetti tagħha fuq it-talba u l-konsum.
(127)
Skont data aġġustata tal-Eurostat u t-tagħrif ipprovdut mill-industrija tal-Unjoni dwar l-iżvilupp tal-volumi ta’ bejgħ u l-prezzijiet fl-Unjoni għall-perjodu minn Jannar 2009 sa Settembru 2009, wieħed jista’ josserva xejra ta’ tnaqqis ċara u bla qtugħ fil-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Il-volum ta’ bejgħ tela’ għal 52 % tal-kwantità mibjugħa fid-disa’ xhur korrispondenti tal-2008 minkejja li l-prezzijiet medji ta’ bejgħ baqgħu fl-istess livell bħall-2008 minħabba kuntratti fuq medda twila ta’ żmien u tnaqqis fil-produzzjoni.
(128)
Sa fejn kellha x’taqsam il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni l-iżvilupp negattiv kien sinifikanti. Il-livelli ta’ profitt naqsu bla waqfien u niżlu sal-livelli baxxi u anki taħt il-mira ta’ profitt ta’ 6,5 % stabbilita matul l-investigazzjoni oriġinali.
(129)
Ta’ min jinnota li minħabba l-kriżi ekonomika globali, it-talba fl-Unjoni naqset b’mod sinifikanti. Dan kellu impatt negattiv fuq il-volum ta’ bejgħ u l-kapaċità ta’ profitt fis-suq tal-Unjoni. Il-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni marret lura u l-industrija tal-Unjoni saret aktar vulnerabbli. Taħt dawn iċ-ċirkostanzi l-industrija tal-Unjoni ma tkunx f’qagħda li tegħleb l-impatt negattiv taż-żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Din il-qagħda x’aktarx li tmur iktar għall-agħar minħabba l-pressjoni minn dawn l-importazzjonijiet.
(130)
L-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu kemm bħala volumi kif ukoll bħala prezzijiet, b’dawk tal-ewwel b’mod iktar sostanzjali. F’termini ta’ prezzijiet, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu aktar mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni (8 % fuq 2 % rispettivament). Ma nstabx twaqqigħ ta’ prezzijiet jew bejgħ taħt il-prezz għall-perjodu ta’ wara l-PIR. Iżda, li kieku l-miżuri ma kinux fis-seħħ il-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi kienu jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni bi 3 % u kien ikun hemm bejgħ taħt il-prezz ta’ 11 %. Barra minnhekk, instab li kieku l-miżuri jitneħħew, il-prezzijiet ta’ importazzjoni għall-kwantitajiet destinati għas-suq ħieles kienu jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni bi 22 % u l-bejgħ taħt il-prezz kien ikun ta’ 38 %.
(131)
Instab ukoll li l-prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniżi fis-swieq ta’ pajjiżi terzi mhux protetti minn dazji anti-dumping kienu f’livelli ħafna iktar baxxi minn dawk lejn l-Unjoni meta mqabbla ma’ dawk li nstabu matul il-PIR, kif imsemmi fil-premessa (123). Dan juri li fi żminijiet ta’ tnaqqis ta’ attività ekonomika tiżdied il-pressjoni biex il-prezzijiet jonqsu.
(132)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, u minħabba x-xejra negattiva li tidher biċ-ċar tal-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, il-konklużjoni hija li hemm probabbiltà kbira ta’ rikorrenza ta’ ħsara f’każ li jitħallew jiskadu l-miżuri.
3. Il-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara
(133)
Il-konsiderazzjoni finali hi li jekk il-miżuri jitneħħew x’aktarx ikun hemm żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ lejn l-Unjoni, bi pressjoni biex il-prezzijiet jonqsu. Qagħda bħal din mhux biss tqiegħed fil-periklu l-investimenti sostanzjali magħmula mill-industrija tal-Unjoni biex tiżviluppa u taġġorna l-produzzjoni tagħha iżda wkoll l-iżvilupp ta’ produzzjoni ġdida għas-silikon għall-enerġija mix-xemx li huwa suq tajjeb fil-ġejjieni. Barra minn hekk, il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara tkompli tikber minħabba t-tnaqqis fl-attività ekonomika ta’ dan l-aħħar.
H. INTERESS TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(134)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku ġie analizzat jekk l-issoktar tal-miżuri attwali ta’ anti-dumping ikunux kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Il-kalkolu tal-interess tal-Unjoni kien imsejjes fuq stima tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, importaturi/kummerċjanti u utenti tal-prodott ikkonċernat.
(135)
Ta’ min ifakkar li fir-reviżjonijiet preċedenti l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx meqjusa bħala li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, billi l-investigazzjoni attwali hija reviżjoni ta’ skadenza, teħtieġ analiżi ta’ qagħda li fiha kienu diġà fis-seħħ il-miżuri anti-dumping u l-istima ta’ kull impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet affettwati mill-miżuri preżenti anti-dumping.
(136)
Abbażi ta’ dan ġie analizzat jekk kienx hemm raġunijiet inevitabbli li jwasslu għall-konklużjoni li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li jinżammu miżuri f’dan il-każ partikolari, minkejja l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq dwar il-probabbiltà tal-issoktar ta’ dumping u l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara.
2. Interessi tal-industrija tal-Unjoni
(137)
Ta’ min ifakkar li l-marġnijiet ta’ profitt għoljin miksuba fl-2007 u fil-PIR kienu riżultat taż-żieda fil-prezzijiet ta’ bejgħ. Dan il-fattur ma kienx mistenni li jkompli fis-snin li ġejjin.
(138)
L-industrija tal-Unjoni tat prova li hija industrija vijabbli u kompetittiva, kapaċi tadatta għall-kundizzjonijiet li qed jinbidlu tas-suq. Dan kien ikkonfermat b’mod partikolari bl-iżvilupp pożittiv tal-indikaturi kollha ewlenin ta’ ħsara matul il-perjodu kkunsidrat. L-issoktar tal-miżuri mill-aħħar reviżjoni ta’ skadenza kien ikkontribwixxa biex tinġieb lura l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni u b’mod partikolari tal-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni.
(139)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni tat prova tal-impenn tagħha lejn is-suq tas-silikon tal-Unjoni u tejbet l-effiċjenza tagħha b’mod sinifikanti. L-industrija tal-Unjoni għamlet investimenti sostanzjali fiż-żieda mhux biss tal-kapaċità ta’ produzzjoni iżda wkoll fl-iżvilupp tar-riċerka u t-teknoloġija fil-proċess metallurġiku għall-produzzjoni ta’ silikon ta’ safa għolja għall-industriji tal-enerġija mix-xemx.
(140)
Is-suq tas-silikon għall-enerġija mix-xemx huwa suq ġdid bi prospetti eċċellenti għall-ġejjieni fid-dawl taż-żieda mistennija fl-użu tal-enerġija mix-xemx fis-snin li ġejjin. Huwa għalhekk kwistjoni ta’ ħajja u mewt għall-industrija tal-Unjoni li tieħu sehem f’dan is-suq ġdid. F’dan ir-rigward, żewġ produtturi tal-Unjoni għandhom pjanijiet li jibnu żewġ impjanti ġodda għas-silikon għall-użu tal-enerġija mix-xemx fl-Unjoni biex ikopru parti mill-ħtiġijiet tas-suq tal-Unjoni. Ta’ min jinnota li l-investimenti magħmula f’din in-niċċa l-ġdida tas-suq jiddependu ħafna fuq l-eżistenza tal-produzzjoni tradizzjonali tas-silikon fl-UE li huwa l-materja prima ewlenija użata fil-produzzjoni tas-silikon għall-enerġija mix-xemx.
(141)
Barra minn hekk, wieħed mill-produtturi tal-Unjoni ħabbar pjanijiet biex jinvesti f’faċilitajiet ġodda fir-RPĊ biex ikopru ż-żieda mistennija fil-ħtiġijiet tas-suq Ċiniż kemm għas-silikon tradizzjonali kif ukoll għas-silikon għall-enerġija mix-xemx.
(142)
Kif imsemmi hawn fuq, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu huwa probabbli ħafna r-riskju ta’ rikorrenza ta’ ħsara u dan iqiegħed fil-periklu l-investimenti ta’ dan l-aħħar magħmula mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant huwa fl-interessi tal-industrija tal-Unjoni li l-miżuri kontra l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ jinżammu.
3. L-interessi ta’ importaturi/kummerċjanti mhux relatati
(143)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-importaturi/kummerċjanti kollha magħrufa li mhumiex relatati. Waslu tweġibiet minn żewġ importaturi mhux relatati li kienu wkoll utenti tal-prodott ikkonċernat. Il-kummenti ta’ dawn il-kumpaniji jinsabu taħt it-taqsima dwar l-interessi tal-utenti hawn taħt. Importatur/kummerċjant wieħed ħabbar lilu nnifsu iżda ma weġibx il-kwestjonarju.
(144)
Fid-dawl tal-fatt li, barra milli jiksbu sorsi mir-RPĊ, l-importaturi għandhom ukoll aċċess għal provvista ta’ silikon kemm mill-produtturi tal-Unjoni kif ukoll minn sorsi ta’ pajjiżi terzi li huma ħielsa minn dazji anti-dumping, bħan-Norveġja u l-Brażil, li għandhom iktar minn 56 % tas-sehem tas-suq tal-Unjoni, il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni hija meqjusa bħala żgurata.
(145)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq u minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn xi kummerċjant jew xi sinjal li juri l-kontra ta’ dan, il-konklużjoni hija li l-miżuri attwali fis-seħħ ma kellhom ebda effett negattiv sostanzjali fuq il-qagħda finanzjarja tagħhom u l-issoktar tal-miżuri ma taffettwax l-importaturi.
4. L-interessi tal-utenti
(146)
Ta’ min ifakkar li l-EUSMET, għaqda ta’ utenti fis-settur kimiku, ressqu r-reviżjoni interim attwali limitata għad-dumping. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-utenti kollha magħrufa li mhumiex relatati u lill-għaqdiet tagħhom. Tnax-il utent ikkooperaw fl-investigazzjoni, xi wħud minnhom importaturi ewlenin tas-silikon Ċiniż li tqiegħdu taħt is-Sistema ta’ Pproċessar Intern. Barra minn hekk għaqda oħra tal-utenti kkooperat billi bagħtet il-kummenti tagħha.
(147)
L-utenti industrijali ewlenin tas-silikon fl-Unjoni huma l-industriji tal-kimika u tal-aluminju li rispettivament jirrappreżentaw 60 % u 40 % tal-konsum tal-Unjoni.
(148)
Għall-industrija tal-kimika s-silikon huwa l-materja prima ewlenija għall-produzzjoni kemm tas-silikoni użati f’għadd kbir ta’ applikazzjonijiet, b’mod partikolari fl-industriji tal-karozzi u tal-bini u l-polisilikon użat fl-industriji tal-elettronika u tal-enerġija mix-xemx. Il-proporzjon ta’ silikon fl-ispejjeż ta’ produzzjoni tal-ħafna tipi ta’ silikoni u polisilikoni varja minn 2 sa 35 % skont il-proċess ta’ produzzjoni ta’ kull tip ta’ prodott fil-fażi ta’ produzzjoni qrib il-bejgħ. Bħala medja, iżda, il-proporzjon ta’ silikon fl-ispejjeż totali ta’ produzzjoni tas-silikoni kien jinsab f’medda bejn 11 u 21 % filwaqt li għall-polisilikoni l-medda kienet bejn 2 u 10 %. B’dazju ta’ anti-dumping ta’ 19 %, l-impatt fuq l-ispejjeż ta’ produzzjoni ta’ dawk l-utenti kimiċi li jiksbu s-silikon kollu tagħhom mir-RPĊ huwa stmat li jinsab bejn 2 u 4 %. Għal utenti oħra kimiċi l-impatt huwa iktar baxx.
(149)
Xi wħud mill-kumpaniji tal-kimika li kkooperaw fl-investigazzjoni kienu l-importaturi ewlenin tas-silikon Ċiniż li tqiegħed taħt is-Sistema ta’ Proċessar Intern u għalhekk ħieles mid-dazji anti-dumping. Iżda, l-argument tagħhom kien li ma setgħux jassorbu d-dazju jew jgħadduh lill-klijenti tagħhom u li s-Sistema ta’ Proċessar Intern ma neħħietx il-piż maħluq bil-miżuri fis-seħħ billi kellhom jiddedikaw ħafna riżorsi sinifikanti fi proċeduri twal ta’ dwana u oħrajn amministrattivi. Barra minn hekk, raw li kellhom bil-fors jinvestu f’faċilitajiet ġodda fir-RPĊ biex ikunu qrib sors ta’ materja prima rħisa u jkunu aktar kompetittivi fis-suq Ażjatiku.
(150)
Għall-industrija tal-aluminju s-silikon huwa wkoll materja prima importanti għall-produzzjoni tal-ligi mir-raffinaturi tal-aluminju. Dawn il-ligi jintużaw l-iktar mill-industriji tal-karozzi u tal-bini. Il-proporzjon ta’ silikon fl-ispejjeż ta’ produzzjoni tagħhom varja minn 8 sa 10 % skont il-kwalità tal-iskart li użaw li kien fih diġà s-silikon. Il-biċċa l-kbira tar-raffinaturi tal-aluminju li kkooperaw fl-investigazzjoni xtraw is-silikon minn pajjiżi terzi oħra li mhumiex soġġetti għal dazji anti-dumping minħabba li l-prodotti tagħhom huma destinati l-aktar għas-suq tal-Unjoni u għalhekk, ma jistgħux jużaw is-Sistema ta’ Pproċessar Intern. B’dazju anti-dumping ta’ 19 %, l-impatt fuq l-ispejjeż ta’ produzzjoni tal-utenti tal-aluminju li jiksbu s-silikon kollu tagħhom mir-RPĊ huwa stmat madwar 2 %. Għall-utenti l-oħra kollha tal-aluminju l-impatt huwa iktar baxx. L-investigazzjoni żvelat li l-kapaċità ta’ profitt tar-raffinaturi tal-aluminju ma kinitx għolja ħafna u għalhekk, iż-żidiet fil-prezzijiet tas-silikon għandhom impatt negattiv fuq il-profitti tagħhom minħabba l-marġni limitat tagħhom.
(151)
L-industrija tal-kimika kellha madwar 14 000 impjegat u l-industrija tal-aluminju 6 000. Matul il-perjodu kkunsidrat l-impjieg fl-industrija tal-kimika żdied bi 8 % filwaqt li fl-industrija tal-aluminju baqa’ stabbli.
(152)
L-utenti kollha kienu kontra l-issuktar tal-miżuri minħabba li l-miżuri kienu fis-seħħ għal żmien twil wisq, li artifiċjalment żiedu l-livelli tal-prezz tas-silikon fis-suq tal-Unjoni, kienet x’kienet l-oriġini, u li l-industrija tal-Unjoni ma ġarbitx ħsara matul il-PIR. Iżda, fid-dawl tas-sehem tas-suq estremament għoli li jinsab f’idejn l-esportaturi Ċiniżi għas-silikon ddestinat għall-ipproċessar intern u l-kompetizzjoni għas-silikon iddestinat għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa, din l-istqarrija mhiex sostanzjata. Filwaqt li tabilħaq instab li fil-biċċa l-kbira tagħha l-industrija tal-Unjoni ma ġarbitx ħsara, il-kwsitjoni tal-probabbiltà tar-rikorrenza ta’ ħsara wkoll kellha titqies f’reviżjoni tal-skadenza. Kif intqal hawn fuq (ara l-premessa (133) b’mod partikolari), din il-probabbiltà nstabet f’dan il-każ.
(153)
L-EUSMET allegat li kien hemm skarsezza ta’ silikon fil-PIR fis-suq tal-Unjoni kif intwera fl-ilment tagħha li l-ordnijiet ta’ xi uħud mill-membri tagħha ma ntlaqgħux mill-produtturi tal-pajjiżi terzi. Iżda, dan l-ilment ma kienx issostanzjat. Hija u tivvaluta l-kapaċità disponibbli fis-suq, l-EUSMET qieset biss il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni mingħajr ma qieset l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi inkluża ċ-Ċina li jitqiegħdu taħt is-Sistema ta’ Pproċessar Intern. Il-konklużjoni għalhekk hija li ma kien hemm ebda skarsezza u li t-talba fis-suq setgħet tintlaqa’ abbażi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-volum ta’ importazzjonijiet.
(154)
L-EUSMET ilmentat ukoll li l-industrija tal-Unjoni deliberatament tillimita l-produzzjoni permezz ta’ shutdowns staġonali u għalhekk tillimita l-bejgħ fis-suq tal-Unjoni biex tikkontrolla l-prezzijiet ta’ bejgħ. Produttur wieħed tal-Unjoni rrikorra għal dawn ix-shutdowns ta’ produzzjoni iżda f’dawn il-perjodi kellhom biżżejjed prodotti maħżuna biex jissupplixxu l-klijenti tagħhom skont il-kuntratti fit-tul li kellhom. Produttur ieħor tal-Unjoni kellu xi qtugħ fil-produzzjoni iżda wara l-perjodu tal-PIR biss u din kienet ħaġa ta’ darba. Għalhekk, l-ilment tal-EUSMET li x-shutdowns kienu maħsuba biex jiġu kkontrollati l-prezzijiet tqis infondat.
(155)
Wieħed jifhem li l-utenti jridu aċċess ħieles għall-materja prima rħisa biex ikunu iktar kompetittivi. Huma jqiesu l-libertà li jiksbu s-sorsi bħala essenzjali billi l-aċċess mhux imxekkel għas-silikon skont il-fehma tagħhom se jsir aktar importanti fil-ġejjieni minħabba ż-żieda mistennija fit-talba għas-silikon sal-2013, l-aktar minħabba l-proġetti marbuta mal-enerġija mix-xemx. L-EUSMET ressqet l-argument li biż-żieda fit-talba mistennija fis-suq tas-silikon tal-Unjoni fis-snin sal-2013, l-iskarsezza allegata se tiżdied. Madankollu, iċ-ċifri pprovduti li fuqhom kienu msejsa s-suppożizzjonijiet, juru li l-konsum tal-Unjoni wkoll fl-2013 se jkun iktar baxx mil-livell li kien hemm matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, il-libertà tal-ksib tas-sorsi ma tistax minnha nnifisha tiġġustifika li tiġi aċċettata l-prassi tad-dumping. Il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni teħtieġ kundizzjonijiet ugwali għall-operaturi kollha.
(156)
L-utenti kimiċi wkoll ġibdu l-attenzjoni li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ sors importanti ta’ provvista bħala garanzija għad-disponibbiltà tal-prodott ikkonċernat fuq medda qasira ta’ żmien, il-kredibbiltà tal-provvista u għal prodott ta’ kwalità ogħla minn dak Ċiniż.
(157)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-miżuri fis-seħħ ma kellhomx xi effetti negattivi sinifikanti fuq in-negozju tagħhom. B’mod partikolari xi utenti fl-industrija tal-kimika żiedu b’mod qawwi l-importazzjonijiet tagħhom ta’ silikon mir-RPĊ matul il-perjodu kkonċernat u l-biċċa l-kbira tagħhom kienu f’qagħda finanzjarja soda. Fil-qosor, il-konsiderazzjoni finali kienet li, bħal fir-reviżjonijiet ta’ skadenza ta’ qabel, l-issoktar tal-miżuri ma jkollux effett negattiv sinifikanti fuq l-utenti industrijali, meta wieħed iżomm ukoll quddiem għajnejh li l-livell tal-miżuri proposti jonqos b’mod konsiderevoli.
5. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(158)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni hi li mhemmx raġunijiet inevitabbli kontra li l-miżuri ta’ anti-dumping jitwalu.
I. MIŻURI ANTI-DUMPING
(159)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm ħsieb li jiġi rakkomandat li l-miżuri jinżammu iżda fuq livelli iktar baxxi. Ingħataw ukoll perjodu ta’ żmien biex jibagħtu l-kummenti u t-talbiet tagħhom wara l-iżvelar tar-riżultati. L-ilmenti rilevanti li ntbagħtu ġew analizzati iżda ma wasslux għal tibdil tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jinżammu l-miżuri ta’ anti-dumping.
(160)
Bħala riżultat tar-reviżjoni interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, dazju ta’ anti-dumping għandu jiġi impost fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fir-RPĊ fil-livell tal-inqas marġni ta’ ħsara li fuqu huma msejsal-miżuri fis-seħħ u l-marġnijiet ta’ dumping li nstabu fir-reviżjoni attwali.
(161)
Għaldaqstant, il-miżuri se jiġu stabbiliti fil-livell tal-marġnijiet ta’ dumping misjuba; jiġifieri 16,3 % għall-grupp ta’ kumpaniji waħdieni li ngħata TI u għal 19,0 % għall-kumpaniji l-oħra kollha.
(162)
Abbażi ta’ dan, il-miżuri estiżi bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 42/2007 (13) għall-importazzjonijiet tas-silikon kkunsinnati mir-Repubblika tal-Korea, kemm jekk dikjarati li joriġinaw fir-Repubblika tal-Korea kemm jekk le, wara investigazzjoni bi qbil mal-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku għandhom jinżammu iżda fil-livelli stabbiliti fil-premessa (161).
(163)
L-esportaturi fir-Repubblika tal-Korea li beħsiebhom iressqu talba għal eżenzjoni mid-dazju anti-dumping estiż skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku jkunu meħtieġa li jimlew kwestjonarju biex il-Kummissjoni tkun tista’ tistabbilixxi jekk tkunx iġġustifikata eżenzjoni. Din l-eżenzjoni tista’ tingħata wara l-valutazzjoni tal-qagħda tas-suq tal-prodott ikkonċernat, il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, ix-xiri u l-bejgħ u l-probabbiltà tal-issoktar ta’ prassi li għaliha ma hemmx raġuni adegwata jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti u l-evidenza ta’ dumping. Il-Kummissjoni normalment twettaq ukoll żjarat ta’ verifika fuq il-post. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni, bl-informazzjoni rilevanti kollha, partikolarment xi modifiki fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni jew mal-bejgħ għall-esportazzjoni tal-prodott meqjus.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju anti-dumping definittiv huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet tas-silikon, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM 2804 69 00, li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manufatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandu jkun kif ġej:
Kumpanija
Rata ta’ dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Il-kumpaniji l-oħra kollha
19 %
A999
3. L-estensjoni tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-importazzjonijiet minn ‘il-kumpaniji l-oħra kollha’ fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (jiġifieri 19,0 %) għall-importazzjonijiet tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 kkunsinnat mir-Repubblika tal-Korea, kemm jekk dikjarat bħala li joriġina fir-Repubblika tal-Korea kemm jekk le, hija b’dan miżmuma (Kodiċi TARIC 2804690010).
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. It-talbiet għall-eżenzjoni mid-dazju estiż, imsemmi fl-Artikolu 1(3), għandhom isiru bil-miktub f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni u għandhom ikunu ffirmati minn persuna awtorizzata li tirrappreżenta lill-applikant.
2. It-talba trid tintbagħat fl-indirizz li ġej:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
Belgium
Fax (32-2) 295 65 05
3. Skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv, tista’ tawtorizza b’deċiżjoni l-eżenzjoni tal-importazzjonijiet minn kumpaniji li ma jevadux il-miżuri anti-dumping imposti bir-regolament attwali mid-dazju estiż imsemmi fl-Artikolu 1(3).
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandu jibqa’ fis-seħħ għal perjodu ta’ ħames snin.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Mejju 2010.