ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 602/2012/EU
ze dne 4. července 2012
o změnách Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem, (1)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od svého založení v roce 1991 pomáhá Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) zemím střední a východní Evropy při jejich přechodu k otevřeným tržním ekonomikám a při podpoře soukromých a podnikatelských iniciativ. Zeměpisný rozsah operací EBRD by měl být rozšířen o země jižního a východního Středomoří za účelem podpory obdobných cílů. V reakci na hospodářskou a politickou situaci v zemích jižního a východního Středomoří vypracovala EBRD za účelem zahájení svých činností etapový přístup, který zohlední zvláštnosti tohoto regionu.
(2)
Podle zprávy rady ředitelů určené radě guvernérů o zeměpisném rozšíření operací banky o jižní a východní Středomoří zahrnuje region jižního a východního Středomoří země, které leží na pobřeží Středozemního moře, a dále Jordánsko, které je do tohoto regionu úzce začleněno.
(3)
V reakci na události v jižním a východním Středomoří v roce 2011 předložily Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku 8. března 2011 společné sdělení nazvané „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, které naznačilo silnou politickou a hospodářskou podporu Unie tomuto regionu. Společné sdělení zahrnovalo možnost rozšíření mandátu EBRD o země jižního sousedství, a to v návaznosti na její zkušenosti za posledních dvacet let. Obsah uvedeného společného sdělení obecně potvrdila Evropská rada na zasedání ve dnech 24. a 25. března 2011. Ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství - jižním rozměru vyzval Evropský parlament EBRD, aby změnila své stanovy za účelem účasti na procesu poskytování finanční pomoci.
(4)
V květnu 2011 vedoucí představitelé zemí G8 zahájili deauvillské partnerství, které má zemím jižního a východního Středomoří pomoci při přechodu ke svobodným, demokratickým a tolerantním společnostem, a vyzvali EBRD, aby rozšířila svou zeměpisnou působnost tak, aby se využily její zkušenosti a podpořil se přechod těchto zemí k přijetí zásad parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství.
(5)
Rozšíření operací EBRD o jižní a východní Středomoří odráží podporu, kterou Unie a mezinárodní společenství poskytují nadějím na přechod k tržní ekonomice a pluralitní demokratické společnosti, které podnítilo arabské jaro.
(6)
S ohledem na křehkost ekonomik v zemích, v nichž má EBRD nově působit, a na sociální nerovnosti, jež byly jedním ze základních příčin nepokojů při arabském jaru, by měli zástupci Unie v řídících orgánech EBRD podporovat rozšíření jejího zaměření na rozvoj soukromého sektoru s cílem přispívat v souladu s čl. 3 odst. 5 a článkem 21 Smlouvy o Evropské unii financováním také k vytvoření společností, jež budou udržitelné sociálně i z hlediska životního prostředí, jak stanoví příslušné rozvojové cíle tisíciletí. Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by zejména měli EBRD vybízet k tomu, aby přispívala k přechodu k energeticky účinným otevřeným tržním ekonomikám, jež podporují začlenění všech společenských skupin a současně zohledňují sociální hledisko a otázky chudoby a občanských a lidských práv.
(7)
Usneseními č. 137 a č. 138, která byla přijata dne 30. září 2011, hlasovala rada guvernérů EBRD pro potřebné změny Dohody o založení EBRD (dále jen „dohoda“), které umožní rozšířit zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří a zároveň zachovají její závazek k zemím, v nichž působí již v současnosti. Pro tyto změny hlasovali všichni guvernéři EBRD zastupující členské státy EU včetně guvernéra zastupujícího Unii.
(8)
Usnesením č. 134, které bylo přijato dne 21. května 2011, zdůraznila rada guvernérů EBRD, že plánovaného rozšíření mandátu EBRD by mělo být dosaženo, aniž by byly od jejích akcionářů požadovány další kapitálové příspěvky.
(9)
Podle článku 56 dohody se má rada guvernérů EBRD všech členů dotázat, zda s navrhovanými změnami souhlasí.
(10)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD co nejusilovněji vybízet k tomu, aby pečlivě sledovala své operace, a to zejména v zemích, kde neexistuje dostatečná politická odpovědnost, kde jsou porušována občanská a lidská práva či přetrvává vysoká míra korupce. Dále by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli v maximální míře usilovat o zajištění toho, že při činnostech EBRD v nových zemích působnosti budou zohledněny zásady obezřetného bankovnictví, transparentnosti a boje proti podvodům, jak je uvedeno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1219/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011 o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu (2).
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet, aby při provádění činností v oblasti jižního a východního Středomoří pokračovala v těsné spolupráci s Unií a ve spolupráci s občanskou společností a dále rozvíjela úzkou spolupráci s Evropskou investiční bankou a ostatními evropskými a mezinárodními veřejnými finančními institucemi s cílem plně využít komparativních výhod. EBRD by také neměla zdvojovat činnosti těchto ostatních veřejných finančních institucí.
(12)
Než EBRD schválí své případné působení v nové zemi, měla by provést podrobné technické posouzení hospodářských a politických podmínek v dotčené zemi, včetně: posouzení závazku dané země dodržovat zásady parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství, jak stanoví článek 1 dohody, posouzení nedostatků při procesu přechodu a vyhodnocení činností, které v dané zemi vyvíjejí jiné mezinárodní finanční instituce, a priorit, u nichž by EBRD nejlépe mohla využít svých jedinečných znalostí a dovedností. Při projednávání těchto posouzení by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli EBRD vybízet, aby plně zohlednila stanoviska Unie.
(13)
Komise by ve zprávě, kterou v souladu s rozhodnutím 1219/2011/EU předloží před skončením období čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů 2011-2015, měla zohlednit rozšíření činností EBRD o jižní a východní Středomoří.
(14)
Pokud jde o příspěvek EBRD k přechodu zemí v jižním a východním Středomoří, v nichž může působit, k dobře fungujícím, udržitelným a moderním tržním ekonomikám, zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vyzvat, aby každý rok podávala zprávu o činnosti a aby před pětiletým přezkumem kapitálových zdrojů prováděla komplexní posouzení vlivu svých činností na budování těchto ekonomik.
(15)
Změny dohody by proto měly být schváleny jménem Unie,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny článků 1 a 18 Dohody o založení EBRD, které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD, se schvalují jménem Unie.
Znění těchto změn je pro informaci obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD zastupující Unii doručí EBRD jménem Unie prohlášení o přijetí změn.
Článek 3
V rámci výroční zprávy Evropskému parlamentu podá guvernér EBRD zastupující Unii rovněž zprávu o činnostech a operacích EBRD v jižním a východním Středomoří.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
DEĊIŻJONI Nru 602/2012/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-4 ta' Lulju 2012
dwar emendi għall-Ftehim li jistabbilixxi l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (il-BERŻ) li jwessgħu l-ambitu ġeografiku tal-operazzjonijiet tal-BERŻ għar-reġjun tan-Nofsinhar u tal-Lvant tal-Mediterran
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikulari l-Artikolu 212 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Minn meta ġie stabbilit fl-1991, il-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (il-BERŻ) għen lill-pajjiżi Ewropej taċ-Ċentru u tal-Lvant fit-transizzjoni tagħhom lejn ekonomiji ta’ suq miftuħ u l-promozzjoni ta’ inizjattivi privati u imprenditorjali. L-ambitu ġeografiku tal-operazzjonijiet tal-BERŻ għandu jiġi estiż għan-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran sabiex jiġu promossi objettivi simili. Bi tweġiba għall-qagħda ekonomika u politika fil-pajjiżi tan-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran, il-BERŻ żviluppa approċċ f'fażijiet differenti biex jibda l-attivitajiet tiegħu li ser iqisu l-ispeċifità tar-reġjun.
(2)
Skont ir-Rapport tal-Bord tad-Diretturi għall-Bord tal-Gvernaturi dwar l-espansjoni ġeografika tar-reġjun ta' operazzjonijiet tal-Bank lejn in-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran, in-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran jikkonsisti minn pajjiżi li jinsabu max-xatt tal-Mediterran, kif ukoll il-Ġordan li huwa integrat mill-qrib f'dak ir-reġjun.
(3)
Bi tweġiba għall-avvenimenti tal-2011 fin-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran, fit-8 ta’ Marzu 2011 il-Kummissjoni u r-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà ppreżentaw Komunikazzjoni Konġunta intitolata "Sħubija għal Demokrazija u Prosperità Maqsuma mal-Mediterran tan-Nofsinhar" li wriet l-appoġġ politiku u ekonomiku qawwi tal-Unjoni għal dak ir-reġjun.Il-Komunikazzjoni Konġunta inkludiet għażla li testendi l-mandat tal-BERŻ biex ikopri l-pajjiżi tal-Viċinat tan-Nofsinhar, abbażi tal-esperjenza tal-BERŻ matul dawn l-aħħar 20 sena. Il-Kunsill Ewropew tal-24 u l-25 ta’ Marzu 2011 approvat b’mod wiesa’ l-kontenut ta’ dik il-Komunikazzjoni Konġunta. Fir-Riżoluzzjoni tiegħu tas-7 ta’ April 2011 dwar ir-reviżjoni tal-Politika Ewropea tal-Viċinat - Dimensjoni tan-Nofsinhar, il-Parlament Ewropew stieden lill-BERŻ jibdel l-istatut tiegħu sabiex jieħu sehem fil-proċess ta’ għajnuna finanzjarja.
(4)
F’Mejju tal-2011, il-mexxejja tal-G8 nedew is-Sħubija ta’ Deauville sabiex jgħinu lill-pajjiżi tan-Nofsinhar u tal-Lvant tal-Mediterran fil-bidla tagħhom lejn soċjetajiet ħielsa, demokratiċi u tolleranti u talbu lill-BERŻ iwessa’ l-ambitu ġeografiku tiegħu sabiex juża l-esperjenza tiegħu u jappoġġa l-bidla ta’ dawk il-pajjiżi biex dawn jibdew iħaddnu l-prinċipji ta’ demokrazija li fiha jieħdu sehem diversi partiti, tal-pluraliżmu u tal-ekonomija tas-suq.
(5)
L-espansjoni tal-operazzjonijiet tal-BERŻ lejn pajjiżi tan-Nofsinhar u tal-Lvant tal-Mediterran tirrifletti tal-appoġġ tal-Unjoni u tal-komunità internazzjonali għat-tama, imħeġġa mir-Rebbiegħa Għarbija, għal transizzjoni f'dak ir-reġjun lejn ekonomiji tas-suq u soċjetajiet demokratiċi pluralistiċi.
(6)
B'kont meħud tal-fraġilità tal-ekonomiji fil-pajjiżi l-ġodda li jopera fihom il-BERŻ u l-inugwaljanzi soċjali li kienu wieħed mill-għeruq tal-irvelli tar-Rebbiegħa Għarbija, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi preparatorji tal-BERŻ għandhom iħeġġu lill-BERŻ iwessa' l-konċentrazzjoni tiegħu fuq l-iżvilupp tas-settur privat, sabiex jikkontribwixxi wkoll, permezz tal-iffinanzjar tiegħu, għall-kisba ta' soċjetajiet soċjalment u ambjentalment sostenibbli, kif elaborat fl-Għanijiet ta’ Żvilupp għall-Millennju rilevanti u f'konformità mal-Artikolu 3(5) u l-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. B'mod partikolari, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom iħeġġu l-kontribut tal-BERŻ għat-transizzjoni lejn ekonomiji effiċjenti fl-użu tal-enerġija, soċjalment inklużivi, u ta' swieq miftuħa, filwaqt li jqisu l-kuntest soċjali, ta' faqar, dak ċiviku u dak tad-drittijiet tal-bniedem.
(7)
Permezz tar-Riżoluzzjonijiet 137 u 138, adottati fit-30 ta’ Settembru 2011, il-Bord tal-Gvernaturi tal-BERŻ ivvota favur l-emendi meħtieġa għall-Ftehim li jistabbilixxi l-BERŻ ("il-Ftehim"), u b’hekk ippermetta li l-ambitu ġeografiku tal-operazzjonijiet tal-BERŻ jiġi estiż għan-Nofsinhar u għall-Lvant tal-Mediterran, filwaqt li jżomm l-impenn tiegħu lejn il-pajjiżi fejn attwalment jopera. Il-Gvernaturi kollha tal-BERŻ tal-UE, inkluż il-Gvernatur li jirrappreżenta lill-Unjoni, ivvutaw favur dawk l-emendi.
(8)
Permezz tar-Riżoluzzjoni 134 tiegħu, adottata fil-21 ta’ Mejju 2011, il-Bord tal-Gvernaturi tal-BERŻ enfasizza li l-estensjoni ppjanata tal-mandat tal-BERŻ għandha tinkiseb mingħajr ma jkunu meħtieġa kontribuzzjonijiet ta’ kapital addizzjonali mill-azzjonisti tiegħu.
(9)
Skont l-Artikolu 56 tal-Ftehim, il-Bord tal-Gvernaturi tal-BERŻ għandu jistaqsi lill-membri kollha tiegħu jekk jaċċettawx l-emendi proposti jew le.
(10)
Ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom jużaw l-aħjar sforzi tagħhom biex jinkoraġġixxu lill-BERŻ jissorvelja l-operazzjonijiet tiegħu mill-qrib, b'mod partikolari f’pajjiżi fejn hemm nuqqas ta’ responsabbiltà politika, fejn jinkisru d-drittijiet ċiviċi u tal-bniedem jew fejn jippersistu livelli għolja ta’ korruzzjoni. Barra minn hekk, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom jużaw l-aħjar sforzi tagħhom biex jiżguraw li l-prinċipji ta’ prattiki bankarji prudenti, it-trasparenza u l-ġlieda kontra l-frodi, kif mitluba fid-Deċiżjoni Nru 1219/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas- 16 ta’ Novembru 2011 dwar is-sottoskrizzjoni mill-Unjoni Ewropea f’ishma addizzjonali fil-kapital tal-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ) bħala riżultat tad-deċiżjoni li jiżdied dan il-kapital (2), għandhom jitqiesu fl-attivitajiet tal-BERŻ fil-pajjiżi ġodda fejn jopera.
(11)
Fit-twettiq tal-attivitajiet tiegħu fin-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom iħeġġu lill-BERŻ biex ikompli bl-involviment mill-qrib tiegħu mal-Unjoni u l-kollaborazzjoni mas-soċjetà ċivili, kif ukoll biex jiżviluppa aktar il-kooperazzjoni mill-qrib tiegħu mal-Bank Ewropew għall-Iinvestiment u istituzzjonijiet oħrajn Ewropej u ta' finanzjament pubbliku internazzjonali, sabiex jagħmel użu sħiħ mill-vantaġġi kumparattivi tagħhom. Il-BERŻ għandu jevita wkoll l-irduppjar tal-attivitajiet ta' tali istituzzjonijiet oħra ta' finanzjament pubbliku.
(12)
Qabel ma l-BERŻ japprova pajjiż ġdid ta' operazzjoni, huwa għandu jagħmel valutazzjoni teknika dettaljata tal-kundizzjonijiet ekonomiċi u pubbliċi li jeżistu fil-pajjiż ikkonċernat, li tinkludi: valutazzjoni tal-impenn ta' dak il-pajjiż għall-prinċipji tad-demokrazija multipartitarja, il-pluraliżmu u l-ekonomija tas-suq, kif inhu mnaqqax fl-Artikolu 1 tal-Ftehim, valutazzjoni tad-differenzi fit-transizzjoni, u rieżami ta' l-attivitajiet ta' istituzzjonijiet finanzjari internazzjonali oħrajn f'dak il-pajjiż u tal-prijoritajiet li għalihom il-BERŻ jista' jagħmel l-aħjar użu mill-għarfien u l-ħiliet uniċi tiegħu. Fid-diskussjoni ta' dawn il-valutazzjonijiet, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom jinkoraġġixxu lill-BERŻ jikkunsidra bis-sħiħ il-fehmiet tal-Unjoni.
(13)
Fir-rapport li l-Kummissjoni ser tippreżenta skont id-Deċiżjoni Nru 1219/2011/UE sa tmiem ir-raba’ Reviżjoni tar-Riżorsi Kapitali għall-perjodu 2011-2015, il-Kummissjoni għandha tqis l-estensjoni tal-ħidma tal-BERŻ fin-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran.
(14)
Fir-rigward tal-kontribut tal-BERŻ għat-transizzjoni tal-pajjiżi prospettivi ta’ operazzjoni fin-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran lejn ekonomiji sostenibbli, li jaħdmu sew u bi swieq moderni, ir-rappreżentanti tal-Unjoni fil-korpi governattivi tal-BERŻ għandhom jistiednu lill-BERŻ jirraporta dwar il-prestazzjoni tiegħu kull sena u jwettaq valutazzjonijiet komprensivi tal-impatt tiegħu fuq il-bini ta' ekonomiji bħal dawn qabel ma jseħħu r-reviżjonijiet tiegħu tar-riżorsi tal-kapital ta’ kull ħames snin.
(15)
L-emendi għall-Ftehim għandhom għalhekk jiġu approvati f'isem l-Unjoni,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-emendi għall-Artikoli 1 u 18 tal-Ftehim, li jestendu l-ambitu ġeografiku tal-operazzjonijiet tal-BERŻ b’dan qed jiġu approvati f’isem l-Unjoni.
It-test tal-emendi jinsab fl-Anness għal raġunijiet informattivi.
Artikolu 2
Il-Gvernatur tal-BERŻ li jirrappreżenta lill-Unjoni għandu, f'isem l-Unjoni, jikkomunika lill-BERŻ l-Istqarrija ta’ Aċċettazzjoni tal-emendi.
Artikolu 3
Bħala parti mir-rapport annwali tal-Parlament Ewropew, il-Gvernatur tal-BERŻ li jirrappreżenta lill-Unjoni għandu jirrapporta wkoll dwar l-attivitajiet u l-operazzjonijiet tal-BERŻ fin-Nofsinhar u l-Lvant tal-Mediterran.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, l-4 ta’ Lulju 2012.