NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (EURATOM) Nru 139/2012
tad-19 ta’ Diċembru 2011
li jistabbilixxi r-regoli għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri ta’ riċerka u universitajiet f’azzjonijiet indiretti taħt il-Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u għad-disseminazzjoni tar-riżultati tar-riċerka (2012-2013)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, b’mod partikolari l-Artikoli 7 u 10 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea sottomessa wara konsultazzjoni mal-Kumitat tax-Xjenza u t-Teknoloġija,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Qorti tal-Awdituri,
Billi:
(1)
Il-Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika għar-riċerka nukleari u l-attivitajiet ta’ taħriġ (2012-2013) (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Programm Kwadru”), kien adottat bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2012/93/Euratom (3). Hija r-responsabbiltà tal-Kummissjoni li tiżgura l-implimentazzjoni tal-Programm Kwadru u l-programmi speċifiċi tiegħu, inklużi l-aspetti finanzjarji relatati.
(2)
Il-Programm Kwadru għandu jiġi implimentat skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (4) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “ir-Regolament Finanzjarju”) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5).
(3)
Il-Programm Kwadru għandu jiġi implimentat ukoll skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, b’mod partikolari r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp, attwalment il-qafas Komunitarju għall-għajnuna mill-istat għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni (6).
(4)
Il-Programm Kwadru żamm l-ambitu u l-prinċipji ġenerali fir-rigward tas-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità adottat bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/970/Euratom tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (Euratom) għal riċerka nukleari u attivitajiet ta’ taħriġ (2007-2011) (7).
(5)
Ir-regoli tal-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri ta’ riċerka u universitajiet għandhom jipprovdu qafas koerenti, komprensiv u trasparenti sabiex tiġi żgurata l-aktar implimentazzjoni effiċjenti possibbli, filwaqt li titqies il-ħtieġa għal aċċess faċli għall-parteċipanti kollha permezz ta’ proċeduri ssimplifikati, skont il-prinċipju tal-proporzjonalità.
(6)
Il-Programm Kwadru għandu jibbenefika mill-inizjattiva tal-Kummissjoni biex tkun issimplifikata l-implimentazzjoni tal-programmi kwadri għar-riċerka inklużi fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2011) 174 tal-24 ta’ Jannar 2011 dwar it-tliet miżuri għas-simplifikar tal-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Nru 1982/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/970/Euratom. Din id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni timmodifika l-mudell tal-ftehim ta’ għotja adottat skont id-Deċiżjoni 2006/970/Euratom.
(7)
Dawn ir-regoli għandhom ikomplu jiffaċilitaw l-isfruttar tal-proprjetà intellettwali żviluppata mill-parteċipanti, filwaqt li jqies ukoll il-mod li bih il-parteċipant jista’ jkun organizzat internazzjonalment, filwaqt li jkunu protetti l-interessi leġittimi tal-parteċipanti l-oħra u tal-Komunità.
(8)
Il-Programm Kwadru għandu jippromwovi parteċipazzjoni mill-aktar reġjuni mbiegħda tal-Unjoni, kif ukoll minn firxa wiesgħa ta’ impriżi, ċentri ta’ riċerka u universitajiet.
(9)
Id-definizzjoni ta’ impriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (SMEs) mogħtija fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni tal-intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (8) għandha tapplika għall-finijiet tal-koerenza u trasparenza.
(10)
Il-kondizzjonijiet minimi għall-parteċipazzjoni jeħtieġ ikunu stabbiliti, kemm bħala regola ġenerali u kemm għal azzjonijiet indiretti speċifiċi skont il-Programm Kwadru.
(11)
Kwalunkwe entità ġuridika tkun libera li tieħu sehem ladarba tkun issodisfat il-kondizzjonijiet minimi. Il-parteċipazzjoni aktar mill-minimu għandha tiżgura l-implimentazzjoni effiċjenti tal-azzjoni indiretta kkonċernata.
(12)
L-organizzazzjonijiet internazzjonali ddedikati għall-iżvilupp tal-kooperazzjoni fil-qasam tar-riċerka nukleari u t-taħriġ fl-Ewropa u magħmula l-aktar minn Stati Membri jew pajjiżi assoċjati għandhom jitħeġġu biex jieħdu sehem fil-Programm Kwadru.
(13)
Il-parteċipazzjoni ta’ entitajiet ġuridiċi stabbiliti f’pajjiżi terzi u l-parteċipazzjoni ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali għandha tkun ikkunsidrata wkoll, kif stipulat fl-Artikolu 101 tat-Trattat. Madankollu, din it-tip ta’ parteċipazzjoni għandha tiġi ġġustifikata f’termini ta’ kontribut għall-objettivi tal-Programm Kwadru.
(14)
Skont l-Artikolu 198 tat-Trattat, l-entitajiet ġuridiċi tal-Istati Membri ta’ territorji mhux Ewropej taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom, huma eliġibbli għall-Programm Kwadru.
(15)
Huwa neċessarju li jiġu stabbiliti t-termini u l-kondizzjonijiet għall-għoti ta’ finanzjament tal-Komunità lill-parteċipanti f’azzjonijiet indiretti.
(16)
Huwa meħtieġ li l-Kummissjoni tistabbilixxi regoli u proċeduri ulterjuri, minbarra dawk previsti fir-Regolament Finanzjarju u fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u f’dan ir-Regolament, sabiex jirregolaw il-preżentazzjoni, l-evalwazzjoni u l-għażla ta’ proposti u l-għotjiet, kif ukoll biex jiġu rmedjati l-proċeduri għall-parteċipanti. B’mod partikolari, għandhom jiġu stabbiliti r-regoli li jiddeterminaw l-użu ta’ esperti indipendenti.
(17)
Il-perijodu ta’ żmien tal-Programm Kwadru huwa limitat għal sentejn, filwaqt li s-Seba’ Programm Kwadru tal-Unjoni, adottat bid-Deċiżjoni Nru 1982/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea għall-attivitajiet ta’ riċerka, ta’ żvilupp teknoloġiku u ta’ dimostrazzjoni (2007-2013) (9), b’ regoli simili bħal dawk tas-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità, għandha tidħol fis-seħħ b’mod parallel sal-aħħar tal-2013. Għalhekk huwa adatt li jiġu applikati l-istess regoli bħal dawk applikati fis-Seba’ Programm Kwadru tal-Unjoni u li jiġu evitati tibdiliet ewlenin għall-parteċipanti.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi regoli u proċeduri ulterjuri skont il-Programm Kwadru, flimkien ma’ dawk ipprovduti fir-Regolament Finanzjarju u fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, sabiex tkun irregolata l-valutazzjoni tal-vijabbiltà legali u finanzjarja tal-parteċipanti fl-azzjonijiet indiretti skont il-Programm Kwadru. Regoli bħal dawn għandhom jilħqu bilanċ tajjeb bejn il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni u s-simplifikazzjoni u l-faċilitazzjoni tal-parteċipazzjoni ta’ entitajiet ġuridiċi fil-Programm Kwadru. Sabiex tkun żgurata verifika konsistenti tal-eżistenza u l-istatus legali tal-parteċipanti, kif ukoll il-ħiliet operazzjonali u finanzjarji, f’azzjonijiet indiretti u biex jiġu evitati bidliet ewlenin għall-parteċipanti huwa mħeġġeġl-applikazzjoni tar-regoli tal-Programm Kwadru sabiex ikunu żgurati verifiki konsistenti tal-eżistenza u l-istatus legali tal-parteċipanti, kif ukoll il-ħiliet operazzjonali u finanzjarji, f’azzjonijiet indiretti appoġġati f’forma ta’ għotja skont is-Seba’ Programm Kwadru tal-Unjoni u s-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità, adottati bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2007) 2466 tat-13 ta’ Ġunju 2007.
(19)
F’dan il-kuntest, ir-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Kommunità Ewropea (10), jirregolaw fost ħwejjeġ oħra l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, il-ġlieda kontra l-frodi u l-irregolarità, il-proċeduri għall-irkupru ta’ ammonti dovuti lill-Kummissjoni, l-esklużjoni mill-proċeduri kuntrattwali u tal-għotjiet u l-penali relattati, u l-verifiki, il-kontrolli, u l-ispezzjonijiet mill-Kummissjoni u mill-Qorti tal-Awdituri.
(20)
Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għandu jilħaq il-parteċipanti mingħajr dewmien bla bżonn.
(21)
Il-ftehimiet konklużi għal kull azzjoni għandhom jipprevedu s-superviżjoni u l-kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni, jew kull rappreżentant awtorizzat mill-Kummissjoni, kif ukoll għal verifiki mill-Qorti tal-Awdituri u kontrolli eżegwiti fuq il-post mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (11).
(22)
Il-Kummissjoni għandha tissorvelja kemm l-azzjonijiet indiretti mwettqa taħt il-Programm Kwadru kif ukoll il-Programm Kwadru u l-programmi speċifiċi tiegħu. Bil-ħsieb li jiġu żgurati l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni effiċjenti u koerenti tal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet indiretti, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u żżomm sistema adegwata ta’ tagħrif.
(23)
Il-Programm Kwadru għandu jirrifletti u jippromwovi l-prinċipji ġenerali stabbiliti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2005/251/KE tal-11 ta’ Marzu 2005 dwar il-Karta Ewropea għar-Riċerkaturi u l-Kodiċi ta’ Kondotta għar-Reklutaġġ tar-Riċerkaturi (12), filwaqt li jirrispetta l-karattru volontarju tagħhom.
(24)
Ir-regoli li jirregolaw id-disseminazzjoni tar-riżultati tar-riċerka għandhom jiżguraw li, fejn ikun adatt, il-parteċipanti jipproteġu l-proprjetà intellettwali ġġenerata fl-azzjonijiet, u jużaw u jippubblikaw dawk ir-riżultati.
(25)
Filwaqt li jirrispettaw id-drittijiet tas-sidien tal-proprjetà intellettwali, dawk ir-regoli għandhom ikunu mfassla b’mod li jiżguraw li l-parteċipanti u, fejn adatt l-entitajiet affiljati magħhom stabbiliti fi Stat Membru jew pajjiż assoċjat ikollhom aċċess għat-tagħrif li jġibu lejn il-proġett u għall-għarfien iġġenerat mix-xogħol ta’ riċerka esegwit fil-proġett safejn dan ikun meħtieġ għat-twettiq ta’ xogħol ta’ riċerka jew għall-użu tal-għarfien li jirriżulta.
(26)
Il-“fond ta’ Garanzija għall-Parteċipanti” stabbilit taħt is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità u amministrat mill-Kummissjoni, għandu jibqa’ jopera u jkopri l-ammonti dovuti u mhux rimborżati mill-imsieħba li ma jħallsux taħt il-Programm Kwadru. Il-ħolqien ta’ fond bħal dan ippromwovi s-simplifikazzjoni u l-faċilitazzjoni tal-parteċipazzjoni filwaqt li ġew salvagwardjati l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’tali mod li huwa adatt ukoll għall-Programm Kwadru.
(27)
Il-kontributi tal-Komunità għal xi impriża konġunta stabbilita skont l-Artikoli 45 sa 51 tat-Trattat ma jaqgħux fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament.
(28)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji espressi fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
(29)
Il-Komunità għandha tagħti appoġġ finanzjarju, skont ir-Regolament Finanzjarjufost ħwejjeġ oħra permezz ta’ akkwisti pubbliċi, fil-forma ta’ prezz għall-oġġetti jew servizzi stabbiliti b’kuntratt u magħżula abbażi tas-sejħiet għall-offerti, għotjiet, sħubiji għal organizzazzjoni fil-forma ta’ miżata għas-sħubija, u onorarja lill-esperti indipendenti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET INTRODUTTORJI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri tar-riċerka u universitajiet u entitajiet ġuridiċi oħra f’azzjonijiet imwettqa minn parteċipant wieħed jew aktar taħt l-iskemi ta’ finanzjament identifikati fl-Anness II għad-Deċiżjoni 2012/93/Euratom (minn issa ’l quddiem imsejħa “azzjonijiet indiretti”).
Dan jistabbilixxi wkoll regoli, skont dawk stabbiliti fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “ir-Regolament Finanzjarju”), u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, li jikkonċernaw il-kontribut finanzjarju tal-Komunità lill-parteċipanti f’azzjonijiet indiretti skont il-Programm Kwadru.
Fir-rigward tar-riżultati tar-riċerka mwettqa taħt il-Programm Kwadru, dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli għad-divulgazzjoni tal-għarfien miksub b’kull mezz adatt barra dak li jirriżulta mill-formalitajiet għall-protezzjoni tiegħu, u inkluża l-pubblikazzjoni tal-għarfien miksub f’kull mezz (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “disseminazzjoni”).
Barra minn hekk, dan jistabbilixxi r-regoli għall-użu dirett jew indirett ta’ għarfien miksub fl-attivitajiet ta’ riċerka ulterjuri barra dawk koperti mill-azzjoni indiretta kkonċernata, inkluż l-iżvilupp, il-ħolqien u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodott jew proċess, jew il-ħolqien u l-forniment ta’ servizz (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “użu”).
Fir-rigward kemm tal-għarfien miksub, kif ukoll tal-għarfien eżistenti, dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli dwar il-liċenzji u d-drittijiet tal-utenti għalihom (minn issa ’l quddiem imsejħa “drittijiet ta’ aċċess”).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“entità ġuridika” tfisser kwalunkwe persuna fiżika, jew kwalunkwe persuna ġuridika maħluqa skont il-liġi nazzjonali tal-post tal-istabbiliment tagħha, jew skont il-liġi tal-Unjoni jew il-liġi internazzjonali, li għandha personalità ġuridika u li tista’, waqt li taġixxi f’isimha, teżerċita drittijiet u tkun soġġetta għal obbligi;
(2)
“entità affiljata” tfisser kwalunkwe entità ġuridika li hija taħt il-kontroll dirett jew indirett ta’ parteċipant, jew taħt l-istess kontroll dirett jew indirett bħall-parteċipant, fejn il-kontroll jieħu kwalunkwe forma stabbilita fl-Artikolu 7(2);
(3)
“kondizzjonijiet ġusti u raġonevoli” tfisser kondizzjonijiet xierqa inklużi termini finanzjarji possibbli li jqisu ċ-ċirkustanzi speċifiċi tat-talba għall-aċċess, pereżempju l-valur proprju jew potenzjali tal-għarfien miksub jew tal-għarfien eżistenti li għalih jintalab l-aċċess u/jew l-ambitu, it-tul taż-żmien jew karatteristiċi oħra tal-użu previst;
(4)
“għarfien miksub” tfisser ir-riżultati, inkluż it-tagħrif, kemm jekk jistgħu jkunu protetti jew le, li huma ġġenerati permezz tal-azzjoni indiretta kkonċernata, inkluż id-drittijiet marbutin mad-drittijiet tal-awtur, id-drittijiet tad-disinn, id-drittijiet tal-privattivi, id-drittijiet tal-varjetajiet tal-pjanti jew forom simili ta’ protezzjoni;
(5)
“għarfien eżistenti” tfisser tagħrif li jkollhom il-parteċipanti qabel l-adeżjoni tagħhom mal-ftehim ta’ għotja, inklużi drittijiet tal-awtur jew drittijiet ta’ proprjetà intellettwali oħrajn relatati ma’ dan it-tagħrif, li l-applikazzjoni għalih tkun ġiet ippreżentata qabel l-adeżjoni tagħhom mal-ftehim ta’ għotja, u li jkun meħtieġ għat-twettiq tal-azzjoni indiretta jew għall-użu tar-riżultati tal-azzjoni indiretta;
(6)
“parteċipant” tfisser entità ġuridika li tikkontribwixxi għal azzjoni indiretta u li jkollha drittijiet u obbligi fir-rigward tal-Komunità;
(7)
“organizzazzjoni ta’ riċerka” tfisser entità ġuridika mwaqqfa bħala organizzazzjoni mingħajr skop ta’ qligħ li tagħmel riċerka jew żvilupp teknoloġiku bħala wieħed mill-għanijiet ewlenin tagħha;
(8)
“pajjiż terz” tfisser pajjiż li mhuwiex Stat Membru;
(9)
“pajjiż assoċjat” tfisser pajjiż terz li huwa parti għal ftehim internazzjonali mal-Komunità, taħt it-termini jew abbażi tiegħu dan jikkontribwixxi finanzjarjament għall-Programm Kwadru kollu jew xi parti minnu;
(10)
“organizzazzjoni internazzjonali” tfisser organizzazzjoni intergovernattiva, għajr l-Unjoni, li jkollha personalità ġuridika taħt il-liġi pubblika internazzjonali, kif ukoll kwalunkwe aġenzija speċjalizzata mwaqqfa minn tali organizzazzjoni internazzjonali;
(11)
“organizzazzjoni internazzjonali ta’ interess Ewropew” tfisser organizzazzjoni internazzjonali, li l-maġġoranza tal-membri tagħha huma Stati Membri jew pajjiżi assoċjati, u li l-għan ewlieni tagħha hu li tippromwovi l-kooperazzjoni xjentifika u teknoloġika fl-Ewropa;
(12)
“korp pubbliku” tfisser kull entità ġuridika mwaqqfa bħala tali permezz tal-liġi nazzjonali, u organizzazzjonijiet internazzjonali;
(13)
“SMEs” tfisser mikrointrapriżi, intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju fis-sens tar-Rakkomandazzjoni 2003/361/KE;
(14)
“programm ta’ ħidma” tfisser pjan adottat mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ programm speċifiku kif identifikat fl-Artikolu 6 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2012/94/Euratom tad-19 ta’ Diċembru 2011 dwar il-programm speċifiku, li għandu jitwettaq permezz ta’ azzjonijiet indiretti, li jimplimenta l-Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika għal riċerka nukleari u attivitajiet ta’ taħriġ (2012 - 2013) (13);
(15)
“skemi ta’ finanzjament” tfisser il-mekkaniżmi għall-finanzjament ta’ azzjonijiet indiretti mill-Komunità kif stabbilit fl-Anness II għad-Deċiżjoni 2012/93/Euratom;
Għall-finijiet tal-punt (1) tal-ewwel paragrafu, fil-każ tal-persuni fiżiċi, referenzi għall-post ta’ stabbiliment għandhom jitqiesu bħala referenza għall-post ta’ residenza abitwali.
Artikolu 3
Kunfidenzjalità
Suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti fil-mudell tal-ftehim ta’ għotja, il-mudell tal-ittra ta’ ħatra jew il-kuntratt, il-Kummissjoni u l-parteċipanti għandhom iżommu kunfidenzjali kwalunkwe data, għarfien u dokumenti mgħoddija lilhom bħala kunfidenzjali.
KAPITOLU II
PARTEĊIPAZZJONI
Artikolu 4
Regoli speċifiċi għar-riċerka fl-enerġija mill-fużjoni
Ir-regoli stabbiliti f’dan il-Kapitolu japplikaw mingħajr preġudizzju għar-regoli speċifiċi għall-attivitajiet fil-qasam tematiku “Riċerka fl-enerġija mill-fużjoni” stabbiliti fil-Kapitolu IV.
TAQSIMA 1
Kondizzjonijiet minimi
Artikolu 5
Prinċipji ġenerali
1. Kwalunkwe impriża, università jew ċentru ta’ riċerka jew entità ġuridika oħra, kemm jekk stabbiliti fi Stat Membru, f’pajjiż assoċjat, jew f’pajjiż terz, jistgħu jieħdu sehem f’azzjoni indiretta dment li jissodisfaw il-kondizzjonijiet minimi stabbiliti f’dan il-Kapitolu, inklużi l-kondizzjonijiet speċifikati skont l-Artikolu 11.
2. Madankollu, fil-każ ta’ azzjoni indiretta kif imsemmi fl-Artikoli 6 jew 8, li taħthom ikun possibbli li jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet minimi mingħajr il-parteċipazzjoni ta’ entità ġuridika stabbilita fi Stat Membru, il-parteċipazzjoni għandha tkun soġġetta għal kondizzjoni ulterjuri, jiġifieri li permezz tagħha tissaħħaħ il-kisba tal-objettivi stabbiliti fl-Artikoli 1 u 2 tat-Trattat.
3. Iċ-Ċentru Konġunt ta’ Riċerka (JRC) jista’ jieħu sehem f’azzjonijiet indiretti bl-istess kondizzjonijiet u bl-istess drittijiet u obbligi bħala entità ġuridika stabbilita fi Stat Membru.
Artikolu 6
Kondizzjonijiet minimi
1. Il-kondizzjonijiet minimi għal azzjonijiet indiretti għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
iridu jieħdu sehem minn tal-inqas tliet entitajiet ġuridiċi, li kull waħda minnhom tkun stabbilita fi Stat Membru jew f’pajjiż assoċjat, u l-ebda tnejn minnhom ma jkunu stabbiliti fl-istess Stat Membru jew pajjiż assoċjat;
(b)
it-tliet entitajiet ġuridiċi għandhom ikunu indipendenti minn xulxin skont l-Artikolu 7.
2. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1, fejn wieħed mill-parteċipanti jkun il-JRC, jew tkun organizzazzjoni internazzjonali ta’ interess Ewropew jew entità maħluqa taħt il-liġi tal-Unjoni, dawn il-parteċipanti għandhom jitqiesu bħala stabbiliti fi Stat Membru jew f’pajjiż assoċjat għajr Stat Membru jew pajjiż assoċjat li fih ikun stabbilit parteċipant ieħor fl-istess azzjoni.
Artikolu 7
Indipendenza
1. Żewġ entitajiet ġuridiċi għandhom jitqiesu bħala indipendenti minn xulxin fejn l-ebda waħda minnhom ma tkun taħt il-kontroll dirett jew indirett tal-oħra jew taħt l-istess kontroll dirett jew indirett bħall-oħra.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-kontroll jista’ b’mod partikolari, jieħu waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
iż-żamma diretta jew indiretta ta’ aktar minn 50 % tal-valur nominali tal-kapital azzjonarju maħruġ fl-entità ġuridika kkonċernata, jew ta’ maġġoranza tad-drittijiet għall-vot tal-azzjonisti jew tal-assoċjati ta’ dik l-entità;
(b)
iż-żamma diretta jew indiretta, bil-fatt jew bil-liġi, tas-setgħat għat-teħid ta’ deċiżjonijiet fl-entità ġuridika kkonċernata.
3. Madankollu, ir-relazzjonijiet li ġejjin bejn entitajiet ġuridiċi m’għandhomx fihom infushom jiġu kkunsidrati li jikkostitwixxu relazzjonijiet ta’ kontroll:
(a)
l-istess korporazzjoni ta’ investiment pubbliku, investitur istituzzjonali jew kumpannija li tipprovdi kapital ta’ riskju ikollhom titolu dirett jew indirett ta’ aktar minn 50 % tal-valur nominali tal-kapital tal-ishma maħruġa jew tal-maġġoranza tad-drittijiet tal-vot tal-azzjonisti jew tal-assoċjati;
(b)
l-entitajiet ġuridiċi kkonċernati jkunu ta’ proprjetà tal-istess entità pubblika jew ikunu ssorveljati minnha.
Artikolu 8
Azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ, u taħriġ u żvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi
Għal azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ, u azzjonijiet għat-taħriġ u l-iżvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi, il-kondizzjoni minima għandha tkun il-parteċipazzjoni ta’ entità ġuridika waħda.
L-ewwel paragrafu m’għandux japplika fil-każ ta’ azzjonijiet li għandhom l-għan li jikkoordinaw l-attivitajiet ta’ riċerka.
Artikolu 9
Parteċipanti uniċi
Fejn il-kondizzjonijiet minimi għal azzjoni indiretta jiġu sodisfatti minn għadd ta’ entitajiet ġuridiċi, li flimkien jiffurmaw entità ġuridika waħda, din tal-aħħar tista’ tkun il-parteċipant uniku f’azzjoni indiretta, dment li tkun stabbilita fi Stat Membru jew f’pajjiż assoċjat.
Artikolu 10
Organizzazzjonijiet internazzjonali u entitajiet ġuridiċi stabbiliti f’pajjiżi terzi
Il-parteċipazzjoni f’azzjonijiet indiretti għandha tkun miftuħa għal organizzazzjonijiet internazzjonali u entitajiet ġuridiċi stabbiliti f’pajjiżi terzi ladarba jkunu ssodisfaw il-kondizzjonijiet minimi stabbiliti f’dan il-Kapitolu, kif ukoll kwalunkwe kondizzjoni speċifikata fil-programmi speċifiċi jew fil-programmi ta’ ħidma rilevanti.
Artikolu 11
Kondizzjonijiet addizzjonali
Minbarra l-kondizzjonijiet minimi stabbiliti f’dan il-Kapitolu, il-programmi speċifiċi jew il-programmi ta’ ħidma jistgħu jistabbilixxu kondizzjonijiet rigward l-għadd minimu ta’ parteċipanti.
Huma jistgħu jistabbilixxu wkoll, skont in-natura u l-għanijiet tal-azzjoni indiretta, kondizzjonijiet addizzjonali li jridu jiġu sodisfatti rigward it-tip ta’ parteċipant u, fejn ikun adatt, tal-post ta’ stabbiliment.
TAQSIMA 2
Proċeduri
Sottotaqsima 1
Sejħiet għal proposti
Artikolu 12
Sejħiet għal proposti
1. Il-Kummissjoni għandha toħroġ sejħiet għal proposti għal azzjonijiet indiretti skont ir-rekwiżiti stabbiliti fil-programmi speċifiċi u l-programmi ta’ ħidma rilevanti.
Apparti r-reklamar speċifikat fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, il-Kummissjoni għandha tippubblika s-sejħiet għal proposti fuq is-sit Internet tal-Kummissjoni Ewropea għall-Programm Kwadru, permezz ta’ kanali ta’ informazzjoni speċifiċi, u fil-punti ta’ kuntatt nazzjonali stabbiliti mill-Istati Membri u l-pajjiżi assoċjati.
2. Fejn ikun adatt, il-Kummissjoni għandha tispeċifika fis-sejħa għal proposti li l-parteċipanti mhumiex obbligati jistabbilixxu ftehim ta’ konsorzju.
3. Is-sejħiet għal proposti għandu jkollhom għanijiet ċari sabiex jiżguraw li l-applikanti ma jwieġbux inutilment.
Artikolu 13
Eċċezzjonijiet
Il-Kummissjoni m’għandhiex toħroġ sejħiet għal proposti għal dawn li ġejjin:
(a)
azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ li jridu jitwettqu mill-entitajiet ġuridiċi identifikati fil-programmi speċifiċi jew fil-programmi ta’ ħidma meta l-programm speċifiku jippermetti li l-programmi ta’ ħidma jidentifikaw il-benefiċjarji, skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002;
(b)
azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ li jikkonsistu f’xiri ta’ oġġetti jew servizzi soġġetti għar-regoli dwar l-akkwist pubbliku stipulati fir-Regolament Finanzjarju;
(c)
azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ relatati mal-ħatra ta’ esperti indipendenti;
(d)
azzjonijiet oħra, meta dawn ikunu previsti mir-Regolament Finanzjarju jew mir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
Sottotaqsima 2
Evalwazzjoni u għażla tal-proposti u aġġudikazzjoni tal-għotjiet
Artikolu 14
Evalwazzjoni, għażla u aġġudikazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-proposti kollha mressqa bi tweġiba għas-sejħa għal proposti abbażi tal-prinċipji ta’ evalwazzjoni u tal-kriterji tal-għażla u l-aġġudikazzjoni.
Il-kriterji għandhom ikunu dawk ta’ eċċellenza, impatt u implimentazzjoni. F’dawn il-kondizzjonijiet, il-programm ta’ ħidma għandu jispeċifika iktar il-kriterji tal-evalwazzjoni u l-għażla u jista’ jżid rekwiżiti, piżijietu limiti minimi addizzjonali, jew jistabbilixxi aktar dettalji dwar l-applikazzjoni tal-kriterji.
2. M’għandhiex tingħażel proposta li tmur kontra l-prinċipji fundamentali tal-etika jew li ma tissodisfax il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-programm speċifiku, fil-programm ta’ ħidma jew fis-sejħa għal proposti. Proposta bħal din tista’ tiġi eskluża mill-proċeduri ta’ evalwazzjoni, għażla u aġġudikazzjoni fi kwalunkwe waqt.
3. Il-proposti għandhom ikunu kklassifikati skont ir-riżultati tal-evalwazzjoni. Id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament għandom isiru fuq il-bażi ta’ dik il-klassifikazzjoni.
Artikolu 15
Proċeduri għas-sottomissjoni, l-evalwazzjoni, l-għażla u l-aġġudikazzjoni
1. Fejn sejħa għal proposti tispeċifika proċedura ta’ evalwazzjoni f’żewġ fażijiet, huma biss dawk il-proposti li jkunu għaddew l-ewwel fażi, fuq il-bażi tal-evalwazzjoni meta mqabbla ma’ sett limitat ta’ kriterji, li għandhom jimxu ’l quddiem għal evalwazzjoni ulterjuri.
2. Fejn sejħa għal proposti tispeċifika proċedura ta’ sottomissjoni f’żewġ stadji, huma biss dawk l-applikanti li l-proposti tagħhom jgħaddu l-evalwazzjoni għall-ewwel stadju li għandhom jintalbu jissottomettu proposta kompluta fit-tieni stadju.
L-applikanti kollha għandhom jiġu mgħarrfa malajr bir-riżultati tal-ewwel stadju tal-evalwazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta u tippubblika r-regoli li jirregolaw il-proċedura għall-preżentazzjoni tal-proposti, kif ukoll il-proċeduri relatati ta’ evalwazzjoni, għażla u aġġudikazzjoni, u għandha tippubblika gwidi għall-applikanti, inklużi linji gwida għall-evalwaturi. B’mod partikolari, hija għandha tistabbilixxi regoli dettaljati għall-proċedura f’żewġ stadji għas-sottomissjoni (anke fir-rigward tal-kamp ta’ applikazzjoni u n-natura tal-proposta fl-ewwel stadju u tal-proposta kompluta fit-tieni stadju), u regoli għall-proċedura ta’ evalwazzjoni f’żewġ fażijiet.
Il-Kummissjoni għandha tipprovdi l-informazzjoni u tistabbilixxi l-proċeduri għal rimedju għall-applikanti.
4. Ir-regoli biex tiġi żgurata verfika konsistenti tal-eżistenza u l-istatus legali tal-parteċipanti, kif ukoll tal-kapaċità operattiva u finanzjarja tagħhom, f’azzjonijiet indiretti appoġġati fil-forma ta’ għotja taħt is-Seba’ Programm Kwadru tal-Unjoni u taħt is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità adottat bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2007) 2466 tat-13 ta’ Ġunju 2007 għandhom japplikaw taħt il-Programm Kwadru.
Il-Kummissjoni m’għandhiex tirrepeti tali verifika sakemm is-sitwazzjoni tal-parteċipant ikkonċernat ma tkunx inbidlet.
Artikolu 16
Ħatra ta’ esperti indipendenti
1. Il-Kummissjoni għandha taħtar esperti indipendenti sabiex jassistuha fl-evalwazzjonijiet tal-proposti.
Għall-azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ imsemmija fl-Artikolu 13, l-esperti indipendenti għandhom jinħatru biss jekk il-Kummissjoni tqis li dan ikun opportun.
2. L-esperti indipendenti għandhom jintgħażlu fuq il-bażi tal-ħiliet u l-għarfien adatti għall-ħidmiet assenjati lilhom. Fil-każijiet fejn esperti indipendenti jkollhom jittrattaw informazzjoni klassifikata, sabiex ikunu jisgħu jiġu nnominati, huma għandhom jiksbu l-approvazzjoni tas-sigurtà adatta.
L-esperti indipendenti għandhom jiġu identifikati u magħżulin fuq il-bażi ta’ sejħiet għal applikazzjonijiet minn individwi u sejħiet indirizzati lil organizzazzjonijiet rilevanti bħal aġenziji nazzjonali tar-riċerka, istituzzjonijiet tar-riċerka jew intrapriżi bil-ħsieb li jiġu stabbiliti listi ta’ kandidati adatti.
Il-Kummissjoni tista’, jekk tqis li jkun adatt, tagħżel kwalunkwe individwu, bil-ħiliet adatti, li ma jkunx f’dawk fil-listi.
Għandhom jittieħdu miżuri adegwati sabiex jiġi żgurat bilanċ raġonevoli bejn is-sessi meta jinħatru gruppi ta’ esperti indipendenti.
3. Meta taħtar espert indipendenti, il-Kummissjoni għandha tieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex tiżgura li l-espert ma jiġix f’konflitt ta’ interessi rigward is-suġġett li dwaru jkun meħtieġ li jagħti opinjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tiffirma ittra ta’ ħatra bejn il-Komunità u kull espert indipendenti abbażi tal-mudell tal-ittra ta’ ħatra adottat mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2008) 4617 tal-21 ta’ Awwissu 2008.
5. Il-Kummissjoni għandha tippubblika darba fis-sena bi kwalunkwe mezz adatt, il-lista tal-esperti indipendenti li jkunu għenuha fil-Programm Kwadru u f’kull wieħed mill-programmi speċifiċi.
Sottotaqsima 3
Implimentazzjoni u ftehimiet ta’ għotja
Artikolu 17
Ġenerali
1. Il-parteċipanti għandhom jimplimentaw l-azzjoni indiretta u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa u raġonevoli għal dik il-fini. Il-parteċipanti fl-istess azzjoni indiretta għandhom jimplimentaw ix-xogħol b’mod konġunt u solidali fir-rigward tal-Komunità.
2. Il-Kummissjoni għandha tfassal, abbażi tal-mudell tal-ftehim ta’ għotja imsemmi fl-Artikolu 18 u b’kont meħud tal-karatteristiċi tal-iskema ta’ finanzjament ikkonċernata, ftehim ta’ għotja bejn il-Komunità u l-parteċipanti.
3. Il-parteċipanti m’għandhom jagħmlu ebda impenn li ma jkunx kompatibbli mal-ftehim ta’ għotja.
4. Fejn parteċipant jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu rigward l-implimentazzjoni teknika tal-azzjoni indiretta, il-parteċipanti l-oħrajn għandhom jikkonformaw mal-ftehim ta’ għotja mingħajr ebda kontribut komplementari tal-Komunità sakemm il-Kummissjoni ma teħlishomx espressament minn dak l-obbligu.
5. Jekk l-implimentazzjoni ta’ azzjoni ssir impossibbli jew jekk il-parteċipanti jonqsu milli jimplimentawha, il-Kummissjoni għandha twaqqaf l-azzjoni.
6. Il-parteċipanti għandhom jiżguraw li l-Kummissjoni tiġi mgħarrfa b’dak kollu li jkun qed jiġri li jista’ jolqot l-implimentazzjoni tal-azzjoni indiretta jew l-interessi tal-Komunità.
7. Fejn previst fil-ftehim ta’ għotja, il-parteċipanti fl-azzjoni indiretta jistgħu jissottokuntrattaw ċerti elementi tax-xogħol li għandu jitwettaq lil partijiet terzi.
8. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-proċeduri ta’ rimedju għall-parteċipanti.
Artikolu 18
Dispożizzjonijiet ġenerali tal-ftehim ta’ għotja
1. Il-mudell tal-ftehim ta’ għotja adottat bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2007) 1509 tal-10 ta’ April 2007, għandu japplika taħt il-Programm Kwadru.
Il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi d-drittijiet u l-obbligi tal-parteċipanti fil-konfront tal-Komunità, skont id-Deċiżjoni 2006/970/Euratom, dan ir-Regolament, ir-Regolament Finanzjarju, u Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, u skont il-prinċipji ġenerali tal-liġi tal-Unjoni.
Dan għandu jistabbilixxi wkoll, bl-istess kondizzjonijiet, id-drittijiet u l-obbligi ta’ entitajiet ġuridiċi li jsiru parteċipanti waqt li l-azzjoni indiretta tkun għaddejja.
2. Fejn ikun adatt, il-ftehim ta’ għotja għandu jispeċifika liema parti mill-kontribut finanzjarju tal-Komunità hija bbażata fuq ir-rimborż tal-ispejjeż eliġibbli, u liema parti hija bbażata fuq rati fissi (inkluża skala ta’ spejjeż għal kull unità) jew ammonti f’daqqa.
3. Il-ftehim ta’ għotja għandu jispeċifika liema bidliet fil-kompożizzjoni tal-konsorzju jkunu jeħtieġu l-pubblikazzjoni minn qabel ta’ sejħa kompetittiva.
4. Il-ftehim ta’ għotja għandu jirrikjedi li jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni rapporti tal-progress perjodiċi dwar l-implimentazzjoni tal-azzjoni indiretta kkonċernata.
5. Fejn ikun adatt, il-ftehim ta’ għotja għandu jipprovdi li l-Kummissjoni għandha tiġi nnotifikata bil-quddiem b’kull intenzjoni ta’ trasferiment tas-sjieda tal-għarfien miksub lil parti terza.
6. Fejn ftehim ta’ għotja jirrikjedi li l-parteċipanti jwettqu attivitajiet ta’ benefiċċju għal partijiet terzi, il-parteċipanti għandhom jirriklamaw sewwa u jidentifikaw, jevalwaw u jagħżlu l-partijiet terzi b’mod trasparenti, ġust u imparzjali. Jekk ikun previst fil-programm ta’ ħidma, il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi l-kriterji għall-għażla ta’ dawn il-partijiet terzi. Il-Kummissjoni tirriżerva d-dritt li toġġezzjona għall-għażla tal-partijiet terzi.
7. Jekk ikun hemm ħtieġa ta’ modifika sinifikattiva tal-mudell ta’ ftehim ta’ għotja, imsemmi fil-paragrafu 1 il-Kummissjoni għandha, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri, tirrevedih kif adatt.
8. Il-mudell ta’ ftehim ta’ għotja għandu jirrifletti l-prinċipji ġenerali stabbiliti fil-Karta Ewropea għar-Riċerkaturi u fil-Kodiċi ta’ Kondotta għar-Reklutaġġ tar-Riċerkaturi. Dan għandu jindirizza, kif adatt, is-sinerġiji mal-edukazzjoni fil-livelli kollha; id-disponibbiltà u l-kapaċità li jrawwmu d-djalogu u d-dibattitu dwar kwistjonijiet xjentifiċi u r-riżultati tar-riċerka ma’ pubbliku ġenerali lil hinn mill-komunità tar-riċerka; l-attivitajiet biex tiżdied il-parteċipazzjoni u r-rwol tan-nisa fir-riċerka; u l-attivitajiet li jindirizzaw l-aspetti soċjo-ekonomiċi tar-riċerka.
9. Il-mudell ta’ ftehim ta’ għotja għandu jipprovdi sorveljanza u kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni jew kwalunkwe rappreżentant awtorizzat minnha, u mill-Qorti tal-Awdituri.
10. Il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi limiti ta’ żmien għall-parteċipanti biex jagħtu d-diversi notifiki msemmijin f’dan ir-Regolament.
Artikolu 19
Dispożizzjonijiet dwar id-drittijiet ta’ aċċess, l- użu u d-disseminazzjoni
1. Il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi d-drittijiet u l-obbligi rispettivi tal-parteċipanti fir-rigward tad-drittijiet ta’ aċċess, l-użu u d-disseminazzjoni, safejn dawk id-drittijiet u l-obbligi ma jkunux ġew stabbiliti f’dan ir-Regolament.
Għal dawn il-finijiet, dan jirrikjedi li jiġi ppreżentat pjan lill-Kummissjoni għall-użu u d-disseminazzjoni tal-għarfien miksub.
2. Il-ftehim ta’ għotja għandu jispeċifika l-kondizzjonijiet li taħthom il-parteċipanti jistgħu joġġezzjonaw għal verifika teknoloġika tal-użu u d-disseminazzjoni tal-għarfien miksub minn ċerti rappreżentanti awtorizzati tal-Kummissjoni.
Artikolu 20
Dispożizzjonijiet dwar it-terminazzjoni
Il-ftehim ta’ għotja għandu jispeċifika r-raġunijiet tat-terminazzjoni tiegħu, għal kollox jew parzjalment, b’mod partikolari għal nuqqas ta’ konformità ma’ dan ir-Regolament, nuqqas ta’ prestazzjoni jew ksur kuntrattwali, kif ukoll il-konsegwenzi fuq il-parteċipanti ta’ kwalunkwe nuqqas ta’ konformità min-naħa ta’ parteċipant ieħor.
Artikolu 21
Dispożizzjonijiet speċifiċi
1. Fil-każ ta’ azzjonijiet indiretti bħala appoġġ għal infrastrutturi ta’ riċerka eżistenti u, fejn applikabbli, infrastrutturi ta’ riċerka ġodda, il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi marbuta mal-kunfidenzjalità, ir-reklamar u d-drittijiet ta’ aċċess u l-impenji li jistgħu jolqtu l-utenti tal-infrastruttura.
2. Fil-każ ta’ azzjonijiet indiretti biex ikunu appoġġati t-taħriġ u l-iżvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi, il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi marbuta mal-kunfidenzjalità, id-drittijiet ta’ aċċess u l-impenji relatati mar-riċerkaturi li jibbenefikaw mill-azzjoni.
3. Biex ikunu protetti l-interessi ta’ difiża tal-Istati Membri fis-sens tal-Artikolu 24 tat-Trattat, il-ftehim ta’ għotja għandu jistabbilixxi, fejn adatt, dispożizzjonijiet speċifiċi dwar il-kunfidenzjalità, il-klassifikazzjoni tat-tagħrif, id-drittijiet ta’ aċċess, it-trasferiment tas-sjieda tal-għarfien miksub u l-użu tiegħu.
Artikolu 22
Firma u adeżjoni
Il-ftehim ta’ għotja għandu jidħol fis-seħħ mal-iffirmar mill-koordinatur u mill-Kummissjoni.
Għandu japplika għal kull parteċipant li jkun aderixxa formalment miegħu.
Sottotaqsima 4
Konsorzji
Artikolu 23
Ftehim ta’ konsorzju
1. Ħlief fejn previst mod ieħor fis-sejħa għal proposti, il-parteċipanti kollha f’azzjoni indiretta għandhom jikkonkludu ftehim, minn issa ’l quddiem “il-ftehim ta’ konsorzju”, sabiex jirregola, fost l-oħrajn, dan li ġej:
(a)
l-organizzazzjoni interna tal-konsorzju;
(b)
id-distribuzzjoni tal-kontribut finanzjarju tal-Komunità;
(c)
ir-regoli addizzjonali għal dawk fil-Kapitolu III kif ukoll għal dispożizzjonjiet relatati fil-ftehim ta’ għotja;
(d)
ir-riżoluzzjoni ta’ tilwim intern, inklużi l-każijiet ta’ abbuż ta’ poter;
(e)
arranġamenti rigward responsabbiltà, indennizz u kunfidenzjalità bejn il-parteċipanti.
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u tippubblika linji gwida dwar il-kwistjonijiet ewlenin li jistgħu jiġu indirizzati minn parteċipanti fil-ftehimiet ta’ konsorzju tagħhom.
Artikolu 24
Koordinatur
1. L-entitajiet ġuridiċi li jixtiequ jipparteċipaw f’azzjoni indiretta għandhom jaħtru wieħed minn fosthom sabiex jagħmilha ta’ koordinatur sabiex iwettaq il-kompiti li ġejjin skont dan ir-Regolament, ir-Regolament Finanzjarju, ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, u l-ftehim ta’ għotja:
(a)
iwettaq monitoraġġ tal-konformità mill-parteċipanti fl-azzjoni indiretta mal-obbligi tagħhom;
(b)
jivverifika jekk l-entitajiet ġuridiċi identifikati fil-ftehim ta’ għotja jissodisfawx il-formalitajiet meħtieġa għall-adeżjoni mal-ftehim ta’ għotja;
(c)
jirċievi l-kontribut finanzjarju tal-Komunità u jqassmu skont il-ftehim tal-konsorzju u l-ftehim ta’ għotja;
(d)
iżomm ir-reġistri u l-kontijiet finanzjarji rilevanti għall-kontribut finanzjarju tal-Komunità u jgħarraf lill-Kummissjoni dwar id-distribuzzjoni tiegħu skont l-Artikolu 23(1)(b) u l-Artikolu 35;
(e)
jaġixxi ta’ intermedjarju għal komunikazzjoni effiċjenti u korretta bejn il-parteċipanti u jirrapporta regolarment lill-parteċipanti u lill-Kummissjoni dwar il-progress tal-proġett.
2. Il-koordinatur għandu jiġi identifikat fil-ftehim ta’ għotja.
Il-ħatra ta’ koordinatur ġdid għandha teħtieġ l-approvazzjoni bil-miktub tal-Kummissjoni.
Artikolu 25
Bidliet fil-konsorzju
1. Il-parteċipanti f’azzjoni indiretta jistgħu jaqblu li jżidu parteċipant ġdid jew li jneħħu parteċipant eżistenti skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti għal dan il-għan fil-ftehim ta’ konsorzju.
2. Kwalunkwe entità ġuridika li tissieħeb f’azzjoni li tkun għaddejja għandha taderixxi formalment mal-ftehim ta’ għotja.
3. F’każijiet speċifiċi, fejn ikun previst fil-ftehim ta’ għotja, il-konsorzju għandu jippubblika sejħa kompetittiva u jirreklamaha sewwa bl-użu ta’ tagħrif speċifiku ta’ appoġġ, partikolarment is-siti tal-Internet dwar il-Programm Kwadru, l-istampa speċjalizzata u fuljetti, u l-punti ta’ kuntatt nazzjonali stabbiliti mill-Istati Membri u l-pajjiżi assoċjati għal tagħrif u appoġġ.
Il-konsorzju għandu jevalwa l-offerti fid-dawl tal-kriterji li jirregolaw l-azzjoni inizjali u bl-assistenza ta’ esperti indipendenti maħturin mill-konsorzju, skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 14 u 16.
4. Il-konsorzju għandu jinnotifika lill-Kummissjoni b’kull bidla proposta fil-kompożizzjoni tiegħu, li tista’ toġġezzjona fi żmien 45 jum min-notifika.
Il-bidliet fil-kompożizzjoni tal-konsorzju marbutin ma’ proposti għal bidliet oħrajn fil-ftehim ta’ għotja li mhumiex relatati direttament mal-bidla fil-kompożizzjoni għandhom ikunu soġġetti għall-approvazzjoni bil-miktub tal-Kummissjoni.
Sottotaqsima 5
Monitoraġġ u evalwazzjoni tal-programmi u l-azzjonijiet indiretti u komunikazzjoni tat-tagħrif
Artikolu 26
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet indiretti abbażi tar-rapporti tal-progress perjodiċi ppreżentati skont il-mudell tal-ftehim ta’ għotja imsemmi fl-Artikolu 18.
B’mod partikolari, il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-pjan għall-użu u d-disseminazzjoni tal-għarfien miksub, ippreżentat skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1).
Għal dawk il-finijiet, il-Kummissjoni tista’ tkun megħjuna minn esperti indipendenti maħtura skont l-Artikolu 16.
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u żżomm sistema ta’ informazzjoni li tippermetti li l-monitoraġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jitwettaq b’mod effiċjenti u koerenti fil-Programm Kwadru kollu.
Soġġett għall-Artikolu 3, il-Kummissjoni għandha tippubblika fuq kwalunkwe mezz adegwat tagħrif dwar il-proġetti ffinanzjati.
3. Il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 6 tad-Deċiżjoni 2012/93/Euratom għandhom jinkludu aspetti marbutin mal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament u għandhom jindirizzaw l-impatt baġitarju tal-bidliet fis-sistema ta’ kalkolku tal-ispiża meta mqabbel mas-Seba’ Programm Kwadru tal-Kommunità u l-effetti tiegħu fuq il-piż amministrattiv għall-parteċipanti.
4. Skont l-Artikolu 16, il-Kummissjoni għandha taħtar esperti indipendenti sabiex jgħinu fl-evalwazzjonijiet meħtieġa skont il-Programm Kwadru u l-programm speċifiku tiegħu, u, jekk tinħass il-ħtieġa, għall-evalwazzjoni ta’ programmi kwadru preċedenti.
5. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tista’ tistabbilixxi gruppi ta’ esperti indipendenti maħtura skont l-Artikolu 16, sabiex jagħtu parir dwar it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika ta’ riċerka tal-Komunità.
Artikolu 27
Tagħrif li għandu jsir disponibbli
1. Soġġett għall-Artikolu 3, il-Kummissjoni għandha, fuq talba, tagħmel disponibbli lil kwalunkwe Stat Membru jew pajjiż assoċjat kwalunkwe tagħrif utli fil-pussess tagħha dwar għarfien miksub li jirriżulta mill-ħidma mwettqa fil-kuntest ta’ azzjoni indiretta, sakemm jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
it-tagħrif ikkonċernat hu ta’ interess pubbliku;
(b)
il-parteċipanti ma jkunux ipprovdew raġunijiet validi u suffiċjenti sabiex ma jingħatax it-tagħrif ikkonċernat.
2. Taħt l-ebda ċirkostanza, l-għoti tat-tagħrif skont il-paragrafu 1 ma għandu jitqies li qed jittrasferixxi lid-destinatarju kwalunkwe dritt jew obbligu tal-Kummissjoni jew tal-parteċipanti.
Madankollu, id-destinatarju għandu jittratta kull tagħrif bħal dan bħala kunfidenzjali sakemm ma jsirx pubbliku jew disponibbli pubblikament mill-parteċipanti, jew sakemm ma jkunx ġie kkomunikat lill-Kummissjoni mingħajr restrizzjonijiet fir-rigward tal-kunfidenzjalità tiegħu.
TAQSIMA 3
Kontribut finanzjarju tal-komunità
Sottotaqsima 1
Eliġibbiltà għall-finanzjament u forom ta’ għotjiet
Artikolu 28
Eliġibbiltà għall-finanzjament
1. L-entitajiet ġuridiċi li ġejjin, li jipparteċipaw f’azzjoni indiretta jistgħu jirċievu kontribut finanzjarju tal-Komunità:
(a)
kwalunkwe entità ġuridika stabbilita fi Stat Membru jew pajjiż assoċjat, jew maħluqa taħt il-liġi tal-Unjoni;
(b)
kwalunkwe organizzazzjoni internazzjonali ta’ interess Ewropew.
2. Fil-każ ta’ organizzazzjoni internazzjonali parteċipanti, barra xi organizzazzjoni internazzjonali ta’ interess Ewropew, jew entità ġuridika stabbilita f’pajjiż terz li mhuwiex pajjiż assoċjat, jista’ jingħata kontribut finanzjarju mill-Komunità dment li tiġi sodisfatta mill-inqas waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dan ikun previst fil-programmi speċifiċi jew fil-programm ta’ ħidma rilevanti;
(b)
il-kontribut hu essenzjali għat-twettiq tal-azzjoni indiretta;
(c)
il-kontribut huwa previst fil-ftehim bilaterali xjentifiku u teknoloġiku jew kwalunkwe arranġament ieħor bejn il-Komunità u l-pajjiż li fih l-entità ġuridika hija stabbilita.
Artikolu 29
Forom ta’ għotjiet
Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għall-għotjiet identifikati fl-Anness II għad-Deċiżjoni 2012/93/Euratom għandu jkun ibbażat fuq ir-rimborż, sħiħ jew parzjali, tal-ispejjeż eliġibbli.
Madankollu, il-kontribut finanzjarju tal-Komunità jista’ jieħu l-forma ta’ finanzjament b’rata fissa, inkluż skala ta’ spejjeż għal kull unità, jew ammonti f’daqqa, jew jista’ jkun taħlita ta’ rimborż tal-spejjeż eliġibbli permezz ta’ rati fissi u ammonti f’daqqa. Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità jista’ jieħu wkoll il-forma ta’ boroż ta’ studju jew premijiet.
Il-programmi ta’ ħidma u s-sejħiet għal proposti għandhom jispeċifikaw il-forom ta’ għotjiet li għandhom jintużaw fl-azzjonijiet ikkonċernati.
Artikolu 30
Rimborż tal-ispejjeż eliġibbli
1. Azzjonijiet indiretti ffinanzjati b’għotjiet għandhom ikunu kofinanzjati mill-parteċipanti.
Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għar-rimborż tal-ispejjeż eliġibbli m’għandux iwassal għal qligħ.
2. Għandhom ikunu kkunsidrati l-irċevuti għall-ħlas tal-għotja fi tmiem l-implimentazzjoni tal-azzjoni.
3. Biex ikunu kkunsidrati bħala eliġibbli, l-ispejjeż imġarrba għall-implimentazzjoni ta’ azzjoni indiretta għandhom jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
iridu jkunu attwali;
(b)
għandhom ikunu saru matul il-perijodu tal-azzjoni, bl-eċċezzjoni tar-rapporti finali fejn dan ikun previst fil-ftehim ta’ għotja;
(c)
għandhom ikunu ġew determinati skont il-prinċipji u l-prassi normali ta’ kontabbiltà u amministrazzjoni tal-parteċipant u użati għall-iskop waħdieni li jintlaħqu l-għanijiet tal-azzjoni indiretta u r-riżultati mistennija minnha, b’mod konsistenti mal-prinċipji tal-ekonomija, l-effiċjenza u l-effikaċja;
(d)
għandhom ikunu mdaħħla fil-kontijiet tal-parteċipant u, fil-każ ta’ xi kontribut minn partijiet terzi, għandhom ikunu mdaħħla fil-kontijiet tal-partijiet terzi;
(e)
għandhom jeskludu spejjeż mhux eliġibbli, b’mod partikolari taxxi indiretti identifikabbli inkluża t-taxxa fuq il-valur miżjud, dazji, imgħaxijiet dovuti, provvedimenti għall-possibbiltà ta’ telf jew nefqiet futuri, telf fuq il-kambju, spejjeż relatati mad-dħul mill-kapital, spejjeż iddikjarati jew li jkunu saru, jew rimborżati fir-rigward ta’ proġett ieħor tal-Unjoni, dejn u spejjeż marbuta mad-dejn, infiq żejjed jew bl-addoċċ, u kull spiża oħra li ma tissodisfax il-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (d).
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, l-ispejjeż medji għall-persunal jistgħu jintużaw jekk dawn ikunu konsistenti mal-prinċipji ta’ amministrazzjoni u l-prassi tal-kontabbiltà tal-parteċipant u ma jvarjawx b’mod sinifikattiv mill-ispejjeż attwali.
4. Filwaqt li l-kontribut finanzjarju tal-Komunità għandu jiġi kkalkulat b’referenza għall-ispiża tal-azzjoni indiretta globali, ir-rimborż għandu jkun ibbażat fuq l-ispejjeż irrapportati ta’ kull parteċipant.
Artikolu 31
Spejjeż diretti eliġibbli u spejjeż indiretti eliġibbli
1. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jikkonsistu minn spejjeż li jistgħu jiġu attribwiti direttament lill-azzjoni (minn issa ’l quddiem imsejħa “spejjeż diretti eliġibbli”) u, fejn applikabbli, minn spejjeż li ma jistgħux jiġu attribwiti direttament lill-azzjoni, imma li jkunu saru b’rabta diretta mal-ispejjeż diretti eliġibbli attribwiti lill-azzjoni (minn issa ’l quddiem imsejħa “spejjeż indiretti eliġibbli”).
2. Ir-rimborż tal-ispejjeż tal-parteċipanti għandu jkun ibbażat fuq l-ispejjeż diretti u indiretti eliġibbli tagħhom.
F’konfiormità mal-Artikolu 30(3)(c), parteċipant jista’ juża metodu ssimplifikat għall-kalkolu tal-ispejjeż indiretti eliġibbli tiegħu fil-livell tal-entità ġuridika tiegħu jekk dan il-metodu jkun konformi mal-prinċipju u l-prassi normali ta’ kontabbiltà u amministrazzjoni tiegħu. Il-prinċipji li għandhom jiġu segwiti f’dan ir-rigward għandhom jiġu stabbiliti fil-mudell tal-ftehim ta’ għotja.
3. Il-ftehim ta’ għotja jista’ jipprevedi li r-rimborż ta’ spejjeż indiretti eliġibbli għandu jkun limitat għal perċentwal massimu tal-ispejjeż diretti eliġibbli, esklużi l-ispejjeż diretti eliġibbli għas-sottokuntratti, b’mod partikolari fil-każ tal-azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ, u, fejn huwa adatt, l-azzjonijiet ta’ taħriġ u żvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi.
4. B’deroga mill-paragrafu 2, biex jiġu koperti l-ispejjeż indiretti eliġibbli, parteċipant jista’ jagħżel rata fissa għat-total tal-ispejjeż diretti eliġibbli tiegħu, esklużi l-ispejjeż diretti eliġibbli tiegħu għas-sottokuntratti jew rimborż tal-ispejjeż ta’ partijiet terzi.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rati fissi adegwati bbażati fuq approssimazzjoni mill-qrib tal-ispejjeż indiretti reali kkonċernati, skont ir-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
5. Il-korpi pubbliċi mingħajr skop ta’ qligħ, l-istabbilimenti tal-edukazzjoni sekondarja u superjuri, l-organizzazzjonijiet ta’ riċerka u l-SMEs li ma jistgħux jidentifikaw b’ċertezza l-ispejjeż indiretti reali tagħhom għall-azzjoni kkonċernata, meta jipparteċipaw fi skemi ta’ finanzjament li jinkludu attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp teknoloġiku u dimostrazzjoni, kif imsemmi fl-Artikolu 32, jistgħu jagħżlu rata fissa ta’ 60 % tat-total tal-ispejjeż diretti eliġibbli.
6. Ir-rati fissi kollha għandhom jiġu stabbiliti fil-mudell ta’ ftehim ta’ għotja.
Artikolu 32
Limiti massimi ta’ finanzjament
1. Għall-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp teknoloġiku, il-kontribut finanzjarju tal-Komunità tista’ tilħaq massimu ta’ 50 % tal-ispejjeż totali eleġibbli.
Madankollu, fil-każ ta’ korpi pubbliċi mingħajr skop ta’ qligħ, istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni sekondarja u superjuri, organizzazzjonijiet ta’ riċerka u SMEs, dan jista’ jilħaq massimu ta’ 75 % tal-ispejjeż totali eliġibbli.
2. Għall-attivitajiet dimostrattivi, il-kontribut finanzjarju Komunitarju jista’ jilħaq massimu ta’ 50 % tal-ispejjeż totali eliġibbli.
3. Għal attivitajiet appoġġati minn azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ, u azzjonijiet għat-taħriġ u l-iżvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi, il-kontribut finanzjarju tal-Komunità jista’ jilħaq massimu ta’ 100 % tal-ispejjeż totali eliġibbli.
4. Għal attivitajiet ta’ amministrazzjoni, inklużi ċertifikati dwar ir-rendikonti finanzjarji, u attivitajiet oħra mhux koperti mill-paragrafi 1, 2 u 3, il-kontribut finanzjarju tal-Komunità jista’ jilħaq massimu ta’ 100 % tal-ispejjeż totali eliġibbli.
L-attivitajiet l-oħrajn imsemmija fl-ewwel subparagrafu jinkludu, fost ħwejjeġ oħra, taħriġ f’azzjonijiet li ma jaqgħux taħt l-iskema ta’ finanzjament għat-taħriġ u l-iżvilupp tal-karriera tar-riċerkaturi, il-koordinazzjoni, in-netwerking, u d-disseminazzjoni.
5. Għall-finijiet tal-paragrafi 1 sa 4, għandhom jittieħdu f’kunsiderazzjoni l-ispejjeż eliġibbli u l-irċevuti sabiex ikun iddeterminat il-kontribut finanzjarju tal-Komunità.
6. Il-paragrafi 1 sa 5 għandhom japplikaw, kif adatt, għal azzjonijiet indiretti fejn jintuża finanzjament b’rata fissa jew finanzjament permezz ta’ ammont f’daqqa għall-azzjoni indiretta kollha.
Artikolu 33
Rappurtar u verifika tal-ispejjeż eliġibbli
1. Għandhom jiġu ppreżentati rapporti perjodiċi lill-Kummissjoni dwar l-ispejjeż eliġibbli, l-interessi finanzjarji li jkunu daħlu mill-pre-finanzjament, u l-irċevuti relatati mal-azzjoni indiretta kkonċernata u, fejn ikun adatt, ċertifikat dwar ir-rendikonti finanzjarji, skont ir-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
Kwalunkwe kofinanzjament tal-azzjoni kkonċernata għandu jiġi rrappurtat u, fejn ikun adatt, iċċertifikat fi tmiem l-azzjoni.
2. Minkejja r-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002, ċertifikat dwar ir-rendikonti finanzjarji għandu jkun obbligatorju biss meta l-ammont kumulattiv ta’ ħlasijiet interim u ħlasijiet tal-bilanċ li jingħataw lil parteċipant ikun ekwivalenti għal EUR 375 000 jew aktar għal azzjoni indiretta.
Madankollu, għal azzjonijiet indiretti li jdumu sentejn jew anqas, għandu jintalab mill-parteċipant mhux aktar minn ċertifikat wieħed dwar ir-rendikonti finanzjarji, fi tmiem il-proġett.
Iċ-ċertifikati dwar ir-rendikonti finanzjarji ma għandhomx ikunu meħtieġa għal azzjonijiet indiretti rimborżati b’mod sħiħ permezz ta’ ammonti f’daqqa jew rati fissi.
3. Fil-każ ta’ korpi pubbliċi, organizzazzjonijiet ta’ riċerka, u istituzzjonijiet tal-edukazzjoni sekondarja u superjuri, ċertifikat dwar ir-rendikonti finanzjarji kif meħtieġ skont il-paragrafu 1 jista’ jsir minn uffiċjal pubbliku kompetenti.
Artikolu 34
Netwerks ta’ eċċellenza
1. Il-programm ta’ ħidma għandu jipprevedi l-forom ta’ għotjiet li għandhom jintużaw għan-netwerks ta’ eċċellenza.
2. Fejn il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għal netwerks ta’ eċċellenza jieħu l-forma ta’ ammont f’daqqa, dan għandu jkun ikkalkulat skont l-għadd ta’ riċerkaturi li jridu jiġu integrati fin-netwerk ta’ eċċellenza u t-tul tal-perijodu tal-azzjoni. Il-valur tal-unità għal ammonti f’daqqa mħallsin għandu jkun ta’ EUR 23 500 kull sena u għal kull riċerkatur.
Dan l-ammont għandu jiġi aġġustat mill-Kummissjoni skont ir-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
3. Il-programm ta’ ħidma għandu jistabbilixxi l-għadd massimu ta’ parteċipanti u, fejn adatt, l-għadd massimu ta’ riċerkaturi li jista’ jintuża bħala bażi tal-kalkolu tal-ammont f’daqqa massimu. Madankollu, għadd ta’ parteċipanti akbar mill-għadd massimu għall-istabbiliment tal-kontribut finanzjarju, jista’ jieħu sehem skont kif meħtieġ.
4. Il-ħlas tal-kontribut finanzjarju għandu jsir permezz ta’ ħlasijiet perjodiċi.
Dawk il-ħlasijiet perjodiċi għandhom isiru skont il-valutazzjoni tal-implimentazzjoni progressiva tal-Programm Konġunt ta’ Attivitajiet permezz tal-kejl tal-integrazzjoni tar-riżorsi u l-kapaċitajiet ta’ riċerka bbażat fuq indikaturi tal-prestazzjoni nnegozjati mal-konsorzju u speċifikati fil-ftehim ta’ għotja.
Sottotaqsima 2
Ħlas, distribuzzjoni, irkupru u garanziji
Artikolu 35
Ħlas u distribuzzjoni
1. Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għandu jitħallas lill-parteċipanti permezz tal-koordinatur mingħajr dewmien żejjed.
2. Il-koordinatur għandu jżomm rekords li jippermettu li jkun determinat f’kull ħin il-parti tal-fondi tal-Komunità li tkun ġiet iddistribwita lil kull parteċipant.
Il-koordinatur għandu jgħaddi dan it-tagħrif lill-Kummissjoni meta jintalab jagħmel dan.
Artikolu 36
Irkupru
Il-Kummissjoni tista’ tadotta deċiżjoni ta’ rkupru skont ir-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 37
Mekkaniżmu sabiex jiġi evitat ir-riskju
1. Ir-responsabbiltà finanzjarja ta’ kull parteċipant għandha tiġi limitata għal dejn proprju, soġġett għall-paragrafi 2 sa 5.
2. Sabiex jiġi amministrat ir-riskju assoċjat man-nuqqas ta’ rkupru tal-ammonti dovuti lill-Komunità, il-Kummissjoni stabbilixxiet u tħaddem “Fond ta’ Garanzija tal-Parteċipanti” (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Fond”) skont l-Anness.
L-interessi finanzjarji ġġenerati mill-Fond għandhom jiżdiedu mal-Fond u għandhom iservu esklużivament għall-finijiet stipulati fil-punt 3 tal-Anness, mingħajr preġudizzju għall-punt 4 tiegħu.
3. Il-kontribut għall-Fond minn parteċipant f’azzjoni indiretta li jieħu l-forma ta’ għotja m’għandux jaqbeż il-5 % tal-kontribut finanzjarju tal-Komunità dovut lill-parteċipant. Fl-aħħar tal-azzjoni l-ammont ikkontribwit lill-Fond għandu jingħata lura lill-parteċipant, permezz tal-koordinatur, soġġett għall-paragrafu 4.
4. Jekk l-interessi ġġenerati mill-Fond mhumiex biżżejjed sabiex ikopru l-ammonti dovuti lill-Komunità, il-Kummissjoni tista’ tnaqqas mill-ammont li għandu jingħata lura lill-parteċipant, mhux aktar minn wieħed fil-mija tal-kontribut finanzjarju tal-Komunità għall-Fond.
5. It-tnaqqis imsemmi fil-paragrafu 4 m’għandux japplika għal korpi pubbliċi, entitajiet ġuridiċi li l-parteċipazzjoni tagħhom fl-azzjoni indiretta hija ggarantita minn Stat Membru jew pajjiż assoċjat, u istituzzjonijiet tal-edukazzjoni sekondarja u superjuri.
6. Il-Kummissjoni għandha tagħmel verifika ex-ante tal-kapaċità finanzjarja tal-koordinaturi, u tal-parteċipanti għajr dawk imsemmijin fil-paragrafu 5 li jitolbu kontribut finanzjarju tal-Komunità f’azzjoni indiretta li taqbeż EUR 500 000, ħlief f’ċirkostanzi eċċezzjonali meta, abbażi ta’ tagħrif diġà disponibbli, ikun hemm raġunijiet iġġustifikati li jqajmu dubji dwar il-kapaċità finanzjarja ta’ dawn il-parteċipanti.
7. Il-Fond ta’ garanzija tal-parteċipanti għandu jitqies bħala garanzija suffiċjenti taħt ir-Regolament Finanzjarju. L-ebda garanzija jew sigurtà addizzjonali ma għandha tintalab mill-parteċipanti jew tiġi imposta fuqhom.
KAPITOLU III
DISSEMINAZZJONI U UŻU, U DRITTIJIET TA’ AĊĊESS
TAQSIMA 1
Għarfien miksub
Artikolu 38
Regoli speċifiċi għar-riċerka fl-enerġija mill-fużjoni
Ir-regoli stabbiliti f’dan il-Kapitolu għandhom japplikaw mingħajr preġudizzju għar-regoli speċifiċi għal attivitajiet taħt il-qasam tematiku “Riċerka fl-enerġija mill-fużjoni” stabbiliti fil-Kapitolu IV.
Sottotaqsima 1
Sjieda
Artikolu 39
Sjieda tal-għarfien miksub
1. L-għarfien miksub li jirriżulta mill-ħidma mwettqa taħt azzjonijiet indiretti għajr dawk imsemmijin fil-paragrafu 3 għandu jkun il-proprjetà tal-parteċipant li jwettaq il-ħidma biex jiġi ġġenerat l-għarfien miksub.
2. Jekk impjegati jew persunal ieħor li jaħdem għal parteċipant ikun intitolat għal drittijiet fuq l-għarfien miksub, il-parteċipant għandu jiżgura li jkun possibbli li dawk id-drittijiet jiġu eżerċitati b’mod kompatibbli mal-obbligi tiegħu taħt il-ftehim ta’ għotja.
3. L-għarfien miksub għandu jkun il-proprjetà tal-Komunità fil-każijiet li ġejjin:
(a)
azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ li jikkonsistu f’xiri ta’ oġġetti jew servizzi soġġett għar-regoli dwar l-akkwist pubbliku stipulati fir-Regolament Finanzjarju;
(b)
azzjonijiet ta’ koordinazzjoni u appoġġ relatati ma’ esperti indipendenti.
Artikolu 40
Sjieda konġunta tal-għarfien miksub
1. Fejn diversi parteċipanti jkunu wettqu ħidma konġunta li tiġġenera għarfien miksub u fejn is-sehem rispettiv tal-ħidma tagħhom ma jkunx jista’ jiġi aċċertat, huma għandhom ikollhom sjieda konġunta ta’ dan l-għarfien miksub.
Huma għandhom jistabbilixxu ftehim dwar l-allokazzjoni u t-termini tal-eżerċizzju ta’ dik is-sjieda konġunta skont it-termini tal-ftehim ta’ għotja.
2. Fejn ma jkunx għadu ġie konkluż ftehim ta’ sjieda konġunta, kull wieħed mis-sidien konġunti għandu jkun intitolat jagħti liċenzji mhux esklużivi lil partijiet terzi, mingħajr ebda dritt li jagħti sottoliċenzji, soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għandha tingħata notifika minn qabel lis-sidien konġunti l-oħra;
(b)
għandu jingħata kumpens ġust u raġonevoli lis-sidien konġunti l-oħra.
3. Fuq talba, il-Kummissjoni għandha tagħti gwida dwar aspetti possibbli li għandhom jiġu inklużi fil-ftehim ta’ sjieda konġunta.
Artikolu 41
Trasferiment ta’ għarfien miksub
1. Is-sid tal-għarfien miksub jista’ jittrasferixxih lil kwalunkwe entità ġuridika, soġġett għall-paragrafi 2 sa 5 ta’ dan l-Artikolu u l-Artikolu 42.
2. Fejn parteċipant jittrasferixxi d-dritt ta’ sjieda tal-għarfien miksub, huwa għandu jgħaddi l-obbligi tiegħu marbuta ma’ dak l-għarfien miksub liċ-ċessjonarju, inkluż l-obbligu li jgħaddihom lil kwalunkwe ċessjonarju sussegwenti, skont il-ftehim ta’ għotja.
3. Soġġett għall-obbligi tiegħu rigward il-kunfidenzjalità, fejn il-parteċipant għandu jgħaddi d-drittijiet ta’ aċċess, huwa għandu jinnotifika minn qabel lill-parteċipanti l-oħrajn fl-istess azzjoni, flimkien ma’ tagħrif suffiċjenti dwar il-proprjetarju l-ġdid tal-għarfien miksub sabiex ikunu jistgħu jeżerċitaw id-drittijiet ta’ aċċess tagħhom taħt il-ftehim ta’ għotja.
Madankollu, il-parteċipanti l-oħrajn jistgħu, permezz ta’ ftehim bil-miktub, jirrinunzjaw għad-dritt tagħhom ta’ avviż individwali minn qabel fil-każ ta’ trasferimenti tas sjieda minn parteċipant lil parti terza identifikata speċifikament.
4. Wara n-notifika skont l-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3, kwalunkwe parteċipant ieħor jista’ joġġezzjona għal kwalunkwe trasferiment ta’ sjieda għar-raġuni li dan jolqot negattivament id-drittijiet ta’ aċċess tagħhom.
Fejn kwalunkwe wieħed mill-parteċipanti l-oħrajn juri li d-drittijiet tiegħu ikunu ser jintlaqtu negattivament, it-trasferiment maħsub ma għandux iseħħ qabel ma jintlaħaq ftehim bejn il-parteċipanti kkonċernati.
5. Fejn hu adatt, il-ftehim ta’ għotja jista’ jipprovdi, li l-Kummissjoni għandha tiġi nnotifikata minn qabel bi kwalunkwe intenzjoni ta’ trasferiment ta’ sjieda jew bi kwalunkwe intenzjoni ta’ għoti ta’ liċenzja lil parti terza stabbilita f’pajjiż terz mhux assoċjat fil-Programm Kwadru.
Artikolu 42
Protezzjoni tal-kompetittività Ewropea, tal-interess ta’ difiża tal-Istati Membri u tal-prinċipji etiċi
Il-Kummissjoni tista’ toġġezzjona għat-trasferiment tas-sjieda tal-għarfien miksub, jew tal-għoti ta’ liċenzja rigward l-għarfien miksub, lil partijiet terzi stabbiliti f’pajjiż terz mhux assoċjat mal-Programm Kwadru, jekk tqis li dan mhuwiex konformi mal-interessi tal-iżvilupp tal-kompetittività tal-ekonomija Ewropea, jew mal-interessi ta’ difiża tal-Istati Membri fis-sens tal-Artikolu 24 tat-Trattat jew li mhuwiex konsistenti mal-prinċipji etiċi.
F’dawn il-każijiet, it-trasferiment tas-sjieda jew l-għoti ta’ liċenzja m’għandux isir sakemm il-Kummissjoni ma tkunx sodisfatta li qed jiġu implimentati salvagwardji adatti.
Sottotaqsima 2
Protezzjoni, pubblikazzjoni, disseminazzjoni u użu
Artikolu 43
Protezzjoni tal-għarfien miksub
Fejn l-għarfien miksub jista’ jkollu applikazzjoni industrijali jew kummerċjali, il-proprjetarju tiegħu għandu jipprevedi l-protezzjoni adegwata u effikaċi tiegħu, filwaqt li jqis debitament l-interessi leġittimi tiegħu u l-interessi leġittimi, b’mod partikolari l-interessi kummerċjali, tal-parteċipanti l-oħra fl-azzjoni indiretta kkonċernata.
Fejn parteċipant li ma jkunx il-proprjetarju tal-għarfien miksub jinvoka l-interess leġittimu tiegħu, huwa għandu, fi kwalunkwe ħin, juri li ser ibati dannu kbir sproporzjonat.
Fejn l-għarfien miksub jista’ jkollu applikazzjoni industrijali jew kummerċjali u l-proprjetarju tiegħu ma jipproteġihx, u ma jittrasferihx lil parteċipant ieħor, lil entità affiljata stabbilita fi Stat Membru jew pajjiż assoċjat jew lil kwalunkwe parti terza oħra stabbilita fi Stat Membru jew pajjiż assoċjat flimkien mal-obbligi assoċjati skont l-Artikolu 41, ma tista’ ssir ebda attività ta’ disseminazzjoni qabel ma l-Kummissjoni tkun ġiet mgħarrfa.
F’każijiet bħal dawn, il-Kummissjoni tista’, bil-kunsens tal-parteċipant ikkonċernat, tassumi s-sjieda ta’ dak l-għarfien miksub u tadotta miżuri għall-protezzjoni adegwata u effikaċi tiegħu. Il-parteċipant ikkonċernat jista’ jirrifjuta l-kunsens biss jekk ikun jista’ juri li l-interessi leġittimi tiegħu jkunu ser ibatu dannu kbir sproporzjonat.
Artikolu 44
Dikjarazzjoni rigward l-appoġġ finanzjarju tal-Komunità
Il-pubblikazzjonijiet kollha, l-applikazzjonijiet kollha għal privattivi ppreżentati minn jew f’isem parteċipant, jew kull disseminazzjoni oħra relatata ma’ għarfien miksub, għandhom jinkludu dikjarazzjoni, li tista’ tinkludi mezzi viżivi, li l-għarfien miksub ikkonċernat kien iġġenerat bl-għajnuna tal-appoġġ finanzjarju mill-Komunità.
It-termini ta’ dik id-dikjarazzjoni għandhom jiġu stabbiliti fil-ftehim ta’ għotja.
Artikolu 45
Użu u disseminazzjoni
1. Il-parteċipanti għandhom jużaw l-għarfien miksub li jippossjedu, jew jiżguraw li dan jintuża.
2. Kull parteċipant għandu jiżgura li l-għarfien miksub li tiegħu huwa s-sid ikun disseminat malajr kemm jista’ jkun. Jekk jonqos milli jagħmel dan, il-Kummissjoni tista’ tiddissemina dak l-għarfien miksub skont l-Artikolu 12 tat-Trattat.
Il-ftehim ta’ għotja jista’ jistipula limiti ta’ żmien f’dan ir-rigward.
3. L-attivitajiet ta’ disseminazzjoni għandhom ikunu kompatibbli mal-protezzjoni tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, l-obbligi tal-kunfidenzjalità, u l-interessi leġittimi tas-sid tal-għarfien miksub u l-interessi ta’ difiża tal-Istati Membri fis-sens tal-Artikolu 24 tat-Trattat.
4. Il-parteċipanti l-oħrajn ikkonċernati għandhom jiġu notifikati minn qabel b’kull attività ta’ disseminazzjoni.
Wara n-notifika, kull wieħed minn dawk il-parteċipanti jista’ joġġezzjona jekk huwa jqis li l-interessi leġittimi tiegħu fir-rigward tal-għarfien miksub jew tal-għarfien eżistenti tiegħu jistgħu jbatu dannu kbir sproporzjonat. F’każijiet bħal dawn, l-attività ta’ disseminazzjoni ma tistax issir sakemm ma jittiħdux il-passi adatti għas-salvagwardja ta’ dawn l-interessi leġittimi.
TAQSIMA 2
Drittijiet ta’ aċċess għal għarfien eżistenti u għarfien miksub
Artikolu 46
Għarfien eżistenti kopert
Il-parteċipanti jistgħu jiddefinixxu l-għarfien eżistenti meħtieġ għall-finijiet tal-azzjoni indiretta fi ftehim bil-miktub u, fejn ikun adatt, jistgħu jeskludu għarfien eżistenti speċifiku.
Artikolu 47
Prinċipji
1. It-talbiet kollha għad-drittijiet ta’ aċċess għandhom isiru bil-miktub.
2. Sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor mis-sid tal-għarfien miksub jew tal-għarfien eżistenti, id-drittijiet ta’ aċċess ma għandhomx jikkonferixxu d-dritt li jingħataw sottoliċenzji.
3. Liċenzji esklużivi għal għarfien miksub jew għarfien eżistenti jistgħu jingħataw, soġġett għall-konferma bil-miktub mill-parteċipanti l-oħra kollha li huma jirrinunzjaw għad-drittijiet ta’ aċċess għalih.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, kull ftehim li jipprevedi drittijiet ta’ aċċess għal għarfien miksub jew għarfien eżistenti għal parteċipanti jew partijiet terzi għandu jkun tali li jiżgura li jinżammu d-drittijiet ta’ aċċess potenzjali għall-parteċipanti l-oħra.
5. Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 48 u 49 u għall-ftehim ta’ għotja, il-parteċipanti fl-istess azzjoni għandhom jgħarrfu lil xulxin malajr kemm jista’ jkun bi kwalunkwe limitu għall-għoti ta’ drittijiet ta’ aċċess għal għarfien eżistenti, jew bi kwalunkwe restrizzjoni oħra li tista’ tolqot b’mod sostanzjali l-għoti tad-drittijiet ta’ aċċess.
6. It-terminazzjoni tal-parteċipazzjoni tiegħu f’azzjoni indiretta m’għandha bl-ebda mod taffettwa l-obbligu ta’ dak il-parteċipant li jagħti drittijiet ta’ aċċess lill-bqija tal-parteċipanti fl-istess azzjoni taħt it-termini u l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-ftehim ta’ għotja.
Artikolu 48
Drittijiet ta’ aċċess għall-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet indiretti
1. Id-drittijiet ta’ aċċess għal għarfien miksub għandhom jingħataw lill-parteċipanti l-oħra fl-istess azzjoni indiretta, jekk dawn ikunu meħtieġa sabiex jippermettu lil dawk il-parteċipanti jwettqu l-ħidma tagħhom taħt dik l-azzjoni indiretta.
Tali drittijiet ta’ aċċess għandhom jingħataw mingħajr ħlas.
2. Id-drittijiet ta’ aċċess għal għarfien eżistenti għandhom jingħataw lill-parteċipanti l-oħra fl-istess azzjoni indiretta, jekk dan ikun meħtieġ biex dawk il-parteċipanti jkunu jistgħu jwettqu l-ħidma tagħhom taħt dik l-azzjoni indiretta dment li l-parteċipant ikkonċernat huwa intitolat jagħtihom.
Tali drittijiet ta’ aċċess għandhom jingħataw mingħajr ħlas, sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor mill-parteċipanti kollha qabel l-adeżjoni tagħhom għall-ftehim ta’ għotja.
Artikolu 49
Drittijiet ta’ access għall-użu
1. Il-parteċipanti fl-istess azzjoni indiretta għandhom igawdu mid-drittijiet ta’ aċċess għal għarfien miksub, jekk dan ikun meħtieġ biex jużaw l-għarfien miksub tagħhom.
Soġġett għal ftehim, tali drittijiet ta’ aċċess għandhom jingħataw jew b’kondizzjonijiet ekwi u raġonevoli jew mingħajr ħlas.
2. Il-parteċipanti fl-istess azzjoni indiretta għandhom igawdu mid-drittijiet ta’ aċċess għall-għarfien eżistenti, jekk dan ikun meħtieġ biex jużaw l-għarfien miksub tagħhom dment li l-parteċipant ikkonċernat ikun intitolat jagħtihom.
Soġġett għal ftehim, tali drittijiet ta’ aċċess għandhom jingħataw jew b’kondizzjonijiet ekwi u raġonevoli, jew mingħajr ħlas.
3. Entità affiljata stabbilita fi Stat Membru jew f’pajjiż assoċjat għandu jkollha wkoll drittijiet ta’ aċċess, kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2, għall-għarfien miksub jew l-għarfien eżistenti taħt l-istess kondizzjonijiet tal-parteċipant li għalih hija affiljata, dment li mhux previst mod ieħor fil-ftehim ta’ għotja jew fil-ftehim ta’ konsorzju.
4. Tista’ ssir talba għad-drittijiet ta’ aċċess taħt il-paragrafi 1, 2 u 3 sa sena wara xi wieħed minn dawn l-avvenimenti:
(a)
it-tmiem tal-azzjoni indiretta;
(b)
it-tmiem tal-parteċipazzjoni tas-sid tal-għarfien eżistenti jew tal-għarfien miksub ikkonċernat.
Madankollu, il-parteċipanti kkonċernati jistgħu jiftehmu dwar limitu ta’ żmien differenti.
KAPITOLU IV
REGOLI SPEĊIFIĊI GĦALL-PARTEĊIPAZZJONI F’ATTIVITAJIET TAĦT IL-QASAM TEMATIKU “RIĊERKA FL-ENERĠIJA MILL-FUŻJONI”
Artikolu 50
Kamp ta’ Applikazzjoni
Ir-regoli stabbiliti f’dan il-Kapitolu japplikaw għal attivitajiet taħt il-qasam tematiku “Riċerka fl-enerġija mill-fużjoni” kif stabbilit fil-programm speċifiku. Fil-każ ta’ xi konflitt bejn ir-regoli stabbiliti f’dan il-Kapitolu u dawk stabbiliti fil-Kapitoli II u III, għandhom japplikaw ir-regoli stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Artikolu 51
Implimentazzjoni tar-riċerka fl-enerġija mill-fużjoni
L-attivitajiet taħt il-qasam tematiku “Riċerka fl-enerġija mill-fużjoni” jistgħu jiġu implimentati abbażi tal-proċeduri u r-regoli għad-disseminazzjoni u l-użu stabbiliti fl-oqfsa li ġejjin:
(a)
Il-Kuntratti ta’ Assoċjazzjoni, konklużi bejn il-Komunità u l-Istati Membri jew pajjiżi terzi assoċjati jew entitajiet ġuridiċi fl-Istati Membri jew il-pajjiżi terzi assoċjati;
(b)
Il-Ftehim Ewropew dwar l-Iżvilupp tal-Fużjoni (EFDA), konkluż bejn il-Komunità u l-organizzazzjonijiet fi, jew li jaġixxu għal, l-Istati Membri u l-pajjiżi assoċjati;
(c)
L-Impriża Konġunta Ewropea għar-Reattur Termonukleari Sperimentali Internazzjonali (ITER), ibbażata fuq id-dispożizzjonijiet tat-Titolu II, il-Kapitolu 5 tat-Trattat;
(d)
Ftehimiet internazzjonali marbuta mal-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi, jew kwalunkwe entità ġuridika li tista’ tiġi stabbilita permezz ta’ ftehim bħal dan, partikolarment il-ftehimiet dwar l-ITER u dwar l-Approċċ Usa’;
(e)
Kwalunkwe ftehim multilaterali ieħor konkluż bejn il-Komunità u organizzazzjonijiet assoċjati, partikolarment il-Ftehim dwar il-Mobilità tal-Persunal;
(f)
Azzjonijiet ta’ kondiviżjoni tal-ispejjeż għall-promozzjoni ta’ u l-kontribut għar-riċerka fl-enerġija mill-fużjoni ma’ korpi fl-Istati Membri jew fil-pajjiżi assoċjati mal-Programm Kwadru li magħhom ma hemm ebda Kuntratt ta’ Assoċjazzjoni.
Artikolu 52
Kontribut finanzjarju tal-Komunità
1. Il-Kuntratti ta’ Assoċjazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 51 u l-azzjonijiet ta’ kondiviżjoni tal-ispejjeż imsemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 51 għandhom jistabbilixxu r-regoli marbuta mal-kontribut finanzjarju tal-Komunità għall-attivitajiet ikkonċernati.
Ir-rata annwali għall-kontribut finanzjarju tal-Komunità, stabbilita fil-Kuntratti ta’ Assoċjazzjoni, ma għandhiex taqbeż l-20 % tan-nefqa tal-Assoċjazzjonijiet għal attivitajiet speċifikati fil-Programmi ta’ Ħidma Annwali tagħhom matul il-perijodu kollu tas-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità (u dan il-Programm Kwadru.
2. Wara li ssir konsultazzjoni mal-kumitat konsultattiv għall-programm dwar il-fużjoni msemmi fl-Artikolu 7 tad-Deċiżjoni 2012/94/Euratom, il-Kummissjoni tista’ tiffinanzja:
(a)
skont il-Kuntratti ta’ Assoċjazzjoni b’rata li ma taqbiżx l-40 %: l-infiq fir-rigward ta’ proġetti kooperattivi speċifiċi bejn l-Assoċjati li ġew rakkomandati għal appoġġ ta’ prijorità mill-kumitat konsultattiv u approvati mill-Kummissjoni; l-appoġġ ta’ prijorità għandu jikkonċentra fuq azzjonijiet ta’ rilevanza għall-ITER/DEMO, ħlief fil-każ ta’ proġetti li diġà ngħataw status ta’ prijorità matul programmi kwadri preċedenti;
(b)
azzjonijiet imwettqa taħt il-Ftehim Ewropew dwar l-Iżvilupp tal-Fużjoni (EFDA) inklużi akkwisti jew fil-qafas tal-Impriża Konġunta msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 51;
(c)
azzjonijiet imwettqa taħt il-Ftehim dwar il-Mobilità tal-Persunal.
3. Fil-każ ta’ proġetti u azzjonijiet li jirċievu kontribut finanzjarju skont il-punti (a) jew (b) tal-paragrafu 2, l-entitajiet ġuridiċi kollha msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 51 għandu jkollhom id-dritt jieħdu sehem fl-esperimenti mwettqa fuq it-tagħmir ikkonċernat.
4. Il-kontribut finanzjarju tal-Komunità għal azzjonijiet imwettqa taħt ftehim ta’ kooperazzjoni internazzjonali msemmi fil-punt (d) tal-Artikolu 51 għandu jiġi determinat skont it-termini ta’ dan il-ftehim jew minn kwalunkwe entità ġuridika stabbilita permezz tal-ftehim. Il-Komunità tista’ tamministra l-parteċipazzjoni tagħha u l-kontribut finanzjarju tagħha għal tali ftehim permezz ta’ kwalunkwe entità ġuridika adegwata.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 53
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Diċembru 2011.